jDaniw ängides peastmisse pciwad on kätte tulnud ja neid sadetakse hulga kaupa merre are, kust Dani laewad neid ommale male taggasi wiwad. Üht kenna mattes tust peawad Dani sõamehhed Saksamaalt kasawõtma. Enne kui neid lahti lastakse, saab neile kangeste kinnitud, et kui Dani ja Saksama wahhel jälle peaks sõdda tullenm, nemmad siis mitte ennam ei pea sõariisto kätte wõtma; ehk kui jälle sedda tewad ja neste wangi sattunud, siis ei olle neil elloga ennam teggemist. Nisuggused sõnnad wõiksid kül mele jäda. —- PriMtsussemssKs Mis mõnned Prantsussed  Olgo se Dani ja Sleswig-Holsteini  wahhel läinud, kuida La läinud, senna ei wõi nüüd ennam middagi parrata; agga niis saab pärrast Daniga? Woib ta Jutuna  ja pari sarega weel ellada ehk mitte? „Ei wõi mitte!" ntlewad mõnned Prantsussed. „Ta on liig pissukeseks, liig nõrgaks janud Saksama wasto panna, Saksama nelab tedda aega möda üsna ärra. Mis lütimaal tänna weel Daanlane on ja Dani pole hoiab, on mõnne aasta Pärrast Sakslaseks sannd, sest et tal muido tänna rahho egga Home loiust ei õlle." No agga mis peab siis sündima, mis Dauile  keige parrem õlleks? „Temma peab Rootsi- ja Norwegimaga ühte heitma ja nenda omma aujärjele Lnggewamat leni murretsema, knhho wasto ennast wõib toetada, kui õel saksa waenlane peale tungib." Se on Prantsuste nõu. - Kas Daanlane sedda isse ka tahhab? Egga minna tea. Agga sedda ma arwcm ommeti, et kui Daanlane sedda ka tahhaks (ta wäeti peab nüüd mõnda tahtrna, mis ta mitte ei Lcchha), siis saab ommeti mõnni naber ommalt Poolt sekka hüüdma: Piddage kinni, Daanlane Peab isse omma perremees, agga mitte Rootsi ihholige ollema! Mõnne mehhel on ni walli heal, et sedda kangele kulukse. ZNgtismsasL. Kes sel näddalal teada tahhab, mis Inglased Lewad, se olgo hea innimenne  sa mingo neid isse küssima, sest seitungides  ei seisa neist pea mitte middagi. Ni paljo on ööldud, et nende Parlament lõpnud on ja selle liikmed koeo läinud omma suwaewast puhkama. Nendasamma olla ka nende ministrid  Londonist üks senna, teine tenna läinud. Üllem minister Palmerston, „wanna noreke" ehk „wanna issa, kes alles noor mees", kuida nemmad  tedda isse nimmetawad, käida nüüd linnast linna ja piddada kõunesid, mis rahwas hea ehk pahha melega kuulda, agga meitesse putud se keik ui wähhe, nago Türklaste pibotZmbaminne ja Rootslaste wõilominne. Jtaliamaga on just sesamma luggu, keik ui waggusi, kui õlleks paawst ja Wiktor Emayuel mõllemad maggamas. Agga pea kinni Türgimaalt wõin ommeti paar sõnnakest weel üttelda. Ma ollen minnewa näddala nimmetanud, mis kenna uõn Türklased ristiusso wasto piddasid, kui teised sedda nõu olleksid sallinud. Agga Türklasel peab Türgimaal ommeti  ka nattuke omma tubba ja lubba ollema, sepärrast on siis leppitus temma ja Inglisma sadiko wahhel eestotsa nenda tehtud: Ewangeli missionimaead ei sa mitte kinnitehtud  ja missi onäridel on lubba omma maeades,  kabbelides ehk kus nad muido kokkotullemessi  piddanud, allati keelmatta lummala sönna kulutada, ommeti mitte pealinna awwalikko Platside  peal, kus keik rahwas kokkotullewad. Piibliramato  müminne ja jaggaminnue on ramato podides allati lubbatud, agga neid pealinnas  awwalikkult ümberkauda ja wäljapakkuda, on ärrakeeldud; nendasamma riokirjade ilma hinnata jagganmme, mis Muhamedi ja temma usso wasto kirjutud. Kes Türgi usko mahha jätnud ja ristiusko heitnud, enne olleksid keikide pead ilma armota langenud neid sadetakse  nüüd male, kuuni rahwa kissa, kedda pappid tagga kihhutawad, wähhemaks jääb; agga nende naeste ja laste eest, kes pealinna mahhajäwad,  kannab sennikaua wallitsus hoolt. Nenda on loud; ja kus Päike tõusmas on, seal ei woi Türklane egga Tatarlane wastopanna, kirristago nemmad kül hambid ja Lehko tuhhat üllekohhut: mis eddasi peab minnema, lääb eddasi. Pimmsdust ei wõi kegi piitsaga walgusse nimme al peksta, ei ka päikesse paistnust  kue hõlmaga kinni katta, kui se ka tuhhat Sultani sömaisso peaks ärrarikkuma. 269