Perno Postimees ehk Näddalileht M 56 t«63 Soitsmes kesknäddal 11. Septembril.^ aasts. Ses lehhes seisab: Mis Eestimehhed eestikelest ja kirjast könnelewad. Ommalt maalt: Palakate pakkumissed. Sinodipiddaminne. Kronimisse vühhast. Auwäärt leidja. Ämmade kolist. Metsa ello. Mässajate hirmsad  teud. Kihwti seggajad. Mässajate maksa aeaminne. Wöerad teadusseandjad. Wallopalk.  Kahhetseminne  ja andeksandminne. Wöeralt maalt: Saksamaalt. Prantsussemaalt. -- Spaniamaalt.  Kirjawastusseo.  Ued ramatud. Mis Eestimehhed eestikelest js kirjast könnelewad. II Läne Mart: Se assi jäi meil minnewa kord polele. Ma ütlesin sulle, et so omma ..Postimees" Postimees: Weel keigist wiggadest puhhas  ei olle, ma tean kül. Läne Mart: No jah! Sinna kirjutad jo ka alles: keik, leikama, ennam :c., ja kui su lahti teed, siis ütled nisamma kui teised eesti innimessed: kõik, lõikama, ännam :c., miks sa sedda teed? On se melega wöi koggematta?  Postimees: Armas Mart, ma ollen jo tona sulle üttelnud, kui raske se mul on, üht keige rahwale tutwaks sanud wigga parrandada,  mis seläbbi, et ka pühhas kirjas seisab,  qtsego pühhitsetud on. Se wöib kül nödrus olla, agga kui sedda teen, siis on mul eestotsa mönni aeg ikka nenda, nago olleksin  mebega mönne kirriko pengi katkimurdnud.  Nenda olli mul esmalt, kui sanna sön- naks teggin. Tük aega olli mo südda rahhota  ja kassi kippus jälle wanna wisi kirjutama;  agga et endine Mustjalla öppetaja Masing  omma piibli luggudes seddasamma teinud, se kinnitas mind nattuke; sest sa tead, Mart, Masingid makswad ses asjas paljo minno silmas; pealegi teab üks öppetaja ommeti parrem,  kui meiesuggune, mis oige ehk köwwer on. Et agga sonna assemel tärmini alles sonna seisab, no wata, Mart, sellepärrast pead trükkiatega könnelema, kel sedda tähhekest  o weel paljo ei olle. Mastngi aeal hakkati  kül öiete peale, agga teised jätsid parrast asja jälle lossi. Agga sago kus ja mis saab, tullewa ue aastast sadik lodan sellega ka sammo eddasi sawad. Nendasamma olli mo luggu, kui nende sönnade assemel: söäl, nöäl, moök, woöras, seädus, heal, pöiad, aiad, maiad :c. :c. söel, nõel, möek, wöeras, seadus, heal, poead, aead, maead :c. :c. hakkasin kirjutama:  ikka kippitas mul süddame peal, et pühhas kirjas mitte nenda ei seisa, künni aega möda arro sain, et pühha kirri kirjutse- ehk trükkiwiggasid ei pühhitse.