karmantshikute (taskopühkiate) pudust ei olnud ka mitte. Üks naene kõnneles mulle nuttes: temma istunud omma emmaga wankri peal ja luggenud cmma rahha, mis kauba eest ollid sauud, ja sedda olnud kotto kasawõetnd rahhaga kokko 394 rubl. (?) Seal tulnud 2 tr õ era st meest ja waatnud pealt. Naesed öölnud: „Mis wahhite?" ja mehhed kostnud naerdes: „„Ärra olge ui uhked, egga se weel teie onnna rahha ep olle, mis prqego loete!" Selle peale läinud mehhed Ürra. Emma pannud rahha illuste  tasko ja mõllemad naesed läinud seltsis podist kaupa ostma. Pakso rahwa seast läbbi tungides sauud nemmad wimaks Padi ette. Kui kaupa ollid ärraostnud, läinud taskust rahha wõtma  -- säh, rahha kaddund! / . „ Teiseks olli üks ladalimre õhto hilja omma  korteri ömaeale minnemas, kui korraga raske hobi Pähhä sai ja krusi unniko peale mahhalanges.  Warsi ollid 3 kurjateggiat temma ümber ja sorrisid taskud läbbi. Õnneks ei olnud mehhe ladarahha kasas ehk nemmad ei leidnud sedda ui ruttu Messe, seal tüllid teised .innimessed peale ja rööwlid lippasid metsa. Küllamehhe pibo ollid  kelmid kasawõtnud. -7- Kuida knulda, olla neist 2 meest kinni wõetnd ja Perno todnd; aunaks  lummal, et se tõssi on." Neuda paljo Perno kirjast. Nisnggused häbbematta  teud ei lange kül aitummal mitte selle kohha egga koggodusse peale, kus laat peti, stiski, mis hirmus on hirmus ja sedda hirmsam, et sahhärdused ülleannetumad ladawargad Eesti suggust  peawad ollema! Sedda kaebdust kuuldakse ui mitmelt ladalt. Kus peaksid need raiska läinud  lomad hingekirjas seisma? Kuida kegi lükkab,  mnda laab. Küllab nende tarwis ka kauneped  kaswawad, kui lõõg täis saab. Agga jälk on kmüdaj et ui haisewad hawad meie rahwa  kulges weel leitakse. Niast. sPärrismade mümissest.j Meie olleme nende päwade sees Lihwlandi. ritteridekantseleist  kirja sannd, mis tallo. pärrismade mnmisfest teadust annab, knida se aitummal ikka ennam hakkab rahwa sekka laiali laggunema. Sealt kirjutakse nenda: „Selle järrele, mis Lihwlandima kihhelkonnakohtude  polest teada antakse, olli künni 13. Äp- rilli ku Pawaui 1864 Parrismõisa made st 25,85 L taalrit krossi tallorahwale ärramüdud. slnbba sedda on hea tük maad.) „Scst aeast sadik on täuuawo suiisseärränis  süggise, tallomade mütninne nenda eddasi läinud, et üsna hea meel pealt wadata ning kuida sia teada antud, on I. Wõnno kihhelkonnakohto  jans Leepasmõisas 3 tallo ärramüdud, kokko 58 taak. 37 krossi sured. Vl. Wõnno kihhelkonnakvhto jans on 13 ta-110 ärramüdud, kokko 288 taalr. 48-krossi snredt l li. Tarto kihhelkonnakohtö jans Aakre mõisas 5 tällo, kokko 71 taalr. 79 krossi snred.- — IV.Tarto kihhelkonnakohto jans 908 taalr. 5 krossi, tallnde  hulka ei õlle nimmetud. ilü Perno kihhelkonnakohtö jans Wanna-Võtnusse Misas 4 tallo kokko 74 taalrit W-Vornusse mõisas 33 tallo kokko 432 taalrit sured ja 1 karjamõisa 80 taalr. Ue-Karrista mõisas  13 tallo, M 8 kaalrit suretz. Abia mõisas 13 tallo, 220 taalrit sured, s Felix) mõisas 14 tallo, 282 Vs taalrit snred. Polli mõisas '2O tallo 600 taalr. sured/ Nenda on Perno lii. kihhelkonnakohto jans ülleültse 1 karjamõisa ja 86 tallo, kokko 1887 taalrit sured, tallorahwale  ärramüdud. „Tt nüüd suremast hnlgast tällo made mümissest  sia weel ep olle teadust tulnud, siis tahhame  sedda, mis tulleb/ eddespiddi teada anda." Nenda kaugele ullutab Ria kirri. Kui suur siin iggas mõisas taalri hind olnud, ei olle mitte nimmetild. Eks olle tossi, igga melemõtleja  Eestimehhe südda jääb hea tiik rahhulissemaks  ja kindlamaks, kui kuleb, et jubba liggi 30,000 taalrimaad meie kubbermangus tallorahwa  jalge al paigal seiswad, mis uemmad lummala maast ka Parrisommaks wõiwad nimmetada.  Andko lummal, et hinnade kõrgus kaupa mitte käugo ei panne. NennemaaU. Keisri  Herra on rigiministnle kasko annnd, selle eest murretseda, et iggasse paika ehk külasse, kus 500 hinge ellawad ja tohter asset ei olle, üks Kuida körwatt olleme kuulnud, on Ne-Bornusie ' meestele igga taalri peale ka ! matkama metsa jure antud. S. P- 340