kaitsmisse al ta siamale hoitud olnud, tedda ka eddespiddi sada kaitsma ;c. :c. —-Tänno Jummalale,  et meil Ewangeliumi rahwalj sähhärdusi  usi egga wanno kaitsjaid ja armo andjaid  tarwis ei olle. Tawetil ei olnud neid ka mitte, selleparrast ütleb temma: „ Jssand, on mo karjane, mul põlle ühtegit waia." Waene õlleks meie luggu, kui Issand muido meitest ei teaks, kui teiste meletulletamisse läbbi! Prantfusfemaalt. Wae wähhend  us. Praegune Napoleon on endise Napoleoni  wennapoeg ning armastab ka paljo püssi ja möegamehhi, kes temma sönnade mönnuks ja tahtmiste täitmisseks ta ümber seiswad, ehk kül igga! pool rahho on, olgo siis nattuke  mässamist Ztalia ja Türgi piris. Nisuggune  rahho agga, kus allati hobbused saddulas>  püssid minnas ja suredtükkid laetud seiswad,  ei anna teiste rikidele mitte öiget rahho, ja Prantsussed isse waatwad ka nattuke wöereti  selle peale; sepärrast on ta käsko annud  kas silmakirjaks ehk öiglassest süddamest,  kust ma sedda tean? et rahhakukro kergitusseks 32,000 meest peawad koio sadetud,  ja 2200 wäehobbust arramüdud sama. Muist wallitsejatest õlleks se kül tössine rahho taht ollewad, agga seeb se pahha luggu on, Napoleoni ei tahha mailm mitte hästi uskuda,  ennego silmaga näab. Somuslaewad. Neist laewadest on nüüd seitungides paljo jutto. Wiimsest Amerika  merrelahhengist sadik, mis seal hiljuti kahhe nisugguse laewa wahhel olli, kidetakse sedda seltsi söalaewo keige parremaks ja Napoleon  ööldakse ta nende essimenne wäljamötleja  ollewad. Somuslaewad on muido nago muudke söalaewad, agga wäljapoolt pealt weepinna  pakso raud somuötega kaetud, et kulid peale ei hakka. Nende laewade ees, ütlewad Prantsussed, on Eiropa omma 30 ehk 40 milliardi pranki, *) mis ta söalaewad kokko makswad, otsego mahhawiskanud. Amerikas on somuslaewad essimest korda töös olnud ja seal on siis ka nähtud, kui wägga nad teistest  ülle kaiwad. Need 2500 söalaewa, mis Eiropas ülleültse on, olla ühhe somuslaewale, nago neil mönned malmis seista, otsekui õllest  ja klasist riistad. Uks ainus somuölaew wöida terwet merrewägge ja laewade hulka ärrahäwwirada. Raud somuslaewad pöörda keik laewa-ehhitust ümber. Kümme somuslaewa  olla paljo ennam kui 100 muud söalaewa,  olgo ni sured kui on. Agga meel middagi.  Kaubalaewade hulk, mis merre peal söitwad, arwatakse 220,000 tükki ollewad. Kui hirmus suurt kahjo whib üks ainus somuslaew  nende seas tehha; ta wöttab neid keige meeste ja koormaga ärra, ehk panneb keik märga hauda hingama. Prantsussed nimmetawad  ka sedda, et kui Jnglisma ja Amerikama wahhel õlleks töusnud, nago seal paljo ennam ei pudund, siis õlleks wist pissuke  Amerika somuölaew keik Inglaste  pu laewad purrustanud. Wöib ka olla, ehk kül nattuke liig kuulda on. Praego on Inglastel 5 somuslaewa malmis, 6 polel, ja peale sedda weel 6, mis se aasta ennam; malmis ei sa. Prantsussel on neid ennam; temmal on ka 5 suurt somuslaewa ja wiis merre»pattereid malmis, agga 19 polel za peale sedda meel 60 suretükki-pati. Amerikas alles 1 malmis ja 2 suremat polel; (lõunapoolsetel ka 1) agga põhjapoolsetel on nõu petud, ni rutto kui jõud kannab, weel 35 somuslaewa jure ehhitada. Nendg walmistawad innimessed  ühhe teise wastopanna ehk peale käia; ei tea, kas nende omma ihho sel kombel ka peaks raudsemaks ja hing wissamakö minnema,  kui enne olli? Werrewallamisse mällestus. Äastal  1562 said Prantsussemaal, Wassi linnas, hulk Ewangeliumi usso innimessi neid nimmetadi  sel aial söimonimmega „Hugenottid", se on: ö-tondid, et häddapärrast ösel omma Jummala tenistussi piddasid kes ühhes künes linna wärrawa tagga pallusid ja laulsid,  katoliko rahwast hirmsal wisil ärrahukkatud.  Kümme aastat pärrast sedda olli Parist linnas se hirmus werrewallaminne, mis mailma  aiaramatuö selle nimme al: wer- *) Üks mMard vn tuhhat millioni. 126