Perno Postimees ehk Näddalileht M tÄ. RBSt WieS IPernus, kesknäddal 5. Apnllil.Z aasta. Ses lehtis seisab: Kewwade - mõtted. OmmalL maalt. Tarwilinne teädus. Rõmo tänno. — Wõeralt maalt. Saksamaalt: Kussa kunningas Prants ellanA jääb. J tallast: Ministred. Prantsusse reisi jut. Uus nöu. Ued toed. — Uus payhandus. Mällestusse pääw. Inglisse mattussed. Lewiatan. ulleskirsutus.  Ostindia  nälja hädda. Amerika rikide lahkuminne. Kaerad ;a erned. Kewwade - mõtted. Armas Eestirahwas! Nüüd on jälle se armas aeg kä, mis meile igga aasta ni mitme tuhhat suga üllestöusmist ja uut ello meletulletab. Keik Jummala lodus, mis talwe  otsekui walge pallaka al maggas, ärkab ülles, hakkab haljendama, õitsema, ehk likuma  ja laulma. Taewa Zssa kattab nüüd jälle omma lomadele, ka keige wähhema maokestele,  kes pörmo sees liguwad, nende sögi lauda,  et iggaüks leiab, mis temma üllespiddamisseks  tarwis on. Paike paistab sojaste, tuul puhhub lahkes te, linnud laulwad kennaste  —se on kewwade. Wata nüüd kuhho  pole ehk kelle peale sa ial tahhad, rööm paistab iggalt poolt wasto ja kitust ja tänno on keik metsad ja merred täis. Röhho liblest künni taewast sadik hüab keik: „Suur ja helde on meie Zummal ja keik mailm on temma au ja kitust täis!" ja se on kewwade. Agga mo armas Eestirahwas, on sul ka iggal pool jubba öige kewwade-meel ja kewwademötted?  Sa hakkad nüüd jälle omma pölloriisto  ja pöldo watama, mötled om«a seemne peale, arwad kuida üks ja teine assi peab tehtud, ehk mis enne ja mis parrast ettewöetud  sama. Se on keik muido hea kül ja kewwade  aial tarwis; agga kui meie kewwadised tööd ja tallitussed, kellega meil ennamiste ni rut ja palla tagga on, wanna külmetand ja hangund süddamega tehtud sawad, siis ep olle meil kewwadest mingisuggust tössist kasso. Se õlleks meie kohta willets luggu, paljad tö - massinad ja mammona teenrid olla! Ei, wennad, ei Eeestimeestel egga kellegi meestel põlle siin kadduwas mailmas kindlat asset egga  jädawat paika. Keige aialikko asjade jures  peawad meil iggawessed asjad meles seisma, muido olleme silmapilk öige tee pealt körwas. Kellel Zssa taewas on ja Pöia nimmel  kui laps temma pole wöib ülleöse wadata,  sel on öiged kewwade-mötted. Kes aialikko  kewwade lusti ja römo sees iggawejb kewwadet nääb, sel on öiged kewwade-mötted.  Kes ihholikto seemne külmanusse jures waimolikko seemne ja külmi peale mötleb, stl on öiged kewwade - mitted. Kes omma wiljaseemne  töusmisses usklikkude üllestöusmist