ma teile, armad Postimehhe sõbrad, minnewa  näddala Sibberimaalt kulutasin, pean tänna  jälle Somemaalt kulutama. Kuida seitungid  juttustawad, on Some rahwal, isseärranis  wasto põhja, wägga waene ja kurw luggu. Nende leiwa palluke olla käest jälle otsas ja hädda öiete suur; sest ööldakse seal wägga paljo nälga surrewad; agga millal jõuab se aeg jälle kätte, et omma leikussest ennast wöiwad toita, enne peab weel paljo abbi muialt tullema, muido surrewad keik nälga!  Tehko siis helde taewa tädike isse rikkamate  süddamed heldeks waeste häddalistt wasto, et nende silma wessi saaks kuiwatud ja nälja surm kautud! Sellega löppetame sekord omma ma sönnumed  ja teme ennestele ka nattuke asja wöerale  male, ehk leiame sealt ka middagi, mis meil armas kuulda ja nähha, et sedda jälle teistele löbbusaste ja lahkeste armsaks aeawiteks  wöime könneleda; agga ni kaugele kui minno silm üllatab, ei põlle paljo head, waid sedda ennam pahha kuulda. Agga enne kui Me piri same, lähme ka kord Polamaalt läbbi jä watame kuida sealt ma asjad seddakorda on, kas hakkawad jubba nattuke parremaks minnema, wöi on nad ikka wanna wisi sassis.  Oh sa helde aeg! körwad üsna hakkawad  wallutama ja silmad wet jooksma sedda luggu nähha ja kuulda. Ei olle weel päike ni kõrgesse tõusnud, et Pola mässajate süddame  jeä õlleks ärrasullanud? Ei olle weel sedda tuult tõusnud, kes need paksud mässamisse  pilwed õlleks ärrapuhhunud? Ei olle weel sedda armo wihmokest saddanud, kes sedda  tuld nende süddamest õlleks ärrakustutanud?  Kül on weel mässamist, kiil on weel jaggelemist! Et kül Wenne wäed mässajate  salgad laiale pillutab, siiski ei aita se weel, sest nad koggowad teise kohta jälle kokko, ja ennamiste ikka metsadesse, kust neid kätte ei sada. Kui kauaks sedda tülli seal weel saab ollema, sedda teab agga Zummal taewas,  sest temma isse lasseb kurjad asjad sündida,  meile karristussekö ja kui üks kord kül saab, siis kelab ta ärra! Wöeralt maalt. Polamaalt otse ülle piri minna lähme meie Preisimale; agga mis leiame sealt eest? kido asja mitte haisogi, sest se rahwas ei sa weel suggugi isseenneste wahhel õigeks. Ommas parlamentis on neil allati jaggelemist, rigi wallitsus tahhab sedda, rahwas jälle teist ja sepärrast öeruwad ja nühhiwad.nad teine teist wasto nago mönni loom, kel middagi wigga kulges. Et meie siit middagi ei leia mis süddant ja meelt römustaks sest lähme sealt ülle Reini jõe Prantfusfemale ehk leiame sealt mis meil rõõmsam kuulda. Tännini olli se rahwas  wägga Polakate poolt, agga nüüd on nähha et se többi neist pissut hakkab lahkuma  ja nad sedda ärratundwad et keige selle mässamisse tagga mitte middagit ei olle, muud kui et agga werd saab wallatud ja innimessi tappetud. Oh kül on raske, wend tappab wenda,  agga nad lootnud köwwaste, et Austria ja Prantsusse keiser, Inglisse kunningana ja Rootsi kunningas Wenne Keisri wasto söddima  hakkawad, agga nüüd nähha nad, et se lotus neil tühja minna, sest ei tahha nad ka ennam nende poolt olla, waid ütlewad sedda tühja rummalusse ollewad, mis Polakad tehha  ja sowiwad et se tulli pea kustuks. Inglismaalt. sUu s  Ämerika  lõuna poolne wallitsus on ommale Inglismaal  ühhe ue söa auro laewa tellinud, mis ka seal walmis tehti; agga mis sündis? Kui laew walmis olli ja Liwerpoli saddamast tahtis  wälja minna, panni Inglisse wallitsus wärrawa  eest kinni ja laew jäi wangi. Mis tast nüüd saab, ei tea ma kül mitte, agga ma arwan, nenda isseenneste wahhel üttelda: jääb kül wist omma sündimisse paika. Hiljoti on Inglismaal P õlakate sõbrad üht kauba laewa palkanud ja sellega sealt kaunis  kallist kaupa wälja saatnud, mis Kuraehk  Preistmale kuhhugile randa piddi minnema,  kust siis Palakate kätte piddid murretsema.  Selle laewa nimmi on „Ward Jakson" ja tõi Inglismaalt 190 innimest, kelle seast 120