Testamalt. sßäime sagi Sest sadik, kui meie merri lahti läks, olli ta ni tühhi, et sealt kegi kassile ei kalla pead egga sabba põlle tonud; agga se näddal se on näddal enne Suurt-ristipäwa teggi Jummal  ommad helded ja rohked käed lahti ja jaggas rohkeste iggaiihhele omma ossa, kui agga meie armas rahwas mõistaks sedda Zummala annet tännuga wastowötta. Jggaüks  on omma aastase jao sola pannud ja ka mönne hea pange ärramüa sanud, kelle lunnastud  hinna eest sola murretseda wois. „Tannage  Issandat, sest temma on helde ja temma heldus kestab iggaweste." Itiast. Selle ku 16. päwal on ühhe sealatse pürjeril, nimmega Juhhan Willemson 1814 rubla, mis mitmesugguste  rent-kandja pabberites ja krono kredit-pilletides  olnud ning nelli kuld rahha pool imperjali tükkid — ärrawarrastud. Maea läbbi otsides leitud need kuld rahhad wöruses pörmando lauade wahhelt. Arwatakse  sedda pahha tööd kahhe tallo innimesse peale üks meeste ja üks naesterahwas möllemad sanud ka kinni pandud. sJmmelik su Selle ku 17. päwa hommikul kello 7 aeal leitud Peterburgi  allewil, Wirsowi maeas ellawat wanna 72 aastast emmakest, nimmega Katharina Maria Walk, ommast wodist surnud. Temma  kehha ja rided olnud pöllend ja ka mönni tük temma maggamisse rietest. Assi on praego politsei kohto järre! kulamisse al. - hulk.j Kui suur Ria linna  rahwa hulk 3. Märtsil leitud ollewad, sedda leiame nüüd Ria seitungis taieste üllespantud  ollewad. Seal on sel päwal olnud 102,043 innimest; neist on 2068, kes mitte pärris Ria linna rahwas põlle, waid agga sekord seal, kui läbbiminnejad ehk tömehhed olnud; agga selle wasto on jälle 1162 Ria innimest sel päwal, kui se ülleluggeminne olli, kotto wäljaö olnud. Sealt on leitud: 51,504 meeste- ja 50,539 naesterahwast. (Imme kül, naesterahwast kaösinam kui meeöterahwast;  muido on neid ikka rohkem). Neist ellawad üksikellus 59,496; abbiellus 33,839; lesse pölwes 8,330; ja lahhutud ellus 378. Usso polest leiame: Ewangeliumi Latterusse  ussulessi 62,778; Kreka wenne ussulesst 20,312 hinge. Seisusse polest on Saksarahwast  47,184, Wennelassi 25,085, Lätlassi  24,013, Eestlassi 1734 ja 4027 mitmesugguse  seisusse rahwast. Seal nad nüüd keik on; jubba kaunis hea perrekond, mis peawad üllespetud sama. Sealane  seitung könneleb ühhest kirjast, mis maalt selle sowimissega nende kätte sadetud, et sedda ka ülleswöttaksid ja selle kirja sees kaevatakse, et wallawannemad ja nende abbilissed saggedaste  ülle piri wälja astuwad ja rohkem wöimust  enneste kätte wöttawad, kui nende ammeti  wolli ja seadus sedda lubbab. Ennamiste  on nende wallitseminne ja ammeti peale seädiminne wägga hästi läinud; pissut on waldasi olnud, kus wallitsemisse jures mõnda tülli olli, ja wallitseminne sündis selle seädusse  järrele, kuida tännini pea kohtomehhi ja walla wöörmündrid wallitsedi; agga wollimeeste  wallitseminne olli alles üsna uus ja tundmatta assi, sepärrast ka mitte hästi korda läinud. „Ms nüüd tehha", ööldakse seal eddasi  ..need waewalissed ja sandiste wallitsetud wollimehhed?" Nende essimenne ammeti tö, mis neile seäduse l 1 paragrahwi punkt g järrele  ette tulli, olli walla ammetmeeste palga möistminne, ja igga pool pimmedat koggokonda  olli nende essimesse tallitussega rahhul, sest iggal pool olli agga se ainus sönna: „ni pissut kui woimalik." Warsi essimesse wollimeeste kokkotullemisse jures sai awwalikkuks,  et mehhed omma au ja surust hakkasid  ärratundma ja ennast ennamaks piddama, kui walla wannemat, se piddi lausa nende wallitsusse ja kässo al seisma, ja piddasid tedda agga paljaks kässo täitjaks, mis nemmad  andma sawad. Kus nüüd walla wannem  selle polest järrel andis, egga neid warma  omma melewalla pöidla alla surrunud, seal teggid wollimehhed § 10 wasto ja mõtlesid endid ni sureks, kelle sönna kuulda keikide kohhus on; ka politsei asjus pistsid omma 177