Perno Postimees ehk Näddalileht »»«o Neljas sPernus, kesknäddal 9. Märtsil.^ aasta. Kust on paawst ja temma riik tulnud? (Löppetus.) Kahheksama saea aasta sees hakkasid loud kord Konstantinopoli poolt kibbedaks minnema.  Paawst Tehwanus 11. kutsus Prantsusse  kunningast Pipini Jtaliamale; nende salla nöu olli esmalt se, et kui Pipin Jtaliamaid,  kuhho Longobardi rahwas ollid sisse tulnud, nende kaest piddi ärrakiskuma, et neid siis Roma kirrikule (se on paawstile) piddi kinkima. Pipin sai wöimust ja piddas sanna; ta kinkis keik Roma kirrikule. Nüüd olli paawst järje peal. Pärrast sedda kinnitas keiser  Karel, (üks wägga kulus keiser) Pipini kingitussi ja teggi weel suremaks, sellegipärrast jäi keiser Karel isse peaperremehheks, parrast sedda, kui Room ennast Kreka keisrist olli lahti lönud ja temma alla heitnud. Sesuggune seisus  keisri ja paawsti wahhel seisis weel sadda aastat siis laks luggu teiseks; Roma Vürstide  waggi tõusis, paawsti au allanes. Paawst Johann XII. kutsus Saksama kunningast Otto I. appi ja heitis selle alla (aastal 962). Otto II ja Otto 111 ollid nõrgad wallitsejad  ja paawsti pea olli sel aial saggedaske sassis ja murret tais. Paawst Niko - laus 11. istus lühhikest aega „Peetrusse jär- je" peal, agga siiski on temma essimenne paawstide ilmali kko wallitsusse allustaja ving kinnitaja. Wäggewad ja kawwalad mehhed,  nenda kui issiarranis paawst Gregor VII., istusid Roma waimolikko aujärje peal, agga ilmalik wallitsus ei tahtnud mitte stggineda.  Gregori kardeti iggas rikis, agga koddo olli tal tihti hadda ka. Nenda laksid jälle liggi sadda aastat surma pole, künni paawst Innotsens 111. rahha läbbi ni kaugele  aias, et rahwas ka temma ilmalikko wallitsusse  alla heitis, ja Saksama keiser Otto IV. kinnitas käekirja läbbi, et keik maad, mis jubba keiser Konstantinist sadik, kes essimenne  ristiusko keiser olli, paawstile vllid antud,  ka temma pärralt piddid jäma. Mis Otto olli lubbanud, piddi ka temma järgmistest petud  sama. Paawsti riik polnud agga mitte sähhärdune, kus issa kroni ja troni pöiale jätkab,  waid nisuggune kus igga kord uus peab wa llitsetud sama, kui wanna eest mulda lähhäb. Kuskil rikis põlle willetsam ilmalik wallitsus olnud, kui kirriko-rikis. Õiged maiapiddamist  põlle ial paljo nähtud; sest kahte issandat  ei wöi ka paawst mitte nenda tenida, et möllemad rahhul on. Roma sinnat ja üllemad  kaitsesid rigi rahwast, paawst jälle omma pappisi ja andis neile õigust ja wöimust. Paaws-