Inglismaalt» Londoni lin on suur ja perrekas Jnglisma pea-linnake, kus hommikust õhtuni ulitsad kubbisewad innimessi täis; sealt kirjutakse 39. Januaril, et 1868 aasta wimase  werand aasta sees Inglismaal 252,799 last sündinud ja surnute arro olnud 158,399. Selle jarrele on siis 94,397 rohkem sündinud  kui surnud, selle wasto on agga wäljarändajate  arro selle werend aasta sees 23,872 hinge olnud. Kesk minnewa aasta olli rahwa arro ülleüldse 39,369,845 Hinge. Aastal 1868 on seal üllepea 1,947,859 last sündinud  ja 636,881 surnud, se on siis 419,978 ennam sündinud kui surnud. Wäljarändajate arro on 142,731, se on 391 hinge päwa pealt arwata. India rahwal on omma raudtede peal mitmesugguste  asjadega tülli ja melepahhandust» Meie jures Eüropas juhtub sedda ka, et mönni lehm, ehk lammas raudte peale massina ette juhtub, mis agga suremat kahjo massinale ei te, egga tedda röpest wälja ei wiska. Sahibgungis  läinud mödalainud Detsembri kuul üks kauba weddaja rong seläbbi hukka, et üks elewant  te peal ees seisnud. Ta mehhike olla massina läbbi kül suurt wigga sanud, agga ommetige janud wöit temma pole ja mässin omma Lossina wankreta röpest wälja hüppanud  ning ärrapurrustud sanud. Australiamaalt. Lõuna Australiamaal on Melbourne lin, mis kaunis suur ja perrekas,  seal ellab praego peale 123 tuhhat innimest  sees ja on ka üks uniwersität ehk suur kool. Se ma on issiennesest soe ja soja made sees on paljo kihwtisid ussa, mis innimestele wägga sureks waewaks. Kül ollid targad mehhed üht ja teist ärrakatsunud, mis ussi hammustamise wasto õlleks hea olnud, agga ükski assi põlle aidanud. Nüüd olla prohwessor  Halword ommetige rohto leidnud, mis wägga hea peab ollema; kolmes kohtas olla ta sedda prukinud ja wägga tulluse leidnud ollewad. Ta olla ussist hammustud hawa sisse Ammoniakgeist (Eesti kele nimme ei tea meie temmale anda) sisse pritsinud ja se olla aidanud.  Ammoniakgeist saab 2 ehk 3 ossa weega tembitud ja siis sellest 20 künni 30 troppi kUMaga hawa sisse priPtud, siis põlle paistetust  karta» Kirjawastussed. G. L. T. Jswsime parrajate posti tasko jures, tedda seädimas, kui Teie kirja kätte saime, pistsime sedda ni kohhe sisse ja saatsime minnem^. Suppi mäes tarbeks on mödaläinud näddalal  andnud H. P. üks wak kartuhwlid. Sakste anded issiärranis. 55 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsovn, Von dei Censur gestattet. Pernau, den 11. Februar 1869. Teadaandmissed. Perno rae-kohto polest kusutakse keiki ja iggaüht, kellel pankroti jänud 2. gilde kaupmehhe Johann FriedrichFabriZiuse ehk temma nimmel kauplemise  käest middagi õigusega nõudmist peaks ollema,  kue ku aea sees, se on keigehiljemast künni 16. Juni ku päwani 1869 rae-kohto ette omma mölla surust ülles andma ja tõeks teggema, mis peale selle termini ennam wasto ei wöeta; otse nendasammoti kutsutakse ka neid, kelle käes Lemma asjo ehk kes temmale wölgo, sellesamma aea sees raekohto  ette, neid asjo kätte toma ja wölga ärratassuma  ; jättab kegi sedda teggsmata, langeb pärrast  kange trahwi alla. Pernus, rae-koea peal 16. Januaril 1869. Rae-kohto nimmel ja selle polest: Justits pürjermeister F. Rambach. M 152. Sikkertär Schmid. z Perno Brand - kollegio polest saab igga maea perremehhele meletulletud, et mõtlema korsnapühkia  meistrile ramatud antud, kuhhu iggakord sisse peab kirjutud sama, et nähha millal ja kui saggedaste  korsnad ja rörid pühhitud sanud ja et selle järrele, kas iggakord, woi aasta löppul ühhe korraga,  kuida nad issi korsnapühkia meistriga makso polest kokkoleppinud, ülleskirjutud korrad maksetud samad ja sepärrast nõutakse köwwaste, et igga maea perremees sedda seäduft täieste Läidab ja iggakordse pühkimise korral sissekirjutab, sest et seläbbi Brand - kollegium nähha woib, kas keik korsnad ja rörid korra järrele pühhitud sanud. ühtaego saab ka siin allamal pühkimise taks teada antud, kui paljo iggaühhel maksa on: Ühhe sure korsna ühhekorrase pühkimise eest 15 k. Ühhe keskmise korsna pealt . . . . . 19 „ Ühhe pissukese korsna pealt ... . . 6 „ Ühhe röri pealt, mis kaktusest mälja käib 7 „ Ühhe pissema röri pealt . . . . . . 6 „ Pernus, Brand-kollegiumis, 16. Januaril 1869. Kollegiumi peawannem A. F. Conze. 3. Kirjutaja Brakmann. s