Ho peab tehtud sama. Arwatakse, et Wenne keisre parrast temma äia tädi maad  Hessen-Darmstadt  Preisi poolt putumata jamad,  ja kui se peaks ollema, et wahhe piri otse aeamisse parrast, mönni nurgake ärratulleb,  siis antakse seddawört teisest kohhast jälle assemele. Selle järrele on siis lõuna Saksa rigi koggo liikmed: Baieri, Würtembergi,  Badeni, Hessen-Darmstadti ja Lihtensteini  würsti rigid, kellele se molli antud ka Austriat enneste seltsi wötta, kui tahtwad." Prantsusse seitungid könnelewad jälle omma jutto. Parisist kirjutakse: Preisi rigi wallitsus  leiab Prantsusse nöu andmist wägga hea ollewad ja sepärrast olla ta ka malmis söariistade  rahho teggemas, ni pea kui Austria neid nöuandmessi wasto wottad ja nende peale tahhab rahho tehha. Preisi wallitsus lubbab ka meel sepärrast üht wie päwast söariistade  rahho tehha, et Austriat aega õlleks omma asja öiete jarre! möttelda ja siis üht kindlat ja tossist wastust anda, mis ta saab teggema. Pea assi seal jures on, et Austria Saksa rikide koggust peab lahkuma ja Saksama eddespiddi kahte jausse langema. Põhja poolsed  rigid jamad Preisi ümber kui messilassed emma ümber, kelle käes üllem wallitsus, ülle keige söawäggede; ja keik nöupiddamissed samad  ühhes parlamentis petud. Hertsogimaad jäwad Preisi ommaks ja üks ossa ka Hannowerima  ja ust, mislädbi la hhutu d Preisima öhto ja hommiko polise ma nurgad kokko seutakse. Ärrapöggenenud würstid woiwad agga siis jälle taggasi tulla, tui sellega lubbawad rahhul  olla, kuida keik seatud. Lõuna poolne rigi koggo on Baieri, Würtembergi, Badeni ja Suurhertsogi Hesseni madest kokko pandud ja nende würsti rikide üllem joa -mäe wallitsus jäeb Baieri kunninga kätte. Austria wöib söbrusse seadust tehheö ka nende sekka astuda ja nendega ühhes põhja poliste wallitsustega sõbrust tehha. Muido rahha, kalude ja mu asjade polest jäeb keik Saksama ühhe kübbara alla. Austrial tulleb üks ossa söa kullu maksa, agga sepolest ka kartuöfeta olla, et temmal muid maid tarwis põlle kautada, kui Wenetsia. Main jäeb nende kahhe koggo wahhe piriks. Tahtwad möllemad koggud enneste keskes mõnda  asja õiendada, siis ei pea nad ial unnustama,  et Preisi käes pea wallitsus ja temma nende präsident on, kelle kaest üllem otsus tulleb. Preifimaalt. parrast kirjutakse 15. Julil. Söa-riistade rahho on ühhe ku aea peale mahhatehtud ja keik rahhotingimissed wastowõetud, mis Sakseni, Hannoweri ja põhja polise Nassau parrast Preisi poolt ette pandud. Rahho lotuF  olla tössine ja suretükkide weddaminne seisma pandud. - Preisi kunninga sowimisse peale piddand seal, meie kalendre jarrele 18. Julil Lanstoa koggo kokko tullema; agga et tal parrast se tahtminne tulnud, issi sedda  päwa allustada, separrast olla ta käsko andnud, mitte nimmetud päwal kokko tulla, waid sennist odata, künni ta selle polest jälle teist käsko saab andma. 19. kirjutakse, et Lanstoa liikmed kässo kätte sanud, 24. Berliin  kokko tulla, kuhhu kunningas isse ka seks aeaks lodab jöudwad. Preisi ja Baieri wahhel  olla kolme näddala peale söariistade rahho tehtud. Nikolsburgist kirjutakse 14. Julil, et selle päwa õhtul Preisi ja Austria leppitusse kirri allakirjutud. Austria astub neste seatud Saksa rikide koggust walja, on keige sellega rahhul, mis ja kuida Preisi poolt seatakse; wöttab ka omma õigust Elbhertsogi made polest taggasi  ning maksab üks ossa söa kullu. Sõariistade  rahho hakkab 21. lulist peale ja kestab  4 näddalat. Keigest sest, kuida Preisi ja Austria wallitsussed  rahho teggemisse parrast enneste wahhel  leppitust teinud, on julgeste lota, et ka üks tössine ja jadaw rahho pea kinnitud ja allakirjutud saab, mis ka meie süddamest sowime.  Grahw v. Bismark olla õölnud: „Rahho woib kahhe tunniga tehtud sada, kui Austria wallitsus selle polest otse Preisi kunninga  juttule lähhäks." Kuida kuulda, tahhab  prints Napoleon sennist Jtaliamale jada, künni sealt asjad öiendud sawad, et middagist tüllitawat asja ennam Italia ja Austria wahhel  ei peaks ollema, mis neid kelaks rahho 238