Äomimaatt peab Preisi mäggi 3 uäddala parrast ärratullema. Rreta sare peal, mis Türgi al, on Kreka rahwas mässamas ja tahtmad kunninga alla heita. Kirjawastussed. 184) „Mikko Enn," wanna kallis, ets kae, sinna teed ka nattuke nalja! Ärruldane assi on sedda armsam. Agga miks sa nattuke „wö!sid"? Ütled ennast „ue söbra" ollewad ja õlled ommeti man na tru issalik söbbe r, keS jubba 1845 sedda ollid, mis praega õlled. Ärra arwa, et meil ni sant pea on, ärraunnuStama, mis sinno armsas maeas head olleme maitsnud. Jummal önnistago sind ja sinno maea! Agga „willakrasimassina" parrast ärra waewa ennast middagi. Trükkiwiggad ja kürbied tullewad ikka senna, kuhho neid ei kutsuta. Ollid sedda parrandanud, ~millo" assemele wills ja „massane" assemcle mässin pannud, siis õlle terme, õlled hästi teinud, parrem ei mõista meie ka mitte. Se assi on agga lühhidelt nenda: Kosse kirriko jures krasi takse wello 6 kopv. nael, kui onima hobbune, ja 7 kopp. kui massina hojbbune krasid käima panneb. Nob, wa' kalliS, kas olleme nüüd rasia? Siis palso termist. 185) A'. J. T . Teie ~kohtomchhe" rummal rummal teggo on seitungi panna liig illane. Wige tedda teiste kohtomeeste erte ja küssige seal, kas nisuggune, keS isse ose külla lobba poistega nahkhiriammetit peab, kas se ka kohtomedhe aunimme kandma kolbad? Hui kül, kui karsatsele peab karsane tahha psndama! Kas Teie pool aumaart medhi ni arwa kaswab? 18si) A. M. S . . . . s. Meie olleme Teie kirsa kül kätte sanud, agga peame ütlema: unnenäggo ei olle ial ennam egga mäyhem, kui unnenäggo. Hakkaks kegi unnenäggudega  seitungi täitma, kus õlleks siis meel kalms ehk löppetus? Jggaüks tehko omma unnenäost, mis ta isse tahhab, agga kel pühha kirri kaes on, mis se unnenaoga  teeb? 268 Von dec Censur gestattet. Dorpat, d. tk- August 1866. Druck von H. Laakwann. Berantwortl. Redaetsur Zoh. J an n sen. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeiiicher Bewilligung.Z Tarto ae eesti kiruks komitee. Bürgermeister Viktor Kupffer, präsident. Sindikus W. O. Nohlanö, Kaupmees P. Umblia, Praos H. A. Willigerode, Kaupmees Karl Peterson, Wõörmnnder G. Königsfeld, Seitungi kirjut. Z. W. Zannsen. Kes nüüd ial meie ue kirriko ehhitamisse peale kristlikkust süddamest middagi tahhab vhwerdada, ja meie pallume igga ristiinnimest sellepärrast, se wigo ehk saatgo omma armastusse  anded ühhe nende komitee-liikmete kätte, kus sedda iggal aeal tännoga wastowõetakse, ja ramatusse üllespannakse. Igga näddalas wiwad komitee-liikmed, kui kellegi kätte middagi todud, sedda kirriko wöörmündri herra jure kokko. Sellesinnatse kommitee jure on weel 8 abbilift  wallitsetud, kelle nimmed ka eddespiddi teada antakse. Komitee süddamelik ning allalinne palluminne on: ussowennad ja õed, awwitage Tarto linna Eestikoggodussele kirrikut ehhitada! Krotusse mõisas, Kannape kihhelk. on sullaste  ehk päiliste kohte sada, mis 26 wakkamaad sured. (3) Lu?ke mõisas Nõo kihhelk. saab talla makobtasi  mndud ja lähhemat teadust sawad ostjad Lukke mõisa Srrawa wallitsusse käest. (2) Pandid wäljalunnastada. Pandid, mis kaupmehhe Kari Bastich jure sissepandud, kes Järma Jani kihhelkonnas Metsa mõisas ja parrast Loutowis lPort Kunda) kanpmehheks olli ja seal seitsme aasta eest ärrasurri, on nüüd minno jnres Loutowis kuuni 2. Neäri ku päwani 1867 weel wäljalunnastada. (3) Chr. Sundberg. Annan teada, et ma nüüd Ria-ulitsas Schnltzi wäikseS maeas ellan ning pitserid, ristipladid ja pölletamisse stemplid wanna wisi teen. P. Sapotsky. Mukkid ostetakse Tarto linnas Kelleri leiwawabrikus. C. G. Keller. li) Linnakupra massina , mis Panteni mõisa berra Wold v. Löwis Lättimaal wäljamötteinud ja kerge Wennemaal prugitakse. Massina kassa on: kuvrad samad ruttu mahha, ei lähhä neist middagi raisko ja linnad ei sa lühhsndud. Neid massinaid on sada Ria linnas ja müüb neid seal sures Lossi-ulitsas Nr. 17. maeas G. Dittmar. (!)