paljo hobbusid ja mehhi nende selgas püssirohto  suitso al langemad. Peale sedda ostab Sardlane ni hästi Prantfussemaal ja iggal maal ni paljo söamona kokko, kui ial saab, et kaeparrast õlleks, kui tarwis on. Roma linnas teeb paawst Prantsusse wasto, nago siil, kes ennast terrasse tömbab. Ta ei jöua kül wasto hakkata egga eest ärrajoosta,  agga ta hoiab okkad walja pole ja turtsub. Järrele anda ei tahha ta milgi kombel.  Mis nad temmaga wimaks tewad, sedda  same pärrast kuulda. Sawoiemaad saab Prantsus wist ommale. Sardlased ei pea ennam wägga wasto seisma, kui Prantsus nende  riki löuna pole lubbab lagguneda, kus hertsogirigid  ja ei tea kui paljo paawsti madest nende  ue piri sisse jawad. Prantsus lasseb Sardo  riki kaswada, et siis öigusse nimmel otsekui  sabbarahhaks paar lappikest ka ommale saab. No igga kord ei tassuta üksi sedda, mis innimenne teeb, mönni kord ka sedda, mis La mitte ei te. Se on ka imme, kuida katoliki rahwas nüüd üsna ilmalikko asjo waimolikko asjadega seggawad. Prantsusse paatridele on piiskoppide  polest käsk antud, et igga pihti! kaimisse jures peab paawsti ilmalikko wallitsusse eest pallutama. Tohho sögge! mis innimessel, kes omma patto koormaga armo laua äre astub, sellega teggemist on, kas paawsti ilmalik kunningriik  kaub ehk kaswab? Egga se temma süddant ei kergita egga röhho. Agga nendap se on, kui Lutterus laulab (Nr. 183): „Need kurjad wägga siggiwad Seal kus need malle öppet'jad Siin ma peal paljo makswad." Mis tubbaka prukiminne Prantsussemaal  kronule rahha sisse toob, se on immeks panna, ja se on sedda surem imme, et se saak aasta aastalt töuseb. Aastal 1815 (kui punapart"  wangi widi) tulli seäl tubbaka aksi sisse 32 miljoni, mis rohkeks peti; aastal 1830 (kui kunningas Karl X. ammetist lahti sai) 46 miljoni; aastal 1848 (kui kunningas Ludwig Wilip Jnglismale pöggenes) 85 miljoni ja 10 aastat parrast sedda (1858) praeguse Napoleoni al jubba koggoni 129 miljoni, ja arwatakse ikka weel kaswawad. No Prantsussed peawad märka pibomehhed ollema. Se on agga aksi rahha; isse on se, mis tubbakas maksab. Prantsustel on ka ommad prügid. Meil süakse wastlapäwal esmalt sea jalgo ja kui rasw on sörmede ümbert ärralakkutud, siis minnakse  liugo laskma. Mitto korda üsna mannad  memmed istuwad ka kelgo peale, ja siis mäest, jöe kaldast ehk hange otsast mahha: liugo, pitkad kiudo kasike!" Prantsuste wastlapaäw Parisis on teist wisi. Suur raswane nuum härg praditakse ühhe korraga terwelt ärra, nago kanna, ehhitakse siis keigesugguse lilledega, pannakse ree ehk wankre peale ja weetakse möda linna tagga; suur hulk rahwast seal ümber tewad römo kissa, ja kust ta möda lähhäb, seal joseb rahwas  ulitse peale waatma. Mönni kord peab ka ehhitud nuum härg ellusalt weel omma käimist ärra käima ja saab siis parrast tappetud.  Se on nende mastlapääw. Sedda põlle ma isse näinud, waid teiste käest kuulnud. Tännawo kaebawad nüüd, et härg kül omma käike käinud, agga rahwas põlle sest suurt tähhele pannud. Keik sähhärdussed wannad tembud lähwad aega möda liig mannaks, sest ei holi rahwas neist ennam paljo. Inglismaalt. Inglased ellawad ikka omma modi, rägiwad wahhel ka sanna kaks teiste sekka, agga mötlewad ennamiste ikka omma asjade peale. Omma naabri Prantsusse  wasto põlle neil ial öiete tössist julgust, ehk kül söbrad on, ja söbra seadust ikka weel kinnitawad. Nüüd on nemmad jälle üht uut modi suurtükki walja arwanud, kellega prowi katsuwad. Peab kül tutteriistake ollema, et 3 naelane kuul pole naela püssirohhoga 28,647 jalga kaugele lendas. Kui 3 jalga sammo peale arwame, siis on se ikka weel 9549 sammo.  Nüüd arwage isse, mitme wersta peale se üllatab. Uks werst on 599 seitsme jallast sülda ehk 3599 jalga. Selle jätrele wöiwad Inglased omma ue furetükkiga peale 8 wersta 69