Ommalt maalt. Tarto maakonnast Jälle wargusest! Wannal aeal ellas üks kulus Roomlane Kato, kes Kartago linna ja riki nõnda wihkas, et kõik ommad kõnned Roma sinatis allati nende sennadega  lõppetas: „Kartago peab ärrahäwwitud sama!" Seddasamma sunniwad margad meid ka teggema. Ni mitto korda, kui neist ja nende kurjast tööst jälle peame räkima, peab ikka meie wiimne sõnna ollema: „Siberiamaale!" „Kuulge jälle, mis margad kurja teinud. Siin Warbuse wallas on umbes ühhe ku sees 3 aita ärralõhhutud. (Kui nõnda eddasi lähhäb,  saab 36 aita aastas ja umbes 1200 walla peale, kus eestikeelt kõnneldakse, tulleks 43,200 aita aastas, ja surema waldade parrast meel paljo ennam. Seal tulleks wargadel aitadest pudus!) Essimene olli Karroasseme lürri Some ait 22. Oktobril. Suur hulk ridid  olli ärrarisutud. Teine olli Kõrge Jakob  Surra ait, mis 12. Nowembril tühjaks tehtud. Kolmas koolm. Joh. Treufehdti ait, kust raswa käia (pätsi) ollid ärrawinud, et muud ep otle aega sanud kasamõtta, innimesed tulnud Peale." Kes margad olnud, teab hunt metsas, agga kui mõnne lõõg täis saab, siis Siberiamaale! Wsrrs maakonnast. PZlwa koggodusest  kirjutakse meile: „Meil on nüüd saggedaste tähtsaid päiwi olnud,  mis mele jäwad. 1) Kolmandamal Nowembril õnnistad: uus kirriko-kel sisse, mis koggoduse kingituste eest Saksamaal terrasest wallatud. Wanna ja wastne kel seisid kirriko läwwel sammaste otsas, koggodus nende ümber ja õppetaja piddas armsat  kõnnet. Wanna kel olli 21 aastat hettisenud,  agga mitte helledaste. Sai Tarto ärramüdud,  kus meister tedda wist targemaks Zppetab.  Uus kel tõmbati torni, kus ta ellamaid kirriko kutsub ja surnuid hingama sadab. 2) „Paar näddalaid hiljem, 17. N!owembril, andis wanna õppetaja Schwarz ammeti poea katte, kes enne Lemma abbilini olli. Hommiko warra tulli köster Mattison laulokoriga wanna õppetajat üttesarratama, kus wannake neile lahkeste  wasto tutti. Mõnned kogg. liikmed, isseärrcmis 2 kärneri ollid kirrikut kauniks prudiks  ehhitanud, nõndasamma ka jalgteed kirriko pole, kust kaudo mõllemad meie õppetajad, Kambia  praos Hasselblatt ja Wõnno õppetaja Öhren, kirriko wöörmünder v. Stryk :c. kirriko  läksid. Rahwast olli ni rohkeste kokko tulnnd, et järg rumi pnduse pärrast igga nelja ukse tagga wäljas seisis. Altari ees andis praos wanna õppetajale temma kauaaegse tenistuse eest konsistoriumi  kirja kätte ja Pällus tedda poeale weel eddespiddi abbiks ja nõuuks olla. Siin kuulsime  ka, et meie õppetaja praego Liwimaal kõige wannem õpp. olla ja Põlwa kogg. 48 aastat  õppetanud ja õige teele juhhatanud. Tähtjas  olli meil kuulda, et 152 aasta sees Põlwas 3 õppetajat olnud ja ommeti kirrik ial lesk ep olle seisnud. Peale selle sai nüüd poeg Põlwa kogg. peale pärris õppetajaks seatud ja sisseõnnistatud.  Seks päwaks ollid ka Põlwa kihhelkonna  wallawannemad waldade nimmel hõbbe kingitust wannakesele walmistanud. Kingitus ei tulle ilma armastuseta ja armastus ärratab wasto-armastust. 24. Nowembril kutsusid õppetajad  kõik wallawannemaid, koolmeistrid, kirrikowöörmündrid  ?c. enneste jure lõunaks. Seal istusid siis õppetajad ja nende wõerad ühheskous  laudas ja wanna õppetaja kui omma laste seas; sest kõik, kes laudas istusid, ollid ennamiste temma ristitud ja kolitatud innimesed. Pärrast läksid kõik tännoga koeo pole." 3) „Neljapääw, 21. Nowembril olli Põlwa  köstri Mattisoni 25-aastane ammetipääw. Hommiko warra läks abbiköster Arras lauljatega tedda üllesärratama; hiljem tullid mõllemad õppetajad  ja kõik kihhelkonna koolmeistrid omma kingitustega  tedda terretama. Nendega ühhes ollid ka Põlwa kogg. mängomehhed ehk passunapuhhnjad omma passunatega piddo illuks. Pärrast tulli teisi sõbro weel jure ja tõid ka, mis kässi üllatas andma, ja nõnda rõõmsaste kous olles läks aeg kümneni ärra. 4) „Wimaks weel Põlwa piiblitunnist, mis senni aeani siin tundmata assi olli. 17. Nowembril kulutas õpp. kantsli pealt, et 20- mal kello 4 P. l. koolmeistrid ja muud kogg. liikmed kokko tulleksid luggeja laste tuppa piibli tundi piddama. Nahwast olli rohkeste kokkotulnud ja õpp. algas laulo ja palwega. Parrast tulli piib- 386