kokks 35 last; neist on üks surnud sündinud ja ühhed kaksikud. Abbiello rahwaks ühte laulatud 6 pari. Surnud on: 8 meeste- ja 9 naesterahwast; ühtekokko 17 innimest.  Riast. sHirmus torm.l Bolderast antakse  18. Januaril teada, et hirmus torm, mis möda läinud ösel ni wägga.müllanud, suurt upputust teinud, keik merre ja söe kaldad  olnud wee al. Ka se maante, mis Bolderast  Riga lähhab, olnud wee al, et kegi põlle läbbi peasenud. Merre jeast põlle killukest kussagi leida, keik winud torm ärra ja Düna jöggi otse nisamma puhhas ; tulleb nüüd mõnni  laew, siis woib keelmatta künni linna alla ülles minna. Nimmetud päwal olla rohkeste räitsakast saddunud, et kegi põlle woinud ullu alt wälja minna. 19. Januaril, hommiko kello 4, olla sures Moskwa ulitsas ühhes maeas tulli lahti peasenud,  mis maea rahwas enne jälle kustutanud,  kui pritso mehhed senna jõudnud. Küttid, kes 16. Januaril hundi jahhe peal käinud ütleme sia wahhele, põlle hunti näinudki olla, kui metsast taggasi tulnud, mängiaid seäska pöesa äres, ellamaid ussa pude oksade kulges ja wärsked muldi mulla unnikuid metsas näinud. Selle aasta aea kohta wägga arrudlased asjad. Wanna rahwas  ütleb: aastal 1811 olla otse nisamma suggune talwe olnud. Pärrast tulnud köwwa talwe, mis lehhe kuni turinud. Gestimaalt. sLiggimesse armastusse  Se sönna on tähhelepannemisse wäärt, mis igga ristiinnimessel peab meles seisma ja süddames tuksuma. Agga kuulge, siin tahhame  üht tõeste sündinud asja jutlustada, kus liggimesse armastus piddi ollema, agga ommetige ei olnud. Aastal 1862, surri W. mõisas üks 66 aasta ealine wannamees, nimmega  Jurri Wompa, kes 36 aastat sealsammas  mõisas kiltre ammetit piddas, ärra. Se wannamees, ehk kül jubba hulk aastaid olli selja tahha saatnud, olli holas ja kärmas ommas  ammetis, otse kui õlleks ta alles kahhe- kümne aastane olnud. Nimmetud aastal, 12. Nowembril, laks wanna kilter, nenda kui ennegi,  küllasse käskusid andma, kust õhtuks jälle koddo rehhepappil abbiks piddi ollema. Ohto jõudis kätte, rehhelissed hakkasid tvle, agga kilter polnud meel taggasi. Opmann panni sedda wägga immeks , et ta ni kauaks wibis, mis ial tal wisiks polnud, agga kes ei tulnud, olli wanna kilter. Tund läks tunni järrele ja weel ei tulnud wanna kilter, wimaks arwas opmann tedda küllas aega wiitwad, sest sealsammas küllas, kus ta käsko andis, ollid  ühhe perremehhel warrud, ehk ta on wast senna läinud, kus ta ka mõnda näinud ja maitsnud, mis agga ial temma pruuk polnud;  sest ta polnud ial wina söbber. Kui nüüd opmann kül tedda olli odanud, läinud ta wimaks rehhe jure watama, ehk ta on otse senna läinud, agga ei leidnud tedda sealt ka mitte. Temma küssimiste peale: kas kegi tedda põlle näinud? sanud ta rehheliste käest sedda wanna tuttawat lühhikest wastust: ..Ei tea, ei tea!" Ta omma tüttar Lena olnud ka sel õhtul rehhe jures, egga põlle ka issast middagi teadnud. Kui rehhi pekstud sanud, läinud rehhelissed ennamiste keik koeo, mõnned  neist jänud öseks senna. Teisel hommikul  tulnud rehhepap opmanni jure ja öõlnud: kilter on rehhe ees õlle kuhja naeal istukülle maas, ta ei liguta ennast, näitab nago surnud  ollewad. Toho immet! se olli üks suur ehmatus; läksid wadama, jah! mis surnud, se surnud. Sel ööl olli kaunis külm, arwata  8 gradi. Seddamaid sai kohtomehhe järrele  sadetud ja tedda katsutud surnud watama; selle peale tulli ka temma naene sure nuttuga senna, agga kes wois tedda ennam ärratada. Mõisa kässo peale piddi kohtomees surno kehha linna kohto peale wima, kus tohter tedda piddi läbbi watama ja matmisse lubba andma. Selle küssimisse peale: millas kilter senna õlle kuhja jure tulnud, olla rehhepap wastanud: ei tea, agga wimaks olla ta ommetige öõlnud: kilter  olla jubba öhto seal olnud, mönned rehhelissed  olla, kui rehhi pekstud sanud, räkinud,  et üks innimenne õlle kuhja naeal istuda, kedda nad arwata wanna kiltre ollewad ja 35