aulik Landmarshalli herra von Freytag omma klasi kõrgesse ja temma järrele keik tallitajad, jõid omma ma ja rahwa terwiseks ja hüüdsid jälle kolm korda meie sure jy armolise Keisre Hurra! -- Sömise ja ühhe kituse ning tänno lauloga lõppes se üllewägga armas pääw, ZggaiZks läks waikselt, agga rõõmsa- süddamega - .oMW paika ommakste ja omma rahwa jure ja praego ligub weel keikide suus se jut, kui rõmulik ja õnnistud se pääw olnud, Peame nüüd küssima : kas Sarema rahwas üksi awwitud said, neil surel nälja aastail, Myi on mönni mu xahwas ka sanud? Selle peale peame ka issi kostma: Parrako! keik Eesti ia ennamiste ka keik Liwima rahwas on armo annetest za wpMst wiljast ellanud; agga nad on sedda tännamata süddamega wasto wötnud, otse kui koer, kes leuva tükki kätte saah ja omma teed lähhab, rlma aitäh ütlemata, Eks olle nüüd otse nenda samma kui Onnisteggia aeal, kus kümme piddali többjst  ommast tõbbest puhtaks said, agga üks ainus tulli taggasi Zummalale au andma. Nenda on ka nüüd: kümnes ossa neist kes said üllespetud, Zummalale su andnud, et Ta Md hea innimeste labbi on Zllespiddanud, kuhhu on siis teised janud? Kas ei arwa nad Zummalat mitte tänno wäärt Zgga hea laps tännab wannemid M pissukssse ande eHagga pahha laps ei mõista ka sure tükki eest .tännada, ja siin on iggaüks sure tükki sanud. / Ommalt maalt. Riast. sPolitsei Sealane politsei on sedda issiarranis wimasel aeal tah- et keik wargused ennamiste hommiko kesto kahheksast künni parrast Lõunat ksllo kolmeni  ette tullewad. Et selle wahhe aea sees teniad wäljas ammetis, nmg toad ja kõgid tüh- mis wargad jubba tähhelpannud ja sedda aega smma kurja tö täitrmseksprukiwad; sest et teadwad sedda aega keige parrema kus. ilma tüllita sisse ja wälja woiwad Ma ja. kass Vötts , nns otse sema kulges . naelaga Knm poste.. Siin.teeb. polisei nüüdiWrWmö MM perxenaestele kohhuseks, surema holega ka kesk päwa aeal omma toa uksed lukkus hoida, egga ialgi omma kortert üksi Jummala kaitsmise  holeks jätta, waid allati meles piddada, mis üks manna sönna ütleb: ..Hoia issi, siis hoiab Jummal ka;" ja sedda nõu anname meie ka igga perrenaesele, kes jo manna rahwa sönna jarrele ma SareMSKLt. sSuu-r wöeras.j  Haremaal  potte paljo sedda onne, suri rigiwalljtsejaid ja sellesarnatsid mehhi omma sarepeal nähha; sepärrast on nende rööm kahhe kordne, km kegi wahhest tulleb. Hiljoti olla kindral kubberneri herra Wbedinski neid watamas käinud ja IHSZ aastast sadik, kus würst Suworow neid mimati watamas käinud, põlle nad sesuggust meest näinud. Asstärranis on nenhe rööm sepärrast wägga suur olnud, sest et sealane rahwas nende wilja ikkMuste aastail ütlemata suurt übbi on sanud ja nimmelt auliko kindral kubberneri herra läbbl, kes ni sure armogä nende eest hoolt kandnud, et nad nälga potte surnud. Peale selle, kui Kurressare linna pürjermeister  6. Augustil kello 6 öhto auliko kindral kubberneri herrat sealatse reidi peal olla terretanud  ja Landmarschall ning teised linna-ja ma üllemad, tedda terretades saddamas wastowõtnud,  olla ta Landradi von Polli maeasse, mis temmale korteriks malmis olnud, läinud; olla- Kurressare prii tullekustutaja kommando, öhto kello 9, törwa küünlatega tedda auustama ja terretama läinud. Mönne kenna laulo peale, mis seal laulsid ja onne sowimise järrele, tulli rigi laul ja hurra öiskamine. Teisel päwal wöttis aulik kindral kubberneri herra tarretamiseks  wasto, esmalt oige Kreka usso waimoljkud üllemad, siis linna ammetnikud ja keige wimaks mõisnikud, Lutteruse usso öppetajate ja linna malli tsejatega. Walla wannematest wälja wallitsetud  sadikut, kes tedda modaläinud nälja aeal awwitamise eest tännada tahtsid, wöttis aulik kindral kubberneri herra lahkeste wasto. Ku! terretajat Me ollid ärraläinud, läks aulik kindral kubberneri herra oige Kreka-Wenne usso kirrikut ja sealt ueste allustud koolmeistnteseminari  watsma. Kui need paigad wadatud ollid, Ms ts LutterM usso kirrikus, kus öpMM tedda W 5 M 285