ma al öhkaw rigi wallitseja Proua ennast omma armsa poea ülle heitis, temmale wimast  armastusse su andmist andma ja tedda siit mailmast Zummalaga jätma. Temma järrele  astusid keik keiserlik sugguselts pusärgi jure ja teggid seddasamma. Kello IV aeal jõudsid Keisre Herra ja Proua omma sugguwössaga keiserlikke lossi taggasi. Nikaua  kui onnis Suurwürst kirrikus olli, peti iggapäaw enne lõunat kello 11 ja õhto kello 8 leina jummalatenistust. Kui tedda laewa peale widi, siis sündis se otse nendasamma, kui siis, kui tedda kirrikusse widi, muud kui, et Keisre Herra siis mitte jalla, waid ratsa  surno wankre järrele läks. Olleme nüüd lühhidelt sedda omma söbradele  teada annud, kuida meie armsa Suurwürsti pusärki panneminne ja ärrasaatminne olnud ja kuida temma keiserlikkud wannemad ennast omma Jummala tahtmisse alla heitnud ja nurrisemata  kannatawad mis Jummal nende peale pannud. Simbirskist. sTullekahj ud.l Selle õnnetuma linna rahwas ei sa ennam rahholist  maggada! Jubba minnewa aastast sadik on nad ühhe allalisse kaotusse sees. Need hirmsad tulekahjud, mis neil minnewa aasta ollid,  on neid liig arraks teinud; agga mis nende kartust weel suremaks teeb, on se, et neil se aasta jubba aegsaste jälle tulle kahjust olnud. Nad ei julge, ei osi egga päwa, ennam ridid seljast ärrawötta, sest et kardawad: kui pea woime ihho allasti jada! Aprilli ku 15. päwal,  otse sel aeal kui Suurwürsti leina jummala  tenistust petud, hakkanud üks suur ait pöllema ja et se! päwal jälle kange walli tuul olnud, on ta tulle londid kaugele ülle joe teiste maeade peale wiskanud, mis pöllema hakkanud,  et 20 maea põhjani ärra pöllenud. Eks ei pea se rahwast kartlikkuks teggema? Keigist on nähha, et tulli kurja Lnnimesse näppo läbbi  pandud; agga kes se kurri innimenne olnud,  sedda teab agga Zummal üksi, innimeste silmade sees on ta weel warjul, agga küllab Zummal sedda ükskord awwalikkuks teeb. 16. ja 17. pöllenud jälle mitto maea ärra! Bauskest. Zgga süggise  on se wägga tarwilinne, et sillad joggede pealt ärrawoetakse, kus karta on, et jeä kewwade  neid ärra lohhub ehk koggoniste arm wiib ja selle assemele pannakse lodjad ja sured  padid jälle käima, et rahwas, kel tarwis ülleminna, woiwad ülle sada; agga et seal jures  ette waatmist tarwis, on ommetige tossi; põlle sedda, siis juhtub ka önnetusst. Bauske linna al on nisamma jöggi, kui meil, ja igga kewwade ja süggise käiakse ühhe sure padiga senni ülle künni sild peale saab pandud. 3V. Märtsil läks üks woor ülle jöe; kesset jögge olli üks hobbune kohkunud, hakkas kargama ja hüppas ülle parda jõkke, ning tõmbas ka omma hoidjat ennesega wette. Mollemad uppusid ärra. Õlleks wägga sowida, et politsei kohtud sesugguses asjus selle peale wataks, et ühhel sõu-padil woi lodjal  allati üks pissukenne abbi-paat Liggi õlleks, kellega neile woiksid appi minna, kellel abbi tarwis; õlleks neil pissukenne paat olnud, põlleks  se mees mitte ärra uppunud, sest nad olleksid temmale woinud appi minna. Üks teine ja surem õnnetus sündis 31. Märtsil. Parwed  tullid jögge möda alla, ja olli neil ühhste  weske paisust ülle minna. Wessi olli suur ja oog kange, sepärrast ei jõudnud mehhed parwe otse hoida, et liast-silmast õlleks alla läinud, waid wessi wiis neid paiso peale. Keik kolm meest, kes parwe peal ollid, kukkusid  ülle pea ja kaela jõkke, üks neist sai weel palgide külge kinni karrata, sedda sadi kätte, agga need teised kaddusid wee alla ja uppusid ärra; ollid pealegi wennaksed! Suremat ette watamist on häddast tarwis. Disnast. Aprilli ku 11. päwal on seal hommiko kello 9 aeal tulli, ei tea kuida, lahti peasenud, ja 290 maea põhjani  ärrapöllenud, egga muud järvele janud kui ahjo-warremed ja korsnad. Wenne kirrik,  renterei, raekodda ja sandarmi üllema maea janud seisma. Otse nendasammoti on 10. Aprillil Hungerburgis üks suur kassarm  ja tõlla hone ärrapöllenud. Õnneks olnud tuul teisest küljes nenda, et teised maead 155