ni lip alles Düppeli kantside pea! lehwitas ja siis õlleks ka södda lõppenud, agga siis põlleks  ka Preisi wäe laemdus ialgi lõppenud. Ka siis, kui Daanlane tõeste õlleks järrele andnud, ja rahho nõudnud, õlleks ommetige keik mailm öölnud: Preislane jooksnud Dani kantside wasto, agga põlle jõudnud kätte sada, mis neile ühheks hirmsaks teotusseks õlleks olnud, ning pissuke Daanlane, nago kits-arrakas kiitnud, et keik mailm õlleks köllanud.  Sedda woib kül iggaüks arwata, et Preisi wäggi kartussega sedda silma pilko odanud,  mil kantside peale wöito sawad, et mitte habbiga sealt taggasi ei prügiks minna ja nüüd on nad nende käes, sepärrast ka siis wägga rõõmsad. Kuida juttustakse, ei pea Daanlane  sest tahtma kuuldagi, et rahho peaks tehtud sama, agga Preisi wäele õlleks se sureks auuks, kui just nüüd werrewallamissele otsa teeksid. Kui södda seddawisi ikka eddasi lähhäb, ei jäe Dani söa wäest mitte muud kui ründed järrele. Se on jubba ette nähha, et Daanlane Alseni saart ei jõua pihdada, waid et hilja ehk warra sealt peab wälja minnema ja woib weel mönni tuhhat meest kautada. Wägga au wäärt õlleks, kui ühhendud  rigid nüüd rahho teeks, sest keik Eüropa  näeb sedda ette ärra, et Dani wäggi jöuete on, sedda saart omma wöimussega hoida."  Kui Düppeli kantsid, mis ommetige paljo kindlamad ollid, nende käest on langenud, siis on se saar paljo kergem nende käest ärrawötta. sSurma Üks Inglisse seitung könneleb, kui paljo seal 5 aasta sees, se on 1. Zanuarist 1859 künni 1. Zanuari ku päwani 1864 süallusid kohto polest surma  mõistetud. Jrimaal 21, kellest 11 surmatud.  Inglismaal 268, kellest surmatud  ning Shottimaal 11, kellest kaks surmatud.  Nende teiste nuhtlus on iggawesseks wangi pölweks ümber mudetud. Danimaatt. sKui suur Dani Kui suur Dani kahjo üllepea keige selle söa aeal olnud, könneleb üks nende seitung, mis meie ka omma söbradele teada anname. Üllepea  olla Dani wäggi liggi 8000 meest wäh- henenud; 4 rüggemendist ei olla ennam km 1999 meest järrele janud. Kui nüüd igga Dani rüggement 1899 meest on, siis on jubba  seal üksi, ilma nende arwamata, mis neile aeg aealt jure lissatud, 5399 meest kaddund. Keik kahjo ühtekokko arwatakse 15 —17,999 meestj ollewad. Dani wäe surus olli söa hakkatusses  45,999 meest, parrast woeti jure umbes 6999 meest ja 3 naddala eest jälle 6599 meest, se teeks ühtekokko 58,999 meest. Kui nüüd neist need 17,999 mis kaddunud ja need wimased 6599 mis alles öppetusse al, mahha  arwame, siis jääb 34,999 meest weel järrele,  mis jälle nenda on ärrajäetud: Jutlandis  8999, Pridritsias 4999, Wühnenis 2999 meest ja mis siis weel järrele jäwad on Alsenis,  Kopenhagenis ja mönne mu kohha peal wahhi peal. Kus on nüüd rammo wasto seista? Teeks kül wägga hästi kui mõistaks armo palluda. Telegrahwi sönnumed. Berlinist, 28. Aprillil. Konwerents on eile sedda otsust annud, et södda, nihästi merre kui ma peal ühheks kuuks peab seisma jama ja merri lahti tehtama, et kauba laewad keelmatta  jälle wöiwad käia. Hamburgist, 28. Aprillil. Dani ja Austri  -Preisi wahhel olla eila merre peal Helgolandi  lähhedal lahhing olnud, kus wöit Dani  pole jänud. Üks Austria laew läinud pöllema.  Austria poolt langenud 125 meest. 151 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur genehmigt. Pernau, den 5. Mai 1864. Teadaandmissed. Lihwlandi UI. makonna wina aksi wallitsusse  polest antakse neile, kellesse se putub, seläbbi teada, et fe tännine winawaht Antmann lahti on lastud, ja temmal mitte ennam sedda lubba põlle winamümisse kohtade ülle wadata. Pernus 20. Aprillil 1864. Makonna inspektori abbilmne R. Thal. 1051. Kirjutaja C. Sternberg. 2