tusse wasto kurdid; et agga msuggune jut ommeti  kord awwalikkus lehhes seisab, siis ei wõi ma selle ülle üsna wait jäda, waid tahhan tunnistada,  et maeaperremestel, kelle maead tullekustutamisse  seltsi abbi läbbi, olgo polel ehk taieste põlletamisse eest hoitud sawad, mingisuggust  makso kustutamisse seltsile egga linna kassale ei olle, ja et nisuggust makso maeaperremeeste käest ial ei olle nõutud, egga makstud. Tarwilissed kullud sawad politsei kassast  makstud. Tullekustutajad agga ei sa mingisuggust  palka, waid tullewad appi ilma hinnata.  Lõppetusses sago weel mmmetud, et maeaperremehhed, kes omma jõu ja mõistusse peale lotes, mitte õigel aeal ja seddamaid kustutajaid  appi ei kutsu, selle kahjo alla wõiwad langeda, et need kassad, kuhho nende maead tullekahjo wasto sisse kirjutud, neile kahjo tassumist  wõttaksid keelda. Kes sedda abbi, mis tullekahjo wasto sada on, mitte ei prügi egga õigel aeal ei nõua, langeb holetusse sü alla ning ei pea immeks pannema, kui omma kahjotassumisse  lotust sel wisil kautab. llllem tullekohtowanuem Walter. sPiksekahjud.j Kui saddused nüüd iggapääw ilmad on, näewad Põllomehhed õhkades  issegi. Agga piksekahjudest on siin ja seal ka kuulda. 7. Junil on pikne Ottepe kihhelkonnas  Arrola mõisas karjalaudad ja põhhoküne pollema lönud, kus kange wihm egga rahwa abbi middagi ep olle mõenud. 15. lulil olla pikne Ottepe kirriko mõisas õhto kello 7. ja 8. wahhel mitmed innimessed külmast Pikse logist uimastud sanud, mõnned mahhalangenud ja wallusat pistmist.  nago klasi Lükka ihho sees tunnud. Seal olla pikselöök mitmes arrus tulnud, agga õnneks mitte surema! kahjo teinud. Mast. Kindral-kubberueri herra von Aljbedinski  on 28 päwaks, se on 4 näddalaks . wäljamale reisinud. sLiwima linnarahwas.s Nia zeitung kulutab uüüd, kui paljo Märtsi ku rahwaluggemisse  järrele iggas Liwima linnas innimessi on, ja tulleb nende hulk nõnda wälja: Rigas 102,040, Tartus 20,780 (studentid peale selle), Pernus 9,288, Wolkas 3546, Wõnnus 3123, WMandis  3091, Wõrrus 2076, Wolmris 2029, Lemsalus 1413 ja SchlyM 749 innimest, mis koggoni teised numrid on, kui enne arwati. Nende seas loetakse Eestlasi RigaS 1172, Tartus  9601, Pernus 4606, Willandis 1378, Worrus 755, Walkas 733, Wolmris 18, Wõnnus 15,Lemsalus 4 hinge; meie agga arwame,  et nende arro Eesti jao linnades weel surem saab ollema, sest et luggemisse jures kellegi  ristmisse tähte ei pärritud ja mitmed on omma saksakele parrast endid ka sakste kirja panna lasknud. Iggamees teab, kes Rigas  käinud, et seal kindral - kubberneri lossi lähhedal  walli ja krawidega sõalin (Citadelle) seisab,  kus suredtükkid mallide peal seiswad ja kasarmid  ja muud mäe korterid, ka wenneusso kirrik  sees on. Lossipoolt „keiserlikko aeda" minnes  ehk sealt taggasi tulles käiakse sest kindlast paigast tihti läbbi, mis isse ka paar korda olleme teinud. Sedda söalinna tahta Keisri Herra sõakantside kirjast mahhaarwata ja eddespiddi Ria linna holeks anda. Wirromaatt. sNahhesaddo.j Niggula kihhelk. Kalwi wallast kirjutakse: „13. Julil olli meil kesk päwa aeal kange torm ja raske rahhesaddo, tellesarnast kõige wannemad innimes-- sed ei mälleta näinud ollewad. Torm olli ni kange, et mõisa wiljaküne mis 30 sülda pik, ümberwiskas ja rahheterrad ollid tuimunna suurdussed,  mis pilwist langedes kõik sedda mis al olli, purruks lõid. Mis piddid meie wiljapõllud selle nuhtlusse al ütlema? Werand tunniga ollid rukkipõllud, mis silmale enne rõmo teggid, nago mahha äästnd ja kolkaks pekstud, et sirbiga ennam middagi teggemist ei olle; nõndasammoti ka kõik suiwilli ja õueaead, et meil muud ei olle lõikusse lotussest ülle janud, kui messi silmas ja murre süddames! Akna rutud said purruks lödud ja seinad iiarmendama pekstud. Lojuksed, mis parrajalt kulla wahhel wäljas ollid, kissendasid ja riikisid raske rahhe al. Kahjo ja kurbdus on wägga suur. Mis peame nüüd ütlema? Nurrisemine  on pat ja ei wähhenda kahjo, sepärrast tahhame parrem nõnda öölda: „Se lummal, kes meid kurwastanud, Wöib pea jälle römusta; Kui murretund on mödaläinud, Siis Lulleb temma abbiga." 235