Rootfimaalt. Sealatftst pea Annast — Stokholm kirjutakse 38. Septembril: ..Nende sönnumete järrele, mis Haparandast sanud olleme, on seal noor talwe jubba pärris  kortert mötnud, woiwad omma käi messi sanidega ärratallitada. Se aastane wilja ikkaldus aeab neil nisamma juukse karmad püsti, kuida sedda ennamiste iggalt poolt kuleme;  —. kardawad nälga ennestele liga teggewad.  Uemad sõnnumed. Pernust. Linna semete kaupleminne on nüüd hakkanud ; worisi langeb igga pääw ulitsate  täielt linna sisse; klaprite mürrinat on ööd kui päwad allati kuulda jakuisure Ma pealt ülle tahhad minna, siis wata holega ette, et mitte hobbuste jalge alla ei jae, ni looritakse  linna seme püttasid laewadesse. Kuida kuulnud olleme, peawad semed se aasta ka kaunis kõrges hinnas ollema, mis pöllomehhele  mönne hea koppiko tasko towad ja teised  jälle sisse worimissega tenistust sawad. Agga peame ka siin jures ühhest surest önnetussest könnelema> mis laupäwal, 7. selle ku päwal sündinud--- üks Sauga walla tüdru  — Hindrik Holmi i 5 aastane tüttar janud  linna seme koorma alla ja sanud kohhe surnuks piggistud. Kuida se sündinud, sedda meie weel selgeste ei tea, sest lodame tullewa kord selgemat teadust anda woiwad. Süggise laul. Süggise on kätte jõudnud. Suine aeg ka möda söudnud; Linno laulud otsa lõpnud. Mis meid sagge'ft römustanud: Külm keik rosid umstaks teinud, Kus nüüd au ja illo jänud. Puidest lehhed mahha langstoad, Tallist aega teada aud'rvad. Keik öõd on mustad kolledad, Maad metsad paljad halledad; Keik teed, kust käidud sõidetud On meest ja soppa st täidetud. Tule ood on külmad, muljud; Kohhisemad metsad kaljud. Rahhe saddu pilwest mölab, Metsa rohto malgeks solab; Kirretab ka wessi jeäst Ojad kahhanewad heas't. Linnud poead kasa wötwäd, Külma eest siit ärra tötwad. Kurred laul'wad kurwast weel. Kui nad lähwad rongis teel; Ikka wöera male wahwast Jätwad mahha siit ma rahwast. Keik mis römus kewwadil, Lonkab kurmast süggisel. Rohhi kollatand ja kuid. Kes weel römo tehha woib. Taewas seisab sagge'st pilwes Udduses ja tolmo salwes. Kaste tilgad külmetawad, Pude oksad hermatawad. Pääw on lühhike ja tumme Toob wist pea mahha lumme. Ei sa ennam külma wasto. Pean pistma käed tasko. F. S. Uus ramat. Üks wägga armas ja kenna luggemisseramat  WHido-Pegel on Perno trükkl-maeaö möda läinud kuul ilmale  sündinud. Kes armast aeawidet ja head öppetust sowib, woib selle seest sedda leida. 335 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von õer Censur gestattet. Pernau, den 16. October 1867. Teadaandmissed. Perno wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et kaupmehhe M. Strahlbergi parralt platsi peal „Losi!" 17. selle ku päwal, enne lõunat kello kümme, mitmesuggused asjad, kelle seas: üks inglisse paat, hobbuste riistad ja kutsari rided, wallamisse- ja seppise rauda, mitmesuggusid tarwitusse puid, isstärranis töldmaakre, tisleri, treieri ja püttaseppadele; linna seemne püttasi, meublid, maea riisto, raud- ja pae kiwwa, tullepuid, üks pessomaea  ja palka auksjoni kaupa rohkema hinna pakkujale, kohhe maksetawa rahha eest sawad ärramüdud. Peruus, rae-koea peal 6. Oktobril Obervogt R. Hehn. M 616. Sikkertär A. G. Mors. i