lund andnud. Selle järrele lämud tuul Malli- Saks ja parrast kangeks tormiks, mis Norrama  rahWa merre söido riistade keskes, mis. parrajate seal randas seisnud, wägga suurt kahjo teinud. Kahhe saea padist ja tvl) pisikesse  laewadest olla torm 50 pati ja 25 laeWa. ärmpurrustanud, kus jures ka 50 innimest  surma leidnud. Keige ennamiste olla se õnnetus sest tulnud, et seal sare kaldal wagga paljo kiwwi rühkasi merresse käiwad ja merre pöhhi sesuggune on, mis ankurt ei pea. Woeralt maalt. MsVVÄ«sslt. Kristi ani linnast tullewad sönnumed, et sealane rahmas sspärrast, et kartuhwlide  hinnad suremaks tõusnud. Mässamist teinud ja se põlle ennam kellegi naero assi olnud : tülli läinud ni sureks, et söamehhed neid taltsutama sadetud; mehhed seisnud keige ö läbbi püssi al. Mässajatel põlle muud söa riista olnud, kui kiwwid, Mis maast leidnud, ja mis ni kohhe söameeste pähhä lennanud; assi läinud wimaks ni pahhaks, et söamehhed pajonettidega  nende peale läinud. Hawatud sanud möllemil pool ja paljo sanud mässajatest kinni pandud; teisel päwsl olla suur torm waigistud  olnud, egga uut karra kussagil ennam kuulda. Keige ennamiste olla se suur kärra sist tulnud, et wöörkaubitsejad kartuhwlid eest Wes ostnud ja teised põlle middagi sanud. Wöörkaupitsemine põlle kussagi hea, olgo sedda siin ehk seal ja sedda leitakse iggast maast ja linnast; ehk se kül kohto polest köwwaste  keeltud, ommetige ei woi nad sedda jätta. AmHmsst woib öölda, et seal politika asjo nattuke ligutakse, sest seal katsutakse sedda iggapiddi nenda seada ja õiendada., et nemmad omma tuggewa saksa naburiga rahhus  ja ühhes meles ellab ja sedda ei arwata mitte ükspäinis neile ennestele, waid keige Eüropale  sureks kassuks ollewad ja lodawad.sest sedda tulla, et Eüropa tülli ni kaugele eddasi saab surrutud, km se tal woimalik, ehk ka koggoniste  körwale lükkanud; sest ni pea kui Austrialane  Prantslasse chk Preislassega kokko heidab, on issiennesest Möiöw, jäeb igga seggsdus  ehk tuttipiddi kokko minnemine aea tahha; ükski ei tohhi siis aßwalikult teisele pahha sönna öölda egga temmale russikast näidata. Suremad ei tea meie se kord Austriast  konneleda sepärrast lähme evdasi ja otse Parisi, Prantsussema pealinna, keisert Napoleonit terretama. Ta olli omma wamiliga  sui linnast wäljas ellamas, kus lahkem luhwt SK, sest Mna kõrge Msride wahhel põlle se ial ni Teisel Augustil olla nad Parist sõitnud, kus arroto rahwas neile wasto olnud; issiennesest mõista, tahtis ommetige iggaüks omma mütsi kergitada ja keiserlUs wamilit  terretada. Et rahwast ni hulgal koos olnud, põlle ommetige kegi teiste jalge alla janud, egga karra teinud. Ommetige põlle ustud, waid wäe-mchhed käinud wahhepiddamata  risti ja pöigeti keik ulitsad läbbi, et kui kegi kussagil waljo sönna ütleks, mis läbbi teised kohhutud saaksid, tedda kohhe wöikstd kinni tabbadü. Söameeste eddast taggast käimine  ahwaldsnud weel rohkem rahwast kokko, sest iggaüks tahtnud nähha, mis nad otsiwad ja kuhhu lähwad. Sekord olnud keik kartus asjata, rahwa hulgad lahkunud aega möda ja iggaüks läinud ilma tüllita koeo. JssglisMaKlt. Sures Londoni linnas on 7. selle ku päwal tulli hertsogliks maea kallale tikkunud ja seal arrutumat kahjo teinud.  Sesuggustes würstliko maeades on arvutumad  sured wanna asjade ja mällestusse pildide koggud ja otse sesamma jaggo, kus keik mällestusse wäärt asjad koos ollid, olla ärrapöllenud, kelle seas ka Karl X. kingitud karrikas olnud, mis üksi 10 tuhhat naela Sterlingit  maksnud. Onnetussed raudtede peal juhtuwad ikka ette, olgo se kus tahhes, mis ennamiste keik sest tullewad, et õiget ettewaatmist põlle. Seal olla 9. Augustil, öse kaks massinad sarwipiddi  kokko jooksnud, kus mitte ükspäinis massinad potte purrustud sanud, wajd ka paljo innimessi ellust ilma janud. Õnnetus olnud nenda : üks kauba weddaja mässin, kus wägga paljo petroleumi elli peal olnud ja uks reisiate läinud ühhe sesugguse hirmsa waggewusse  kokko, eh Mitte wasfinad sa WaggMgid 272