ma, kui nende asjade tundja, pikse nolikiwwide ülle olli kirjutanud, mis seltsipolest pea trükki läbbi waljaautakse. Mis rahtva suus „pikse nolikiwweks" nimmetakse, näitwad eunamist kiwwi  kirwe, põikle ehk talwa modi wälja, nago siin pildi peal näete, ja põlle muud middagi, kui kiwwist tehtud tö riistad, mis 1390 aasta eest muud innimessed, wist ka Eestlased ja Liiwlased prukisid, kes rauda alles 6—700 aasta eest tundma said; piksega põlle neil kiwwiri istul middagi teggemist. Peaks ehk mõnni meie luggejatest nisuggusi kiwwa põllo seest ehk muido ma seest leidma, kui ka muid wanna aegsid asjo, siis pallutakse neid Zppetaja ehk mõisawallitsusse läbbi Tarto Eestiseltsi kätte sata, kes selle eest wägga tännab. Seltsi abbilige ja wässimatta ramatokorjaja M. lürgens Pernus kinkis seltsile üht puust järrele nikkerdud kujo, kelle kiwwist essikujo Pernus  Pulsi öllekeldre alt ma seest on leitud ja aastal 1462 (21 aastat enne Lutterusse sündimist)  tehtud. Peale selle kinkis tcnuna ka weel üht pilti, kus „Perno Eesti mängokoor" keige omma mango riistadega seisab, ja üht wanna rahha. Webruari ku seltsiliikmete kokkotulleminne on tänna öhto kella 6 aeal, jaosest kõnneleme tullewa  kord. tö.j Wönno kihhelkonnas Ue--Kuuste wallas ja Lootwina küllas on 16. Jauuaril talloperremees, Samuel Sawwisaar, kurja warga nappoammeti läbbi suurt kahjo sanud. Kui keik innimessed laupa äw Lse hingasid, siis on temma raud kangiga lukko katki murdnud ja liggimesse  warrandust ärrarisunud: 7 puuda suggematta  ja 4 punda soetud linno, seatäis lihha ja 4 leesikat seamswa, nendasamma ka lamba ja muud lihha, mis aidast leidis. Perrenaese xietest ei olle ta muud jätnud, kui nisamma paljo, kui tal iggapäaw ümber ollid. Peale selle on ta meel 7 rubl. rabha (keik 25 kopp. tükkid) ja üht suurt hõbbesõlge karmani pistnud, ja siis läinud kelm omma teed. Keik kahjo arwatakse ühtekokko 182 rubl. suur ollewad. Wata, nenda wõib kurri innimmne teist ühhe öga kergest  puhtaks tehha, mis pallehiggiga mittne aasta sees korjatud! Millal kadduwad warganäppud  meie maalt! ? Wiklandist. slummala sõnnaga tewad  narrid nalja.) No muidogi, egga mõistlik  innimenne sedda hakka teggema; sest ta teab jo, et lummala nimme ja sõnna kurjuste Prukida,  pat on, ja lummalat pilkada on kibbedam, kui pead tullesse pista. Neljapääw, 21. lanuaril läksid kaks meest Willandis Seasare kõrtsis teine teisega waidlema  ja Prukisid kurjal kombel pühha kirja sönno pahha riosõnnuks, nago olleksid nemmad Salomoni  õppetusse ja Siraki ramatut sellepärrast ni hästi tunnud, et sealt seest kõrtsis woisid tappelda! Tüllitsedes ei kau tülli, waid kaswab.  Seal sai wannem mees korraga tulliwitihaseks  ja sellega tulli temmale hullo tujo Ta pea hakkas aurama ja higgi möda näggo mahhajooksma. Kord kargas ta ette, kord tahha  tuppa ja karjus seal jures: „Wiimne pääw! Wiimne pääw! Põrgo hunt, tulle sö mind ärra!" Nenda siples ta põrmandal maas, nago kalla kuiwa liwa peal. Kord kargas jälle maast lillesse.  wehkles ja peksis, kes ette juhtus. Wimaks  senti ta käed ja jallad kiuni, et suremat kahjo ei teeks, ja pandi õlgede peale mahha. Kui nattuke aega nenda olli magganud, ärkas ta jälle ülles ja ütles: „Armsad wennad, peastke mind lahti, egga ma kurjateggia ei olle, et mind kinnistutakse!"  Seal olli korraga hullo tujo kaddunud  ja mees jälle mõistlik, nago enne. Kahjo,  mis ta nenda hullustades olli teinud, maksis  11/2 rublaga ärra ja läks omma teed. Ta Poeg ööldi selsammal päwal Willandi nekruti kommissioni ette tullewad. Wõib olla, et Lemmal nisuggune langetowwe sarnane aeoti haigus  olli, agga sedda wõiks iggameees meletulleda,  et lummala sõnna narrida mango assi ei olle. Ma tean kül et teine mees teine poolt Wõrtsjärwe olli, agga walladjättan nimmetamatta. 42