Wöeralt maalt. Wõerama asjad on nüüd ennamiste waiksed,  agga üht ja teist leiame ikka tähhelepanna, kui ka mitte sõddadest ja lahhengidest. Kui kegi pahhaks ei panne, siis ma hakkan tänna MeklenburHist Peale, ja sesinnane hertsogiriik  s neid on seal kaks) seisab põhja pool Saksama serwas, tahhab ka isse wägga Sakslane  olla. Meie siin ommal maal olleme nenda harjunud niõtlema, et Saksamaal „sandid saia söwad." Se agga ei pea iggas paikus mitte nenda  ollema, ja Nleklenbnrgis koggoni mitte. Saksamaal  on lõhkend Paddasi ja katkend kubest küllalt  ja Meklenburgis sedda ennam. Niis kita, sedda kidame iggal maal, mis laita, sedda laidame  ka Saksamaal. Kui seal keik sai õlleks, mis stiakse ja keik knld, mis hülgab, mikspärrast  rändaksid rahwas stis ni Paljo issamaalt wälja, ja keige ennam Meklenburgimaalt. Seal olla tännawo innimestele nago tiwad jalga kaswanud, keik tahhaksid wäljarändada Amerikamale,  Wennemale ehk kuhho muido jallad kandwad,  kui agga Meklenburgist emale saaksid. Inglismaast. sJnglisma rikkus ja waesus. j Otsata rikkus ja werriwaesus ei ella kusgil ui teineteise kõrwas, kui Inglismaal. Mouned ei tea, mis omma rahhaga tehha, teistel  jälle paljas tulli ja wessi. Üksi Londoni linnas on 640 waeste awwitamisse seltsi ehk maea, kes 15,000,000 hõbberubla aastas  wäljaandwad. Io seal siis ka waesid peab ollema, kellele sedda ärrajaggatakse. Ennam kui 2 jaggo sest summast tutleb armoandedest kokko. Sellesamma ühhe sure liuna sees, kellest rahwa polest ennam kui 5 Peterburgi saaks, on waeste heaks 14 suurt hospiddalit, 66 muud haigcmaca, 39 seltsimaea, kust ilma hinnata rohto antakse, 23 Mahdalena seltsi, kes haigid tallitawad, 6 waugide holekandmisse seltsi, 29 seltsi ulitsawaeste abbiks, 31 maea waese õmbleja tüttarlaste marjuks,  kes raisko ei. tahha minna, 134 Mannade ellopaika, 16 pimmedate ja tummade maea ja wimaks weel 56 piibli- ja missioniseitsi. Kus ui paljo head tehhakse, seal peab innimestel middagi  anda ollema; agga kus ni paljo heateggemist  ja andid tarwis lähhäb, seal peab ka hädda ja pudus suur ollema. Ka Jngismaal on weel parrandamist küllalt. 1862 olli hulguste ja kerjajate  hulk 135,000 hinge, ja nende seas 27000 wannemat ja 6500 noort warrast, kes alles alla 16 aastat wannad, ja 22,500 nisuggust hulkujat  , kedda politsei üllewatamisse alla pandud. Keige nende tarwis peab wallitsus 20,256 politseiammetniko  piddama! Keik ei olle mitte kuld, mis Inglismaal hiilgab, agga sedda peame kiitma, et keik rikkad seal mitte omma rikkust hallitada ei lasse, waid sellega ka waesid awwitawad. (Teine kord ragime sest pikkemalt.) Hinamaatt. Sest sadik, kui Inglisse ja PrantsuSse suredtükkid Hinama roostetand wärrawad  lahti murdsid, et nüüd ka mu made inmmeosed  Hina rahwaga wõiwad ümberkäia, peab kaupleminne parrem mmnema, kui Eüropa rahwas  enne julgesid lota. Tannawo pole aastaga on jubba kauba hind, mis wõerad laewad Hinamale  winud ja sealt Louud, 196,619,700 taelit, mis 1500 miljonit pranki ehk 375 miljonit  hõbberubla wäljateeb; 19,000 laewa ollid selle aea sees Hina saddamates käinud, ja Hiinlased  hakkawad jubba isse arro sama, kui suurt kahjo nemmad enne isseennestele teinud. Seisab  kaup kinni, se on nisamma kui seu werrcsoon  kinni, wata, kas sealt head tulleb. Nummal  Hiinlane on, kes arwab, et kaupmehhed üksi kaubast kasso sawad. Meie vlleme sõa aeal jubba maitsnud, mis maggu se on, km kaup kinni seisab. Kui kaupmehhed üksi kahjo said, mikspärrast siis teised oigasid? -- Omma mässaja Taipingide peale olla Hiinlased ka head w oimu st sanud ja Nankingi linna nende käest ärra kiskunud. Japanimaal arwatakse  ühhe sealtse würsti Nagato kiuso läbbi wäggise tulletööd tullewad. Se Püab ka wõeraste eest uksed lukku panna, mis suretükkidiga tahhetakse  lahti tehha. Mönnesuggused sönnumed. (Abbi happo õlle wasto.) Sellega on sui aeal mitto innimest, isseärranis kõrtsmikud kimpus. Teekciiad tahhaksid jua, mis sa ädikajt aunad, kähhiseb jubba. Aqga selle wasto peab ka abbi ollema. Wõtta T Puhhast potashi, 2 350