uus kirrik peab sama! Meie pallume ikka jälle ueste iggaüht ristiwenda, isseärranis omma koggodusse  liikmeid, sedda tarwilist asja süddame peal kanda ja selle tarwis middagi taggawarraks panna! sW ennema telegrahwidj on jubba ühtekokko 4300 pennik. pilkad. Kui agga keik Lelegrahwitradid, mis ma peal jubba sõnnumid andwad, ühhe teise otsa peaks seutama, siis üllataks  se 5 korda ümber mailma ja õlleks 25,000 pennik. pik. Tarks makonnast. sAu terretaminne.j Kesknaddal, > 24. Aug., kuida meile üks sõbber kirjutab, olli Wesneri walla rahwas nouuks wõtnud, omma mõisaherrat, kes mõnni aeg Saksamaal  olnud ja sealt nore prouaga sel päwal koeo tulli, isseärranis auustamissega terretada. Seal olli siis mõnnesuggust ehhitust ja tallitust; agga rahwas ei olnud weel keigega malmis, kui jubba nende herra tulli. Kui nüüd pimme kätte tulli, pandi keik latternid sure treppi ees ja õue peal pöllema, mis wägga kcnna nähha olli. Pea keik walla rahwas olli seks õhtuks kokko- Lulnud. Et rõõm surem õlleks, olli ka Wäägwerre  koolmeister D. Wirkhaus omma mängomeestega  senna pallutud, kes warsi treppi ees sedda kitusse laulo: „Wõtta nüüd Issandat, wäggewat kunningat kita," passunatega algas. Herra rõõm wõis sedda surem olla, midda wähhem  temma sest asjust enne teadis. Ta tulli omma nore prouaga treppi peale walja ja näggi nüüd suurt rahwa hulka, kes keik tedda ollid koeo ootnud. Warsi astus ta treppist mahha nende sekka ja nüüd tungisid keik temma ümber, tedda terretama. Ta tännas rahwast nende armastusse  näitmisse eest ja siis hakkasid musikandid  mängima, mis rahwal wägga kaunis ja lõbbus kuulda olli ja keik süddamed rõmoga täitis. Mõisawannemate süddamed näitsid wägga rõõmsad ollewad ning tännasid neid paljo sönnadega.  Kui jubba aeg ülle pole ö olli jõudnud, tännas herra keiki weel ja käskis neid ennese ja omma proua terwiseks söma ja joma minna, mis tännoga wastomõeti. Wimaks lauldi weel passunatega: „Nüüd hingwad innimessed" ja siis' läkfid leiba wõtma. Nenda kaugele üllatab sõbra kirri. Meie ei tunne Wesneri walla asjo lähhemalt,  agga sest, mis praego olleme kuulnud, wõime arwata, et mõisaherra v. Stryk ja Mald mitte waenus ei ella, ja se on iggal acal kaunis  kuulda ja kulutada; sest nisuggust asja ei sunni nutte kep teggema, wad armastus, ja kus armastus wastastiko wallitseb, seal lahmad  asjad hästi. Tallinnast. Tallinna ue kirnkuce ehhitus peab omma sodo eddasi minnema. lani-kirrikul olla se kord ennam jõudo ning tabdab sepärrast tö ruttcm. Torni murid olla 15 sülda kattuksest kõrgemad ja puwärki  ka judda 4 sülda ülle müride ehhitud. Zep lembri kuus tõdetakse, kui Jummala ilmad ei kela, torniga malmis sawad ja, kui ello ja termist antakse, tull ema süggise tö lõppetus wllewad.  No andko lummal! Tö ja ehhitusse üllewaatja Sensenbergi truust ja holekandmist kidetakse wägga lani-kirriko ehhitamisse jures. Kaarli-kirriko ehhitus ei olle meel ni kaugel,  ehk kül ka jubba laest sadik seinad üllewel ja tornid allumisse lugi akkeudest sadik Malmis. Aitab lummal malmis sada, siis saab se kirrik näggus, kahhe torniga ja kõrge kvhha Peal ollema.  Agga ehhitusse jõud on se kord kassin, sepärrast lähhäb tö pikkalt eddasi. Tehko lummal  innimeste käed ja süddamed lahti, aitama, kus abbi tarwis on! Oh et meie Tarto linna Eestikoggodus omma kirriko ehhitamissega ka pea nenda kaugel  õlleks! Ucine makonnast. sUus Karruse koggodussel on 14. Aug. rõmus wääw olnud. Nemmad olla jubba 11 aastat ue orreli tarwis rahha korjanud, künni sedda wimakZ Libo linnas Kuramaal orrelimeistri Herrmanni jures wõinud tellida. Ta olla sedda ka 7 manuali- ja 1 pedali-rigistriga  wägga wisi parrast ja 700 rubl. eest oddawalt teinud. Seks päwaks sanud ka kirrik lubjatud, pengid wärwitud ja altar ning kantsel ueste ümbertehtud ja olnud kirrik Peale selle lillepärgadega ehhitud, mis keik koggndussele  suurt rõmo teinud. MoMtvask. Keisri Herra olli 18. Augusnl 280