woib, ni' pea,v Kuj kingAusse Wsstswstjs nattuke'häbbeMKtaks  Mhhäb'ka ' Lhhelt pssltz ilma kellegi käest küssimNta, SRdMata jätts. On agga kunmngas Georg kg omMslt POM middsgi tchha lubbanud, siis on se jubba isseenmsest  Wöists, peab se kg petud sama. sab ta selle waM, siiski woi ta ka iggatseda,  et Preislane ommalt poolt peab täitma, mis . teW«a lubbanud., KuNningas Georg teeb ennesele sellega Wägga suurt kahjs, -kui ta sel kombel Preislasi tahhab tännada, ja kingitust 'wästowöttä. 'Kaddumid' troni ja kroni Preisi käest kätte sada, Mlle nl kerge, kui seddw kautadaoN.' Vreislssse - selja tagga nenda mässata'sa" PatzwalK - nöu anda, hes tv, Woib agga asjs ni pahhaks  tchha, et tegi sedda ennam m woi parm«dads.  - ' - MÄttsstSsl on ka ikka ennam seggast, kui selget, ja puhhast wet leida. Rahwas ei wm Romä unnustada; si olle sest M/ et issikeskes konnelewad, waid püawad ka surema meestega sest jutto tehha, et kuulda stttkD,? mis nemmäd ütlewad. Hiljotl olla kunniMas Miktor Emanuel ommas kunninglikus  tsldas lusti Mtnud, ja rahwa hulk tedda  römo öiskamissega terretanud; seal. olla üks teiste seast hüüdnud: ~Kas lahhäme pea Roma wsi mitte?" Kunningas olla peaga nikkutanud, mis sedda tähhendanud: ja! Se põlle agga weel ni kerge, sest Prantslane on pöigeK ees> kes neile suurt tülli keeb. Zubba ammugi piddid Prantsusse soamehhed Ztattast wAjammnema; agga nende järg on praego alles seal ja kuida kuulda, ei tahha Napoleon  neid enne sealt ärrakutsuda, kui Ztalia kronprints Hmnbert! pulmad möda samad, need peawad Aprilli kuul olle ma. Romas  ei pea Napoleon ka ennam ni au sees ollema, kui enne, sest et sedha temma süüks antakse, et kirriko riik kaks ma jaggo Jtaliale peab andma. Roma ministrid ei tahha ka ommas ammetis  ennam weddada, uks teist järrele pallunud  ennast ammetist lahti, ja kust st tulnud? keik sest/et paawst nende teniötusstga põlle rahhul olnud, uing neile mõnda ettewissanud, mis õige ei pea ollema. Ma HjHoti" wanva pMWsÄ käest üht kuld rsst N»W«sseW mis iMMewäärt sure tsssega seöNa sTdeÄrd !ja cksnmngliku lossi tteNritest - wastomöetud» - Lssfi ksdbelis olla petud ja kunningana olla pSWili.«aas sedds. kuld rssi wMtowötnudy Kirjawastussed. J. S. P. Kui assi nenda, kuü>a kirjutate, siis on ta waesem kui waene, sest ühhe wollmikul põlle sesugguste asjadega  teggemist. . - P. T. A. Tahhame kül hea melega tehha, mis sowite; agaa p allume mitte kuimuist mahhaleitame, sest keir ei tahha meie pauna mahtuda- M. L. U-K. Kahjo ei te se, kui sest könneleme; agga kas ta kasso saab toma, on teawnata. 79 Nerantwortliche? RedaMur : T, F, LormzsoßK. Von der Censur gestattet. Gernau, den 5. März 18K. Teadaandmissed. Kes omma peale tahtwad wötta: 1) püttade pölletamisse tempel raud: anda > 2) linna maeads peldikute puhhastamist ja 3) pulwWis praakiWsse kuri korwa chhltud  lukku pandawad kuris: ürida, need tulgo ja K 4, Märtsil, Perno kassakollegiumi  jure, kus neid awwalikult walja Wkkutakse, omma pakkumist pakkuma. Pernus, kassa-kollegiumis 20. Webruaril 1868. 57.) 2 Se aastase Jürri päwaga on ue Mändra Mõisa jaust kõrts pobiga uhhes, kus wägga hea kaubelda, kas ühhe ehk mitme aasta peale rendi peäle sada. Ühtlasse on seal ka üks lehMM rendi peale anda. Kaupa teeb ue Wändra möisawallitsus Wihtra mõisas, s Sauga möisaWallitsus annab seläbbi teada, et sealane Zuppi kõrts 8. Märtsil rohkema rendi pakkujale saab rendi peale antud; igga pakkuja peab IM rubla kautsiom sisse maksma.  Ühtlasse antakse ka teada, et sealsawmas  tullewa sui peale heinamaid wälja rendi  takft. Mihkle kirriko liggidal tahhetakse üht we:- W mõisat ärrsmüa, kelle korwas mönned Wakkamagd pMo ja öunpu- aed, ja kus ka sunniks poodi as.sutada. Kes osta tahhab, - saab selgemat teadust Mihkle kirriko mõisas.