nemmad selle pahha nöu läbbi Neapolis tihti kunninga Prantsule teed lahti tehha. Jummal  lasseb küt mönni kord innimeste witsaks ka pahhad asjad korda minna, nago Garibaldi  mässamessi; agga sellegi parrast jääb pahha ikka pahhaks ja leiab ommal aial ornma  nuhtlust. Peale nende neljakümne, kes Roma linnast Neapoli ollid tulnud, said seal ümberkaudo keik muud mässajad kinniwöetud ja wangi pandud. Nende seas on ka 50 paawsti usso pappi olnud, kedda rahwas selle pahha nöu pärrast pea löhki tahtnud kiskuda. Ülleültse arwatakse nende hulka, kedda kätte sadi, 200 pead ollewad. Nende palk ei wöi mitte kidowäärt olla. Uus Ita lja riik peab nenda jaggatud  ollema, et ülleültse Neapoli rigist, paawsti madest ja hertsogi waldadest, mis nüüd ühhe kunninga alla heitnud, on wälja tulnud: 59 kubbermango (muidogi hopis pissemad,  kui meil) 193 makonda, 7706 kihhelkonda  ja rahwast 21,728,452 hinge. Kas nüüd keik nenda jääb, kuida innimessed on tahtnud ja teinud, seisab Zummala käes. Prantsusfemaalt. Roma Prantsussed.  Nenda nimmetame neid söamehhi, mis Prantsus Roma linnas peab, et paawstile  middagi pahha ei pea sündima. Kas se tössisest melest üksi paawsti pärrast ja temma heaks sünnib, ehk et seal körwas ka mu nou on, kust minna sedda tean? Agga wähhe on, kes Napoleoni selle eest tännawad; paawst isse ka mitte, waid nääks igga pääw, et nad sealt lähhaksid; sest temma ilmalikke riki ei aitnud nemmad hoida ja temma waimolikko  wallitsust, kui sedda temma kaest peaks kistama, ei wöi Prantsussed ommeti taggasi hoida. Paawst ei salli neid, Ztalia rahwas ei salli neid, ue kunningal on nemmad seal tülliks ees, Inglisse, Austria ja muud wallitsussed  rapputawad ka ammo pead ja nääks neid Romast minnewad; sest kegi ei mõista öiete, mispärrast nemmad Romas seiswad. Mitto korda on jubba kuulda, et piddid ärrakutsutud  sama, agga seal praego alles. Ommeti, kui nenda mitmelt poolt peale käiakse,  on arwata, et nad kauaks senna ennam ei ja. Inglismaalt põlle mul muud kulutada,  kui et seal ikka holega rahha korjatakse ja Ostindia näljastele sadetakse, kes sure hädda  sees on. Liggi pool miljonit höbbe rubla on jubba kous ning jaokaupa aurolaewadega Ostindia pole minnemas. Hollandimaal on ka Inglaste körwas mönned head sured matükkid Ostindia saarde hulkas wallitseda, nenda kui lawa saar pea terwelt ja mude saarde randas suremad ehk wähhemad tükkid. lawa sare peal on hiljuti hirmus suur upputus olnud. Mitto sadda innimest on uppumisse surma sanud ning kahjo, mis selle läbbi sündinud/ arwatakse 40 miljonit kuldnat suur ollewad. Rigi wallitsus  on eest otsa 1 miljon kuldnat hädda kustutusseks saatnud ning rikkad kaupmehhed seal sare peal Batawia linnas, mönne tunniga  40,000 kuldnat õnnetumate heaks kopannud. Amerikamaalt. Söa hakkatus. Olli kül karta, et ühhendud rikide lahkuminne mitte ilma werrewallamisseta ei piddand sündima.  Zubba on püssirohhi pöllemas ja suretükki  paukusi kuulda. Endised ühhe rigi rahwas lähwad issekeskis tülliSse! Mikspärrast?  Neegriorja piddamisse parrast. Muist on selle hirmsa asja pölg'jad, muist armastajad  ja need wiimsed on lahkumisse ja söa allustajad.  Ühhe kindla linna jures on jubba kulid lendanud. Selgemat teadust ei olle weel tulnud. Oh kui Washington, ühhendud  rikide assutaja ja essimenne präsidenc, nende tännawust jäggelemist omma silmaga näeks! Kui temma silmad kinni panni, laskis  ta keik ommad pärrisorjad priiks ja kirjutas  omma testamenti, et ükski neist ei piddand  müdud sama. Sedda omma kuulsa abbikasa tahtmist teggi ta lesk hea melega. Se testament pandi trükki ja rahwas piddas sest suurt luggu. Agga kuida on nüüd lug- 135