sed ümbertehtud. Neist on 260 kirrikud ja kloostrid, mis peale selle, on kolid ja wabriknd. Gbessast. jKassin  Kassin  kaup tulleb kassinast sagist, ja sedda kaebdust  on tännawo iggal pool. Odessas peab nüüd selle aea sees, kus muido kümne tuhhande wisi tshetwertid loeti, waewalt tuhhande tvist loetama. Muido ollid Odessa aidad igga talwe wilja täis, agga tännawo kardetakse sedda mitte nenda ollewad. Sest olla tännawust wiljasaki keigeparrem tunda, kui kassin se olnud. Wõeralt maalt. Preisimaatk. Preisi piidliselts  on mödaläinud aastal 31,917 piiblit ja 11,900 uut testamenti ning omma abbiseltsidega  kokko 103,173 Pühha kirja ramatut wäljalautanud.  Sesinnane selts sai 1804 assutud, on sestsadik 582,323 piiblit ja 73,606 uut testamenti  ning omma abbiseltsidega kokko 2,827,630 pühhakirja ramatut wäljaannud. Preisi piibliselts  on Inglis- ja Amerika piibliseltside järrele keige surem. Tcmma wiimse aasta sissetullik olli 21,347 ja waljaminnik 19,407 taalrit.— Inmmala svuna on elloseme, lasko lummal sedda iggal maal rohkeste siggineda. glisma seitungid, kes, ehk kül langud, mitte sured  Preisisõbrad ei olte, mõnnesuggust jukto. Napoleon ja Bismark ütlewad nemmad näitwad nüüd kesk Eüropamaal essimessed mehhed  ollewad ja neil on wägga suurt asja ühhes nõuus olla ja teine teisega kokkoleppida. 3tapoleon  ei olle mitte ni rummal, praego surema! tükki püüdma, kui heaga wõib sada. Temma ei Lahha eest otsa muud nüddagi, kui et temma rigipirid seks saaksid, mis nad aastal 1792 ollid. Sawoim ja Nitsa on jubba temma kaes, agga Saksa- ia Velmama küljest õlleks weel tarwis mõnni tük ürranäppistada. Siiski, Belgia! on weel aega, arwawad Inglased, agga Saksama wõiks 'kül mõnne tükki ärraanda, kui Napoleon selle eest Preislasi Chleswig-Holsteimmaal keelmatta  tallitada lasseb. Peaks Napoleon sedda hinda  küssima, siis arwatakse, et Bismark mitte ei kela, km agga selle eest põhja pool rahhule jääb, mis temmal merrewäe parrast wägga tarwis on. Et agga Prantsus üsna ilma hinnata Preislasi Shleswig-Holsteini maid ja häid saddamaid otsego maast leida lasseb, sedda ei tahha kegi nskuda. Wõib ka olla, et Bismark nõu annab, Belgiamaad Prantsusse ja Hollandi wahhel ärrajaggada,  „nidade om ka temp arratettu ja kullu massetu." Lubbab Bismark nisugguse kaubaga eddespiddi olla ja annab kät, siis on kiil wõimalik, et naber Napoleon silmad korwale pörab, et just ei näe, mis Shleswig- Holsteinimaal sünnib. Wähhemad saksa rigid samad kül kissama, nago päsokesed kassi ümber, kui linnopessa kallal on, agga mis kahjo se Preisile teeb. Küllab assi selgub parrast ennam,  kui Bismark Prantsussemaalt on taggasi pöörnud. - sKöietantsia Blondin,j kellest meie jubba mõnda korda olleme kuulnud, (ammuks ka alles Peterburgis omma tempusi teggi) on hiljuti Berlinis ommeti kord köie pealt mahhasaddanud.  Agga õnneks ei kukku nisuggune, nago teised innimessed, maid nago kuk vrre pealt, kes seal jures kaela ei murra. Nenda Blondin ka. Mõnni teine õlleks ni kõrgest luud ja kondid purruks kukkunud, temmal põlle hädda keddagit. Rahwa hulk on sedda nähhes nenda ärrakohkunud, et mõnni isse omma luid kehha sees kuulnud raggisewad. Blondin olnud silmapilk, nago orraw, jälle köie peal nllewel, mis rahwas sedda ennam immeks pannud. sTörahwa ja hantwärgide koggud on nüüd Saksamaal wägga tntwad asjad ja rahwale sureks kassuks. „Pri innimessel Pri tö," nenda peab se ka ollema. Iggal pool assuwad seal törahwaseltsid, kes Wastastikko ühte ja teist awwitawad, et töteggiad mitte töandjate orjaks ei ja, nago sedda mnido wägga paljo sündis ja weelgi sünnib. Sahhärdused seltsid ostwad hulga  wisi nihästi üllespiddamist kui ka tö-materiali, ja sawad seläbbi paljo parremat ja oddawamat kaupa. Neil on ommad seltsikassad ja issewallitsetud  wannemad, kes nende asjo tallitawad, et igga aus tömees omma tööd woib tehha ja seal jures ellada, ilma et temmal tarwis õlleks wõlla sisse langeda ja nenda wõlla läbbi rikka tölojuseks sada. Keige kuulsam ja wahwam mees törahwaseltsisi assutama ja korra peale sea- 356