P rant susse maal sossistawad rahmäs ühhe  teisele körwa sisse: „Meie loud ei pea Meksikomaal  mitte kuldsed ollema!" Kindral Worei,  kes seal söalippo kannab, kirjutab üht kirja teise jarrele: „saatke mulle weel 40,000 meest järrele, muido lahmad meie asjad siin raisko!" Peale selle peab surm seal ka Prantsusse  mäe hulkas ilma püssirohhota ja kulita head niito piddama. Se ei te koddo suurt römo viskamist. Inglismaal on pulmad mödas ja rühmal  pead alles uimased. Tännawad Jummalat,  et keik ilma surema önnetusseta möda läinud; sest et mitto hästi piggistada ja röhhuda  sanud, on muidogi teada, agga sedda ei wöi weel sureks önnetusseks piddada. Et mönni õlleks surnuks piggistud ehk tallatud, ei Me just mitte kuulda. Prudi sissesöitminne  Londoni linnas, se luggematta rahwa hulk (keik aknad ja kattuksed' olnud täis), nende laulataminne ja pulmawöerad ja illo ja au, mis seal jures nähha olnud: kes jõuab sedda keik ülleskirjutada? Et agga Jnglisma aujärjepärrial  nüüd abbikasa körwas ja perrenaene koddo on, se on ta ennesel ning rahwal peaassi.  No anna Jummal termist.' Ka Jnglisma ei olle sähhardustest tühhi,  kes Pola mässajatest head püaksid könneleda,  kui heal üllataks. Seal on üks öiete awwalikkult nende Parlamentis Põlakate eest omma healt tõstnud, otsekui olleksid Põlakad se keige waewatum ja pinatum rahwas ma peal, kelle peale päike paistab; nago ei leiaks nemmad  kuskilt õigust egga hallastust; nügo peaks nende käest nõutama, mis liig ja ülle arro on; nago peaksid neil meie arm õlisse Keisri al päwad ollema, mis Jsraeli lastel Warao al ollid w. m. Temma sönnad on Põlakatel meetilgad olnud ja Pola naesterahwas temmale  selle eest illusa kingitusse teinud. On ta siis töt tunnistanud? Ota senni! Et Pola rahwal Keisri Aleksandre I! Al, kui nad massamisse maimust pimmestud ei olleksid, nnngisuggust kaebamist ei olle, tunnistab keik Pola tallorahwas sönna ja teoga, ja tallorahwast  on ommeti iggal maal keige ennam, ja kui raskust on, nende koorm keige raskem. Agga nemmad tännawad Jummalat, et neil nisuggune Keiser on ja hoidwad truiste Temma  pole, ehk. kül mõisnikud ja pappid neid pahha tee peale püüdwad sata. Kel on nüüd õigus: Italiameestel, Prantsustel, Inglastel,  Rootslastel, kes kuuldud jutto järrele kaugelt auguwad, ehk surema hulga Pola rahwal,  kes rahhoga omma tööd teeksid, kui ül- Leannetumad nende rahho ei rikkuksid? Sweltsimaal on kaks rikkast meest Genwi  (Genf) linnas ärrasurnud. Üks jätnud 40 ja teine 60 miljoni pranki järrele. (1 sweitsi prank on 38 kopp. höbb.) Se immelikkum  assi on, et möllemad olla norel pölwel,  nenda üttelda, palja kümne sõrmega peale hakkanud. Möllemad olnud auwäärt mehhed, mis ka sest nähha, et teine neist Baseli missioniseltsile  60,000 pranki pagganate walgustusseks  järrele jätnud. Kui keik rikkad nenda  teeksid! Mönnesuggused sönnumed. Mis annab lehmale snremat sõma isso? Lehmadel kaub saggedast korraga "föma isso ärra ja pima andminne jääb siis taggast. Se tulleb sest, et nende sissekonna seadimisse rammo on nõdraks jänud. Nisugguse lomale mönni pääw järge möda üht törwa sisse kastetud  räime ehk heringat warra hommiko enne söötmist sisse anda, peab jälle asjad korra veale aeama. Lõnga keetmissest. Kangrud ja küllanaesed  kaebawad saggedaste, et mönned lõngad  korda ei kannata soapuga lüa, siis on jälle purro tagga. Selle wasto peab abbi ollema.  Kui lõnga kedad, siis wiska peotäis seakammarast lehhelisse sisse ja lasse ühhes kia, kül sa näed, üsna teine assi. Kirjawastussed. 33) Hr. Fr. K. in F. Tänname Teie kirja eest. Mis ial wöimalik on, same teggema. Teie Lellimissed said warsi tellitud. 34) A. J. Peterburgis. Tänname süddamest Teie sõbralikro  ande eest. Meie söbber, kaugel hommiko pool, saab ennast wägga rõmustama. 35) J. J. Peterburgis. Teie armast kirja ni pikkalt trükkida, ei olle meil mitte wöimalik; olgo siis, et lühhem dada lubbate. 97