hinged arwati parrast surma ommeti middagi wüärt ollewad, sepärrast kulutadi neile ka J ulumata  sõnna. Olgo terwe, hea olli hea. Nenda hakkasid ramatud tekkima. Tänno smeJummalale  ja meie Keisrile, aead ja asjad on teisemaks  läinud. Päike on tõusmas ja temma tõusmist  ei wõi kegi ennam keelda. Nüüd on meil isse tarwis ärratunda ja holega nõuda, mis meie rahhuks tarwis lähhäb. —' Olgo nüüd muist sellepärrast, et Lättirahwast  ennam on, ehk et nemmad ka terrasemalt  õppetust püüdsid ja hõlpsamalt leidsid: praego on nende kirjawarra igga piddi surem kui meil. Essimenue lättikelele ramat sai aastal  1586 trükkitud ja 1865 olli neil jubba 1960 isseseltsi ramatut. Neist on arwata 2/3. waimolikkud  ja 1/3 aealikko ello õppetusseks. Lättirahwas'  prugiwad aastas peale 55,000 Kalendrit.  Neil on ka 2 seitungi, üks Rigas teine Mitawis, peale selle weel üks lissaleht. Ria lättikele seitungil on 5600, Mitawi latti seitungil 3600 ja lissalehhel („Zella beedris") 1100 lnggejat. Wiimse 20 aasta sees on neil 1000 uut ramatut ja wiimse 10 aasta sees 7000 seitungi luggejat jure tulnud. Ma arwan, need numrid kõnnelewad jubba Lättirahwa auuks middagi. on siis luggu Eestixahwa kirjawarraga? Aitummal, meie ep olle ka üsna ilma, agga peame eddespiddi pikkemad sammud  wõtma, kui monnes asjas naabrite järrele tahhame sada, ja mahhajäda õlleks ja meie omma  kahjo ja habbi. - Meil olli jubba 1553 essimenne eestikele ramat trükkitud ja 1865 olli neid alles umbes 912 tükki, mis iggaüks isse Pealkirja kandsid. Eestikele trükki takse 6 Kalendrit:  2 Tartus, 2 Tallinnas, 1 Peruus ja 1 Kurresares; agga kui paljo neid aastas ärraprugitakse,  on meil unnalt teadmatta, kuid Tartus teame neid liggi 8000 arraminmwad. —- Nendasamma on meil Perno eestikele seitungi ja selle lissalehhe arro teadmatta; agga Tarto asjust teame ni paljo, et siin 1866 mitte ennam kotto wälja ei lühhä, kui 2400 „Eesti Postimeest,"  1685 „luttotubba" ja 1100 „Missionäri."  Kui nüüd Peruust rohkem ei peaks wäljaminnema, siis olleme Lätlastest ikka weel paljo tagga, kui meie ka omma Tarto 3 lehti 5185 lehheks kokko arwaksime. Nenda on loud meie ja ramatute  seas ka Paljo ramatukesi, kel omma pealkirja raske on kanda. Häid sündsaid koli-luggemisse ja muid õppetlikko ramatuid õlleks meil wägga tarwis, ja kni neid same, mis tõeste rahwa kaswatamisseks  tullusad on, siis õlleks meie arwates  sowida, et üllem kolikohhus ka ettekirjntaks, missuggilsed ramatud kolis peawad prugitud sania ja nende järrel õppetatama. Hakkame nüüd weet omma Some suggulasi meletulletama, kes 15 seitungi luggewad ja kelle kirjawarra koggoni surem ja tumakam on ja kedda gümnasiumi ja sures kolis nende ommas kel es õppetakse, —- siis peame silmad üsna mahhalöma. Noh, mo armad, kui meil nüüd ka kirjawarra,  luggemisse ja selle mõistmisse polest weel mõnda sowida õlleks, kas peame siis vigades käed rüppe pannema, ööldes: „Ei tulle meie tööst middagi  wälja, põld on liig rohtund, tö ja seme ilmasjata  ärraraisatud!" Ei polegi! Se õlleks patto kaebdus ja omma laiskusse ja kannamatta mele tunnistus. Paljo ennam tanname lummalat,  kes meid siamale aitnud, se aitab eddasi. Koit saab aega möda Päwaks, kui agga igga mees ommast kohhast teme, mis meil wõimalik on. Armastus isse omma lihha ja werre wasto, ei lasse ärrawässida. sMustwe külla tullekahjo.j N> nimetud  küllas, 65 wersta Tartust, on 18. lulil Pissukese kohha kohta wägga suur õnnetus olnud ja 65 maea ärrapõllenud. Tulli olla ühhe ettewatamatta  uaese läbbi leiwateggemisse jures wälja  peasnud. Õnnetus on jälle sepärrast ni ruttu sureks läinud, et maead wägga liggistiko seisid ja wähhe innimessi koddo olnud kustutamas. Suur hulk on keigist paljaks lausa taewa alla jänud! Sel kullal olli jubba kaunis linna näggo ja nimmetadi ka muist nenda, agga nüüd ennamist  tuhhaunnik ja ahjowarremed järrele jänud. sWaskrahha.j Rigas otsitakse worimeest  ehk mehhi, kes tarwilist kautsioni wõiwad sissepanua, mis peale neile waskrahha, mis püttade  sees walmis, weddada anda tahhetakse: Tarto 10,000 rubl., Wõnno 4000 rubl., Peron  3200 rubl. ja Kurresare 2000 rubl. 240