Wal. osti., Lstda seitung -«Wgi/teadaaAdmine" kyNMleb^-et Keisre Herra selle Nuiwersitätile omma iösiarraliko head meelt uhhe keige kõrgemalt  antud käe-kirja läbbi ülleötunnistanud je selle uniwersitädile temma issiärraliko tõde mõnda au kingitust ossaks tulla lasknud ja nimmelt 100 stependmmit kinnitanud ning waesema studendide heaks üht ühhekorralist summat kinkinud» Se rõõm selle ülle on juur ja miMrMss  nimmetud  seitung ühhes teises kohtas, et Keisre Herra keige kõrgemalt üht ..Narishkini-stependiumi"  waeste studentide heaks agga issiärranis  neile kinnitanud, kes endise pärrispölwe ja tallorahwa seast studirida tahtwad. Peterburgi seitung könneleb täielikult ja laiemalt  sest uniwersitäte piddust: Se jubeli piddo hakkas jubba ?. selle ku päwal enne tehtud programmi järrele. Hommikul warrakult petud uniwersitäti saalis ärrasurnud prohwesseride ja studentide mällestuseks leina jummalatenistust,  kus studentide laulo koor laulnud. Parrast  sedda läinud nad uniwersitäti kirrikusse, kus Peterburgi -Nowgorodi metropolil Zsidor  jummalatenistust piddanud. Kolide minister,  temma abbiline, Peterburgi makonna kolide kurator, paljo prohwesisorisi ja studentisi  ning arruto hulk muud rahwast on seal jummalatenistuses olnud. Peale jummalatenistust  olla keik rahwas museed ja uniwersitäti tubbasid watama läinud. Teisel päwal, se on 8. Webruaril, lõuna kello 12, on rahwas sure saali kokko koggoma hakkanud, kus jubeli piddo petud piddi sama. Kello ühhe aeal olnud keik platsid innimesi täis. Pühhitsus hakkanud ühhe terretamise könnega, mis uniwersitäti rektor piddanud. Selle peale luggenud kolide minister keige kõrgemalt  antud kirja ette, mis peale allaline hurra hüüdmine ja rigi laul: «Issand keisert kaitse sa" tulnud. Nüüd olla ministre herra teada andnud, et Keisre Herra endiste ja praeguste uniwersitäti koolmeistritele nende jubili  piddo römuks aukingitusi andnud, sadda jädawat stependiumi waese studentide heaks 30 tuhhat rubla aastas, ja ühhe korrane kingitus,  20 tuhhat rubla, waesema studentile ärrasaggada andnud. Se sönnum olli keigil üks xõmus sönnum, nenda, et igga südda armas- tuM weel -mittp koxda lWlis.^.Hs^ndDiM kaitss sa" Ka. Peterbuxgi Wna^wannemad  põlle külma süddMega ssdda päwa Wõda minna lasknud, maid ka ommalt poolt teinud, mis risti arm nende Mest nõudnud/ on ka monned  stependid seadnud ja kinnitanud. —° Rahha-kaubitssja ja wahhetaja, aupürjsr Wedor Mosägi n, kes omma pettusega rahwa keskes wsgga kpulsaks olli sanud, on wälja trommeldud ja peab nüüd Tweri kubbermangy ellamä jama. Km tö ennam ei lähha, siis peab mees kadduma, on jo isseennesest teada. Polamaal Warsawi kubbermangus Grojetsi maksuna rentrei ammetnik Ma korraga ärrakaddunud, keA ei tea kuhhu ta janud ja temmaga ühhes olla ka 73M, rubla kopp. rahha ärrakaddunud  ; minne, Äöttä kinni, kühhü rahha  mehhewinud. Saggedaste on selle ülle kaebtüsi tõstetud  ja issiärranis kaupmeeste poolt, et Wennema  raudteed omma noruse polest weel m jõuetumad olla, keik kaupa, mis neil weddada,  ei jõua ärraweddada ja neMMad seläbbi suurt kahjo sada; se olla ehhituse Wnisteriumile sureks pahhanduseks ja sepärrast  olla tede minister omma abbilist kindralmajor  krahw Bobnnskit kindral leitenand, baron Delwigiga lakkitanud raudteesid läbbisõitma  ja seal, kus pudust leiab, õiendama, et asjad hästi peawad minnema ning eddespiddi  ennam sesuggusid kaebtusi ei saaks ettetullema,  kuida se tännini olnud. Kownust. sLeiwa  Sealatse  kubbermango rahwa pudus ja hädda kaswab  pääw päwalt suremaks ja otse nendasammoti  wöttawad haigused woimust ning surm nidab mehhemodi rahwast mahha. Keige ennamiste  on tobbi judide kallal; neil on keige rohkem näljaga wöitlemist ja nende kallal on ka surm keige tiggedam. Kubberneri herra kutsub häddalistele appi ja kirjutab: ..Need kaks wimast wilja ikkalduse aastad on Kowno kubbermango peale wagga rasket hädda tonud, willi ja keik toiduse kram on wägga kalliks läinud, kauplemine ja keik handwärgi tööd seiswad waggusi ja tömeeste palk oddaw, issiärranis  allama suggu rshwal ja keige enna- 68