Herra ja Proua 23. Augustil önnelikko reisi järrele Sewastopoli linna jöudnud. Sellepäwa  hommikul sai seal ühhe ue kirriko alluskiwwi  pandud. Peale sedda söitis Keisri Herra ratsa, ümber nende paikade, kus mönne aasta eest se werrine södda olli. Põhja  pool külgis kirriko-aia peal sai üks mällestusse  palwe petud würst Gortshakowi ja keige nende hingede eest, kes seal langenud ja hingawad.  Siin on ka Keisri Herra keik söamehhed üllewaatnud, kes Sewastopolis seiswad. Teise! päwal käised Nemmad üht klostrid watamas ja tullid löuneks jälle linna  taggasi, kuhho Nemmad ka öseks jäid. 25. Augustil sõitsid Keisri Herra ja Proua Sewastopolist ärra, ülle Ballaklawa ja jõudsid öhto kel 5 hea terwisega Liwadia. Torm. 2. Augustil on Kiewi linnas  hirmus kange torm olnud, mis paljo kahjo teinud, ni hästi kuiwa ma, kui jöe peäl. Zssiarranis immelik on: ühhes aedas tõttasid aeawahhed ja kallamehhed ühhe urtsiko  alla, kuhho pitkne sisse löi, 3 innimest surmas ja nelli hingetumaks mahha wiskas. Kui nad parrast jälle toibuma hakkasid, kaebasid  nemmad liikmete wallo ja selle ülle, et kurdiks ollid janud. Kurri kelmus. Odessa linnas tulli 27. Zulil üks pak Wilna linnast pööri peale, kus siggarid piddid sees ollema. Agga ennäh! kui pak parrem labbiwadati, siis leiti siggari näo al 7760 höbberubla walksi pabberirahha!  Keik ued 50 rublased, agga mitte üks ainus kronotehtud, waid petja innimeste walmiötud. Et nisugguse tö palk maggus ei olle, on muidogi teäda; agga mis kegi külmab, sedda ta leikab. Pitka teekäiad. 13. Augustil jõudsid kolm söalaewa Amuri jöe suust, hommiko  poolt Asiama otsast ümber Hina, India  ja Ahwrikama Kronstatti saddamasse taggasi.  Nemmad ollid ümber mailnra purjutanud  ja keige selle pitka tee peal õnnetusse eest hoitud sanud. Kus ial wöerama saddämates nemmad kinnipiddasid, olgo öse ehk päwa ol- nud, tullid warsi innimessed ja kulasid järrele, kas neil middagi tarwis ei olnud. Kui Zummal  ni pitka reisi lasknud õnneks minna, siis wöib maimesse südda kül tänno täis olla. Pu-kool. Kus paljö möistmatta innimessi  on, seal on wähhe mõistlikkudel raske möistlikkud olla ; sest mis rummal ei mõista, sedda peab ta rummalaks. Moskwa kubbermangus  ellab üks tallopoeg, nimmega Zwan Tedulow, kes ühhe tükki ma peal pu-koli olli assutanud, kuhho tä keik suggo omma- ja wöerama puid istutas, kellega ta parrast tahtis  kaubelda. Tedulow olli nisamma tallopoeg  kui teised, agga möistlikkum kui teised. Kuida panni temma immeks, kui ühhel päwal küllaperremehhed temma jure tullid ja ähwardasid  temma pukoli wälja kiskuda ja laiale pillada; sest se olla temma wöerama kaswude süüd, et nüüd jubba mõnda aastat wilja ikkaldus  nende hulkas nähhä olla. Kas Tedulow  head wöi kurja ütles, neile selletas ehk neid sõimas, keik ei aitnud middagi! Tal tulli ka ennesele wimaks nattuke ebbausko süddamesse,  ja tahtis katsuda, kas luggo tössi piddi  ollema. Ta külmas lO sülda omma pukolist  emale ümberringi wilja mahha. Willi haljendas, walmistas, haigust polnud kuskil. Et agga isseennast weel ei uskunud, ja naabrid  tedda allati ähwardasid, küssis ta Moskwa  pöttomeeste-seltsi käest, mis seal mõisnikkude  seast on, parremat nõu; ja kui need temmale kirja läbbi tunnistust andsid, et üksigi  pu-kool wilja-ikkaldust ei wöi tua, ei tahtnud küllamehhed naljalt weel rahhul jäda.  Miks meie sest rägime? Noh sellepärrast,  et näete, rummalus põlle weel ma pealt kaddunud, ja rummalus on ebbausso emma. Agga pea kinni, meil on weel nattuke! Rided rikkuwad wilja. Wjata kubbermangus olli tännawo kewwadi mitmes makonnas rahwal meel kaelas: talwe willi näitas ikkaldawad ja se ööldi sest tullewad, et naesed omma särgid ja kleidid Prantsusse sitsiridest  ollid teinud, mähhärdust körkust Jummal  mitte ei sallida ja sepärrast pöldo nuh- 284