wad ja armastawad, ja need ei olle tal sähhärdust  asja waggusi wöinud pealt wadata, waid on Vaestelaste - kaswatamisse- ja muid sellesarnatsid maiasid assutanud, kus õnnetumaid otsekui ulitsa mudda seest üllestöstsid ja wastowötsid.'  Nenda on ka „pühhapäwa- kolid" töusnud, mis head innimessed ilma hinnata piddawad. Sesuggune assi peab nüüd ka Wennems surema linnade sees tekkima, kus sedda ka wöib tarwis olla. Selle aasta löppetusses arwatakse Merine  rikis, 23,128 wersta telegrahwi trati malmis  sawad, ja keige selle ma kohta on 12? telegrahwi kontori. Kes teadis mannal aial nisuggusest asjast? Uut penikest höbberahha peab kül hea hulk jubba wäljaantud ollema, agga siiski on penikesest rahhast alles iggal pool suur pudus. Meie silmad põlle nisuggust uut höbbe lippo Peruus mee! werimas näinud. Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Kui hiljuti paljo kronitud  küllalesi Baden -- Badis kous ollid ja nöu piddasid, kuida Eiropa rahhule kindlad jallad alla saaks, sest et ikka tuigub: siis on Prantsusse  keiser Preisi printsi kaest nõudnud, et Lemmast mitte ni paljo pahha rägiksid, nago se kannini on sündinud. Se on tössi, Saksama  seitungid Napoleonile armo ei anna. Nad leiawad Lemmast igga külje pealt kümme wigga.  Wötta mahhardust saksa seitungi sa näppo  wahhele tahhad, seal seisab ikka ennam ehk wähhem sees, et Napoleon muud ei te, kui warritseb agga, mil kombel ta Saksamale saaks õnnetust sata. Kui paljo neil selle palest õigus on, ehk ei olle, sedda peawad isse parrem  teadma. Agga Preisi prints on Vastanud,  et temma mitte õigeks ei arwa, seitungide  suud kinni sidduda; sest kust sada siis mailm  teada, mis tal süddame peal oa? Se ei wöinud kül mitte Napoleoni mele parrast olla,  ja mis ta selle peale kostnud, on mul teadmatta. Baierimaal möistwad rahwas wist nattuke ennam kui leiba süa, sest seal on keige  koolmeistride palk hea tük suremaks tõstetud.  Sealt kolid ja koolmeistrid ollid muidogi  jubba teine assi, kui meil. Oh ja, kolidega on mönnes paikus weel wagga wil!ets  luggu! Meie leiame ma pealt weel koli  si, kus koolmeister mitte ni paljo palka ei sa, kui üks holas sant linna kohhas aastas kerjab.  Sealtep se ka tulleb, et kuida koht, nenda kohha piddaja, ja wiimne sanna laulust on se: nored jawad sekssammaks, mis mannad  enne ollid. Ztaliamaalt. Ma ei tahhaks möndasuggust  mitte olla, nenda kui: mitte wanna egga haige; mitte rikkas ja rummal zc.; agga  weel wähhem tahhaksin ma se kord Neapoli  kunningas olla, ja ma tean kül, miksparrast.  Jgga pääw mässaminne ja jändamisse karra, hirm ja kartus ees ja tagga. Keik ommad asjad ja krami on ta ammo jubba sissepakkinud, et käeparrast õlleks, kui ehk karmis  reisida on. Pehmem seadus ja öigus, mis ühheteistkümnemal tunnil rahwale weel pakkub, ei tahha ka ennam maitseda ja iggalt poolt paistab, kui õlleks temma kunningrigi wiimne tund jubba lönud, ja se ei olle ühhe kunninga  kohta mitte kerge assi. Temmal on söawägge  ja laewo küllalt, agga mis kasso neist on, kui ta kellegi truust ennam ei wöi uskuda?  Jgga pa jooksewad temma wäe seast, kord pealikud,, kord soldatid keige püssi ja paunaga  Garibaldi pole. Minna ei tea, mis nende peas on, agga sedda nad ööldakse teggewad.  Kui trui allamaid ja öigid söamehhi  ennam ei olle, mis kunninga ello se on? Sitsilia sare peal lahmad asjad omma  luggu eddasi. Messina lahhengist põlle weel kuulda. Suretükkidest on Garibaldil pudus.  Ta on käsko annud, et iggast kirrikust need kellad, mis just Jummala tenistusseks haddaste tarwis ei olle, peawad sama suretükkideks  wallatud. Wata, mis södda teeb! Sesamma  mask, mis enne omma külma healega rahmast Jummala sannalc kutsus, peab nüüd omma pallawa pauguga neid surma hauda saatma. 211