jälle eddasi auda. (Kui paljo sedda on, ei olle nimmetud.) XV. Lihwlaudi kubbermango rahwa ülleluggemisse  kullo on mapääw ennese peale lubbanud  wõtta, agga selle tingimissega, et se uut modi rahwa ülleluggeminne enne ühhe mõisa peal Lätti jaust ja teise peal Eesti jaust ärra saab prowitud ja kõlblik leitud. Mis selle polest  mmdo weel tallitada, jäetakse nwisnikude konwendi holeks. XVI. Et „Lihwlandi Dilisangi" sõitnusse iiüe saggedaste kaebdusi olnud, on mapäwa pole  st nõuuks wõetud, kindral-kubberneri herrat palluda,  et Landradi-kollegiumile lubba annaks, kangeste  selle ülle walwada, et kelk korra parrast suuniks ja kaebdussed kauksid. Ka Lihwlandi tallorahwa rentkassa muutmisse  parrast on nõu petud, kuida tallomade ostminne eddespiddi wõiks korgitud sada ja ennam  eddasi minna; agga et praegune rentkassa alles seadusse järrel seisab, ning md nõupiddamissed  weel ütlema wallitsusse polest kinnitud ei olle, siis ei olle ka weel, lubba rentkassa muutmissest enne aego könneleda, mis ommal aeal muidogi sünnib. Nenda on loud. Ommalt maalt. Carto makonnaft. ramat.) „Mis ma siin kõnnelema hakkan, on nattuke Manna  assi, agga sellegipärrast ommeti kenna. Aastal  1856 käisid siit Tarto ümbert E. Malla uiehhed Moriga Nigas. Kui parrast asja tallitust  sealt taggasi hakkasid tullema, tulli soldat nende jure ja pakkus üht ramatut 15 koppiko eest neile müa. Ükski ei tahtnud. Soldat pakkus  10 kopp. eest, wimaks 5 kopp. eest, kegi ei wõtnud. Seal wõttis kubjas teise mehhe käest 5 kopp. penikest rahha, andis soldati kätte ja pistis ramato Põue. Kaup olli tehtud ja iggamces läks omma teed. Koddo hakkas kubjas omma ramatut mõune aea pärrast ennam läbbi watama. Olli waimolik ramat: „Jggapämased süddame ärratamissed." Agga kuulge immet, ramato kahhe wiimse lehhe wahhel olli üsna tulli uus wierublane pabber seismas > ja kubja 5 kopp. just 100 Mõrra kütte taSsutud. Mis piddi kubjas nüüd teggema? Namato müa Olli mist esmalt ramato Marras olnud, muido õlleks ta jo teadnud, mis ramato sees olli. Ramato ees lehhe peal seisab kül se nimmi: „K. Pr etik," agga kes ja kus on Pretik? Wõis teine soldat ehk mõnni mu waene inninienne  olla, kes omma wimist 5 rubl. nenda ramato wahhel lotis paigal seiswad. Sealt on marga kassi keige ramatoga rahha ärramõtnnd, ja isse ka jälle sutaie mina eest ärramiskanud. Nendap need wastooksa asjad lahmad: üllekohhus ei seisa sul ial kottis. Risu ja Marrasta maad ja mõisad,  ehk lõngaotsad ja nööpnõelad, ommal aeal kaddumad ommeti jälle käest ärra, ja õlled Pärrast  Maesem, kui enne. Agga sinna, Postimees,  rägi sest asjast laiemalt, et eh? ramato ommandik „K. Pretik" ehk kes ta muido peaks ollema, ellab alles Nia pool ja saaks sedda kuulda, knhho temnia kaddnnd ramat ja rahha on läinud. Ramato ostja, kui auwäärt Testimees,  ei tahha mõera omma koggoni ennesele piddada,  kui tossine pärria peaks tnllema." J. M. Äirromaatt. Km kurjus ja rummalus ühhes korteris ellawad, siis tekkiwad seal tembud, mis ei kõlbaks kõuneleda. Kes mõistab et kegi terwe melega innimenue  üht lapse surnokehha hakkaks ärrawarrastama?  Ja siiski kirjutakse meile Wirromaalt uisuggust asja ja kirjasaatja panneb weel jure: „ minna ei karda, sest se on tossi." Noh, km ta Lõssi on, siis on ta hul kül, agga meil ei olle melewalda tõt walleks tehha. Mitte nlleannetuma  Juh hani egga Marri parrast, waid teiste ausama iunimeste parrast jättame kihhelkonda nimmetamatta. Agga kirri on uenda: „K s. s P. wallas ellas üks paar rahwast weikscs kohhas priskeste.  Mees sai walla maggasinist leiba, käis ka kirriko uksel waeste hulkas seismas, et kui neile anti, teddagi ilma ei jäetud. Olli uaabride weSkikoeas weel wilja ja heinakuues Heino, cgga siis luhhanil pudo ei olnud, naene ja 8 aastane tüttarlaps mõisid nago hirid salmes süa, ja mees polmrd ka ui wanna, et ep õlleks jõudnud koggoda.  Nenda läks assi mõnda aega. Agga igga lõõg saab ommal aeal tais. Kaks möldrit ellawad  siin lähhestiko ja Luhhan ka nende läh- 227