Mast- „Balti ku lehhed," üks zeitung mis ramato wisil iggas kuus kord wäljatulleb ja mõnnesuggusi küssimessi pikkemalt, kui muido zeitungis  mõimalik, ärrakostab ja läbbirägib, needsinnatsed  „kulehhed" rägiwad omma wiimses jaus ka Tarto „Wannemuine-seltsist," temma hakkatussest,  eddasikäigust ja etteseatud märgist, ja näitab  kirjutaja seltsiasjadega peaaego täieste tuttaw  ollewad, mispärrast siis meil ka middagi seal jures õiendada ei jä, kuid peame tännama, et üks Eestirahwa sõbber tänno Jummalale, neid on weel! waewaks wõtnud, ka mu rähni  a ees sest eesti asjast nõnda kõnnelda, kui tõssi on, et mönned wilto mõtted, kus neid peaks ollema, õiendud saaksid. Nõnda paljo kui meiegi nimmetud seltsi tunneme, on temma etteseatud  märk ja iggatsemine lauldes ja kõnneldes wanna uddo ja tuimusse lahhutamisses jõudo möda abbiks olla. Et mõistlikkude hulkas, kes senna kokko käiwad, ka mõnni mõistmatta wahhel  sekka juhtub, kelle meel weel ülle sögi ja jogi ei üllata: mis wõiwad mõistlikkud seltsiliikmed  sähhärduste juhtumiste jures muud tehha, kui pahha parrast kahhetseda, sedda kautada ja hea pole sõuda? Tühja ja kaddeda kõnnede parrast,  tulgo kelle suust tullewad, halli karwo kaswatada,  se õlleks jõlledus. Kes agga seltsile lauldes,  kõnnetpiddades ja head eesmärki andes, abbiks tahhab olla, sellele tullakse allati tännoga wasto. Kuramaalt sLaulowoerad.j Ria saksa lauloseltsidel on tünnawo üsna reisilust süddames. Minnewa kuus ollid Pernus, selle ku 14mal olnud kõik 5 seltsi Mitawi lauloseltsi lippopiddul jälle woeraks. Senna jõudes tulnud Mitawi lauljad neile nmsiko mangoga wasto ja winud neid parki, kus neid terretamisse kõnnega wastowoetud.  Muidogi teada, on seal lippopiddul mitmed kaunid laulud lauldud ja kuuldud, künni Ria lauioseltsid õhto jälle koeo pole taggasi Pöörnud. Se ei wõi teiseti olla, laul iihhendab  allati, kui sedda õigel wisil prugitakse, kui kül igga kord wõimalik ei olle, laulmist jummalatenistussega  Hakkata ja lõppetada, nago lärwa  sõbder üllemal sowib. Lasseb Jummal meie iggatsemist korda minna, et 1869 priusse tännopühha piddamisseks lubba same, siis on isseenmsest mõista, et nisuggnne piddo ilma jummalatenistusseta ei wõi algada. Peterörgist. sKeisri Herra koeotullemissestj  teab üks Peterburgi zeitung m paljö kõnnelda, et sedda 2H. Septembril peab odata ollema. sTiirgi sadikutj Fuad pasha, kes Konstantinopolist Liwadia lossi tulli, meie Keisri Herrat Sultani nimmel Lerretama ja temma käekirja ärraandma, olla 9. Augustil keiserlikko lauda söma wõetud. lPearahha w olg.j Ülle 54 kubbermango  piddi wödaläinud aastal 60,367,436 rubl. pearahha sissetullema, agga sest on liggi 6 miljoni selle aasta peale wõlgo janud. Kui paljo pearahha wvlglasi Eesti ja LiwinAal ellawad,  on meil teadmatta. Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh  on 10. Augustil Kopenhagist jälle Petergurgi  taggasi jõudnud, agga tullewane wäimees,  Kreka kunningas se kord mitte kasatulnud. Wõeralt maalt. Kaksamaalk. Preisimaal on nüüd rahwasadikute  wallitsemissega paljo teggemist. Rootsi kunmngas olla jubba 10mal koeo pole reisinud ja Preisi kunmngas tedda künni raudteel)  owi saatma läinud. Karel XV. peab pikka kaswoga priske mees ollema. Ehk kül alles 40-aasta ümber wanna, peab ta ommeti jubba hallid juuksed peas kandma. Need kaswawad kunninglikkus peas ka. Napoleoni Salzburgi teekäigust on ikka alles paljo jutto. Lõunapoolset  Saksamaad Austriaga kokkosidduda, wois kiil temma surem murre olla. Baier, Würtemberg,  Baden, Darmstadt, Austria käe al ja Napoleon  nende wöörmünder waat, se õlleks mõnnus! Siis seisaks jälle hea tiik Saksamaad nisamma Prantsusse käppa al, nago se Saksama  häbbiks wanna Napoleoni aeal enne Leipzigi  lahhengit kord olli. Oh, Prantsns tahhaks ni hea metega Saksama wöörmünder ja eestkostja  olla! Kahjo, kahjo, et kõik sedda teadwad, miks parra st ta nisuggust waewa ennese peale wõttaks. Oh, et Bismark temmal iggal pool põigeti  eeh peab ollema! Meie ei õlle ial Bismarki  ebbajummalaks piddanud, sest ta ep õlle kellegi Wäshington, waid paljo ennam saksa Napoleon, kes Saksamaast seddasmnma tahhab 270