sSilla pöllemis Mönne näddala  eest taggasi on Nikolai raudtee peal Msta joe sillal õnnetus olnud, läinud pöllema, mis kül pea jälle ärrakustutud, agga ommetige olla tulli augo sisse sönud, et massinad ei pease käima. Reisiad käiwad ühhest hädda sillast ülle ja sawad jälle eddasi, agga kauba worid ei pease läbbi, waid peawad otama ehk wägga kaugelt ümber käima. Nüüd antakse teada, et.ku aea pärrast keik wigga parrandud ja massinad jälle ülle silla peawad hugama. Rigipanga wallitsus anpab teada, kuida rahha asjad seal olla. Rehnungi järrele on künni 1. lanuari ku päwani 1869 usi rahha pilletisi, mis weel põlle wäljaantud 654 miljoni  795 tuhhat 339 rubla pankas seismas. Aastal 1868 on rigipanga sisse tulnud 151,291 rubla wals pabber rahha, kellest 88 rubla ja nimmelt 3. ja 19. rublased, üdest pabber rahhadest  järrel tehtud. Olleme sest jubba könnelenud, .missuggune  õnnetus Jeniseiski linnal olnud, olli ühhe põllewa rabba läbbi pöllema südatud ja koggoniste ärrapöllenud ja seläbbi keik linna rahwas, mitte ükspäinis omma peawarjudest, waid ka keigest ommast warrast, mis ka kellegi  l olnud, olli sedda siis pissut ehk paljo, ilma janud; sepärrast on siis sures pea-ja pessa linnas nende õnnetumate heaks, kuida ..Golos" könneleb, rahha korjatus assutud. Lühhikese aeaga olla 2227 rubla 59 kopp. kokko tulnud ja sest olla 2999 rubla sealatse kubberneri kätte läkkitud, et õnnetumatele ärrajaggada.  ..Golos" könneleb eddasi, et rahwas  sures pea linnas nende õnnetumate wasto wägga ossawötliko melega olla, sepärrast olla lsta, et nihästi kauba maeas, kui kirrikutes, ettewoetud korjatused rohket wilja sawad kandma.  Orelist» s^Koler Aasta aead on kül hilja ja meil jubba kaunis köwwa talli; agga sellegi parrast liguwad többed ja haigused, mis muido agga sojal seal likumas on. Oreli linnas olla kolera nüüd hilja aea eest ennast näidanud ja kolm innimest nende ello waewast lahti peästnud. Meie peame jubba ükskord siin mailmas, ni kaua kui meie ello kestab, ühhe allalise risti ja willetsuse al ollema, se on jubba meie palk. Zummal sadab siis ühhes makonnas sedda ja teises teist risti ja willetsust meie peale. Orenburgi kubbermangus on mitmes  makonnas tulli wägga suurt kahjo teinud. Augusti kuul olla seal 238 maea ärrapöllenud, mis 86 tuhhat rubla wäärt arwatakje olnud ollewad. Tshernikowist. sEllaja te katk. Gluhowist kirjutakse sealatse seitungi labbi, et selle makonna rahwal wägga kurwad pawad olla, nende ellajate karjad kadduda, kui kaste ma pealt ja ähwardada ikka weel kurwemaks miüna. Ühhes ainumas sures küllas olla lühhikese aeaga nelli sadda lehma langenud ja teiste küllades seal makonnas ei pea luggo suggugi parrem ollema. On luggo nenda, siis on selle rahwal kül tõeste kurwad päwad; sest ühhe pollomehhe warra on temma ellajate karri, lähhäb se aea tahha, siis on waesus püsti jällo kallal. . Sealatse makonna wannemad olla rahwa kolitamise peale möttelnud ja kindlat nõu wötnud Detsembri ku hakkatuses senna makonda  33 koli assutada. Zgga koolmeistre palgaks arwatud sadda rubla. Krimmi sarelt. Meie rigi emma, sure Ketserina terwisest konneleb Odessa seitung,  et se igga päwaga parremaks sada. Esmalt olla ta agga Liwadia parkis sõitmas käinud, agga nüüd käinud ta jubba Oriandas  ja 11. ning 13. Oktobril ka Jaltas. Temma iggakordsed liggi sõitjad ja seltsilised olla Suurwürstina Maria Aleksandrownä ja Suurwürstid Sergei ja Paul Aleksandr owitsh ning Hessen-Darmstadti prints Aleksander. Kui ilmoke lubbab, olla suur Keiserina 21 ja 26. Oktobri ku päwade tahtnud Liwadiast wälja sõita. Sealatse sare rahwal olnud otse Mihkle päwal, ka mawärrisemist. Sedda põlle siis mitte ühhes ehk teises üksikus kohtas, waid pea ülle keige sare tunda olnud. Liwadias olla agga pissut sest tuntud ja ka Sewastopolis,  agga Weodosias olnud sesuggused järsud  mutsud ma al, et maead neist wigga janud  ja praod sissewötnud. Sudakis olla kirriko uksed piddand kinni pandud sama, sest 367