on panna, kui pea woiwad asjad pahhaks minna. Ammuks se olli, kui teine teise kaenlo al käisid ja nüüd wahhetawad sönno, mis teine teisele süddamesse torkiwad, kui karro ohhakad. Peaks kül üks imme assi ollema, kui sest suremat karra ei saaks wälja tullema!  Sleswig-Holsteinist. sOldenburgi Suurhertsogi Sealt kirjutakse: Olleme Austria seitungis luggenud, kus Austria wallitsus  selge sönnaga öölnud: igga sönna, mis Oldenburgi Suurhertsog, Sleswig-Holsteini made parrast temmaga könneleb, olla ilma asjata  räkitud, temma ei woida koggoniste ta tahtmist tehha Agga Preisi wallitsussega olla assi selge ja nimmelt nenda: Oldenburgi Suurhertsog  annab ommad maad Preisi ommaks ja wöttab selle wasto jälle Sleswig-Holsteini maad ommaks, mis agga Austria ei lubba, woi tehko mis tahhes. Austria seisab kowwaste  Augustenburgi printsi poolt, egga lasse sest sönna räkida, et kegi teine Sleswig-Holsteini  peab pärrima. Oldenburgi poolt olla üks uus mällestusse ramat Austria wallitsussele ette näidatud, mis Sleswig-Holsteini maid kelab Augustenburgi hertsogile andmast, sest seal olla selgeste üllespandud,  ni pea kui temma suggu ärra surra, need maad jälle Dani kätte peawad taggasi langema. Italiamaalt. Mõrtsukate püüd- Sest olleme jubba kord lühhidelt nimmetanud, et seal üks pessakond mõrtsukaid  olla, mis hirmus kahjo tehha ja kedda nad ka kü! püüdnud kätte sada, ommetige olnud keik waew ilma asjata. Nüüd olla 17 pealikud ja 7 keige wapramat söa meest kes hästi sihtida oskawad, süddamed rindu wötnud  ja tahtwad neid ni kaua otsida, künni kätte sawad. Nad olla pealaest jalla tallani söa riistus, et kegi neile middagist ei woi tehha. Küllad same eddespiddi nähha, kuidas  nende ön kannad; kas leidwad rebbasid ülles woi mitte. Tännini põlle weel keddagi nende silma putunud. Prantsussemaalt. Keiser Napoleon olla jubba Alshirimaalt koes jõudnud ja wallitsusse ohjad jälle omma kätte wötnud. 31. Mail olla keik rigi üllemad, kes Parisis asset, tedda terretamas käinud, kedda ta lahkeste wastowötnud. Spaniamaalt. Sealt ma rahwast kuleme meie wägga pissut ja nüüd olleme neist hulga aea pärrast middagi seitungides  luggenud ja kohhe jälle pahha asja. Seitungid könnelewad, et Walentsias, mis Spaniama pärralt, tuisopead enneste keskes mandunud Spania ja Portugali rahwast tüllisse  aeada ja neid teine teisest lahhutada. Assi sanud awwalikkuks ja kohtud olnud aggarad,  tabbanud üksteistkümmend meest, mis keik pürjeride seltsist ja kahheksa meest, mis söa mehhed, kinni ja weddanud kohto ette. Ammugi teada, samad esmalt pri-korteri ja pärrast sedda palka, mis kohto seadus igga süüdlassele mõistab. Amerikamaalt. sMönnesuggused Keik pahha, mis seal ni kaua wallitses, ei lõppenud ühhe korraga, waid kustub  aeg aealt. Otse söddimist põlle nende wahhel ennam olnud, agga olli ikka weel neid, kes põhja polistele püüdsid pahha tehha. Kindral  Hood, kelle al tännini weel hulk mehhi olli, on nüüd rahhule sunnitud ja mehhi lahti laska kästud, mis ta ka warsi teinud. Kindral  Weitse! olla, kuida kirjutakse, tuggewa ja wapra söa-wäega Teksa purjutanud, et seal wiimsid mässajaid, kui mitte heaga, siis waljussega rahhule sundida. Kui sedda pahha  tuld sealt sawad kustutanud, siis lodawad keige omma tõga walmis ollewad.  Präsident  Dawis istub Washingtoni linnas Ühhes  sesugguses kindlas wangi hones, kus issiennast  peasta ei woi ja sealsammas saab ta assi ülle kulatud. Essiotsa pandi tedda wagga  raske raud ahhelatesse, agga tohtrite nöutamisse  peale peasteti tedda sest waewast, ahhelad  woeti ümbert ärra. Ta nurjato olla hakkatusses ni wastane olnud, et leiwa marja omma suhhu põlle wötnud; tahtnud ennast 197