nud neile kohhe eestotsa oölda: sedda asja putumata jätta, sest rahwas olla sellega wägga harjunud ja misga innimenne kord harjunud, se olla raske kautada. Tossi kül! Misga innimenne  kord harjunud, põlle mitte kerge kautada, agga ma ussun: siin põlleks suurt waewa; keik laksutaks kassa kui kuleks: peksminne  on ärrakautud! Agga peame ka siin issi omma häbbiks tunnistama: kaub ihho nuhtlus,  siis kaswab kurjus ja üllekohhus! sepärrast  on tarwis, et kui sedda kautakse, pissut ikka woiks järrele jada, sest sedda on wahhest  wägga häddast tarwis. Kui warras teab: pekso ei olle ennam, siis ta warrastaks üsna päise päwa. Kielist. Kui suurt waewa  palka Austria rigi wallitsus omma kewwadise  tö eest Sleswig-Holsteinis tahhab, sedda on sealt rahha minister nüüd koppiko peale wälja arwanud olla üllepea 18 miljoni  talert. - Lähhäb korda! põlle ennam süüd! Preislane, kellel pea pool rohkem wägge  sea! Olli, nõuab 24 miljoni, mis siis ühtekokko  42 miljoni talert wälja teeb. Lauenburgi  made eest tahhetakse üks ossa hinda mahha arwata, agga kui paljo ta eest küssitakse,  ei tea seitungid weel mitte; rehnung olla weel teggemata. Austriamaalt. sÕnnetus raudte Kuida sedda ka ennegi olleme öölnud,  on raudteed ühhed wägga tarwilissed ja head asjad ma peal ja tulleb neile, kes sedda wälja möttelnud, üks pik ja kenna tänno  anda; sest meie woime pikkad teed lühhikese  aeaga ärra käia. Kus enne worimees näddala päwad prukis; sedda sõidame raudte peal pari kümmekonna tunniga ärra; agga ta tarwitab head ettewaatmist, muido woiwad seal peal hirmsad õnnetused juhtuda. Meie Kalendre järrele on 2. Nowembril Wini linnast  auro wankred kaubaga wälja sõitnud ja ösel tulnud teine mässin wasto ning mollemad jooksnud sure wäega kokko; massinad läinud kohhe purruks ja innimessed kes nende peal ollid, sanud rattaste alla wissatud, kust neid parrast tük hawalt kokko korjatud. Monned neist jälle sanud hirmsaste ärrapurrustud, olnud  pissut hinge pormo wee! sees, kui maast ülleswoetud, agga küllad on nüüd jubba ammugi  kustunud. Kui paljo seal õnnetumat surma sanud, põlle mitte teada antud. Wenetsia rahwa keskes olla se jut likumas, et neil wanna aasta löppul weel üks kange torm odata olla, mis nende linna ähwardada nago tuhha unnikut laiale pillutada. Kust se jut esmalt wälja tulnud, sedda ei tea kegi; agga ommetige on keik linna rahwas liig kohkunud  ning paljo ka kartusse parrast pihtil käinud, et kui akkilinne surm tulleb, nad ommetige  enne omma patto üllestunnistanud ja sedda ka andeks sanud. Ita li ama alt. sPahhad  Sesuggusid  asjo kuleme sealt saggedaste, sellepärrast  ei panne meie sedda ennam immeks kui seitungid neist könnelewad. Seal olla nad jälle nattuke tutti piddi koos olnud. Wini linnast kirjutakse nenda: ..Monne päwa eest läksid Garibaldi jüngrid Betsi Mailandi,  kus omma söbradega lootsid kokko samad,  et Tiroli minna. Söa-riistad ja mool; olli neil seal ees malmis. Nomembri ku 16. päwal,  hommiko warra ollid 466 meest koos. Jtalia söa-mehhed aeasid neid tagga ja said Kolli ja Bagolino wahhel kätte, wötsid 56 meest mangi ja teised pöggenesid ärra. Jtalia rahwas põlle sellega mitte rahhul, et nende kunningas Wiktor Emanuel ühhe wähhikesse  sare peal asset peab, maid nemmad sowiwad  et ta sealt ärratulleks; agga nüüd on neil suur waidleminne enneste keskes, missuggust  linna peawad pea ja pessa linnaks seadima.  Õlleks Roma lin nende käes, siis õlleks  assi selge, põlleks middagi waidlemist; agga et manna paawst sedda käest ei anna, sepärrast tahhab üks sedda ja teine teist linna  senniks pea-linnaks seada, künni Roma linna kätte samad. Õlleks se nende teggeminne,  siis aeaksid manna paawsti koera piitsaga  Roma linnast mälja. 390