enmmist muido peast melespiddamisseks. (Waewa  mõllemilt poolt küllalt jnres, agga kasso weike.) Immeks on pauna, kuida wanna harjund wist järrele mõnne küssimeste peale mitu ja kõris  kostetakse, pikkad rongid Assina ja Inda kunningaid ütlesloetakse, agga ilma mõistusseta.  Mis immekspanna, kui need Paljad peastteadmisse harjutamissed, mis iggapäises ellus sugguge prugitawad ei olle, lastele kui wannematele wastomeelt on ja ilmasjata aeawidussed  näitwad ollewad, ja et se neid ellawa, tullnsa koliprukimissele mitte ei ärrata egga neile koliarmsaks ei te. Tossi on, et katekismusses kallis warra usso ja elloõppetusseks warjul seisab, ja ludarahwa sündinud asjust wägga Paljo wõib õppida, kui sedda kassulikkul wisil peaks pakkutama  kolikatsumissed näitwad agga, et se ennamiste  mitte nõnda ei sünni, waid kaugelt surem ossa aega saab peastõppimisse harjutamistega ärrawidetud. „Selle järrele on luggemrsse õppetus peaassi. Ka selle jures on sorrina! luggeminne ennamist ütlem assi; kas luggeja.sedda, mis loeb, ka mõistab, sest ei hokita mitte suurt. Arwa on, et kolilaps selle ülle, mis ta praega luggenud, mõistab arro anda, kui sedda enne ammo ep olle pähhä õppinud. Sealt ep se siis tulleb, mis iggapääw ja iggal pool woime leida, et mitto talloinnimest piiblit, lanloramatut  ja katekismust kaunis sorrinal wõiwad luggeda,  agga kui seitungi ehk mõnne mu õppetusse rämato neile kätte annad, mis nad enne mitto kord ep olle luggenud, siis on nago kannad takkus, ja näitab wõeras keel ollewad. (Wägga tossi!) õppetus ei olle ni mitmes kolis weel mitte pärris kästud assi. (Seeb se hallikas on, kust meie kohtomeeste ja wollimeeste, kui ka perremeeste „ristid" wälja kewad, kui omma kät kontrahti ehk protokolli alla peawad pannema. (Mis Hansoke ei olle õppinud, sedda Hans ei mõista.) „Nehkendamissega ei olle ülleültse parremat  luggu. Peastrehkendame on neil arwa middagi  waart ja tahwlirehkendamist mõistwad ka ennam käed kui pea; (lapsed tewad middagi harjund  asja, agga ei tea isse, mis nad tewad.) „Laulminne ei olle kullakotid es mitmes paikus weel mitte paljo ennam, kui illusa koralide  ärrarikkuminm ilma taktita, seggane kissendaminne  zc. Üksi kihhelkonnakolides saab ennamist  ellawamalt ja wisipärrast laulo õppetud. (Tõssi; agga sedda sünnib aitummal kaWMa mitmes küllakolis.) „Kihhe!konnakõlides on jubba mitnleS paikus õige tarwitusse tundminne leida, isseärranis  neis kolides, kelle koolmeistrid seminaris on kaswatud. Tõssine rahwa õppetusse parrimdaminne  :c. zc., misläbbi ka koggokonnad ennam koli pole hakkawad hoidma, wõib üksi sest kulla, kui tubli koolmeistrid jure õppetakse; on semmar ja kihhelkonnakolid head, siis peawad kullakotid ka aega möda järrele astuma." Nõnda Paljo saksa seitungist meie kokiõppetusse  ülle. Lõppetusseks antakse mõisawannematele  nõu, ue koggokonna seadusse aeal kahhewõrra ma kolide eest murretseda ja , kui wõimalik, kaht kolikatsujat enneste seast wöercma kolisid watama saia, et nemmad seal, -kus wakolid kõige parrem õitsewO, wviksid .ahgelpauna,  mis meie kolide! weA 'pudab W kuida neid kõige mönnusam peaksime parrandama. Ich ei peaks sedda tännoga wastowõtma? Mõnda sõnna on saksa seitüng kaunis "waljuste  öölnud, mis ehk mõnnelt poolt wastust wälja hüab, agga sedda parrem; mis agga meile õppetusseks sünnib, kõik hea, tulgo kust poolt tulleb. Ommalt maalt. Tartust. on rinda sanud Tarto kreiskohtomees Peter Pihho ja endine Saddokülla peakohtomeeS Hans Lossmann. Tarto l. kihhelkonnakohhus saab 31. Märtsi ku päwast sadik Halliks mõisas Torma lähhedal  asset ollema. s„Wannamuine said 5. Märtsil kaks kõnne! peiud: essimenne sest, mil wisil kõige essimenne piiblikoggodus 63—65 aasta eest Inglismaal assutud sai ja kuida sest pissukest taimest seiamale ni suur pu kaswanud, ja teine kõnne olli õnsa Oi. Martin Lutterusse ellu st, mis agga seltsilige stuc!. Hoh lfeld leine kord eddasi kõnneleb. Et nisuggusid asjad kassulikkud ja mõmmsad kuulda, on mid- 82