Moskwast kirjutakse: Tännawune kewwadine  wessi on telegrahwidele wägga suurt kahjo teinud. Wolga, Sura, Smijaga, Bjelaja  ja Don jöggede äres on jeä telegrahwi postid mitmes kohtas katki murdnud ja tradile  wigga teinud. Kljasma jöggi, mis üks arru Oka jõest, teinud selle pahhandusse, lõhkunud raudtee silla, mis ta peal seisnud seddawört ärra, et sõidud piddand seisma jama.  Wöime kül arwata, et wessi seal suur ja kange olnud, et ühhe sesugguse silla wasto sanud, sest need on jubba paljo tuggewam tehtud, kui kegi muud sild.  Nishni-Nowgorodi  linnas on Lihhawötte pühhade aeal wessi 1? arsinat se on liggi kuus sülda kõrgem olnud, kui muido. Aastal 1709 olnud wessi kaks arsinat weel kõrgem, agga selle wahhe aea sees põlle ta ial ni kõrgesse tõusnud. Wõeralt maalt. Ringwataminne. Allustame tänna omma  wäljama asjade tähhelpannemist Luksemburgi  asjaga peale ja sealt wöime sekord kaunis  julgeste öölda, et nende tülli assi ilma suvetükkide wahhel räkimata ja selletamata selletud  saab ja et sekord sulle soast küllalt on. Ehk meil kül igga sönna, mis Londoni konwerentsis  könneldud, mitte teada põlle, siiski on ommetige Inglisse minister omma parlamentile  teada andnud, et keik asjad, tänno Jummalale, wägga hästi lähhäwad ja möllemad  sured rigid, kus tülli tõusmas olli, ennast  waigistanud ja rahhulikkult leppinud. Keik need asjad, kust nende tülli hakkanud, on jubba oiendud, nüüd on weel mönned körwalissed asjad selletada. Luksemburg jäeb Hollandi külge ja Preisi wallitsus peab ommad  söawäed sealt ärrawima ja keik kindlussed  mahha lõhkuma. Luksemburgis ei tohhi eddespiddi mitte rohkem söamehhi olla, kui agga häddast tarwis on; issiärranis politsei soldatid peawad senna jäma. Rahwas on ka wägga selle poolt, et wanna rahho ellama jäeks, sest södda potte ial weel ühhe male kasso tonud. . Austriamaal kaswawad wihhad ja waenud  imme ruttulissel kombel Kroati mapäwa peal. Se kommission, mis Ungri rahwa iggatsemist  piddi läbbi katsuma, on limist lahti läinud, lahkunud koost ärra, sest nende seas olnud paljo neid, kes teistega mitte ühheö meles põlle olnud. Mönned põlle sedda koggoniste  tahtnud ennast Ungri rahwaga ütihendada,  mönned pannewad neile jälle sesuggused  tingimissed ette, mis na.d koggoniste ei woi wasto wötta. Seal peab kül rigi wallitsus wimaks issi appi minnema ja asjo, mis ministrid ja kommissioni liikmed õiendada ei jõua, aidata ühhendada. Ka olla seal koli asjust jut olnud. Rigi wallitsus olla piiskoppidele üht uut koli seadust läbbi wadata  annud ja selle järrele peawad kolid kirrikutest  lahhutud sama, mis läbbi lodab öppetust  parrem eddasi minnewad. Agga kuida on luggu Jtaliamaal? Kirjo  kül! Seal walmistakse kibbedaste ühhe werrise pulma wasto. Adria merre randa olla jubba kaunis rohkeste wägge kokko korjatud  ja keik, mis agga söas tarwis, murretsetakse  senna walmis. Werona ja Palma kindlustele lautakse suritükkisi peale, et pea mees mehhe kulges kinni, mis siis ni paljo peab ütlema: põlle nalja nattukest! Nenda kõnneleb üks nende seitung, agga unnustab seal jures sedda nimmetamatta, kelle wasto nad ennast ni walmistawad. Põlle ka meie assi, sedda ni wägga urida, küllap teised seitungid  eddespiddi su lahti tewad ja meile töt kulutawad; egga sesuggune assi kaua woi waggusi  jäda. Mis tuul puhhub praego Prantsusse maal? Weel walli põhja tuul. Ehk kül Londoni  konwerents lootsa poornud, el tahha se Prantsusse male weel paljo möduda. Kuida meie ühhest sealatsest seitungist loeme, põlle nende walmistaminne weel lõppenud. Tewad alles kibbedaste patronisi kuhhu kulid otsa sisse toppitakse, ja et tö ruttem eddasi lähhäks,  olla naesterahwast abbisse woetud neid teggema. Keik wanna modi suredtükkid wallatakse ue moe peale, sest ued olla iggapiddi  paljo parremad ja tullusamad. 154