Kiewist. . Sealane seitung könneleb, et neil Mardipawa ösel 10 kradi külma olnud, mis nende jõele kane peale pannud.  Ülleüldse ütlewad ennestel künni 15 kradi külma se aasta olnud; ni kaugele põlle meie kradi-klaas allaneda jõudnud; keige surem  külm meie jures olli 10 kradi. Kiewlased  ütlewad se aastast' talwet wagga järsko tulnud ollewad mis sepärrast immeks pannewad,  et se aastane süggise ei mitte rösse ja külm, waid soe ja kenna olli. Somemaalt. sKauba-laewade Some rahwas on terraw kauplemas ja ussin ennesele kauba laewo murretsemas, kelle arro nad sealatse seitungi läbbi teada andwad. Nende kauba-laewade arro on se aasta ühtekokko  548 pead, kellest 70 auro- ja teised keik purjo-laewad on. Auro-laswadest on seitse, kellel rohkem saea hobbuse kangused massinad sees. Se keige surem neist on „Wiborg" kelle massina! kahhe saea hobbuse rammo. Peale selle on wie purjo laewal, pissukesed abbimassinad.  Keik laewad arwatakse ühtekokko 84,588 salli tust. Wõeralt maalt. Austriamaalt. Üks sealane seitung tahhab  Türgi ja Kreka asjust sedda teada, et möllemad rigid pea tuttipiddi sawad kokko minnema. Eestkostjad rigid püda sedda iggapiddi  kül keelda, et söa-tulli ei saaks pöllema hakkama ja keelwad nimmelt Kreeklast köwwaste sedda kuulda, et Kandia saarlassed sealt middagi  abbi peaks sama. Otse nendasammoti andwad ka eestkostjad rigid Kreeka rigiwallitsussele  nõu, Kreka ja Kandia sare wahhele söa-laewad wahhi peale panna, et kegi ennam sealt ülle ei saaks, mis läbbi siis lodawad temma ja Türgi wahhelist odetawad södda tullemata  jäwad. Austria keiser tunneb ärra, mis ka temma terwisele keige parrem ja tullusam; sepärrast on ta parlamenti kokko tullemisse könnes kaunis  waljo heälega öolnud; „Meie riik tarwitab  rahho ja sepärrast peame ka sedda püüdma  hoida." Möllemad rigiWannemate koggud, olla ka selle pvlest keisriga ühhes nõus ja sedda temmast antud söa - wae seadust waötowötnud.  Jtaliamaalt. Helde süddamega innimessed  ollid seal ärrahukkatud Monti ja Tognetti  järrele janud ommakste heaks hakkanud rahha korjama, et seläbbi nende leina-nutto ja stlmawet wahhendada. Rigi seestpolise asjade  tallitaja minister olla ühhe ümberkäidawa kirja labbi linnade kohtust ärrakeelnud, mitte sest korjatussest ossa wotta. Mailandi seitung  teab öölda, et kunningas issi Monti lessele  kaunis hea summa anda lasknud. Rigiüllemad  põlle seal ka just kiwwist süddametega nende waeöte leinajate wasts olnud, wsid on neile rigi wallitsusse polest üht nimmetud summat  eddespiddiseks üllespsddamisseks kinnitanud.  kirjutakse, et tulle purskan? mäggi „Äetna" Nowembre ku wimaste päwade sees ka wägga patjo tullist wirna wälja aeanud,  mis ühhe issiärraliko kõrgusele läinud. Lawa jõed jooksnud iggale pole mäest alla ja mis ees olnud, piddanud ta ees pead nõrgutama.  Keik seal ümberkaudsed maad sanud suurt kahjo. Prantsusfemaalt. Iggas rikis ja iggal  maa! on nüüd Türklassest ja Kreeklassest jut ja üks ütleb sedda teine teist ning kõigi! on silmad nende pole pöördud, et nahha, mis nende asjust wälja tulleb. Prantslane ütleb: Tossi on ka, wanna Sultan on tüddind Kreka nokkimist ja narrimist kannatada, sepärrast  on kannatus ükskord löppend ja katsub nüüd, kas Kreeklane ta ähwardamist kuleb ja mõistab targemaks minna, Katsub esmalt  nago issa last manitseda ja kui se ei aita, siis nattuke hirmo anda, Jssiennesest mõista, arwab Sultan ennast ommetige paljo wäggewamaks Kreeklassest ja sepärrast jubba nago ette teab, wöido ennese pole jäwad. Mõistab nüüd nõdrem armo palluda, siis põlle suremat tülli karta. Prantslane on omma savikule Konstantinopolis  telegrahwiga sönna saatnud, julgeste wanna Sultanile öölda, ommas asjas hästi ettewaatlik olla ja kui ta peaks middagit tegge- 406