ka immeks panna? Eks politika wankred tahha ka wahhest parrandada ja kohhendada; mönne rattale uus wits peale panna, kui wanna wahhest  liig kullund on? Eks pöllomees omma riisto ei kohhenda, kui tö wahheaeg? Sedda teeb tõeste igga holakas perremees. Watame, mis siis muud wäljamaalt leiame ja hakkame  Saksamaalt peale. Preisimaal on parlamendid  omma uksed kinni pannud ja parlamendi  liikmed iggaüks kojo puhkama läinud ja krahw Bismark, et termis häddaline, ühhest  aeast ennast üsna lahti wötnud, ning omma möisade peale läinud, et seal ennast parrandada. Wäljama seitungid tewad sest immewäärt kärra ja ühhed tahjwad sedda ja teised teist öölda, mönned üMwad tedda koggoni lahti wötnud ollewad, teised tewad sedda walleks ja ütlewad kunningast Willemat ilma temmata mitte läbbi sawad. Seal tulleb  nüüd Magdeburgi seitung ja õiendab sedda asja ning ütleb iggaühhele su sisse, kuida asjad  sada ilma temmata tallitud, agga suremas asjus peab temma sönna, kui haamre hoop asjo kinnitama, sepärrast peawad teised ministrid,  kui suremad asjad ettetullewad, enne otsuse  andmist, temma käest nõu küssima ja otsust  otama. Muist asjust põlle meil seal ennam  kpnnelda sepärrast lähhäme nüüd kord Belgia male ja watame, mis önsa Mehhiko  keisre Maksimiliani proua Sharlotte omma  häddise terwisega teeb. Ta önneto olla õige sure waewa sees; meleseggaduö põlle ennam  üksi, mis tal sureks waewaks olla, waid nüüd olla ka kopso többi weel jure lönud, mis läbbi ta ni wägga rammetumaks jänud, et tohtred arwawad ta ello õhtud pikka sammudega  liggimale jöudwad. Rahholist tundi ei pea ta paljo ennam näggema ja keige raskem  olla se öseti, seal tikkuda ta wäggise wodist  ülles ja müllata keik ö läbbi möda tubba, mis ta siis ial kätte sada, sedda tehha ta ui kohhe pihhuks ja põrmuks. Hiljuti olla ta keisre Napoleoni güpsist potree leidnud, sedda olla ta ni kohhe wasto ahjo purruks lönud. Ta ello luggo olla sesuggune, et kegi ei tahta ta jures ennam walwata ja tedda üllespaSsida.  Jummal tulgo issi ja tehko temma häddale otsa! Rumäuist. Türgi ja Rumäni wallisuöte wahhele olla hiljoti wanna inneto must katz pahha haiso teinud, et ennam leplikult teine teisega ei tahha korda sada. Agga kust se tulnud? Noh, eks könneleme sest ka nattuke. Wadake, igga rigi wallitsusel on omma rahha tükkid kellega omma asjo tallitawad ja wahhendawad,  kellel nende keisre woi kunninga kuju peal, mis ni paljo peab tähhendama, et se selle rigiwallitseja parralt. Rumäni rigil polnud sedda agga mitte, waid nemmad prukisid  Türgi rahha. Nüüd olli Sultan Rumäni  würstile Karl I. lubba andnud, omma rigile issi rahha tehha, agga Türgi kujuga, sedda põlle agga Karl mitte teinud, waid lasknud  omma kuju rahhade peale lüa ja se aeanud  wanna Sultani harjaksed püsti, et aukuma  hakkanud ja teised ommalt poolt potte sest holinud ning seläbbi on nüüd pahhandus lahti.  Mis sest tüllist eddespiddi saab tullema, sedda peame ärraotama. Mönnesuggused sönnumed. Mis kasso tarkusest, sedda leiame siin allamal ja sest kirjutab üks Saksama, Reini mäggedikus ellaja tallopoeg. Kuulge siis, mis ta juttustab: „Ka minna ollin enne pöllomeeste  öppetuste wasto ja piddasin sedda narri tööks pölloharrimist kolis õppida. Aastade kaupa korjasin ma koppikaid sure waewaga kokko, et jälle mönni wakkama maad jure osta. Omma kaks wannemad, wägga terrase waimoga  poega, ollen minna, ni kui lolift wälja tullid, keige raskema tõde jures prukinud ja nenda nende waimoliko harrimist nago kinni pannud, sest et sedda meletumaks piddasin, pölloharrimist kolis õppida. Minno kolmas poeg, olli aastal 1857, kakskümmend aastat wanna, üks mees, kelle wasto mul nago üks issiärralik kohhus täita olli, se ei andnud mulle rahho, enne kui piddin lubbama, tedda pölloharrimise koli minna, mis mul issiärranis  sepärrast wägga wastomeelt olli, et aastas  300 kuldnat maksma piddin, kelle eest jälle ollekfln wöinud tükki maad jure osta. Taggasi tulles olli mo poeg pealaest jalla tallani, kui suur penikene herra, sedda nähhes 233