wälja saatwad, se teeb 429 tuhhat päwa; igga pääw arwame oddawaste 49 koppikat hobbedad, teeb aastas 168 tuhhat, kolme aastaga 594 tuhhat rubla hea summa! Raudteed saab missist aktsionäride selts ehhitama,  kes parrast kassu (Dividende) jaggab. Eestlasse ilma palgata abbist lähhäb raudtee ehhitus oddawamaks, agga sest oddawussest tõuseb kassu suremaks, sest tö on selge kaptal.  Küssime: kellele saab se liisna kasso, kas Eesti perremeestele woi nende süllas tele? Walle! kasso saab aktsionäridele. Za kes on aktsionärid? Wissist Liwi- ja Eestima sure ma piddajad ehk wäljama rahhamehhed. Sest siis tulleb wälja, et Eestlassed omma ilma palgata abbiga towad aktsionäridele poolin  iljon i rubla nago kingitusseks, ööldes: ..Aulikkud herrad! meie teme tö, kassu wötke teie ommale." Nüüd tahhame näidata, kui kerge ja kui oddaw se Eestlassel on, süllast kahheks näddalaks  wälja sata. Mitte keik Eestlassed ei ella raudtee lähhedal, waid mönni wahhest 50 wersta sealt emal. Saatko nüüd sealt sullane käima, eddasi taggasi 100 wersta —- kolme päwa käik, siis ei lähhä mitte 14 waid 17 päwa. Tallopoeg woib koddu oddawalt tööd tehha, agga 50 wersta tahha moon läkkitada,  jubba se maksab middagi, pealegi sui aeal, kus tal mönni pääw rohkem rubla maksma  tulleb. Kui ta keige kibbsdamal tö aeal 17 päwa peab kautama, siis ta woib omma maea piddamist terweks aastaks ärrarikkuda: ta ei jõua parrajal aeal sui-wilja külwata, ehk heina tehha ehk rukkid leigata. Temma tööd raudtee jures ei woi kallimaks arwata, kui üks rubla pääw, agga koddo woib ta pääw hadda aeal poolteist rubla maksta, selle järrele kautab perremees 14 päwa eest 21 rubla. Se on agga jalla mehhe rehnung, hobbuse mehhest jägo räkimatta. Wastab meile siin mönni, et tö-abbi ei nõuta jo ühhel  kinni seätud aeal, waid mil aeal perremeestel  agga woimalik on, siis selle peale ütleme:  wägga wähhä kuuldakse Eestlasse heält; lubba agga ilma palgata töle minna, siis aetakse  sind wälja, millal tarwis on, agga mitte millal sa tahhad ja jalla mehhed on jo ikka suwwel makaewamisse jures tarwis. Selle parrast arwame, et sest tulleb aktsionäridele  jo küllalt kasso, kui seal lähhedal ellawad Eestlassed neile oddawama hinna eest tööd tewad, kui kaugelt kutsutud tölissed. Kui mönned Lätti tallomehhed on lubbanud  ilma palgata päiwi tehha, siis on need missist pärrisma piddajad ehk ka sesuggused rentnikkud olnud, kes selle asja ülle meel ei olle öiete järrel mõelnud. Eestlassed agga ei tahha ommale usi koormaid selga panna; saab sestgi, et raske rendi körwas meel sured maanteed  ja kirriko teed ilma mõisate abbita peawad  korras piddama. J. W. W.... maalt. Ommalt maalt. Pernust. sWastastiko maeade hoidmisse Ria allewi wastastiko  maeade hoidmisse seltsil, et tulli ei saaks kahjo tehha, on nende pöhja-kirjade (Statuten) järvele se wolli, keige Liwima wähhemate linnade  maeasid omma seltsi ülleswötta. Selle seltsi noutamisse ja teadaandmisse peale, on umbes sadda maea perremeest hakkatusses ommad  maead üllewötta lasknud, ja on se selts ka sadikuid Perno saatnud, kes nende maeasid piddid takserima, kes ka selle seltsi sekka astuda  sowiwad ja ühtaego ka neid siin meie linnas wallitsetud takserijaid selle töga lillepea tuttawaks tehha, kuida maeasid takserida ja mis muud selle toemetamisse jures tarwis teada, et kui eddespiddi weel mönned selle seltsi sekka astuda tahtwad, teadwad sedda asja nenda tallitada, kuida se tarwis on. Mai ku 16. päwast sadik on ka Pernus se uus kassulik assi hakkatud ja sowime meie, et ta ka kossuks ja kaswaks, ning ikka rohkem maea perremehhi sest kassulikust asjast ossa wöttaks. Meie lodame, et meie Ria wendadest  pakkutud kassi kuida se sinnise sildi peal keigile nähtawaks malitud kasso ja õnne saab toma, ning iggaüks ka söbralikkult neile omma kat wasto pakkuma. 176