daläiuud päiwil olnud, poM Mtte.üKpZiniK Düna jöe jeäd köwwaks ja kindlaks teinud, et jälle kartuseta üllekäia woiwad, waid ka se- et kõlbab jeäkeldritesse weddada; sepärrast sowitakse wägga, et sealane rahwaö nüüd nobbe weddama ja paigale pannema õlleks.  Mitte ükspäinis neile, kes issi jeäd prukiwad,  ei anta sedda nöu, jeäd keldritessi weddada,  waid ka neile, kes isst er prügi, agga kel ommetige jeä keldrid on, kästakse täis weddada  ja sui parraja hinnaga neile müa, kes sedda ennesele poüe womub murretseda. Nenda ei Me ükspäinis maggo müal, waid ka maggo ostjal. ' Õlleks wägga hea, kui meie linnas ka mõnned  sedda kaupa sui tarbeks taggawarraks murretseks.  sZssiennese Hirmsamat tööd ei woi innimene ma peal enüam tehha, kui issiennast tappa ja teeb kegi sedda, siis peab ta melest seggane ollema; targa melega  ei lähhä kegi ennesele otsa peale teggema. Ria linnas, Moskwa linna jaus, on üks lihhoniko meister, nimmega Juhhan Sok, 13. Webruaril ta maggamise kambris nöri otsas rippumas leitud. Ehk tedda kül weel katsutud hinge aeada, põlle se ommetige mitte ennam wöimalik olnud! - sLaewade mak s u , Keisre Herra on 27. Zanuaril keige kõrgemalt reihsradi heaks arwamist heaks kiitnud ja kindlaks kinnitanud  ja selle järrele on laewadel, mis Ria ja teiste Wennema saddamate wahhel käiwad ja Ria saddama korras piddamiseks allamal seisawad maksud maksnud: ja nimmelt 1) maksis  igga laew, mis saddamasse tulli, igga sällituse  pealt 23 kopp. saddama pulwärgi parrandamise  tarwis 2) igga sällituse pealt 10 kopp. nende laewade pealt, mis saddamasse tullewad ja ärralähhäwad Düna jõe wee süggawaks  teggemise tarbeks. 3) ärraminnejaid laewad 1 koppik sällituse pealt madruste üllespiddamisekö  ja 4) igga sällitusse pealt madruste  artelli kassuks, mis selkombel maksetud  sai, otse kui õlleks se üks prii and olnud, on nüüd ühhe kolmandiko peale wähhendud ja se maks on ni hästi purjo- kui aurolaewadel  maksa, mis kegi wähhemast 10 sällitust sured on. Wõnnust. sEllazate põrna Ria seitung könneleb: Wönno makonnast antakse  meile teada, et seal ellajate põrna többi jälle wälja ilmunud ja nimmelt Odensee mõisa  peal, wägga raskes te ellajaid peab mah- Mitto tallomaea peawad üsna Mhtad ellajatest ollema, keik olla langenud. Et se többi seal jälle hakkanud, arwakakse sandist ja kassmaff toidust ja nimmelt sest tulnud  ollewad, et neil põlle õlga ette anda, ja sepärrast muud toiduse jätko murretsenud, mls ellajatele kahjulik olla. UMinNÄst. Mor m i st.) Merreäärne rahwas on tormidega harjun d, egga põlle se neil uus ja tundmata assi, kui wahhest jälle mönni kord mern walges wahtus seisab ja laened maea kõrguselt merres ühhe teise järvele  wasto kallast löwad; agga wahhest on nemmad ka isseärralikud wallidad ja järsud, et suremat tähhelpannemist tärwitawad, hago se nüüd Webruari ku Ä. päwa öse wasto kolmandat  olli, kelle sarnast keige wännemad innimesed  ei mälleta näinud ollewM Kuida nüüd siit ja sealt kirjad tunnistawad, julgemad  ka monned sekka öölda, et sel tormi ja marro aeal, ka ühtlasse mawärrisemist tuntud. (Sedda ütlewad ka mönned Perno xahwas tundnud ollewad, et umbes kello kolme , aeal hommiko, mil torm keige wallidam olnud/ mawärrisemist  tuntud.) Osi kello pool kahhe aeal olla ilmuke üsna waikne olnud ja siis tulnud kaunis hea kord lund mahha, agga kello kolme aeal olla nago kaugel mürristamise  komminat kuuldud ja warsi selle järrele järsud ja kanged tule ood. Warjulistes maeades  , kus torm ni wägga põlle maeade peale woinud käia, on maea rahwas korraga järsust  rapputamisest omma unnewodis üllesärratud,  uksed läinud lahti ja klasid, mis ühhe teise korwas seisnud, klerrisenud ühhe teise wasto. Wirtsust kirjutakse, et se suur marro wäina jeä ärrapurrustanud ja randa läinud aurolaewa keige jeäga ühhes merresse winud. Künni wersta pealt Tallinnast  wasto lõuna õhtut (Südwest) on sönnumed  tulnud, kus teada antakse, et se marro seal hirmus suurt kahjo teinud. Ni äkkiste, kui se marro hakkas, lõppes ta ka jälle arra. 66