molikkuid ja parrast lõunat ilmalikkuid laulusid  läbbi katsuma. Nenda lähhäb siis se näddal läbbi ning laupäwal ja pühhapäwal on jälle lahkumisse päwad. Ülleüldse olla 23 laulo-seltsi lubbanud sest piddust ossa wötta ja nimmelt Riast 4, Tartust 3, Peterburgist 2, Moskwast, Paidest, Pernust, Willandist, Narmast, Kurresarest, Lemsalist, Hasenpotist, Wörrust, W õnn ust, Wolmarist ja Windawist iggast linnast üks selts. Kelle aeg annab ja termis lubbab, mingo nende kontserdest ossa wötma. Keige ihho ja hinge mäest tahhaksime sedda kenna laulmist kuulda, agga jubba on ette nähha, et aeg seks pudub; sepärrast sowime  sedda römo teistele, kes meile pärrast woiwad jutlustada, kuida keik läinud. sLaewad randa Ree ja ratta surm on te äres, agga laewadel merre randas. Kuidas Eestima kubbermango seitung  juttustab, on üks inglisse laew ..Undaudet"  kiwwi süttega Peterburgi pole purjutanud,  läinud agga 24. Aprillil Narjeni sare äres randa ja üks Rootsi laew ..Beata", mis ka Peterburgi tahtnud minna on jälle Hioma  randa läinud. (Muud teadussid neist laewadest  puduwad.) Kuramaalt. sMällestusse assi.) Üks Mitawi pürjer ja sauna perremees Ludwig  Koslowski olla selle mällestusseks, et Jumma! Keisre Herra ello ni immelikkult hoidnud, lubbanud söa wangile, kes seal asset,  igga näddala pri sauna kütta, mis eest Keisre Herra tedda tännada lasknud. Peterburgist. sßöugedest.) Kuida üks Peterburgi Wenne seitung könneleb, olla Tsarskoje - Selo makonnas rõuged müllama hakkanud ja paljo nori ja wanno mahha rewwinud.  Tohterdamisse kohhus olla röuge pannejaid senna läkkitanud, et pandud rõugete läbbi selle hirmsa többele otsa peale tehha. Kuida kuleme, peawad need pahhad lomad ka meie makonnas siin ja seal likumas, ollema separrast tulletame röuge pannejatele mele, holega  lastele ja mannadele röugid panna, mis- läbbi siis sedda hirmust murdujat többe ka meie maast jälle wälja sundida. Moskwast. sKeiserlikkud Könnesime wimati, et Keisre Herra omma proua ja lastega 24. Mail Moskwa tahtis soita. Tänna loeme, et nad 25. Mail öhto kello 1 1 aeal kalli terwisega senna jõudnud ja sure römo ning hurra öiskamissega wastowöetud.  Rjäsani raudte howi lähhedal olnud  kenna tullewärk ja keik lin särranud römo tulledest. Tuhhandete kaupa olnud rahwast ulitsail,  kes keik keiserlikko tõlla lähhedale tunginnd,  ning omma üllewägga armastud Keisre Herrat temma proua ja lastega nähha tahtnud  ja hurra öiskamissel põlle otsa olnud. Teise päwa lõuna kello 12 aeal wötnud armolinne Keisre Herra linna ja söa wäe Üllemad Kremli lossi salis wasto ning sealatsed nwisnikkud  ja kaupmehhed winud wanna prügi järrele  Keisre Herrale sola leiba. Keisre Herra olla keiki selle lahke wastomötmisse eest tännanud. Keisre Proua olla ka ommalt poolt tunnistanud, et ta ennast wägga römustada,  jälle kord Moskwa müride wahhe! olla. Ohto käinud keiserlikkud wöerad teatres, kus jälle römo öiskamissel põlle otsa olnud. Nifhni - Nowgorodist. sWee-häd- Kewwade jeä laggunemisse aeal sünnib  sedda saggedaste, et jöe äärsed linnad ja küllad wee töuso läbbi mõnda kahjo sawad. Nenda olnud sel kewwadel luggo Nishni-Nowgorodi  linnas, mis Oka jöe kaldal. Jeä tulnud  alla, jänud agga mitte wagga kaugele linnast,  sulgo, misläbbi wessi tõusnud ja keik lin wee alla jänud. Se kes sest asjast kirjutab,  könneleb: kui minna linna läksin, siis olli wessi jubba rohkem süld maad allanenud,  agga ommetige olli kuulsa lada platsi peal weel ni palj o wet, et padi de ja wennedega möda platsi sõideti. Ennamiste keik maead ollid kui wessi kuppud weest wäljas.  Otse selsammal korral olla ka kange torm möllanud ja mis wessi weel põlle jõudnud  rikkuda, sedda teinud torm: suremad ja wähhemad maead sanud mahha löhhutud, mis 181