ta, mil wisil nemmad, kui tullekahjo peaks sündima,  sedda kustutawad. Nende sureks rõmuks olli Keisri Herra kõigega rahhul. Siit läks te sõahospiddali ja sealt jälle lossi taggasi, kello 5 aeal lõunat wõtma. Sellesamma päwa õhtul Mid wäeohwitserid Altona sõaleris teeweejomist walmistanud. Ohio pärrast kello 8 jõudis Keisri Herra senna ja sõitis ratsa pikka sõamecste  hulga eest, kes Tedda hõiskades terretasid, möda. Nende ees olli illus ruum kokkopandud püssidest nago aeaga ümbertehtud ja illus telk Keisri Herra tarwis walmistud ja lilledega ehhitud. Seal otasid wäeüllemad ja pallutud sured naesterahwas, kelle seas ka kindral-kubberneri  proua, Keisri Herra tullemist. Kui pikka sõameeste ridda olli üllewaatnud, jõudis Ta telgi ette, kus 200 wäe-musikanti mängides: „lummal, Keisrit kaitse sa," Tedda terretas. Telgi ees üllesehhitud aeaplatsi peal wõtsid Keisri Herrat selle õhto perrenaesed wasto, hulk suurtsuggu naesterahwast, nende ees kindral kubberneri Albedinski proua. Punnase kallewiga  ehhitud treppi möda astus nüüd Keisri Herra telki, kus ta weel mitto naeste- ja meesterahwast  terretas. Peale sedda astus ta jälle ukse ette, pealt watama, kuida soldatid õhtule lasti. Trummo ja passuna heal andis ülle kõige sure platsi seks tarwitawat tähhendust. Kui kõik kous olli, mängisid ühhendud wäemusiko koorid Zhtokorali ja leriõppetaja piddas õhtopalwet.  Selle peale hüdis Keisri Herra isse wäehulgade pole: „Head ööd!" kelle peale tuhhatwõrra  hõiskades wäe poolt wastadi sellega olli assi mödas. Nõnda lausa taewa al, kus langeja päike metsladwad kullatas ja tuhhat ja tuhhat innimest wait, sõnnalausumatta ühhe sõnna kulatasid, on sesinnane õhtopalwe wägga ligutaw olnud. Pärrast sedda said weel need wäeüllemad  Keisri ette kutsutud, kes sedda wastowõtmist  Temmale walmistanud, ja sai neid kõige eest tännatud. Armolikkult terretades Pöris siis Keisri Herra linna taggasi. Aedas olnud leri al peale wäeüllemate hulga weel 1500 pallutud  wõerast kous olnud, arwata kolmas jaggo neist naesterahwas, kes piddule sureks illuks olnud. Tuhhande kaupa olli innimessi leri lähhedale kokkokoggunud,  kes hõiskades Keisri Herrat terretasid.  Tee äres, mis Nia juhhatas, ollid mõisad ja maead kennaste wäljaehhitud ja auwärrawad  mitmes paikus tee peal üllesehhitud, kust kaudo kõrge woeras Riga taggasi sõitis. Laupääw enne lõunat kello 10 aeal sõitis Keisri Herra jälle Altona sõaleri wälja, soldatide  söamängo lmanööwrit) watama, kuhhu ta 1 tundi wibis, siis linna taggasi sõitis ja enne lõuna wõtmist weel weikest gildemaea watamas  käis. Selsammäl õhtul sai weel suur teatre piddomäng petud, ja kui se olli lõppetud, läks Keisri otsekohhe teatremaeast raudtee howi ja sealt kello 11 tuhhat õnnesowimissega aurowankris  Peterburgi pole. Meie armoline Keisri Herra wõib kül wõera ja omma ma pealinnades paljo suremat ja rikkamat wastowõtmist näinud olla: surema armastussega ei wõi Temma kusgil wastomõetud  sada. Kõige Ria linnal ollid neil päiwil  piddapäwad. Kõik iggapäwane tö ja tallitus kõrwale pandud ja sured ning weikesed, tillemat ja allamad püüdsid sest rõmustada, et meie kallis  Keiser nende keskel wibis. Ennam kui endisel aeal wõisid nemmad sekord Tedda igga silmapilk  nähha ja saggedaste Temma healt kuulda. Ka rõmnstas rahwast, et nemmad omma endist auustud kindral-knbberneri grahw Schuwalowi, kes wägga head mällestust järrele jätnud, Keisri ümber näggid. Kus ial teati Keisri Herrat ratsa ehk tõldas likumas ollewad, seal ollid rahwahulgad ees, Tedda armastusse ja auustamissega  terretamas. Mis Ta ial siin ehk seal räkinud, on rahwa seas suust suhhu likumas. Lauloseltfide terretamissel tulletas ta mele, kuida Tedda 5 aasta eest msammoti Rigas wastowõetud  ja tännas wennekele lauloseltsi susõnnaga õnnesowimisse kirja eest, mis sesinnane selts Temmale Parist linna saatnud. Kõik kolm päwa läbbi jäid linna honed ja platsid pühhade ehtes seisma ja igga õhto sättendasid ja sürrasid nad autulledes, lippudes ja aukirjades. Mitme awwalikko hõuede ees ollid auwärrawad lippudest halja okstest ja lilledest üllesehhitud, ja gasitulled sättendasid igga! pool, kus neil agga rumi leti. Nmda ollid Nia Keisri wõeruspiddo päwad,  ja kuida ütlema! jubba nimmetud, parrast Leatremängo sõitis Keisri Herra raudtee peal Zarskoje-Selo linna pole. Meie agga hüame 203