Ommalt maalt. Tartust. sJõulopühhadj on tännase päwaga möda minnemas. Küssigo nüüd iggaüks  isseennast, mis tal neist on olnud, ja mis kasso pühhad Lemmale tonud? Õn neile, kes pühhi seks on piddanud, mis peale neid ristikoggodus eestotsa prügiks wõtnud. Õn ueile, kes ennast rõmustanud, agga mitte nendega ja nende wisil, kellel nüüd pühhade lõppetusses uimased pead ja wässind liikmed mällestusseks jänud. Nago tuttaw assi on, said need pühhad linna paikus särrawa Iõulopudega hakkatud, mis ka kirrikutes  Iõulo õhtul põllesid. Kel kõrwad ollid, se on kuulnud, mis Joannesse ram. 3, 16. kirjutud  seisab , ja meile kõigile ni tarwis ning õnnis  on kuulda. Pühhade ees olli linnarahwal wiimne assi, mitmed kolikatsumissed, mis isseärranis  nisugguses kolilinnas, nago Tarto on, suurt likumist teeb. Kui mitmed nored süddamed  seiswad seal enne katsumist lo tusse ja kartusse  wahhel, künni parrast katsumist üks jaggo wägga rõmus ja teine jaggo kurb ning norgus on. Kes ussiu ja sõnnakulelik olnud, wõib ennast  rõmustada, kes mitte, peab kurwastama, ja se on jo norusses ja wannadusses ikka nõnda: kuida tö, nõuda palk. Willaudi makonnast. jKüssimine.j Willandi poolt tulli meile nende päwade sees kirri/ misläbbi meie käest teadust nõutakse, mis agga meie ei tea anda. «Armas Postimees," ütleb kirjasaatja „ommas 41. nmnris rükisid sinna Willandi poolt kolidest, ja isseärranis Wõido walla kotist,  ja koolmeistrist. Selle järrele olla nimmetud  koolmeistrile tunnistus antud, et temma kool seal kohtokonnas kõige parrem olli. Se on nüüd kõik wägga hea, ja meie sowiksime sedda kõigest kolidest kuulda. Agga kuida se nüüd õiete on? Selsammal wistl sai mõnne aea eest Suistle kronowalla koli kõige parremaks kidetud ning parrast  weel Tageberra walla koli hopis mõnne kihhelkonna kotist ees ollewad. Kronomõisa ülle mate polest olla weel Suistle koli ülle kõige kubbermango essimesse nmnre alla kidetud. Näed nüüdissegi, se on muida kõik wägga hea, agga mitte selge. Kus on nüüd kõige parrem kool, ehk targemad kolilapsed? Wõib olla, et peale nende kolme weel neljas, wies ja kes teab kui mitmes kool kõige parremaks kidetakse ja missuggune  siis parrematest kõige parrem on? Kuida peame sest arro sama? Nimmetud kolide Parrast vn nüüd meie ümberkaudo rahwa seas mõnnesuggust waidlemist ja küssimist, kes neist kolmest kõige parremaks peaks arwatama? Sepärrast,  kui tead, siis anna ka meile teada, et wõiksime sõrmega näidata:' „Säh, siin seisab kirjas, egga kirri ei walleta: Se ja se kool on kõige parrem!" Ja kui sa isse ei peaks teadma, ehk kuleb siis mõnni koli katsuja sedda kahtlast asja ja annab selgemat selletust." Meie isse, kuida tillemal öoldud, ei wõi selle peale mitte wastust anda ja jättame nende holeks, kes koli asjo isse tallitawad, ja sepärrast ennam teadwad. Agga sedda sowime süddamest, et omma kolidest ikka head kuleksime, sest nago se innimeste seas teisiti ei wõi olla, kus walgust, seal warjo ja pahha tikkub ikka ka wahhel sekka, ning wõime arwata, et mõnnes kolis ka mõnda weel sowida jääb. Andko lummal,  et uel aastal ka koliassi tubliste eddasi lähbüks. Parrem on sedda waidlemist kuulda, mähhärdune kool kõige parrem, kui sedda, mähhärdune  kõige sandim on. Kernust. sArmastusse anded.j Kes oige innimene ei rõmusta ennast kuuldes, et temma wendade süddamed mitte puust egga luust ei olle? Meil on kül tännawo kallid ja kas sinad aead, ning ka meie seas innimessi, kes õhto mahhaheites mitte ei tea, mis nad hommiko üllestõustes peawad suhhu pistma. Sellegipärrast,  tänno lummalale, leiame ikka weel neid, kel leiwast ja armastussest weel nattuke ülle jääb neil anda, kel middagi ep olle. Sedda näeme neist, kes waeste Some wendade peale armastusses mõtlewad ja meile kord siit kord sealt jõudo möda anded saatwad, kuida ka tänna jälle lehhelõppetusses näete üllewel seiswad. Seal jures ei sa agga missionitö mitte ärraunnuslatud,  ja iunimessed peawad meles, et innimene mitte ükspäinis leiwast ei ella, waid hinge toidoseks  lummala sönna tarwis on. Nõnda kuleme  Peruust, et seal mouued Eestiwennad nnssionär  Tiismanni heaks 14 rubl. euneste wahhel  kokko pannud ja 6. Dets. Tallinna Di Gahlnbäcki kätte läkkitauud. Tiismanni nns- 409