Kirjawastussed. 64) A. S. T. s. Tänname wägga teie sõbralikko kirja eest, mis meile mönnesuggusid sõnnumid toob. Eks olle tössi: linnas ei tunta hästi maad, ei ka neid, kes seal ellawad? Kes sedda tahhab, peab mönni pennikoorm male kõndima, seal näeb mõnda. Teadust, mis kaua otate, kissume  igga pääw „kitsa wärrawa" wahhelt taggasi ja meil on lotus, et same. 65) J. J. P is. Tänname, armas wend, ni hästi Teie mönnusa kirja kui ka selle eest, mis Orenburgi koli-orreli peale ollete saatnud. Andke meile saggedaste ni tullusaid sõnnumid; sest Teie ellate sures paikus, kulete ja näete paljo, mis meie Eestiwennadel kassulik kuulda on. 66) „J. S." ?......? Teie kirri õlleks mönnus kuulda, kui Teie ka selgem omma nimmi ja ellokohta olleksite alla pannud; nenda agga ei wöi meie temmaga middägi tehha. 67) R. N. W s. Söbber! kui tänno odates omma tööd tahhame tehha, siis tenime pahha palga eest. Teil peaks se ka ammo tuttaw assi ollema: „Kurja Hea wasto, on mailma tänno." Meie ellame jo alles mailmas ja mailm on kurja fees. Sap ja ohhakad ei pea meil sim wöeras assi ollema. Kui arwate, et Postimees roside peal aeleb, siis lassete taieste märgist möoa. 68) J. St. W s. Teie kirri on meid römustanud,  agga ühhes ka läbbi süddame torkinud. Seeb se Eestirahwa  õnnetus on, et surem hulk neist, kes nende seast nattuke ennam öppetust sanud, omma rahwast püüdwad ärrasalgadg. Enne wöis sedda weel wabhandada, agga nüüd mitte ennam. Kas se peaks wöimalik ollema, et üks wösso Eestikännust, pealegi kirriko ammetis, ni tühja wöib minna? Jummal anna andeks ütteldes, agga kui sesuggust nago koera kirrikust wälja aetakse, kas se imme õlleks? Kissendage temmale nelja silma al' körwa sisse: Suremat häbvi ei wöi innrmenne ennesele tehha,  kui ommast issast ja emmast ennast häbbeneda!  Ta emma on temma uhkusse pärrast silmawet mallanud  ja issa öhkanud: misga tahhab temma sedda kuiwatada,  kui meelt ei parranda? Kuhho lähhäks ta selle häbbiga,  kui meie teddg hakkaksime awwalikkult süggama? Koer ei wöttaks ennam leiba ta käest. Kui meie ka kes teab mis mehhed olleksime, sidis ja sammetis käiksime, ja meie issa ehk emma lautaks sõnnikut ehk pühhiks porrist ulitsat: silmapilk peame nende käele suud andma, nemmad on meie wannemad. Kes omma wannemid auustab, se auustab isseennast ja sedda auustab Jummal, ja sedda peawad ka innimessed auustama; .agga uhkel wannemate põlgajal on häbbi ees ja tagga. Uttelge temmale sedda. Ued ramatud. Kõrtfi käimisse kasso. Hind: 3 kopp. Mähhärdune se „kasso" on, wöib iggamees jubba  möttelda. Nimmetud ramatokenne könneleb sest „kassüst" pikkemalt ja minno arwates mönnusa sönnadega. Olgo nüüd meil ennestel kibbe ehk maggus kuulda, agga üks suur mäddahaaw meie armsa Eestirahwa küljes on ikka meel se kurri mina himmo, mis tuhhandele ihho ja hinge polest on kahjo teinud ja meel teeb. Oh, kui mitme  tenistus, maearahho, ello ön, aus nimmi, ihho termis ja hinge õnnistus on jubba winaklasi sisse ärrauppunud! Sest pahhast hawast rägib nüüd seflnnane ramatokenne ni mönnusa sönnadega, et ka joobnud innimessed peaksid mõtlema jäma. Kui se minno teggeminne õlleks, kül ma teaksin, mis ma teeksin: ma pistaksin igga jodikule nisugguse ramato peusse selle pakmega: Uimane wend, säh, loe sedda!  ja kui sa isse sellega toime ei sa, siis ota, ma loen sulle ette, ja andko Jummal, et so karmad  ulluma ja südda wärrisema jääks! Peak- sid luggejad sedda minno assemel teggema; neid 'on paljo, kellele sedda wägga tarwis õlleks. Ramat on Tallinnas kirjutud ja sealsammas Kr. Assasirei kirjadega trükkitud. 177 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 4. Juni 1863. Teadaandmissed. Et wäljateninud soldat, Andres Andresse poeg Maddisson, Testama wallast, kellel siin linnas omma maea olli, ilma lapseta on Lrrasurnud  ja temma lesknaene Marri sest auksioni wisil müdud maea hinnast, mis 455 rubl. höbb. wäljakandis, parrast kohto kullustd seadusse  järrele (Rig. St. R. lib. IV. Tit Vl. Z 1.) pole jaoga on rahho tehtud: siis antakse  keiserlikko Perno raekohto p olest surnud Andres Andresse poea Maddissoni lähhema suggulastele  selle läbbi teada, et nemmad allamal seiswa päwast sadik ühhe aasta ja 6 näddala aeal omma pärrimisse öigussega selle pole maea hinna peale, mis 227 rubl. 50 kopp. kannab ja raekohto peal paigal seisab, sellesinnatse  kohto ette tulleksid ja seadusse polest nõutud tunnistussi kasa tooksid, selle ahwardamissega,  et neid pärrast ennam kuulda ei wöeta. Perno raekohtus, 29. April 1863. Raekohto polest ja nimmel Bürgermeister Fr. Rambach. 852. . Sikkertär Schmid. sl^j Der Unterzeichnete ladet sämmtliche Köster und Parochial-Lehrer des estnischen Livlands zur diesjährigen Küster - Cdnferenz am 19. Zuni s. e. nach Oberpahlen ein. Beginn um 19 Uhr im Betsaal der Parochial-Schule. Auswartige Gäste sind gleichsalls willkommen. Gegenstände der Besprechung sind zunächst: 1) die Küster - Wittwen - Casse, 2) die Vorarbeiten sür eine Küster-Postille, 3) daö Wittwen-lahr sür Küster- und Parochial-Lehrer,  4) der Unterricht in der deutschen Sprache in den Parochial-Schulen,