Kronstadtist kirjutakse 6. Nowembril, et nende merre-tee Peterburgi ja Kronstadti wahhel kinni olla, wanna taewa Tädike tõmmanud  merrele kane peale ja sepärrast peab wanna tuttaw auro-laew «Admiral," mis Lübekist  ladungiga Peterburgi piddand minnema, ja 5. Nowembril Kronstadti jõudnud, nüüd seal omma ladungid wäljaandma ja ruttama, et enne taggasi saab, enne kui merri kinni lähhäb, mis jo süggisisel aeal pea woib tulla. Moskwast. sTulle  könneleb  Moskwa seitung, kui paljo neid se aasta ülle keige Wennerigi olnud. Sedda luggedes töusewad ihho karmad püsti, sest et neid ni wägga paljo olnud; se aasta näitab selle polest üks wägga tähhelpannemise wäärt aasta ollewad;  Lalgi enne potte neid ni hirmus paljo olnud. Ülleüldse on 1. Zanuarist künni Oktobri  kuni, se on: mitte täieste kümne ku aea sees 15 tuhhat tullekahjo olnud. Wenneriik on kül suur ja märato wald, agga ommetige on se selle matta kohta liig suur. Keik kahjo, mis tulli teinud, ei olla üllesantud, agga ühhe wiendama ossa kahjo olla üllesantud ja se tehha 25 miljoni höbbe rubla wälja. Kiewist. sKeiserina Meie suur rigi emma, nihkub omma keiserliko lastega  Suurwürstina Maria Meksandrowna ja Suurwürstide Paul ja Sergei Aleksandrowitshidegch  koeo pole; tulnud 31 Oktobril, öhto kello kuus, Kiewi linna. Seal olla nad kaks päwa puhkanud ja 2. Nowembril, enne lõunat  kello kümme, Kiewi-Kurski raudtee peal Kurskisse sõitnud ja siis Orelist Witebskist labbi künni Dünaburgi linna. Selle ku 5. päwa õhtul, liggi kello pool ühheksat, sanud nad kalli terwisega Dünaburgi ja sealt sõitnud nad teisel päwa! Warshawi raudtee peal Peterburgi  pole. Wilna kindral kubberner, kindral-adjutant Potapow, kes Peterburgis olnud,  sõitnud 2. Nowembril koeo taggasi, et sure Keiserinal wasto olla ja tedda koeo sata. Suur Keiserina on 6. selle ku päwal öhto 20 minutid peale kello kümmet, kalli terwisega omma keiserliko lastega Peterburgi jõudnud, kus neid sure auustusega wastowöetud. Se ulits, raudte howist künni talli pallee jure, kust Keiserlikud reisiad läbbi sõitnud, on wägga kennaste tulledega walgustud olnud, misga rahwas omma römo üllestunnistanud, sest et ni hulga aea parrast omma armoliko rigi emma  ennaste keskes näggid. Pihkwast. Külm ja sulla teine teise järrele,  teinud sealatse rahwale nattuke kahjo. Külm olla nende jõe kinni pannud, agga parrast  tulnud sulla ja jeä teinud minnikut ning winud 29. Oktobril hommiko kello pool kümme nende Welikaja jõe silla pealt ärra peawad nüüd padidega ülle käima. Witebskist. Seal olla 10 künni 12 meest kokko heitnud ja nenda üht rööwle seltsi assutanud ning 10 Oktobril obrist Linkewitshi mõisa peale, mis wiis wersta linnast emal, läinud ja sealt rahha, rahhapabberid  ja asjo, mis keik ühte kokko peale 40 tuhhat rubla wäärt, ärrarisunud ning omma teed läinud, Zubba minnewa aasta olli seal üks seltskond, mis röwis, risus ja tappis ja ehk kohtud kül neid tagga aeasid ja otsisid, ei olnud se neil õnneks, neid kätte sada; se aasta olnud politse õnnelikum, sanud sest seltskonnast  jubba kahheksa meest kätte, ka paljo asjo ja 5000 rubla rahha. Ja kes olnud need roowled ja risujad? Muist raisko läinud pürjerid, muist josikud wäemehhed ja wangid. Ühhe nende kätte sadud meeste jurest leitud selle mõisa plaan ja weel paljo muid planisi, sealt ümberkaudo möisadest, kus keik selgeste tähhendud, kust keige parrem liggi sada. Kuida kuulda, tahhetakse neid mehhi söakohto olla anda ja olla selle polest jubba palwe kirja ütlema  wannemate kätte saatnud. Üks teine kaebab otse nendasammoti ja ütleb: wargused, rowimised ja tapmised põlle Witebski ümberkaudo  mitte ennam arruldased asjad, waid neid tulleb siin saggedaste ette. Rostowist Doni kaldal. Siin tahhame  teile üht wägga tahhelepannemise wäärt asja juttustada, mis sealt Peterburgi wenne seitungi läbbi teada antakse. - Wanna kirjade  järrele, on Danasi, praeguse Doni jõe kaldal,  Danasi lin seisnud, mis üks kaunis suur kauba-lin olnud. Aastal 500, parrast Kris- 375