saksa wihkamist? Ma ei ussu mitte» Eks olle nenda: kuida sa metsa hüad, nenda köllab  mets wasto. Te head, siis leiad head. Pea Eestlast innimesseks, siis on ta innimenne  ja tunneb ja mõistab ka, mis innimenne peab tundma ja mõistma, kui ka igga kord mitte ni penelt, kui ennam öppetud innimessed.  Muidogi on nende seas mönned kölbmatta  lomad ka, agga kus neid ei olle? Wessimunne  on ennamiste iggas pessas. M.: Olle terme, selle tükki eest ma tännan sind. Se kossutab jälle ühhe Eesti sõbra süddant.  Sa ei ussu mitte, kui hea melega ma neist head kulen. Pahha aeab igga mehhe süddame paistetama. Olgo terwe ka need ausad  Eestlased, kes omma suggu nimmele mõisa waljal sedda au teinud! Andko Jummal sähhärdusi  asjo tihti kuulda. Peab ühhe rahwa  luggu parremaks minnema, siis peab se rahwas ka teggudega üllesnäitma, et parrema  ellokorra wäärt on. Eks olle tössi, Postimees? P.: No muidogi. Agga mis ma piddin küssima, mis teie pool nüüd sest kallist winamärjast  könneldakse? M. : Oh parraks jodikud öhkawad! P.: Sedda ma arwasin. Kas sa ussud, et siin ehk muial luggu teine on? Sesamma ahhastus iggal pool. Ma ussun, kui rukki wak 4 rubla peale tõuseks, ei teeks mönnele suremat kurwastust, kui et wina toop 40 kopp. maksab. Ehk ma kül kardan, et surem hind wanna turdund jodikuid taggasi ei hoia, lodan ma ommeti, et sest mönne hakkajale abbi peaks ollema. Ka Tallinna tee äres ollid  kuiwad kõrtsid leida, ja omma rahma kassuks  sowiksin kül, et nad seks jääksid. Ennam põlle mul omma lühhikesest küllakäigust  könnelda. Neäriks ollin jälle koddo ja piddin teisel pawal pauna kaela wötma. Ommalt maalt. Tartust. sJälle uus Hiljuti könnelesime sest, et Tartus, üks uus seitung jure sündis ja teine wanna. uendud sai, möt- lesime: nüüd on neid selle liiina kohta küllalt; agga wötta näppust! Tullema ku esflmessel päwal  peawad seal jälle seitungi warrud ollema ja uus seitung jure tullema, selle nimme al: ..Balti pöllotö, padrikute- ja kauda-seitung," mis üks kord näddalas wälja antakse ja kellele  meie wasto hüame: olle terwe tullemast, sest sinno paunast lodame ennam köldlikko warra  leidwad, kui mitme surema seitungi seest, mis meile prukimatta kramiga täidetud on. Nimmetud näddalaleht saab könnelema 1) meie Balti kuddermangude (Ria-, Tallinna- ja Kurama)  höllotööst, wabrikutest ja kaudaaeamist  ja 2) neistsammast asjust, kuida nendega wöeralmaal luggu lähhäd. Wäljaandjad  on kaks kulust meest: Tarto prohwessor  Bulmerincq ja Liwlandi pöllotöseltsi sikkertär Hehn, kes ka Tartus ellad ja asset  on. sßömus kulutus  Süddame  römoga täidame prohwessorvri. Holsti sowimist ja anname teada, mis keik möistlikkud  abbiellorahwas hea melega kuulwad ja tännoga wasto wötwad. Tänno Zummalale ja hea innimestele, häddalissi ei jäeta ennam häddasse! Kennel ial tarwis, se prukigo sedda  pakkutud abbi, kennel mitte, se aitko teistega  hea asja eest tännada. „1862. aasta aeat on 300 naesterahwast Tarto linna uniwersiteti Klmikumi käest abbi otsinud, ja abbi ka sanud. Nende 300 naesterahwa  seast ollid teised paigalissed Klmikumi  haiged, teised jälle tullejad ning minnejad haiged. Sestsammast rohkest abbi otsimissest Klmikumi,wannemad wägga römustawad, ja annawad rahwale teada, et waewatud ning többised naesed eddespiddi nisammote Klinikumist  wöiwad abbi sada. Sedda pango Mk naesed tähhele, ja ka keik need mehhed, kes omma abbikasade eest armohoolt tahtwad kanda.  Zggaüks naene, kes Klmikumi sisse tahhab  paigale jada, künni Zummal tedda temma  koormast peastnud ehk temma haigussest lunnastand, saab jalla pealt Minikumi wannematest  wasto wöetud. Jälle iggaüks naesterahwas,  kes agga head nöu, wöi tohtre abbi ning rohtu tahhab, saab sedda igga eömas- 19