et rahwale, olgo kantsli pealt ehk muul wisil, selgemat arro peaks antama. Kartvast» j Narwa linna surekilla koddanikud ollid sõamiuistri herrat Pallunud,  neile abbiks olla, et õnsa keisri Peter!, palee Narmas keige asjadega, mis mällestusseks seal sees seiswad, neile saaks antud. Sedda olla Keisri Herra 21. Detsembril ka lubbanud selle tingimissega, et Narwa suur kilde selle eest peab murretsema, et kuulsa keisri nMestus nenda  saab üllewel hoitud, kui se praego on. Kuramaalt. sHullud koerad.j Seal on Tukkumi, Taiseni ja Dondangi pool hullo koerde läbbi paljo kahjo sündinud, kes hobbusid, weisid, siggo ja lambaid kiskunud, mis läbbi mitmed neist komadest hulluks läinud ja piddand ürratappetud sama. Ka üks laps on hullust koerast hammustud sanlld ja selle hirmsa haigusse  kätte ärrasurnud! Wõeralt maalt. Kuida algab nüüd wõeral maal uus aasta? Noh, eks olle ka õhkamist ja hõiskamist, uago iggal pool. Prcisimaal walmistakse parlamenti waidlemisse  waSto, mis nüüd Januari kuus kokko Uüleb. sÜkleeile, 3. Januaril hakkas jubba peale.) Et agga tülli jälle pilkaks ei wlnniks, olla ministrid nõuuks wõtnud, parlamenti aega lühhendada ja üksi neid asjo läbbi mis keige haddasemalt tarwis on. Ka ei pea Lunningas Willem mitte isse omma tronikonnet  luggema egga parlamenti nõupiddamessi algama  , waid sedda Bismarki holeks jälma. Mönned kartwad koggoni, et parrast sedda parlamenti asjad üsna sassi minna; sest Bismark olla kannatusse wibbo ni wägga kõwwerasse tõmbanud, et muud nõu ennam ei jada, kui nöör ehk wibbo isse piddada katk: minnema. Kuida ammo ööldud, meil ei olle nende tülliga teggemist, agga kui se kartus tõeks lähhäks, tull eksid Preisimaal pahhad päwad. Ka Preisima leikus olla tännawo hea tük kassinam olnud kui minnewa aasta, isseärranis  talwewiljaga. Rukkid ja nissud olla multsest sagist anuud, agga suiwilli olla pea aego seddasamma, niis minnewa aasta. Winamarja saki, mis sel aastal warra walmis sanud, kidetakse ennamiste heaks; agga lojukse põhk peab kassin ollema. Kölni linnas on üks kergemeelne naesterahwas,  et agga mehhele saaks, ludi usko heitnud. Et se kerglane enne omma ristiussust nisamma wähhe on teadnud, kui nüüd ludi ussust teab, on muidogi mõista. Mõnne aasta eest teggi teine sähhärdune kergemeelne Verlinis seddasamma  tempo: heitis Muhamedi usko, et nhhe Türklase naeste sekka saaks! Italiamaal wõtsid ministrid ennast keik korraga ammetist enne pühhi lahti.  Mikspnrrast?  Parlamentis olli neil rahwasadikutega  7. Detsembril waidleminne tulund, happo sõnno olli kord ühhelt, kord teiselt poolt langenud,  sest Italiameestel on Palla werri, mis kele terrawaks teeb ja ruttu käima aeab, - seal otl id siis ministrid Pahha melelega endeid lahti pallunnd, mis ka kunningas järrele olli annud. Usi, sündsaid mehhi, kes ministri murret ja waetu  a enneste peale wottaksid, ei olnud agga ni hõlpsaste mitte sada. Seal on siis kunningas endist tillemat ministrit, nimmega Lamarmora, jälle ammellsse kutsunud ja temma holeks annud,  teisi wäljaotsida, mis ka aega möda korda läinud, nenda et ueks aastaks uus ministerium kokko sanud. Eks saab nähha, kas uus luud puhtama toa pühhib. Prantsussemaaa ei sa ma praego õiget arro. Äconned seitungid kiitwad, asjad minna parremaks, teised jälle kaebawad, et minna pahhemaks. Seitungide  tagga peab Napoleon ollema nago kass hiride tagga, ja seitungi kirjutajad peawad nago madda nuumade wahhel käima ja ettewaatma,  et mõnda katki ei astu, siis on hais tagga. Nisuggune assi teeb agga paljo Prantsuste  werre paksuks. - Kas Napoleon sedda uel aastal mikski panneb? egga minna tea. Agga temma seitungide taggakiusaminne on tuttaw  assi. Nago se nüüd Leiseti ei wõi olla, Napoleonil  on ka omma teniad seitungid, kes nenda millistawad, kuida temma tahhab. Need ei tea muud tehha, kui keige mailmale kita ja selletada, kuida keik 5 mailma jaggo ilma Lemmata kog- 6