AaStal 1703 satis Peter !. ka sedda saart mnese alla ja 1710 allustas ta linna asset, keige esmalt saddamaid; aasta! 1841 on ka temma mälleötusse kujo senna sure platsi peale ülleöpandud.  Snres lustaedas leidsin ka Pude alt liht weikest pnmaea, kus tcnnna kirmed ja muud töriistad  mällestusseks sees segid. Kroujtadt cn jubba suur !in ja innimeste polest kaks kord ui suur, kui Tallinna, sest seal ellawad 48,0-00 innimest ja sui aeal ka 53,000 ja weel cimam; agga kui jubba Peterburgis naesterahwa hulk hopis wähhem peab ollema, kui meesterahma hulk, siis on se Kronstadtis weel enuam uenda. Nnnno silma ei olle neid selle 6 Luuni sees, mis seal ümber kõndisin, mitte pari tossina! juhtunud, ehk kiil meesterahwast saddade kaupa iggal pool nähha olli. Keik need on agga ennamist  laewamehhed ehk sõamehhed. Keige pattareide  peal, mismõllemal pool Kronstadti seiswad, ei wõinud n:a lühhikese aeaga mitte käia, agga mis ma neist näinud vllen, olli liwwi ja rand. Ni kaugele, kui minno weike Postimehhe mõistus  üllatab, ei uSsu ma mitte, et kellegi waeulasel  mõimalik õlleks neist Pattareidest möda tulla ja hingega Peterburgi linna sada. Ta peaks siis nisnggune ollema, kelle peale ennam tulli egga rand ei hakka, ja nisuggnst ei olle Inglis- egga Prantsussemaal; teistest ma ei hakka räkimagi. Üksi lõunapoolt küljest käib surema  laewadelc sõido te möda, ja kus ial kaljo at on, senna on randkiwwist pattareid peale ehhiind  ja sured tnkkid wahhiwad ähwardades Mälja. Se peaks hul waenlane ollema ja melel surma otsima, kes waenokombel neist raudkiwwi Mallidest tahhaks läbbi tungida, kus peale 2000 suurtükki tuld ja tiuua wasto snllitawad.  Wiimse sõa aeal olleksid nad hea meiega  selle teo ärra teinud, kui olleksid julgenud. Saddamast käiwad ka Paar kanali linna sisse ja laewad wõnvad üsna lähhedalt kaupa sisse wõtta. Keskelt läbbi ööldakse 1500 kaubalaewa  aastas Kronstadti tullewad, kellest wahhemad ka sealt läbbi Peterburgi lahmad; sest pool ossa Wennema laewakaubast käib ülle Kronstadti. Seal on ka üks Admiralitäti maea, Arsenal, sured  maggasinid, üks laewakõie- ja rana-wallamisse  wabrik, 4 Wenne kirrikut, 1 Lutterusse ja 1 Alglisse kirrik; ka üks suur laewameeste kool, kus 300 noort meest merresõidule õppe. takse. Seal linnas ollen ma ka mõnnes kohhas wallatud rauast u.itsaid leidnud, mis Peterbur, gis mitte uähha ep olnud. Neuda Paljo Kronstadtist. Parrast lõunat kello 5 aeal hakkas laewakel saddama silla äres hetlisema ja piddime senna tõttama. Selle rnttoga  jäi mul tiks armas Eesti sõbber watamatta, kelle jure ui hea melega tahtsin minna. Sadan kaugelt temmale ja keige teiste sõbradele Kronstadtis  paljo tnhHat terwissid! Siit läksime jälle aurolaewaga Rambowi linna (saksakele: Oranienbamn). Se on weike linnake, neuda arwata Willandi wäärt, 33 wersta Peterburgist seisab pea Kronstadti  kohhal lõuna pool merre kalda peal. Seal on ka keiserlik loss sure lustaeadega, ja seal lossis  üks Japaui saal, kus muid asjo sees ei olle kui üksi lapanimaalt; agga seal ei olle ma mitte sees kuinud. Nambow peab esmalt würst Menshikowi  allustud ollcma ja seal lähhedal kusikus seisab ka üks weike loss, nimmega Solitüde süksinus), mis Katarina li. ehhitcmud. Kuuni Nambowi saddama sillast sadik üllatab jubba raudmaame Peterburgist, uus rikkas miljonide perremees Baron Stieglitz onuna kullo peale ehhitauud. Igga 2 tunuk parrast tulleb moor Peterburgist ning lähhäb senna. Sõit on hõlbus  ja oddaw. Siit läks meie te Peterhowi, mis 8 wersta Rambowist ja 25 wersta Peterburgist kaugel, uisamma merre kalda peal seisab. Kes sui aeal Peterburgis käib ja Peterhowi linna ivatamatta jättab, on illumast ilma janud. Ka sedda Paika on Peter I. jubba allustauud ja teised keisrid Parrast eddasi ehhitauud. Siin peaks Petcrburgi lm seisma, siis õlleks ta essimenne Eüropamaal; agga minuo suggusel ei olle seal middagi ütlemist; keiser Peter  on teadnud, mikspärrast ta pealinna senna maddala kohha peale ehhitauud, kus Praego seisab.  Peterhowis on esmalt suur keiserlik loss kullatud kattuksega kõrge orro kalda peal, ütlematta illus aumaea; sette ees orgus wasto merd suur ja wagga illus park slustaed), mis allumisseks aeaks nimmetakse, omma üllesräkimatta weekunstidega.  Keige Eüropamaal ei pea sellesarnast ollema, mis ma nende suust ollen kuulnud, kes Paljo maid on labbi käinud. Õhto kello 7-^9 250