rõugepanma peab assutud sama. Seks peawad uored iunimessed, kes kolblikkud, linna õppima sadetud sama.' Need mehhed, kui ammeti peale seatud, on siis keigist maksudest ja loosiwõtmissest lahti ja sawad ka koggokonna polest palka. sPõnd.j Sähhärduse wihmase suiga, kui meil tännatva olli ja praego weel on, põuel  st kõnnelda, wõib mõnnel üsna kentsak kuulda ossa. Ja siiski on se nenda. Wolgajõe äres Simbirskist kuuni Saratowist möda, on Põud wilja nenda kinni pannud, et põlloMehhed mitte omma semet ep olle kätte sanud. Nendasamma olla ka luggu kartohwlide ja mu kedowiljaga. Wähhe kohtade peal, kus Paigoti nattuke wihma saddanud, olla wiljasaak pissut surem olnud. Ka lojusse põhk olla wcigga kassin, ja seläbbi hobbused ning weised wagga oddawad. Tullekahjud,  mis seal pool täunawo wägga tihhedad on ja kurja inuimeste süüks aetakse, ellasse rahwast  rahhul hingada. Jggal Pool ööd ja plito  ad wahhid waljas, ja siiski ei olle siamale weel keddagit kurjateggiat kätte sadud. PslÄmaslt. Kuida jubba enne olleme üttelnud, ütleme nüüd jälle: need ei olle stamale weel mitte suurt õitsenud. Aastal 1859 olli Polamaal, kus liggi 5,000000. innimessi ellawad, keige ma ning linna kolidega kokko 1437 koli ja 82,209 õppiat; seal wöib igga terrane innimenue rehkendada, kui palja hingede peale üks kool tnlleb. Aastal 1862 ollid Polarahwa seas 151,567 innimest, meesteja  naesterahwas kokko, kes kõrgemast ollid kolitud,  846,762 mõistsid luggeda, monned ennam, mõnned wähhem ka kirjutada, agga liggi 4,000,000 innimest ei mõistnud kirjutada egga luggeda, se on, nelli wiendiko ollid Püsti rummalad. Sedda  agga ei jätta meie issalik Keiser mitte ncnda, wmd kolid peawad assutud sama ja rahwa lapsed  ka kolis käima. Keik ei wõi mitte sureks mailmatargaks sada , ei olle ka mitte tarwis; agga kirjutada ja rehkendada mõib ja peal? igga innnninne mõistma, kui ta mitte kohtlane, üksluine harrimatta innimenne teiste seas ei tahha olla. Sedda wõiksime meie Eestirahtnas ennestele ka tahha kirjutada. pombikuli  Pombisi  ei lasta kül mitte Polamaal, agga ommeti on Warsawis 27. Septembril 4 wenne ohwitseri  sure õnnetusse sisse sanud ühhe pombi labbi. Nemmad ollid ui ettewatamatta olnud, kantsist koeo minnes üht Läidetud pombi kuti kasawötma. Ettewatamatta wisil ollid tullesäddemed liggi osanud, seal lõhkes kuul ja õnnetus olli lahti. Üks ohwitser kautas pool pead, teine sai rinnust läbbi aetud, kolmandamal kukkus teine jalg alt ärra ja neljas sai muul wisil raskeste hawatud. Kaks Fssimest said silmapilk surma, kolmas arwatakse  ka surrewad. Naesterahwas peab kartlik, agga meesterahwas ettewaatlik ollema. Sedda mõistab imme, mis himmo neil olnud sedda taidetud pombi isse koeo kanda. Wõeralt maalt. Preisimaaitt. Preislased hakkawad jubba jälle omma Parlamenti st kõnnelema, mis tullewa  kuus peab kokko tullema. Küllab siis hakkawad  jälle nende waidlemissed, nago se nüüd jubba paar aastat on olnud muist rigi wan-- nemaid tahtwad sedda, muist jälle teist. Muist ütlewad: „Meie asjad peawad issa-issa modo jäme, sest wanna wiin ou hea;" teised kostwad: ~Ei mitte, meie asjad peawad ueks sama, sest mannad munnad on mäddand." Nenda on nemmad  enne tüllitsenud, se õlleks imme, kui nad tännawo seddasannna ei te. Nende tuttaw minister  Bismark, ühhedele toeks ees, teistele okkaks  silmas, on se kord alles Prantsussemaal, kuhho tedda Napoleoni juttule olli sadetud. Sesinnane ministri teekond ei olle agga Austrial jälle sugguge melepürrast. Austria kardab, et ckui Preislane Prantsusfe ja Prantsus Jtalia sõbraks saab, siis jääb temma üksi; hakkawad siis Jtalia poolt tormid Wenetsia wasto tõusma, kust Peab abbi tull ema ? No kes wõib teada, kas temma kartus ni tühhine on; sest politika tuul on wägga heitlik: tänna puhhub siit, Home sealt; tänna süddamesõbrad, Home werriwaenlased, nenda kui kellegi omma kasso nõuab. Politika mehhed peawad külma werrega innimessed ollema, nago kahhepaiksed lomad. Pead on neil tarwis, mitte süddant. Nemmad tewad ka sobrussi, nago Austria ja Preislane Dani wasto, Prantsus  ja Inglane omma! aeal Wenue wasto, ehk nago praeguge Inglane Tani ja Prantsus Ita- 341