4 aastat täis kes astub assemele? Se teeb neile paljo mõtlemist. Ameriklased on, kuida minnewa kord kuulsime, kanged zei tungi luggejad, ja arwatakse nende zeitungi numrid aastas 1500 miljoni rahwa käes ümberkaiwad. Nisuggune rahwas ei käi ennam kottis egga pimmedas, waid teab, mis ta tahhab. Saüjamaatt. Berlinis tahta innimestel wäggise nõu tulla, 1872 ka nisuggust suurt mailmanäitust assutada, nago Parisis ja Londonis  jubba olnud; agga kuida? se on allas teadmata.  Seks otsitakse parrajat kohta, kuhho suur näitmise maea wõiks üllesehhitud sada. Muido on Berlini jõukam rahwas pallawal aeal kõik möda maadilma laiali, ojumas ja meelt lahhutamas. Hiljuti todi Abessiniamaalt üks koolmeaastane elewant Berlini, kelle kõrwad 6 jalga pikkad on, misga ta kärbseid ennese kallalt  ärra aeab. Imme kül, elewaydi nahhast ei tahha mõnni kord pussikuul mitte läbbi minna, ja pissukesed södikud tewad temmale suurt waewa.  Weel immelikum on se, et Baieriemaal ühhes kohhas 7. Julil ni paksu lund saddanud, et mäed üsna walged olnud. Berlinis tahtsid paggarisellid kord ka Inglisma modo ellada, käed rüppe Panna, seista ehk muido aega wita ja mitte enne töösse minna, kui palka jure pannakse. Nad tahtsid nähha, kas Berlin ilma wärske saiata wõib ellada. Kahjo agga, et neid mitte ennam ei olnud, kui 300 meest ja se ei olle weel neljas jaggo Berlini paggari sellidest, kes, meie omma wahhel üttelda, isse ka ilma leiwata ei wõi ellada.  Meistrid leidsid pea teisi, kes tõrkujate assemele astusid ja nõnda läks sellide ettewõtmine  raisko. Üllem assi, kellest nüüd kõik Preisi zeitungid üllejookswad, on Bonna linna uniwersitädi ehk surekoli 50- aastane mällestuse piddo, mis seal hiljuti wägga sureste peeti.^) ÄNstrramaaÜ. Kuida taggajärrele ikka ennam  wälja tulleb, olla Politika ka hästi Wini linna *) Bonna lin seisab wägga kennas kohhas pahhempool Reinijöe kalda peal, liggi 20,000 innim.  Praeguse Preisi kunninga issa, Pridik Willem I!I. assutas sedda suurtkoli 1818, kelle ööaastast  piddo nüüd peeti. Endist kurwürsti lossi prugitakse nüüd uniwersitädi maeaks ; nöndasamma ka Pappeldorfi lossi, mis nattuke maad linnast kaugel.  Mäed ja orrud ümberkaudo on wägga illusad. küttipiddul ennast wahhele tunginud. Mitmed piddowoedrad, isseärranis lõunapooli Saksamaalt, olla onuna kõnnedes kätte ja jalgega Preisi peale tunginud ja kõik hukkamõistnud, mis Preislane 1866 teinud. Nad Püüdnud kindral Lamarmora wisi Austriat Preisi wasto wihhale kihhutada; agga ni paljo kui Austria wallitsuse poolt kuleme, ei vlle se neile suurt korda läinud. Austria zeitungid isse pilkawad sähhärdusi kõnnepiddajaid, et neid otsego kassipoege hõllekõrre järrele tahta weddada. Illusaid sõnno tehha ei olle mitte suur kunst, agga sõnnad ei muda weel kunningrikisi ümber egga kustuta aastat 1866 mailma aearamatust  ärra. Austria hawad ei olle weel ammo essimisest tüllist parranenud, kas ta ueste jälle peab minnema ommad näppud põlletama? Kõik nisuggused taggakihhutamise kõnned ep olle muud middagi, kui wõeraspiddo kurjaste prukimine,  mis eest kegi õige Austriamees sähhärdusi kõnnepiddajaid ei wõi tänneda Nõnda rägiwad Austria päwalehhed nende kõnnedest,  kes sellega Austriale suurt melehead mõtlesid  teggewad. Italiamaatt. Kui paawstil ka tulline hädda käes on, siis teeb ta ommeti, nago Italia kunningriki ma peal ei ollekski. Kui temma üht asja, mis kõik näewad, ei tahha nähha, siis ei pea sedda ka ma peal mitte ollema. Paawsti  tahtmine on ikka nõnda olnud, et temma „Ei" ning „Ia" läbbi mailma peawad maksma. Endisel „kuldsel aeal," kui kunningad alles temma ees palja jallo ja ilma mütsita kummardasid, siis ... jah siis. ... agga nüüdsel auro ja wälgo põlwel, no jah, ei olle mailm ennam ni wagga-rummal, et mõnda innimest temma kue Pärrast ennam kui innimeseks peaks. Paawst ähwardab ja urriseb allati urrisego peale, sedda teeb ta omma ilmliko wallitsuse pärrast, mis ta küünde ja hammastega püab kinuipiddada ja igga wisi kurja mailmale selletada, et se temma lummalast antud Peetruse pärrandus olla, agga raisko läinud mailm ei tahha uskuda, Waid ütleb: õlled sa piiskop, siis minne ja õppi katekismuse, koddoõppetust, mis Martin Lutterus kirjutanud, ja õppeta teistele ka. Sedda agga ei tahha paawst. Temma tahhab kõige õppetuste hallikas, agga ei kellegi järvel teggia olla. Italia kunningas temma ees rööwli nimme alt ei pease, tehko mis tah- 254