Kelk kokkokorjatud anded olla ühhe tassa ärra jaggatud, nenda et iggaüks kolm rubla sanud. Omma senna tullemisse reisi eest olla nemmad 200 rubla maksnud; taggasi minnemissEreisi kullo on krono omma tassuda wötnud. Wäljarändajad  Hiidlassed on sure murre ja kartussega  omma taggasi minnemisse reisi peale hakkanud ja ni pea kui laew kalda arest ärra läinud, olla naesed ja lapsed üht kohkuwat hadda healt tõstnud! - Sedda künneleb Peterburgi  wenne seitung; agga seal tulleb Heterburgi  saksa seitung tagga järrele j-a oindab mõnda kohta, kus essimene liig körgeste hüppanud  ehk mitte selget ja sulla töt ei könttele; issiärranis ütleb rahha korjatusse ülle, et sedda rohkem põlle olnud, kui umbes 175 rubla, mis üks politsei ammetnik malmis arwamisse järrele kokko korjanud. Selle pilkamisse küssimisse  peale, kas need Eestlassed omma öppetajat.nähha  on sanud, wastab saksa seitung, et waljarandajad, enne kui Peterburgi ollid sanud, üht sadikud ühhe Peterburgi öppetaja jure ollid läkkitanud, nõu küssima, mis pearoad  teggema ehk teggemata jätma. rändajad põlle agga öppetajast antud hea ja tullusa nõu järrele mitte teinud, ehk wahhest  ka mitte ennam tehha woinud. sKom missi Tohterdamisse üllem wallitsus on üht kommissioni seadnud, kelle präsitent tohterdamisse tepartemango direktor. Selle kommissioni kohhus on sedda järrel uriha,  kust se tulleb, et Siberima ellajate többi, meie male tulnud ja mil kombel sedda jälle kaotada, nenda, et kartusseta Lomi kaswatada woime. 1. Jutist sadik on nimmetud kommission  Rübinski linnas, mis Zaroslawi kubbermangus,  koos'tööd teggemas ja tahhab seal holega katsuda, mis assi keige parrem, sedda pahha tobbe Wennemaalt kaotada. Noh, lähhäb ta seal korda, siis on kasso ka meie käes. - Tohterdamisse tepartemang  on sedda heaks arwanud sedda keelda, et kellel külge hakkawad többed, mitte senna ei pea tungima, kus Keisre Herra juhtub asset  ollema ja otse nendasamma ka senna mitte, kus keiserliku suggo liikmed on. Sedda nöu on Keisre Herra keige kõrgemalt heaks arwanud  ja kindlaks kinnitanud, ning on nüüd si- nati? kshto pölest kõwwaHte- messed, kellel KeisreHerra, woi temma sug? guseltsi sggakordft ello kohtas middagi tegge? nikaua mitte ftnna ei tohhi minna, kui nende maeas neid on, kellel rõuged, risid, leted,  läkka kõhha, plekki tohbi, kolera, woi mönni mu külge haWaw haigus ons Peale selle, kui se többi nende maeast lõppenud ja kegi jälle keiserlike lossi tulla tahhab, peab ta enne puhhastamisse rohto prukima. Tahhab  kegi keiserliko lossi tulla ja agga wähhä aega enne ühhes maeas olnud, Wemal nimmetud haiged sees, siis peab ta keige wähhemast  enne teised rided selga pannema, siis woib ta monne tunni parrast sisse sada; on ta agga többiste toas olnud, ei tohhi ta enne 24 tundi lossi uksest sisse astuda. Kuida Peterburgist teiegrahwiga Ria seitungi wälja andjatele teada antud, on meie arm õline ja suur Keisre Herra 14. selle ku päwal Peterburgist wälja sõitnud, et paljamale,  omma sure Proua, meie armolisse Ketserina  wasto sõita. Annaks Zummal kallist termist pea jälle koeo jõuda. . Permist. sSuretükkide wallamisse mis obrist-leitenant Grasshof aastal 1864 Permi linna lähyedale assutas, mis teiste sesugguste aösutustele igga piddi mustriks ette pannakse ja keige Eüropa ja Amerika  ma raua wallamisse wabrikutest essimene on, ehk kül wabriko wallitsusse polest immeks pannemisse wäärt wait ollemine tähhelpandud. Sest wabrikust könneleb wenne seitung „Jnvalide:"  Aastal 1864 Augusti ku 8. päwal sai selle wabriko nurga kiwwi paigale pandud 1. Märtsil 1866, olli jubba ni kaugel, et essimest  wallamisse tööd wötta. Se suur maea on keigega, mis temma sees, ühtekokko  306 tuhhat rubla maksnud. Künni tännini on seal 199 kahhekümne nelja naelalist  suurt tükki walmis wallatud, mis ühtekokko  42 tuhhat puda kaluwad ja kronul 2 rubla 32 kopp. puud maksma tulleb. Ka on seal liggi 10 tuhhat kuli keige parremast rauast  wallatud, mis järsko angumisse woi külmaks  jämisse läbbi wägga köwwaks lähhäwad. Neid kulisi petakse paljo parremaks, kui neid, mis wäljamaalt todud. Se kewwade olla krono 239