da, on jut möda linna jooksnud: lin saab ärrapöllema ja et kül iggaüks holega walwas, potte ommetige kurjateggia kellegi silma putunud;  agga ommetige on se tossi, et ta pöllema  südatud, sest sedda tunnistawad pritsud,  kedda kustutamisse jures prukida ei woinud,  sest et keik wanna nartsudega ollid kinni toppitud. Weel ennam immeks panna on se, et ka saksa seitungid sest selgeste teadsid ette kulutada ja ka nimmelt sedda päwa mil ta saab pollema, mis keik toeks läinud. Jnnimeste  näppo põlle kurjateggia kül sattunud, agga kas ta sepärrast ka Jummala kaest peased,  on jälle koggoniste issi assi. Beffarabiast. sßohho Odessast ollid need linnokessed kennaste ülle läinud, egga middagi pahha teinud, agga Bessarabias hakkanud holega ammetisse ja teinud põllud ja heinamaad ni paljaks, et rshho liblet kuhhugi põlle janud. Bulgari rahwas on imme nobbe neid kautama, assuwad  mees mehhe wasto wälja ja siis on kui tiigrid nende kallal, et ööd ja päwad, ka pühhapäiwite  ning sure! pühhil ei puhka, waid ikka mahha kopsiwad. Sealt ma kubberneer  olla ka sedda immet watama läinud ja immeks pannud, missugguse mässimata ja seestpiddise  ärritussega nad neid mahha lönud. Kuhhu  usi jure ei tulnud, kautasid nad neid soutumaks  ärra, agga kuhhu ued assemele tullid, seal piddid ueste jahti nende peale teggema. Wöeralt maalt. Preifimaalt. Se on jubba wanna tuttaw assi, et kegi hea meiega  wäe-tenistusse ei tahha heita, olgo se kus maal tahhes. Ons kellegi! woimalik ennast marjule hoida, siis ei te ta sedda parrem kui hea melega, egga panne sest tähhele, et rigi seadus sure waljusega nende peale kohhut mõistab,  kes julgemad körwale hoida. Aastal 1854 pöggenud Preisimaalt noor mees, kelle kord olnud wäetenistusse astuda, ärra Amerika  male, kus ta pürjeriks heitnud, naese wötnud ja ilma kartuseta ellanud; sest arwas jo rohho selle ülle kaswanud ollewad, egga kegi ennam selle peale mötlewad, et ta ärra jooksnud. Se aasta olla tal himmo olnud, kord weel omma sündimisse paika watama minna, wötnud kui Amerikama pürjer ommale oiged pabberid ja passi kasa, assunud laewa peale ja läinud. Agga kui Mindeni linna janud,  tuntud mees kohhe ärra, tabbatud kinni ja pandud lukku tahha, ning kästud seal senni odata, künni assi selgeks saab. Kül Amerikama  sadik, kes Berlinis ellab, katsunud ta eest sönna kaks kosta ja pallunud rigi wallitsust tedda jälle lahti laska, mis temmale ka jubba polest suust lubbatud, agga rigi seadus põlle sest juttugi wötnud, waid pannud weel õige tuggewa tabba lukku ette, mis kegi ei piddand lahti sama; agga ennäh! ommetige olli seal mees, kel wötti olli, mis lukko lahti teggi ja se olli tohter Besser, se tunnistas tedda wiggase  ollewad, egga koggoniste wäe-tenistusse kölbawad; 22. Zulil lasti mees lahti, et jälle omma naese ja laste jure wois minna. Ärgo tehko kegi rigi seaduse wasto, se sadab ahhelad kaela, kellest ni hölbsaste ennam woi lahti sada. Jtaliamaalt. Keiki maid ja kunningrika puhhastakse roöwlittest ja keigist sesuggusist pahhaist innimestest, kes teistele kahjo tewad; agga sedda maad ei jõua kegi puhhastada! Issiärranis Ätorna ja endises  Neapoli ma jaggudes kaswawad nad kui sened maast ülles, Hilja aea eest on nad üht waest meest paljaks risunud ja siis ellusalt mahha matnud; agga kuida? pea allaspiddi ja jallad üllespiddi ja nenda, et maast wälja janud, siis olla nad jalge külge üht seddelit pannud, kus olnud peale kirjutud: Rah - wael Petrikka mällestusse sammas." Oh teie nurjatumad! kus on teie soe werri süddamest janud?! Wlorentfist tullewad needsammad sönnumed,  et seal ka rööwlite arru enne kaswab kui kahhaneb; asjad lähwad igga päwaga enne  pahhemaks kui parremaks ja seal woime 260