Saksen-Koburgis on Jnglisma lesk kunningana  omma önsa mehhe suggulaste jures küllalisseks, agga peab keige omma lastega alles süssimustas leinandes käima ning üsna isseärranis lossis waggust ellama. Baierimtztle odatakse Prants IZ. Roma linnast, kes Baieri ma wäimees on, kas küllalisseks  ehk senna ellama, sedda ma ei tea. Ta abbikasa on jubba mönni aeg seal omma wannemate jures. Slesiamaal surri hiljuti üks wanna di-emma ärra, kes 106 aastat olli ellanud. Temmast jäid 3 hallipeaga omma last, 38 lastelast, 152 lastelaste-last ja 12 last weel aeljat pölwe mahha. Nisuggusi wanna emrnakesi  meil wist praego ei olle, kennel 205 õlleks mahhajätta. Wöi teab mönni? Hessen-Darmstis, Maintsi linnas, on üks rikkas koddanik ärrasurnud, kes enne surma linnale 35,000 kuldnat kinkinud, selle kaubaga, et selle summa intressid igga aasta linna koolmeistride palga parrandamisseks peawad  prugitud sama. Jo wist nende palk ülleliga  suur ei olle, et parrandamist tarwis on. Bõmimaalt. Johann Huss on wist mitmel tuttaw nimmi Ta sai 6. Julil 1515 Kostnitse linnas omma oige usso pärrast ellawalt  ärrapölletud ja temma tuhk Reini-jökke ripputud. Temma öppetussest, ellust ja surmast  õlleks paljo könnelda, mis teises kohhas peab tehtud sama. Temma sündimisse paik olli weike allew Hussines. Sedda paika käis hiljuti üks saksa reisia watamas ning tal olli kahjo, et sest kuulsast Jummalamehhest seal mingisuggust mälletussemärki ei leidnud. Kui koddomaile sanud, korjas ta hea innimeste  käest 400 taalrit kokko ja satis Hussinessi  allewi wannemate kätte, et selle eest Bömima  oige usso ülleswötjale üks mällestussekujo  piddi seisma pandama. Agga paawsti wallitsus põlle weel surnud. Piiskoppi polest tulli käsk: „Ketseril põlle mällestust tarwis, rahha peab taggast sadetama!" Nenda tehti ka. Seal näeme, et paawsti ussulistel ka wallatud Hussi eest suur hirm on. Põlle nad nüüdke paljo parremad, kui sel aeal. Mis peawallo wöis se kahjo neile tehha? Prantfussemaalt. Miksiko asjad ei anna Prantsustele rahhulist und. Nemmad tahtwad aega möda 66,000 meest senna sata,  kes Meksiko rahwale peawad märko pähhä aiama ja neid öppetama Prantsusse pilli jarrele  jalgo tõstma. Küllad hakkawad sealt ka warsi werrewallamisse sönnumed tullema. Inglismaalt. Armoto õelus. Et Inglased waeste Neegorjadele püüdwad parremat  pölwe sata, on wägga hea kuulda; agga kui nemmad Hommiko-Indiamaal Hindusid,  mönned üsna meleto öelusses, pinawad,  siis on se nisamma hirmus, kui teeksid sedda Türklased ehk Hina mässajad. Hiljuti on seal üks pealik waest Hindumeest sundinud  laskmisse märgiks olla, et ta wöiks nähha,  kui kaugele pottasi-sawwist pölletud kulid ihho sisse tungiwad! Üks teine Inglane omma  Hindu-sullast pu külge siddunyd, ja wahhel  puhkades pool surnuks peksnud! Sedda tewad kül agga mönned ja sawad selle eest nuhheldud, sellegipärrast on se Inglastest hirmus  mneto kuulda , ja nisu Mune armoto meel peab, isseärranis Inglaste sõameeste hulkas Zndiamaal leida ollema. Türgimaalt. Kentsakad pulmad. Konstantinopolis said mönne näddala eest Türgi  pruut ja peigmees kokkopandud, mis wist muial nenda ei sünni, kui Türgimaal. Peigmees  olli kuest naesest ja pruut wiest mehhest  mahhajänud waene lesk, möllemad 58 aastat wannad. Peigmehhel olli 19 ja prudil  12 last kasa tua, kes issa emma pulmi aitasid piddada. Tulleb neid weel jure, siis wöiwad kül igga paäw üttelda: sinno lapsed minno lapsed meie lapsed. Von der Censur genehmigt. Pernau, den 35. September 1862. 303 Ued ramatud. Tartus H. Laakmanni jures on trükkitud  ja müa, nendasamma ka Tallinna ramatute  podides, Pernus B. Gildenmanni jures  ja Wörrus, Willandis ja Paides sada: