palgatud lüpsilehmaks peetakse, siis on asjad parraks weel wägga pahhad!" Nõndasamma ehk weel pahhem on luggu, mis meile Wirro makonnast teada antakse. „Armas Postimees, sa rägid Eestirahwa koli de st ja sowid neile head,, et seläbbi rahwas wõiks härritud  rahwaks sada, sest et harrimatta rahwast kegi luggu ei wõi piddada. Agga kuuni eesti kolid weel polikud, pudulissed ja koolmeistrid holimatta, lodud melerummalusses ja tuimusse kammitses kinni on, senni ei olle suurt head lota. Ehk kül koli kohtade peale weel õigussega  paljo laitust wõib üttelda ja surem hulk neist ei toida weel mitte mehhi, kellest rahwal ka tõeste kasso wõiks tulla, siiski tänno lummalale,  on ka jubba kohte, kus Parrem õppetud ja hoolsamad mehhed wõiksid töös olla, agga ommeti ei olle. Meie w allas, kus aulik mõisaherra,  sedda peab ütlema, iggapiddi walla abbi ja kasso nõuab ja kolide eest paljo kullutab,  on koli Põllud ja heinamaad kõige parrema kohha peale assutanud, agga koolmeistrist ei olle middagi. Ta on armust ehk koggematta kohha sanud, nago pimme kanna terra ehk sant juhhi läbbi kannika leidnud, ja nõnda lähhäb nüüd assi, nago tulli tores puus. . Kehha tuggewus hea kül, ihho warra ennefe pole kiskuma, waimo polest ei jagga ta middagi wälja. Lõikada mõistab, agga ei mõista. Temma sai tallede toitjaks kaswatud, ja nüüd näikse Paljas niitja ollewad. Koli ammeti armastust ei olnud Lemmal jubba eest otsa mitte. Wea koer wäggise metsa ja ota siis, kas ta sulle"lindo toob! Nõnda on ka selle mehhe luggu. Tahtmatta  olli temma õppimine, armastusseta on temma õppetus. Mis innimene rõmoga ei te, sel ei olle mõnno, olgo se töös ehk õppetusses. Nago mu assi, nõndasamma willets on ka temma lauloõppetus. Tulleb kirrikus laulo kord, siis on selle walla lapsed ilma woera abbita Mati kõige waesemad zc. zc." Nõnda lähhäb kaebdusse kirri weel paar lehhekülge eddasi. Kuida poisid sui möda -maanteed ja kõrtsi essisid rattast wiskada;  kuida talwe künni Küünlapüwani koli piddada,  PÜäw ehk kaks näddalas, ja seddagi piddada  naene teggema; olla sel leiwateggo ehk ridepesso,  siis piddada lapsed koggoni koeo jäma. Meil ei olle rumi kõik sedda pikka litanei tem- ma laiskussest, tuimussest ja rummalussest üllespanna.  Ei pea ta zeitungi piddama, ei kellegist asjast teadma, ja nõnda olla temma jubba peale 7 aastat koli aega ja leiba raiskanud, tahta nüüd pärriskohta osta, agga koli ikka weel nidelamba  eest kõrwas piddada; ei piddada temma ka ühheksamast kässust luggu ja kiskuda liggimesse  kodda ennese pole. Kord olla ka perremehhed  temma holetusse parrast tedda paigast tahtnud ärranihhutada, agga seal olla koolmeistri wend kõrtsi Paikus neile unnerohto annud, janud  kõik jälle waggusi maggama ja kool nisamma  willetsaks kui enne. Lõppetusseks ütleb kirjasaatja:  „OH et selle walla ja temma wannema  silmad kord õieti lahti lähhäks ja nemmad ärratunneks, kust neile kasso ehk kahjo tulleb!" Wallet ei tahhaks meie ial wasto wõtta, agga se kord sowiksime ommeti, et kõik, mis siin olleme piddand ütlema, mitte tossi ei õlleks. Agga kui ta sedda jälle ommeti on, mis siis? Mast. Kindral - kubberneri herra v. Albediuski  on 28. Augustil wõ eralt maalt Ria linna taggasi jõudnud. - Pääw enne sedda (27. Aug.) on Peterburgi  allewil Aleksandra-ulitsas lukkuseppa Minuthi  maea põllema läinud, agga mõnnusa kustutamisse  abbi labbi ei olle tulli suremat kurja tehha sanud, kui üksi kattust ja pärid ärrapõlletada. Mis läbbi tulli lahti peasüüd, ei olle meil teada. Peterüurgist. sSomuslaewad.j Kuus somuslaewa, mis Wenne wallitsus AmerikamaalL oostnud, peawad Krekamaal odata ollema, küllad  sealt wist musta merresse Krimmi randa kohhegile  korteri lähwod. Jalta linnas olla jutto kuulda, kui õlleks  seal Persia kunningas ehk Shah meie Keisrile wöeraks odata. Kas se nõnda saab sündima, ei tea meie weel tõendada. sßulgari rahwas.j Wenne zeitung „Jnwalid" kirjutab sest rahwast pikka kõnne, kuida nemmad Türgi üllekohto al kannatawad ja wõitlewad nisamma ehk weel õelam kui Kreeklased.  Kreeklaste eest kahhetseda ja seista kõik mailm, neile sata kõik abbi ja rahha, nende uaesi ja lapsi weddada wõerad laewad waenlaste  eest warjule ja kõik süddamed ja silmad olla nende pole pöördud. Koggoni teine luggu olla 284