tas ennast tulle sütaja ollewad. Ta räkinud keik selgeste ülles, ja kui tulli jubba lahti olnud, ta ka senna jooksnud kustuma; agga jubba teisel päwal hakkanud ta südda ta peale kaebama, egga põlle temmale kussagi ennam rahho annud. Et omma süddant waigistada, olla ta kõrtsi läinud ja seal ennast purruks joobnuks jonud, agga ka se põlle middagi aidanud; keige ö läbbi põlle ta rahho leidnud;  midda ennam ta omma süddame tunnistusse  wasto söddinud, sedda rahhotumaks ta läinud; nago ellus tulli pöllenud ta süddames;  siis tahtnud ta ennast üllespua; agga pärrast arwanud sedda surma ennesele weel liig ausaks, sepärrast wötnud ta nõu, omma kurku noaga mahha leikada, mis ta ka katsunud,  agga põlle ühhe korraga ni paljo hawada  sanud, et kohhe õlleks surnuks jänud, sepärrast katsus ta sedda kurja tööd weel ükskord  tehha: wöttis terrawa otsaga noa, panni otsa wasto kaela ja löi teise käega peale, et kaelast läbbi lüa. Olli sel kombel kül kaunis süggawat hawa kaela sisse teinud, agga ommetige  weel mitte sesuggust, misläbbi M kohhe  õlleks surnud. Ni werrine kui ta olli jooksis ta omma maeasse ja käskis naest minna  preestrid ennese jure kutsuma. Naene ei julgenud tedda agga üksi jätta, sepärrast läksid mollemad, ja seal preestri ees on ta keik selgeste  üllesräkinud, kuida assi olnud. Taggasi tulles könneles ta keikile omma kurja tööd ja süddame rahhotumat luggu ning otsis seläbbi sedda ärrakaddunud rahho, agga ei leidnud ennam  ei kaebtusse egga tunnistusse läbbi. Kohhus  laskis tedda wangi torni wia ja nende te läks kloostrist möda; seal pällus ta nattuke kinni piddada, et temmal kloostri üllemaga olla könnelemist. Kui ta temma ees seisis, tunnistas ta süddameliko kahhetsemissega omma  kurja tööd toe möda ülles ja ütles, et ta sedda ei mingisugguse kasso, ei wihha waeno egga ka mitte waesuse pärrast põlle teinud, agga mis assi tedda senna aeanud sedda teggema, ei teada ta praego weel mitte. Ei põlle temmal ka abbilessi egga seltsimehhi olnud, waid aina üksi on ta sedda hirmust pahha  teinud. Wiendamal päwal pärrast sedda, kui ta wangi honesse widud, on ta senna kui waene tölner ärra surnud! Nenda nuhtleb  Jummal süddame tunnistusse läbbi saggedaste  sedda kurja, mis olleme teinud, jubba siin ilmas kätte. Bessarabiafi. sTubbaka Et Bessarabia tubbaka kaswatajad surema holega ta kaswatamisse eest hoolt kannaksid, on üllematel se nöu, eddespiddi Odessa linnas  igga aasta üht Wennemaal kaswatud tubbaka näitust piddada. Rigi domäni ministeriumi  polest on selle tarbeks rahha kingitussi  lubbatud. Kellel keige parrem tubbakas,  saab 2W ja teised temma järgmissed iggaüks  1W rubla au - palka, ning peale selle kahhe aasta peale 7 au - rahha, üks kuld ja kuus höbberahha, kellest kaks suurt ja 4 pissukest,  au-märgiks lubbatud. Üks sesuggune assi krono polest teeb neile himmo, surema holega hea suggu tubbakast ja ka rohkem mahha  tehha ja nimmelt Bessarabias, kus ta isseärranis  wägga kennaste kaswab ja kust tedda  selle nimmi al: ..Türgi tubbakas", liggidale  ja kaugele kaubale wiakse. Tännini põlle selle eest suurt hoolt kantud, sepärrast ka perremeestele  pissut kasso saatnud. Wõeralt maalt. Preisimaalt. sOnnetus sütte au- Se on ja jääb ikka ühheks kardetawaks  tööks: kiwwi süssa mäggede seest wälja  kaewada. Paljo on seal surma sanud ja sawad peale selle! Ühhest sesuggusest önnetussest,  mis Preisimaal Redeni sütte aukus sündinud, loeme seitungis, kus 40 innimest muist raskeste hawatud ja muist surma sanud.  Se õnnetus on 8. Oktobril, hommiko kello 6 ja 7 wahhel olnud, warsi peale selle, kui mäe-mehhed omma hommiko palwe peale sütte auko töösse läinud. Need, kes sest äkkilissest  önnetussest selgemat teadust õlleks wöinud  anda, põlle ennam ellawate kirjas, sepärrast  ka koggoni woimata sedda teada, kuida se õnnetus tulnud. Pärrast sedda äkkilist löh- 357