meistri kätte. Mõllemad õpp. astusid ees, kõik mu rahwas tagga järrele sisse. Salis astusid õppetajad laua tahha. Maea õnnistamine hakkas lautoga ja Põltsama õpp. ütles sõnnad ette. Peale selle kõnneles Pillistwerre õpp. waimolikust walgusest,  mis ka siin maeas piddada kõige õppetuse põhhi ollema. Kui wahhe aeal korilaul sai lauldud, piddas Põltsama õpp. Saksarahwale kõnnet  ja selletas ärra, kuida ka sesinnane maea seisuste ja rahwa ühhendamiseks olla rajatud. Peale selle kõnueles ta eestikele sest ainust kaljust  ehk allusest Kristusest, kelle peal kõik peab seisma; maenitses ka rahwast sedda suurt kingitust  tännoga (10,090 rnbl. wäärt) wastowõtta ja onuna lapsi rohkeste õppima panna. „Lõppetuseks kinkisid pärriad ja õppetajad koolmeistrile mõnned kennad ramatud ja v. Huene herra lubbas ommalt poolt koliramatud ja kaardid  kinkida. „Seitse last said warst wastowõetud ja teisi tulleb järvele. Wie külla koli- ja kihhelkonna korilauljatele laskis mõisaherra süa ja jua anda." So, sellega olleme hea tük mõnnusaid koli sõnnumid sanud. Tänno Jummalale ja hea innimestele, kni koliõppetuse eest hoolt kantakse; agga tarwis on, et rahwas isse ennam nõnda ei õlleks, nago meile Länemaalt ühhest W. wallast  kirjutakse. Wald tahta parrem ilma kotita olla, km aastas Paljast 40 rubl. selle palga alibiks  maksta, mis mõisa polest üsna muido antakse!  lummal hoidko, et Länemaal ehk kohhegil muial sähhärdusi waldasi paljo õlleks, siis ei ellaks Papuad meitest mitte kaugel. Ue koggokonnamaea sisseõnnistamine.  Tarwasto wallast antakse meile teada: „Kui meie rahwas, olgo ülleültse ehk üksikutes  koggokondades, mingis heas asjas eddasi jõuab, olgo se ka üksainus sam, siis peab iggaüks  rahwaarmastaja ennast selle ütle rõmustama. Wõtta siis, armas Postimees, sest rõmust ossa ja kuluta sedda ka teistele, mis sulle siin lühhidelt  tahhan teada anda. Tarwasto wald, 4000 hinge suur, olli maakoggokonnaseaduse järrele ja ka selle parrast, et tal wägga kitsas ja waewaliue  olli, omma koggokonnawallitsuse ja kohto asjo wõera (mõisa) kattuse al tallitada, nõuuks wõtnud, ennesele pessapaika ehhitada ja se olli kidowäärt. 8. Nowembrini sai nende kiwwist koggokonnamaea, 14 sülda pik ja 6 sülda lai, smis kõigipiddi rumikas, peale ehhituse materiali jureweo liggi 4000 rubl. maksma tulleb ja Willandist Tartusse minnes 25 wersta tagga tee äres seisab,) õnnelikult malmis ja sai selsammal  päwal kogg. õpp. prüos P. Karlb lomist sisseõnnistud. Ommas kõnnes, mis praost herra Parrast laulmist koggokonnaammetmeeste ja kokkotulnud hulga rahwale piddas, selletas temma ärra, kuidas se maea üks õiguse paik piddada ollema, õigus üllendawad rahwast - ja sellepärrast koggokonnaammetmeeste kohhus olla, iggakord sia kokkotulles ja onuna ammetit tallitades, selle sure taewase kohtomõistja, temma kasso ja seaduse ja selle peale mõtteida, et temma nende tööst ja ammetist ommal aeal saab arro nõudma. Sellepärrast piddada temma  käsk ja seadus kui se kõige üllem käsk ja kõige parrem seadus ikka nende süddames ja meles seisma. Selle tarwis ja selle pühhitsemise  müllestuseks kinkis temma koggokonnawallitsusele  ühhe Piibli ramato, mis rahwale rõmo nähti teggewad. Kihhelkounakohtoherra, Fr. v. Stryk, wõttis sest pühhitsemisest pallumise peale sõbralikult ka ossa ja piddas üht kõnnet, kus sees ta ärranaitas, kuida maakoggokonna seaduse kelle sarnast head seadust terwes Eüropas leida ei ollewad, rahwas omma jalge peale ollewad  seisma pantud ja nago laps hoidja wallitsuse  alt lahti sanud, mis wägga hea assi olla, km se ka nõnda heaste saab peetud, sest lapsehoidjad  (moisaherrad ja mõisawallitsused) ei ollewad  iggalpool ja ikka mitte last hästi hoidnud. Selle seaduse järrele wõiwad rahwas pärrismaade  ostmise läbbi mõisnikude sarnatseks, kui ka wähhemaks, mõisnikudeks sada, kelle nõudmine  ja tahtmine mõisnikudega ühte minna, sest et mõisnikude kasso ja kahjo ka rahwa kasso ehk kahjo olla. Et agga rahwas sest uest seadusest õiget kasso wõiks sada, olla wägga ja kõige ennam  tarwis, et rahwas õppetuse läbbi targemaks saaks. Sepärrast andis temma rahwale sedda kõige parremat nõu omma lapsi hea õppetuse läbbi hästi kaswatada. Temma näitas ja selletas  ärra, Preisirahwast ja temma sõast Austriaga  1866 räkides, kuida üks rahwas hea õppetuse  ja kolitamise läbbi ui targaks ja waeu- 388