terwisse parrast omma abbikasa, lapsed ja riki mahhajätma ja Kreka randa Zoni saarde peale ellama minnema, kus sojemad ilmad on. Nende Parlament on ka omma halledust  selle ülle tunnistanud, et keisri maias sähhardune kurbdus olla ja üttelnud: „Meie keiser, Prants Josep, peab miljonide eest murret kandma, sepärrast tundwad ka miljonide  süddamed temma wallo omma kulges. Zummala kaitsew hallastus mingo keisri prouaga  kasa ja saarko tedda pea terwissega taggasi.  Keisri tru allamate armastus trööstigo  tedda ses wallus ja kurbdusses." Tahtsid Jummalaga jätmisseks meel temma ette minna, agga ta termis ei annud lubba neid ette lasta. Melehaigus. Et Prantsus Ztalia kunningrigi uut nimme wastowötnud ja heaks kiitnud, et Ztaliama nüüd, kui öigussega sadud  pärrandus, Sardinia kunninga parralt peab ollema: se teeb Austrias paljo murret, pakso werd ja melehaigust. Prantsus olli siamale ttenda omma mantlit möllemba öllade peal kannud, et Austria mitte põlleks uskunud,  et luggu ni rutto piddi tullema. Austria  meleparrast ei olle se koggoniste mitte; agga kuida wöib ta sedda keelda, kui ta ueste Prantsusse witsa alla ei tahha langeda, nago kahhe aasta eest. Wenetsia parrast on Austria!  ka meel kaelas; sest Prantsus, Inglane ja Ztalia on ses asjas ühhes nöuus, et Wenetsia  ommeti ennam kaua Austria katte ei wöi jäda (sest Ztaliama peab terwelt „Jtalia kunninga" al ollema), agga Austriat on tulline  kahjo Wenetsiamaad ja temma kindlad linnad nenda ilma tüllita ja tannota omma waenlase kätte anda, kes parrast weel hirwitab.  Inglane teeb sest saggedaste jutto, agga  Austria ei tahha kuulda; siiski tunneb ta arra, et mis ta öigel aial heaga ei tahha anda, sedda wöetakse parrast wist wäggise. No küllad same nähha, kui ellame, kuida parrast loud lähwad. Jtaliamaalt. Paawsti haigus. Nimmetasime jubba minnerva naddala, et ta wanna innimesse terwissest mitte suurt ei pea ollema; se olla ka tossi. Temma melehaigussed  ja pahhandussed olla tedda üsna wodi pannud; peale sedda on tal jubba mönda aega joosja jalla sees, mis tedda waewab ja tohtride tarkust ei karda; kes teab kui kaugel  tunnike wöib olla; roos tulnud ka weel jalga. Paawsti kronimisse pääw, mis selle paawsti aial iggal 9. Junil petakse, on tännawo pilli ja passunatega pühhitsetud sanud;  öhto pandud ka autulled pöllema, agga keigest asjust on tunda ja nähhä: paawsti endine kolmekordse kroni hiilgaminne on kustumas ja ei paista ennam kaugele, ehk kül wist ni rutto weel ei kau. Neapoli korrato loud. Sealt ma asjad ei tahha mitte parraneda. Mässamissed,  jamsimissed, tüllid, riod, tapmissed ja risumissed tullewad wagga saggedaste ette, ja ikka ei seisa wallitsus ja kohtowannemad ni kindla jälge peal, et sedda täieste saaksid ärralammatada. Kui waene wöib seal luggu olla, kus innimessed pawa otsa omma tööd tewad ja öse rahho ei sa, maid peawad walwama,  et rööwlid ja margad kaela peale ei tulle. Prantsusfemaalt. Prantsusse Parlament  on nüüd ka otsas. Nöud arrapetud ja waidlemissed arrawaieldud, mis muud, kui minne koio. Inglis-, Ztalia- ja Austriamaal  on alles kous. Prantsuste nurriseminne Preisi wasto, on kaunis suur. No mikspärrast? Eks sellepärrast, et Preislasev keigest hingest tahhaksid, et keik Sakslased, kui üksmees, ühhes nöuus olleksid ni hästi söa kui rahho aial. Nemmad aiawad Preisile süüks, et temma ennast söa wasto walmistada, kui ommeti  kuskil södda ei olle. Mis olla temmal tarwis ni mundres seista? kes ta peale tulla? Preislane tahta wist wähhema saksa kikide ülle wallitseda, ehk tal olla kurri nöu Dani ehk Prantsusse ennese waSto. Prantsussel on Saksama ühtlasest melest nisamma wähhe 204