pikkem, kui praego nimmetud linnadesse. Nenda paljo on ka ette teada: sõitwad aurowankred Tarto ja Nia wahhel, siis sõitwad nemmad ka ommal aeal Tarto ja Peterburgi wahhel. Oh, et se aeg pea meie male kätte tnlleks! Meie teame kül, et aurowankrid mitte taewa ei wi, agga puwankrid ja jallajooksminne ka mitte. TaMnnast. Saddamatösoldatid,j kedda Tallinnast Kronstadti linna sadeti, olla omma armastust omnia usso kirrriko wasto se läbbi üllesnäitnud, et enneste keskLs 130 rubl. hõbb. kokkopannud ja ue Jani-kirriko altarilühtride  tarwis kinkinud. Tänno teile, ausad kronomehhed!  Sago teie heateggo iggal pool küünlaks,  mis teistele silmi ja süddamesse paistab. Paidest. oppetaja.j Sealt poolt tulleb meile rõmus kirri ning hakkab nende sõnnadega:  „Postimees, tänna (7. Now.) olli meil rõmus  pääw! Meie uus õppetaja v. Tiesenti  au sen, kedda Jummal meile sai tänna ammeti peale seatud. Seks olli piiskop W. S ch ul tz ja temma abbilisseks sia tulnud Peetri Zpp. v. Henniug ja Koero õpp. Hofsmann. „Piiskopp Schulzi kõnne saksakele lumma- *) Kui ma ütlen „kedda lummal meile saatnud," siis ei olle se mitte nenda tulest wöetud sönna. Meie öppetaja lummalast lakkitamist wöib pimme kappoga katsuda. Kule, ma ragin. Õpp. v. Tiesenhausen olli tännawo suil, nenda öölda, mödaminnes ühhel pühhapämal Paides. Kirriko minna ei olnud temmal sekerd just mitte nön; siiski armsa innimesse kutsumisse peale läks ommeti. Seal sündis nüüd, et manna öppetaja Hammerbekki keel, kes 41 aastat siin öppetaja olnud,  jutlust piddades kantsli peal almatud sai. Et Jnmmalatenistus polele ei jääks, astus öppetaja v. Tiesenhausen seddamaid assemele ja piddas, ehk kül ilma ammeti kueta, saksa Jnmmalatenistust eddasi; nendasamma ka parrast sedda eesti Zummalatenistust.  Kui nüüd öpp. Hammerbek pärrast tundis, et temma termis ennam ammetipiddamist ei lubbanud,  heitis ta ennast lahti ja selle peale kutsus saksa ja eesti koggodus v. Tieseuhausi ilma mallitsemisseta  omma öppetasaks, ja möllemad on tännolikkud,  et temma nende kutsumist kuulnud ja tulnud.  Kas näed nüüd, et lummal tedda meile läkkitanud? Selle eest olgo temma nimmi kidetnd! M. latenistusses, nisamma kui õpp. v. Tiesenhausi jutlus saksa ja eestikele, ollid ütlematta wäggewad  ja ligutawad. lutlusse põhjaks ottid Matt. 9, 18 —26. kirjasönnad Pandud. Iggamees laks täunolikko romoga koeo pole, isseärranis wee! Eestlased, kes, aitummal, puhtast lummala sõnnast luggu piddawad. Ka ümbertkaudo muialt kihhelkoudadest otli paljo rahwast kokkotulnud ja meie rumikas kirrik seisis neid nago kokko kilutnd  tais. „Mnido olli keik mägga hea, agga äppardust  tulli ka. Parrast saksakele Jummatateuistust  jäi piiskop äkkiste. haigeks ning ei mõinud ennam kirriko tulla, ja piddi eestikele Jummalatcnistusses  Koero õppetaja temma assemele astuma.*) Jummalateuistus ja õppetaja ammeti peale seadiminne sai sellegipärrast keik korrapärrast ja taieste peetud. Koggodusse liikmed, üllemad ja allamad, on seks rõmopäwaks omma õppetajale  armastusse tähheks ka mõnncd kingitnssed winud. LaM) nüüd lummal omma nimme anuks ja koggodusse kassaks keik hästi korda minna!" M. sLada asjust.j Sealtsammast tnlleb meile teine kirri, mis linnalada kaubast kõnneleb,  ning nenda: „Meie linna-laat on jätte mödas. Linno olli kaunis rohkeste ladale todud, ja ehk knl kaunis kõrget hinda anti (keskelt läbbi 55 rubl. pärkp.), siiski piddasid müad hinda meel maddalaks  ja mitto wisid ommad linnad jälle taggasi. Arwata 300 pärkpunda said ommeti ärraostetud, ehk kül enne sedda rohkem teist seddawõrt jnbba ostetud olli ja muist Perno, muist Tallinna sadetnd. Se kord ei olnud ennam kuu 2 sunrtostjat:  Girardi- ja Kochi kontorist Tallinnast. „Mul on kahjo ööldes, agga pean ommeti ütlema, et mannad häbbematta kelmi tembud mõnnede jurest ikka Meel ei tahta kadduda. Jälle on kiwwa linnakimpude seest leitud, kui ka kimpusi,  mis seest melega märjaks kastetud ja külmetand  ollid! Ikka peab kelmi ja koeri ausa innimeste  seas ollema! Ühhes ainumas podis on 3 saapawarrast kinnitabbatnd! Kelle kuulda se *) Piiskop Schultz on pari päwa parrast jälle ni kaugel parremaks sanud, et koeo wöinnd soita. 367