nikord tempa, mis ülle teised naerma pesWad ja mötlewad Zsfienneses/keS teab,, missuggust suurt ja kido wäärt asja nad temud. Kuulge nüüd mis nad teinud: Lodi 'Wnab, Lombardi makonnas, surri piiskop grahw Benaglia ärra ja temma surnud kehha piddi 22. öhto temma omma mõisa kabbelisse, mis Bergamuses, widud  sama. Häddsst ollid hobbused surno wankre ette pandud, tulli kärratseja hulk, kui parmude salk, hobbuste kallale, kiskusid hobbused  eest ärra ja wedhasid surno öiskamissega linna awwaliko platsi peale, teggid seal pusärgi  lahti, et nähha, kas oige surno sees ja kandsid sealt törwaste tullede walgusel surnut Stana Maria Maddalena kirrikusse. Surnud piiskop tõsteti altarl peale, keik küünlad pand! pöllema ja kiruko kellast hellistadi ühhe issiärraliko  waizussega, nago olleksid nad tahtnud surnud Se olli otse südda osi, kui kellad ni pau küsid, mis ülle keik rahwas kohkus, egga arro sanud, mis üks sesuggune hellistamine piddi tahhendama. Se möllaja  hulk, ni hästi kirrikus, kui wäljas kisseydas:  .Meis tahhame et surnud piiskop prstestantitele  ninna ette peab jama egga janud enne rahhule, kui söamehhed senna tullid ja neid rahhule sundisid, kus iurW PMo hawatuh  said. PeantsNsfe maal põlle sedda kord ka middagi  muud tähhelpannsmisse waärt asja sündinud,  kui et tulli Dünkirhenes hirmus suurt kahjo teinud. Ühhe kaupmehhe ait, kus kei? temma kauba marrandus sees olnud, olla keigega  mani mahha pöllenud. Keik sedda kahjo armutakse mitto miljoni wuärt Mewad. Saddamas  seisamad laewad katsunud, et uggu elluga  sest ärra sanud. IKglisWSslt. Sealane kunninglik suggo on jälle üks pea rohkemaks läinud. Otse Jani päwa hommiko, kello pool wiis, on prints Walesi abbikasa nore tütrega mahha fanud. Lissa. Wägga tShbelepattttemisfe wSärt. Kes ei teaks sedda, kui Happuks ühhe pöllomehhe  meel lähhäb, sedda teades, süggise keige'puhtama rNkki ehk^ nisso seemnega.kül- Wstud psLo pealt, saggedasLe üks werend ossa lustjaid omma Mlja seest leiab, mis tä issi, ehk kül teadmata, ommetige senna on külwanud» Teado parrast, södawad nemmad lustjaid lomadele ja sedda keigeennamiste hob? bustele, kas kaerde assemel ehk nenhega seggatud.  Sedda on nüüd öppetud mehhed järrel katsunud ja leidnud, et lustjad mitte üksi hobbuse kshhast terwelt läbbi käinud, waid neid sammo weel ueste siggadele söötnud, kust otse nisamma terwelt läbbi sönniko sisse läinud ja sellega ühhes pöllo peale kantud, kus jälle ichkests kaswawad ja rohket wiljä kandwad. Nüüd ei prügi meie ennam küssida, kust lustjad tullewad? waid üksi selle eest hoida, et ühhegz l omale neid terwelt ei anta, kellele neist Mlngl suggust kasso ei tulle. Tahhab siiski kegi neid lomadele söta, siis peawad nad neid enne weske kiwwi al ärra möllustada  laskma. 217 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von d.er Censur gestattet. Pernau, den 2. Juli 1868. Teadaandmissed. Perno wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et rae-kohto kässo peale 10. selle ku päwal M 1307, pankrotti janud kaupmehhe U. Schilleri parralt, temma abbikasa Julie Schiller, sündinud Zwiebelbergi nimme peale korroboriritud, 2 kwartalis, Perno-Ria allewis, Karja ulitsas M 88/199 al seisaw pu ellomaea keige selle maea parralt korwaliste  honete ja aeaplatsiga awwatikult aüksjoni  kaupa peab müdud sama ja wäljapakkumisse  päwad on 25., 26. ja 29. Iulil; nel? jas ja wimane termin, kui sedda peaks nõu? tama on 30. Zuli ku päwa peale kinnitus mispärrast siis keiki, kes sedda maea osta tahtwad, kutsutakse nimmetud päiwil enne lõunat kello üksteistkümmend, omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma ja siis otama, mis jurelõmLsse põsest saab mõistetud. Pernus, rae-koea peal 21. Zunil 1868. Oberwogt Brackmann. M 508. Sikkertär A. G. Mors. s