ni hästi kui Praego SteSwig-Holsteinima. Minna  armastan kui Daanlane omma issamaad, agga mis wõin ma selle eest, kui ma ette ärranäen, et se wimaks nenda Peab sündima? Aasta aastalt  tungiwad Sakslased ennam põhja pole, sawad  Pärrisma piddajaks, ja tewad aega möda Daanlast enne Sakslasiks kui isse Daanlasiks sawad. Ma tean kül, et minno suggu rahwas mo kõnne ülle sawad pahhandama, ja kui hea mclega ma issegi Saakslasi omma teed sadaksin, ei wõi ma ammeti tõt kunnistamatta jätta. Sago nüüd Praegune tülli ühhel ehk teisel wisil  lõppetud, jah, aeaksid Inglased ja Prantsussed  w ima st Preisi soldatit Verlini taggasi, senni kui üks ainus Sakslane weel Sleswig-Holsteinimaal  ellab, on Daanlastel ennam karta, kui Sakslastel. Daanlane ei wõi egga mõista Sakslasi saksa wisi wallitseda, ja sepärrast ep õlle ka muul wisil rahho lota, kui se labbi, et taieste teine teisest ärralahhutud sawad." No wata, nenda rägib üks Daanlane, ja tcmma peab omma asjo ommeti parrem tundma, kui nwnni wõeras. Steswig Holsteinimaalt. Mis assi on nund Dani tüllis keige raskem selletada?j  Kuida ütlcmal jubba nimmetud, maraja  aeaminne on keige raskem. Kui assi nmda lähhäks, kui Inglane tahhab, siis õlleks Daanlane meel õnnega kons, agga Sakslased pettetud. Inglaste tahtmisse järrele peaksid Sakslased selle nattukcse eest, mis nad Sleswigunaast  saaksid, kallist hinda maksma. Esmalt Peaksid nemmad nürist Dani rigiwõlga maksta wõtma, teiseks peaks Holstein sõakullo tassuma, kolmandaks Kili saddam ei.tohhiks Sakslaste soasaddamaks  egga neljandaks Ncndsburgi saddam saksa rigikoggo järralt jäda» wiendaks ei Lohhiks Sakslased mingisnggust kantsi Dani Pole ehhitada.  Peale sedda peaksid Sakslased meel otsego uhhe wandega tõotama, et nemmad ial selle järrele  ei tahha küssida, mis Daanlane nende Sakslastega  teeb, kes Parrast rahho temma wallitsusse alla jäwad. No wata, se õlleks kenna tük, ja Taanlased wõiksid siis keik neid Sakslasi, kes põhja pool Danewärgi müriassemid ellawad, wäggise Daanlasiks tehha, ja wiimne luggu õlleks jälle hea tük hullem, km essimenne. KaS nüüd Austria ja Preislane sette kaubaga ?ül peaksid rahhul ottema? Ei milgi kombel. Et luggn nenda, sellepärrast ei tea kcgi weel tõeste nttclda, kuida Dani tülli wimaks lõppeb. Sleswigi rahwas isse seiswad kätte ja jalgega  wasto, et nende ma Londoni konwerentsi peal mitte wasto nende tahtmist ei peaks jaotud lama. Kegi neist ei tahha Dani allamaks jada.  Nad tullewad hulgani kokko sedda tunnistama  ning saatwad sadikuid Berlini selle wasto - palluma, et Preisi kunningas mittejärrele ei annaks. Austriamaatt» sAustria Ewangeliummi  ussulissed.j Kuida iggamees teab, on Austriama katoliko usko riik ja meie ussul ei olnud seal enne suremat lubba egga õigust, kui põlgtud waesel lapsel uhke perretütre kõrwas. Agga tanno Junnnalale, se assi hakkab teiseks minnema. Meie aeal ei sa tuld ennam ui wakka alla panna egga raswa wee alla rõhhuda, nago enne. lubba olla Austria ewangeli ussulistel ka lubba antud sinodi piddada ja keiser isse olla neile omma suga tunnistanud, et temma tossme tahtminne olla, neid Roma ussttliSLega keigis asjus uhhe wärilisseks tehha. Noma ussuliste meel wõib selle ülle kül pahhane olla, agga mis senua Parrata. Inglismaalt. sJnglaste wihha Preisi Wanna tuttaw assi on, et isseennese armastus ja omma kasso püüdmiune käib ülle keige. Inglaste jures põlle se ka mitte teist wisi. Minna, minna, se armas minna, se on iggal pool pea assi; suggulased, sõbrad ja muud innimessed, need wõiwad parrast tulla. Inglased on just nisamma paljo Dani kui Preisi langud, sest Dani kunninga tnttar on nende kunninga minni, ja Preisi kunninga poeg nende kunninga wai; agga se ei kela neid ammeti nutte nüüd Preisimaad inneto laimamast. Pealegi on Inglastel ennam ehk wähhem laewamadrusse pessematta  wisid ja nattuke tõrwa hais jnres; kui nad Pahhased on, siis ei olle sõimad ennam peiukesed.  Hiljuti olli Preisi kunningas Inglisma aujärjepärriale autähte rinda annud, ja wata, sealt Poolt seitungid ei häbbennd mitte, selle ülle awwalikkult nurriseda, et nende Prints nisug- 189