waga, mis kaupmeestel kül meelt wasto slliz agga kes küssis sedda tagga. Olleksid meie põllud omma annetega teiste aastade sarnatsed  olnud, siis olleksid wilja kauplejad rohkem möda puksa sanud; agga et suur põud wilja kängo panni ja saak waene olli, sepärrast tousid  hinnad aega möda jälle, nenda et kaupmehhed  wähhikese kahjoga läbbi said. Willa kaup, mis seal enne ka wägga hästi õitses, põlle minnewa sui suur assi olnud ja se olla sest tulnud, et lammaste kaswatajad ommä karjast heina puduse pärrast wähhendanud. Kaunis  hea ossa neist olla ka aea tahha läinud; lammaste arro jänud pea kolmas ossa wähhemaks.  Raswa kaup olnud keige parrem; otse nisamma suur, kui igga aasta. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Wini linnast kirjutakse sealatse seitungi läbbi, et Türgi wallitsus omma  savikutele wäljama linnades, teada andnud,  et ta sellega wägga rahhul. olla, mis otsust  konwerents andnud ja lubbab, et keik wallitsused  ühhes meles rahwa õiguse peale toetades  Kreeklast süalluseks möistwad ja se mis ta tehha, seaduse wasto olla, omma tingimessi,  mis ta Kreeklassele ettepannud, taggasi wötta. Üht töeliko södda, Kreeklasega piddada,  ei olla ial ta tahtmine olnud, waid ta ei olla woinud sedda teist wisi tehha, sest et Kreeklane püsti jallo wasto seadust teinud ja temma allamaid ta wasto össitanud. Jtaliamaalt. Rigiwallitsus ja rahwas ei käi seal weel ühte teed, waid jooksewad teine teise wasto. 12. ja 13. selle ku päwal olnud  rahwa wannemad koos ue peale pandud jahwatamise makso parrast nöu piddamas ja seal olla kaunis jaggelemine olnud, selle makso wastased prukmud wägga rohkeste suud. ja olla rigiwallitsusele otse su sisse oölnud, et ta üllekohhut ja wasto seadust tehha, kui nenda wäggise rahwale koormat selga seub. Assi lubbatud teisel päwal jälle ette wötta; kas nad siiski walmis sawad, ei woi meie teada. Turini seitung könneleb, et 8. selle ku päwal  seal jälle sured hulgad tallorahwast olla kokko jooksnud M imme suurt karm teinud; peale 4H.sanud tuttipiddi mangi torni wetud ja teised söameeötest wäggise laiale pillatud» La Wenorias potte assi karma wäärt parrem olnud; egga potte enne tagganenud ja laiale läinud, kui sömehhed tuld andnud. Sea! olla ka mönned platsi peale janud ja mönned raskeste  hawatud samad. Sealatsed seitungid ütlewad Madritjst söttnumid sanud ollewad, et Burgose kubberner pahha innimeste läbbi ommast ellust ilma janud, sanud ärratappetud.  Se ülle kohto tö olla rahwa süddamed  ärritanud, et paljo ennast rigiwallitsusele abbiks pakkunud, kurjateggijaid ülles otsida. Tsimilkohtud andnud asja söakohto holeks järrel  kulada ja otsust anda., Jarrel kulamine on hakkanud ja mitmed ka jubba lukku tahha pandud. Kreka asjust kirjutakse, et se praego weel woimalik põlle teada, kas Kreka wallitsus, konwerentsi otsusega saab rahhul ollema, woi mitte, se wöttab nattuke aega, enne kui wastus  taggasi jõuab; ommetige lodawad häid sönnumid sealt tullewad. Belgiamaalt. Brüsselist kirjutakse Januaril: ..Hertsogi mattus on tänna; ta saab Laekeni kirrikusse, mis kunningliko lossi lähhedal, maetud. Jubba warra hommiko olli keik lin rahwast tais, mis maalt olli kokko tulnud. Mattuse peale pallutud wöerad ollid muist kunningliko lossi, muist kirrikusse kokko koggonud. Kunninga Ludwid I. tö kambrekene,  lossi körwas, olli kennaks surno kabbeliks ehhitud ja surno kirstuga seal sees, mis ühhe surno linnaga kinni kaetud olli. Pusärgi peal olli kenna walge rosidest tehtud krants. Peale selle, kui kokko kutsutud wöerad losst salis koos ollid, kus ka Preisi kunninga ja Hohentsollerni würsti sadikud ei pudunud, tulli selle sure kurwastuse alla mahha rohhutud kunninglik issa, ommast wennast, Wlanderni krahwist käe alt kantud, kabbelisse, kus keikwaggusi  ta tullemist otasid. Kunningas olli kahwatand  kui surno ja selgeste olli nähha, kuida ta omma silma wet taggasi hoidis, ja dame kurwMust waigistada püdis. Kaksteist- 38