nende seast õlleks omma kallist Keisrit kätte peal kannud. Ka tunnistawad Peterburgi seitungid, et priuSse külutamisse päwal (5. Märtfll), ehk se kül wiimne pühha enne Paasto olli, kus wenne rahwas muido wägga naljakad ja lustikad  on, on imme wähhe joobnud innimessi nähtud. Rahwas on tahtnud näidata, et nemmad sedda suurt heateggo ka möistwad wastowötta. Seddasamma kulutakse ka Moskwa,  Tweri, Rjäsani, Kaluga, Vladimiri ja Zaroslawi linnast. Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Kussa kunningas Prants ellama jääb. Siamale ei teadnud  seitungid weel mitte könneleda, kuhho Prants Roma linnast ommad jallad piddi piörma. Senna ei wöinud ta jada, agga kuhho minna? Nüüd on ommeti jubba kuulda,  et tal nöu olla Baierimale minna ja seal omma proua wannematte jures ellada. Temma  noremad wennad peawad ka senna kasa minnema; agga ta emma ja mu sugguselts lahwad Wini linna Austria keisri warjo alla. Meie teame kül, mis maggo se on, kui perremees ommast maiast peab wälja minnema,  kus temma wannematte wannemad on sündinud ja surnud, mis maggo wöib weel sel olla, kui üks kunningas omma kroni ja troni peab mahhajätma ja wöeral maal pelgus ellama?! Nisuggused loud on agga kunnirtga Prantsul kä. Jtaliamaalt. Ministred. Et Sardinia  kunningas, nüüd „Ztalia kunningas" on, ei maksnud ennam need ministred, mis enne üksi Sardiniamaalt ammetis ollid; kunningas  on need lahtilasknud ja ued wallitsenud  ning neid on keigest Jtaliama jaggudest kokko wallitsetud, et kegi ma nurk ei wöi nurriseda,  kui põlleks nende seast mehhi kunninga ümber, kes, kui tarwis, ka nende poolt sönna w viksid palluda ehk kosta, ja sedda on kunningas  targaste kül wälja arwanud. Prantsussemaalt. Rersi-jut. Prantsussed  pannewad issegi immeks, et nende keisri proual ni suur reisimisse lust tulnud. Minnewa  süggise käis ta Inglis- ja Sottimaal ja tännawo kuulge nüüd peab tal koggoni  nöu ollema Kanaanimale ja Jerusalemma minna, sedda maad ka omma silmaga watama,  kus keige pühhamad jallad peal ollid käinud ja keige suremad asjad sündinud. Nimmetud keisri proua ööldakse ommal katoliko kombel ka waggadusse pole hoidja innimenne ollewad  , kellel sest saggedaste wägga halle meel olla, et temma abbikasa Napoleon „pühha issa" eest mitte ennam ei seisa, kui se tännim on sündinud. Se kurbdus ööldakse tedda ka Kanaanimale aiawad. uus nöu. Mis peab paawsti südda  sees ütlema , kui ta keige nende asjade peale mötleb, mis nüüd Jtalias ja Prantsussemaal  pea igga pääw temma tahtmisse wasto sünniwad! Jälle on üks Prantsus ramato trükkida lasknud, kus sees ta keige Prantfussema  pappidele üsna awwalikkult nöu annab, ennast paawstist lahti lüa ja üht isseärrams Prantsusse kirriko wallitsust assutada, misga paawstil middagi ennam ei pea teggemist ollema.  No sedda õlleks weel tarwis! Temma ilmalikko  wallitsusse on nemmad muidogi ävrawötnud,  nüüd püüdmad waimolikko ka weel tagga järrele mis jääb siis weel paawstile?  Tewad Prantsuösed sedda nalja esmalt ees, kes seisab siis selle eest , et mitmed katoliko  rigid sedda takka järrele ei te, ja mis saab siis paawstist? Kül on temmal ja temma piiskoppidel hirm selle peale mötteldes,  kui se wanna, ennam kui poolteist tuhhat  aastane maia se! kombel peaks lagguvema hakkama. Se näitab kül eest otsa nago nalja  assi wälja, agga Prantsusfed on jubba mönda asja ees teinud , kes teab, kas nad sedda ka ei te? ja langeb esmalt üks riik paawstist ärra, siis ma ei anna teiste truusse eest mitte ennam paljo. Kes teab ehk need päwad ei olle mitte ennam kaugel, kus Issand  ka paawsti waimolikkust wallitsussest, mis tännini nago uddopilw ni mitme miljoni süddamete peal seisab, saab ütlema: „siamale 107