wähhern, ehk kül suur katekismus neist üsna täis. Koolmeistrid, kirjutage sedda owmale ka körwa tahha! 9) Kirjutusse tähhed ei te ka mitte tahjo, ehk neist kül ka ilma öige juhhatamisseta  mingisuggust suremat kasso ei tülle; nendasamma  ka 19) Joodide õppetus. Tössi kül, parrem  saseklnts kaapsas, kui üsna ilma lihhata; agga kasstn on kassin ja nodi - öppetus on kitsa rumi parrast nimmetud ramatus kül wägga  kassin. Siiski koolmeistri susönna öppetussele  wöib ehk nattuke abbiks olla. Pool munna on ennam kui tühhi koor; tännini polnud seddagi *). *) Olleme nenda körwalt kuulda fanud, et tullewa  suil Peipsi järwe poolt üks hea mees meile lühhikest „Nodide õppe tust ja selletust" tahhab  mäljaanda. No se õlleks wägga tännowäärt assi! Andko nüüd Jummal, et se tö hästi korda lähhäks, parras suur ja selge saaks. Kui Postimees mönni noditundja ja nõuandja õlleks, siis ta pälluks nenda: „Olge head innimessed, kirjutage meile üks weike Laulo - katekismus ja pange küssides ja kostes (meil on se männa Totratesse  öppetusse wiis harjund ja armas) senna sisse: s. Nodi-wötmed, agga mitte muud, kui Diskanti- ja Bassi-wötti. li. Nodi-nimmed ja surus ja nende pausid, ü. Nodi-eesmärgid  (ristid ja beed)ja nende selletus. e. Taktiöppetus  ja seltsid ja sest (kui laulo ja mängo hingest) kaunis rohkeste ja öiete selgeste, mitme näitusse läbbi ärraselletud. F. Heäle seltsidest  (Ton - artid) ja nende eesmärkidest. Kaugemale,  kui 6e risti ja 6e beedega, põlle meil tarmis,  otgo Dur- ehk Moll-heäleseltsid ehk tonartid; sest saab küllalt, k. Lühhike trehwimisse õppe  tus, et omma heälega ettepandud nodi pihta juhtume; seal jures ka tonleitrid ja muud tarwilissed  nimmed, mis meie kele meel lühhidelt ei sa wäljaüttelda, nago: Prima, Sekunde, Tertse 2c. 2e., agga ikka näituste läbbi ärraselletud. 1. Heäle-mönnudest ja mitme heälegalaulmissest. k. Laulo seltsi nimmedest, nago Taktylus, Trochäus,  Jambus:c., mis nodiramatus kül leiame, agga ei tea, mis need tähhendawad. I. Heälemärkide  selletus, et teaksime, mis on p, mis on k:c. :c. Neid ja muid aSjo, mis tullusa tunnete ollewad,  pange meile, kui wöimalik, katekismusse wisil kokko, nago mönned saksa mehhed (Schugh, Lobe 2c.) sedda ommas keles ka on teinud." Nenda  pälluks Postimees. Kui meil se ön õlleks, et tõ selge ja mokkapärrast saaks, mis seal siis ees 11) Mõedude, kalude, aea ja ma arw ning üks kord üks on otsekui arwamisse  ramato lissa, weel wiimse lehhe peale üllesse pandud nlng tarwis ka. Kui meie wee! könne löppetusseks middagi peaksime sowima,  siis õlleks se, et kolilaste-ramato kirjutaja  eddespiddi, kui teist trükki parrandab, omma Kppetaja abbiga kirriko-aasta pühhade  selletust ja ühhe poognawäärt piibli salmist pahhä öppida jure lissaks. Ithhe sönnaga: kui sesinnane „kolilaste ramat" holega  prugitud saab, wöib temmast suur kasso tulla ja meie arwates on sedda mitmes kolis ja mitme koolmeistrile üsna tarwis; hind ei olle koggoniste mitte kallis. Sönnumed wöeralt maalt. SaksaiNaatt. Austria ja Preislane  on Saksamaal ikka omma surusse ja rammo polest teiste kunning-, hertsogi ja würstirigide seas peaperremehhed olnud ja on weel praego. Agga, nago se ülleültse saksu wallitsuste seas tuttaw assi on, süddame söbrust  on nende, wahhel wahhe leida. Wanna kaddedus jahhutab keik armastust ärra. Austria  kaetseb Preislast ja Preislane Austriat, möllemav tahhaksid otsekui trump-es olla, ja sealt tullewad neil saggedaste nurrisemissed. Pissemad rigid, need hoidwad muist ühhe pole, muist teise pole, ja se teeb nurrisemist suremaks ja kaswatab kaddedust. Praego on neil jälle fahhardune nurrin ja kibbe kirja wahhetus, et mönned jubba kartma löwad, otsekui õlleks neil Saksamaal Amerika pawad ukse ees, kus põhjapoolsed (Preisi) ja lõunapoolsed  (Austria) lahkuma ja isseärranis leri hakkawad löma. Se wöib ka ommal aial tulla, ja kui nenda omma junni ja punni aiawad,  nago praego, siis wöib lahkumisse aeg on, et se meile laulotundmisses suurt kasso ei sadäks?  Need mönnesuggused wöerad nimmed, mis laulmisses ettetullewad', peaksid seks jäma, agga meie kele ärraselletud sama. Kui iggamees neid ommal wisil hakkab ümberpannema, siis saab sest parrast pudro, mis kellegi suust ennam alla ei lähhä. 67