Perno Postimees ehk Näddalileht .N. 31 tltktt. Kümnes sPernus, kesknäddal 3. Augustil.^ aasta. Ses lehheS seisab. Hinge kirjutussest. Ommalt maalt: Pernuft: Lihwlandi piiskopi reisist. Ilmadest. Parkis tullewärk. Õnnetussest. Hullust koerast. Riast: Kindral kubberneri kerra kpddo. Au-rahha. Õnnetussest. Tartust: Mustlastest. Tullekahjust. Tallinna maalt: Eesti laulikute römust. Moskwast: Suurwürst Aujärje pär ria reisist. Kolera. Kiewist ja Odessast: Kolera. Mainast ja Astraganist: Tullekabjudest. Tomskist: Põlleta jatest. Wöeralt maalt: Söa mürrin waggusi. Preisimaalt: Ma päwa allustussest. Kolera. Londonist Kolera ja köhho többi. Atlandi merre Lelegrahwist. Hinge -kirjutussest. Meie peal kirri ei rägi mitte hinge kirjutussest,  otse kui meil aastal 1860 olli, mis järrele parrast pea rahha maksud ja nekrudi andmissed tullewad, waid se on üks koggoniste isseärralik kirjutus, mis statisti komite, mis Ria linnas asset, tullewal aasta! Lihwlandi maal tahhab ettewötta. Statistik on üks Kreka kele sönna ja tähhendab meie kele nipaljo,  kui rigi asjade tundmist. Kui siis eddespiddi statisti komiteed nimmetame, siis teab jubba iggaüks, mis se sönna tähhendab, egga põlle seal jures ennam tarwis pead wäenda egga meelt pahhandada, otse kui õlleks se üks tundmatta nimmi, mis ette tulleb, ja kellest raske õlleks ülle sada. Kuida üllemal nimmetasime, on Ria linnas üks sesuggune komite ehk selts. Zubba rohkem  ku aega saime selle komite käest kirja, kus ta sowib, et meie omma lehhe läbbi rähmast  üllemal nimmetud hinge-kirjutusse wasto peame walmistama, et kui nemmad tullewal aastal omma kirjutusse töga allustust tewad, rahwas mitte ei kohkuks, egga kellegil üht walle möttet seal jures ei saaks ollema, nago peaks, kes teab, mis selle järrele tullema, waid ilma kaksipiddi mötlematta ja ilma kellegi tühja juttuta sedda üll es andma, mis küssitakse ehk nõutakse. Statistik põlle iggamehhe assi, waid se nõuab, kui sest õiget kasso peab ollema, nattuke  rohkem tarkust, kui kegi isseennese tarwidusseks  sedda jõudnud nõuda. Et agga meie armas Eesti-rahwas selle polest tundmatta ja se assi neil alles pakso katte al, sepärrast peab se neile enne arra selletud sama, mis se tähhendab ja mis kasso sest tulleb; ilma selle wasto walmistamisseta on se neile, kui järsk mürristaminne, mis näitaks, otse kui peaksid taewas ja ma kokko langema, neile peawad enne nende mõistusse walgustusseks mönned eestähhendussed nago allus muriks alla pandama  ja siis ma ea peale ehhitadama. Peab statistik õiget wilja kandma, siis on tarwis enne sedda maad harrida, kust sedda leikust