lahti said, Sardiniat Wenetsia pärrast ommeti  Austria kallale aiab. Inglased kartwad  teiseks, et Austria wöidab ja siis Ztalia ma sisse tungib ning sedda keik mahhakissub, mis Garibaldi ja Saroinia on ehhitanud ja Ztalla wimist luggu pahhemaks teeb, kui essimenne  olli. Inglased kartwad kolmandaks, et kui Sardmial hädda käes on, tulleb Prantsus  lango appi ja wöttab selle eest parrast jälle tükki maad ennesele, nago minnewa aasta teggi, mis Inglastel suggugi mele pärrast ei olle. Sedda kartwad Inglased ja tahtwad omma söalaewadega käepärrast olla, otsekui wautusseks paja kane peal, et kummagilt poolt ei peaks hakkama ülleaiama; ja kui Inglaste suretükkide otsad kohhegil pool liggilähhedal paistwad, siis ep olle se just mitte naeroassi. Agga Austriale annab se nattuke möttelda; Prantsussele ka omma jaggo. Jtaliamaalt. Noh, kuida nüüd loud on? Kas Wiktor Emanuel on jubba ülle keige Jtaliama  kunningas? Kas paawst Roma linnast lähhäb ehk jääd? Kas Garibaldi käest jubba wallitsusse ohjad ärrawöetud? Kas kunningas Prants 11. Gaetast ärraläinud? Kas söakärra  seal üks kord hakkab ärrralöpma ja rahwas  rahho sees omma leiba söma? Jah, armad  sõbrad, sedda keik küssida on teil kergem, kui mul selle peale kosta. Kui kegi senna wahhele ei rägi, siis on keige Jtalia rahwa tahtmist möda Wiktor Emanuel kü! Jtalia kunningas."  Agga seeb se on, mitmed teised rigiüllemad ei arwa sedda mitte õige ollewad, et Jtaliamaal ni ülle kaela ued asjad sünniwad.  Et Sardinia seal jubba minnewa aastast  sadik, manna aujärgesi ümberlükkab ja üht uut ja suurt nende assemele ehhitab, ei olle ni mitmele ennam melepärrast. Jsseärranis pahhandawad sellepärrast, et ta üsna omma loaga ja ilma küssimatta ommad söawäed ülle Neapoli piri laskis minna, otsekui ep õlleks Prants II ennam ommas rikis ellamas, kui ta ommeti alles Gaeta linnas on, ja pollegi wee! üsna ärrawöidetud, waid on tal ikka weel ni paljo wägge, et Garibaldi omma meestega temmast jaggo põlle sanud. Tullewad agga Sardinia söamehhed temmale appi, siis on kunninga Prantsul muidogi te jalge al. Kaua tedda siis Gaeta lin, olgo kui kindel ta on, ennam woib kaitseda? Ägga kuida ööldud, selle Sardinia abbiga ei olle mitto muud mitte rahhul. Paawst on tännini alles Roma linnas  omma endise ullo al, ja kas ta lähhäb ehk millal ja kuhho ta lähhäb, ei olle mulle mitte teäda. Nendasamma ei tea ma Garibaldist  ja söa löppetussest ka ennam, kui üllamal  kulete. Kapua linna al seiswad waenlased alles pärrast wimast lahhengit wastastikko, agga ni paljo kulutawad seitungid, et kunninga kindral Saltsano on Garibaldi juttul käinud, ja tahtnud  linna temma kätte anda, kui ta tedda omma söameeste ja monaga rahhoga lasseb ärraminna. Ägga sedda kaupa põlle Garibaldi  mitte wastowötnud, ei tahha ka paljast linna otsekui kingitud sada, waid ütleb: pange wasto, kui jöuate, ehk andke ennast wangj, muido mitte. Ankona linnast on Sardinia kunningas sedda  kirja ja kunninglikko kulutust wäljaannud: „Keige Ztalia rahwale. Ma ollen Jtalia pärrast  kelk teinud,- mis ollen wöinud. Minno soldatid on Krimmi sare peal söddinud; selle läbbi said Eiropa silmad Jtalia peale pöördud.  Parist kongressi peal on minno sadikud essimest korda Jtalia möllust Eiropale räkinud!  Napoleon sai mo söbraks, ja iggalt poolt töttasid mehhed kutsumatta minno lippo alla kokko. Södda hakkas, meie saime wöito. Warsi olli tarwis jälle rahho tehha. Olleksin  ma auahne olnud nago mulle süüks aetakse ma olleksin Lombardiamaga wöinud  rahhul olla; agga minna ep olle mitte ennese, waid keige Jtaliama eest omma söameeste  wsrd mallanud! Mönned Jtalia rigid ollid  wallitsejattest ilma jänud, ma tundsin, et se minno kohhus olli, selle eest murretseda, et üllemaid wöisid wallitseda, kes nende melepärrast  ollid. Nad heidsid keik isse minno  alla. Ma wötsin neid allamaks wasto. Mul olli sellega paljo waidlemist; agga ma ei wöinud omma lubbamist taggasi wötta ja Ztaliat häddasse jätta. Kaks armast makonda 332