orjapiddamisse Masto pannemad. Temma on üks neist orjapidajatest, kelle orjad, ehk kül surmani raskeste pcawad orjama, orjusse raskasse  parrast mitte mässamist temma wasto ei tõsta. Juhtub sedda ommeti, et mõnne silmad lahti lahmad ja temma omma ahhelaid hakkab näggema, neid euuesest mahharapputama ja pahhast  perremehhest lahtilöma: siis ei tulle teised polegi järrele, waid hirwitawad ja naerwad priusse nõudjat, kui jõlledat innimest, kesnilustilissest  seltsist tahhab lahkuda. Ma küsfin jälle: ehk on se malle, mis ma sest orjussest tõnnelen? Mitto jälle, kes kül isse just mitte temma orjad ei olle, ei ussu selle hundi kurjust mitte enne, kui ta suremat ossa lambaid jubba on ärramurdnud ja mis meel üllejänud, ka wiggaseks  kiskunud, siis, jah siis peawad tunnistama:  „Ennäh hullo, hunt olnud ka kiskja ellajas! Näitas ni lustilinue mälja, meie piddasime  tedda koerakutsikaks, kes lammastega mängis  ja mõtlesime: lassi lambatalled ka nattuke lusti lüa, saMad muidogi uita küllalt." Mul tulleb siin jnres se worimees mele, kes näddal otsa manna hobbust paljaks luuks ja nahhaks olli ärraorjanud, pühhapäwa hommiko omma kaks poega, keppid käes, temma selga panni ja satis lusti sõitma. Ülleõue perremees näggi sedda ja küssis: Naber, mis tempo sa teed? Waene loom kõigub jo waemalt meel jallal!" „Eks ta olle," kostis worimees, „Maene ellajas peab keik se näddala weddama, lassen tedda ommeti pühhapämal ka nattuke lusti piddada, muido tüddineb üsnaärra." Nenda tehhaksemõnnikord kahhejalgse komadega ka, ehk nad kül kannad ei olle. Kes rahwa waenlane ei tahha olla, se ei wõi miucijomist ial kita egga selle poolt olla. Tõssi kül, miin ei lähhä kellegi peale; agga kaew õue peal ei lähhä ka laste peale, ja ommeti  tehhakse rakked ümber ja pannakse kaan peale. Mikspärrast? „lah, lapsed rummalad lahmad kaelapiddi sisse." No jah! Tõrw ei lähhä ka kärblaste egga mõrk kallade peale, ja ommeti jämad tuhhanded nimmetnd komadest nende stsse kinni ja leidwad omma surma. Sepärrast, kes ial rahwa poolt tahhab olla, peab wäggise Minajomisse masto ollema, teist nvu õige mehhel ei olle. Et winaorjad waesed isse sedda nõu warsi peaksid kiitma, ei wõi meie mitte tahta. Nende ihho ja meel on selle sees ni ärraturdunud ja nõdraks janud, et neil ennam ihho egga hinge polest jõudo ei otle sest isseennesest  taggasi pöörda. Seal peawad teised hallastama,  kui nemmad ka selle hallastusse eest sõimamist palgaks saaksid. Tänno lummalale, jubba hakkab ka keiserlik  rigiwallitsus selle wasto nõu piddama, et liig winajominne, mis rahwast ihho ja waimo polest üsna arrakurnab ja willetsaks teeb, peaks wähhenema. Se tõbbi on meiegi maal hulkül, agga Wennemaal kaebadakse selle ülle paigoti weel ennam, isseärranis küllades, kus kõrtsid on ja linnades törahwa jures. Kõrtsid kaswada nago sened ma seest ja olla allati kissa ja rido täis. Tömehhed tehta weel üksi wina parrast tööd, mitte ennam et naesed, lapsed peaksid toidetud  sama. Mis tömees sada, sedda läbbi kõrri lasta, naesed, lapsed näwad koddo nälga ja sawad pri parrast Peksa, kui joobnud issa wille järrele ei jõua kargada. Et se nenda ei wõi eddasi minna, hakkawad jubba mitmes paikus rahwa wannemad, paigoti ka rahwas isse, sedda ärratundma ja selle ülle kaebama. Nenda nimmetakse isseärranes Tweri kubbermangus Ostashkowi  linna üllemat, kes nõu wõtnud igga wisi winajomisse wastopanna, ja keik targem linna rahwas on temma nõuusse heitnud, ja sellesarnast olla ka weel muial paikus. Lasko lummal sähhärduste meeste hulka õiete tihhedaks kaswada! Mis aitab innimeste prius, kui winavrjuSses  weel surema willetsusse sees peawad ellama? Sest kelle kanda on winaorjus ja kedda kurnab temma? Kedda muud, kui ikka jälle üllamat  ja harrimatta rahwast, kes nago seased tulle sisse lendawad ja sedda ihhokinnitusseks ning ellorõmuks nimmetawad, kui omma wiis meelt wina sisse ärraupputawad. Sedda Pärdikum on siis kuulda, et weel mehhi leitakse, kes wõiwad üttelda: „Rahwale wina keelda, on priusse wasto. Nemmad wõiwad  omma rahhaga tehha, mis tahtwad." So! wõi nenda? Neil õlleks siis lubba Wenneriki  joobnud inuimestega täita, waeseks, rummalaks  ja õnnetumaks tehha? Kus se lubba seisab? Nenda on Prantsussemaal ja muial ka weel mehhi, kes ütlewad: „Rahwast koli suu- 216