tehha: kunningas tahhab rahho, rahwas tahhab rahho, nenda on siis ka rahho tehtud ja parlannnt  sedda omma wastusse kirja labbi kunninga ees iillestunnistanud. Ommeti olli parlamentis uks mees, nimmega vr. Jakobi, kes sõnno rakis, mis Bismarki mitte ei rõmustannd; agga tal ei olnud ennam paljo ühhenõulessi seltsimehhi,  sepärrast ei sanud wastusse kirri temma kõnne läbbi mitte ennam mudetud. Ka Pola suggu sadikud tahtsid weel mõnda happo sõnna ommlt poolt rahho sekka wallada, agga se ei aitnud ka middagi. Nenda on siis Preisi mitmeaastane parlamendi waidleminne, nenda öölda, langenud sõameeste werre sees waggusi jänud. Preisi! on agga omma ue madega weel teggemist küllalt. Seal on Hannowris, Nassaud ja Hessimaal weel ni paljo paid, kes ue wallitsusse al ennam wanna ammeti ja sagi peale ei jä: need urrisewad ja nurrisewad, et nende endine assi kaddunud, ja Preislane isse pnaks neid ka parrem heaga kui kurjaga ennese pole tõmbada. Seal on siis Bismarkil tööd ja tallitust küllalt. On ta agga mu surema töga walmis sanud, küllab saab sellega ka. Tiiringimaatt. Nenda nimmetakse sedda ma jaggo, mis Preisi, Hannowri, Baieri ja Saksima  wahhel seisab ning pissukese würstirigidega täidetud on. Nende würstikestel on nüüd harjad  punnased, et Preisi sure käppa alla peawad sama. Enne sõimasid nad awwalikkult Preislasi ja lootsid Austria peale; nüüd on neil nisamma käed russikas, agga hoidwad neid taskus, et Preislane ei näeks. Rahwas agga, kes neid kui kunningaid peab üllespiddama ja toitma, tahhaksid parrem sure Preisi, kui pissukeste Türingi  würstide allamad olla. Nenda olla üks Saksen-Meiningi tallopoeg hiljuti üttelnud: „Kui minna ka kahhewõrra ennam makso peaksin  maksma ma tahhaksin siiski ennem Preisi km Meiningi allam olla." Meiningi hertsog olli siamale nisamma ehk weel ennam Preisi waenlane, kui Hessi kumwürst, sepärrast kahhetseb  rahwas wägga, et Preislane temma wasto ni pehme olnud ja tedda aujärje peale jätnud, Stettini !in seisab pohjapool Preisima serwas Oderi jöe äres, mis Länemerresse jookseb. Seal ellawad 50.000 innim. ja senna wiakse meie maalt igga süggist paljo linnaseemnid. Hessi kuurwnrst, kes unnas wangis istub, olla sest pawast sadik, kui kuulda sai, et ma käest ärrawõetakse, kurw ja norgus, et keddagit  ennam ennese jure ei lasse. Kui monne pawa eest sündimisse päwa piddas, peasis waewalt  ta omma tüttar Lemma ette. - Agga se otli ka würst, kedda temma endised allamad tagga ei nutta, olgo siis mõnned temma sarnatsed sobrad. Zlustriamaak piddas keiser Prants losep  6. Aug. omma 36. sündimissepäwa. Keik ministrid ollid temma ees kous. Keiser isse olii nukker ja pahhane. „Tänna on mo sündimissepääw,"  ütles temma) „nisuggusel päwal peab ka keige üllema innimessel meletullema, et temma hauale lähhemale astub. Ta peab sedda aega, mis meel ees on, püüdma nenda Prukida, et südda temma peale ei kaeba. Kui mo rahwal ilma täitmatta sowimessi on, siis tahhaksin ma nende täitmist awwitada kätte sata. Üttelge mulle selgeste wälja, kuida on praego'meie rahwaga  luggu? mis on neil keige ennam süddame peäl? Ma tahhan omma rahwa issa olla ning ka seks petud sada." Keik ministrid jäid wait, üks ainus teggi su lahti. „Suur keiser," ütles temma, „kui ma selge sõnnaga pean ütlema, rahwa meel ja südda on wägga rõhhutud." Nüüd piddi ta pikkalt ärraselletama, mis rahwas lota ehk karta, ja kui walmis olli, laskis keiser ommad ministrid nende sõnnadega minna: „Se peab teiseks sama! Rahwas peab mo sündimessepäwa  pea rõõmsama melega piddama, kui nüüd." Mis selle järrele nüüd tulleb, ei tea meie, agga mõnne ministridele on se keiserlik kõnne wägga läbbi pea käinud; arwatakse ka, et mannad  ministrid uedele Pea rumi sawad andma. Austria olla jubba omma sõakullo, 26 miljoni  hõbbetaalrit, püttade sees Berlini saatnud, mis järrele nüüd ka Preisi sõamehhed temma kaela pealt ärratullewad. Nenda on siis Austria ja Preisi wahhel rahho tehtud. SHrveitsimaak) kus kõrge mäggede peal allati lummi seisab, peawad tännawuse sajoga sured weeupputussed ollema. Peab immelik nähha ollema, kuida wessi mäggede pealt mahhawolab,  agga peab ka paljo kahjo teggema. Jgga kraaw peab ojaks ja igga oja jõeks sama. 274