wagge laiale, waid aeasid neid jalla wäggede peale, mis läbbi keik waenlasse rammo nago linust lahti läks ja ärralaggunes. Sedda önnelikko tundi prukis Tsiethen, laskis ommad husarid waenlaste sekka karrata, kes neid weel ennam laiale pillutasid, ja kus jures üks wägga suur werre-wallaminne olli. Nenda olli nüüd waenlasse parrem tiiw mahha leigatud ja wöido tuul kunninga Pritso pole pöörnud; agga egga se weel surre, kel tiiw ärraleigatud, südda olli alles terwe, seal olli weel paljo karta. Agga kes warritseb, selle silm on terraw iggale pole watamas, nenda olli ka Pritsoga luggu. Ta terraw kunninglik silm olli ärranäinud, kus temmale wöera wäe seas mulk lahti olli janud, kust ilma sure kahjuta wois läbbi sada. Silmapilk  ollid wäed jalge peal, sealt läbbi waenlasse  peale minnemas ja siis ei olnud armo egga hallastust. Siis nitis surma wikkat möllemilt poolt, nenda et tuhhanded langsid ja waenlassel muud nöu ennam ülle ei jänud, kui pöggeneda. Paljo pöggenesid sure ruttuga  linna sisse warjo paika otsima, kus wärrawate  wahhel üht teist surnuks tallasid. Üks ossa pöggenes ma pole, neid aeasid Preisi ratsa mehhed tagga, kus weel paljo omma ello piddid jätma. Nenda olli se hirmus lahhing  mödas ja tuhhanded soa platsi peale mahha jänud. Austria istus kül kindla kantside tagga, egga kartnud sedda, et kegi piddi temmale middagi tehha woima, ja nitis Preisi wägge logus mahha, agga ommetige olli temma ses werrises lahhingis 24 tuhhat ja Preislane 18 tuhhat meest söa platsi peale, muist surnud  ja muist raskeste hawatud, mahha jätnud, kelle seas ka Preisi weltmarshal Schwerin puhkas, ja kellest Prits ütles, et temma surm otse nisamma kallis olla, kui olleksid 10 tuhhat  wappert söameest langenud. Ommalt maalt. Peruust. sWändra tummade kõlisti Tallinna seitung toob meile Wändra tummade kolt öppetusse eddenemiösest wägga armsaid sönnumid, mis aulikko Wändra öppetaja Sokolowskile,  kui selle koli assutajale ning direktorile,  nendasammoti ka selle koli koolmeistre Eglonile, kes iggapääw tüddimata waewaga öppetab, sureks auuks on. Meie/ kelle õnnetumad  wennad ja õed seal öppetusse al, olleme neile ütlemata suurt tänno wölgo, isseärranis Wändra öppetajale, kes sedda head nõu ettewötnud,  üht sesuggust koli aösutada. Se kool sai, kuida sest ka ommal aeal olleme könnelenud,  11. Detsembril, minnewa aasta, sisse õnnistud, kust aeast sadik ka öppetus kümne lapsega peale hakkas; üks koolmeister ei woi rohkem, kui 10 last öppetada. Koli maea on agga sedda wisi tehtud, et kui weel kümme last senna koli pakkutakse, teine koolmeister nendega omma tööd woib allustada. Zgga lapse pealt tulleb aastas 100 rubla maksa, kelle eest temma öppetust, toidust ja kortert saab; riete eest peawad laste wannemad isse hoolt kandma; enne seitset aastat ei woi üks laps omma öppimissega malmis sada. Kuida öppiminne eddasi läinud, sest tahhame tullewa kord pitkemat jutto tehha; tänna matame  weel mis kullo se assutus teinud. Selle maea ehhitus ja nelja wakkama ma hind on ühtekokko 4446 rubla 25 koppikad. Rahha on sisse tulnud: baron Gotthard von Krüdener  kinkinud 1000 rubla; Eestima rüütlite selts kinkinud 280 rubla; Liwima maalt Lätti jaust 254 rubla 10 kopp. ja Eesti jaust 700 rubla; ühtekokko 2234 rubla 10 kopp.; nenva et 5. Junil, se aasta, weel 2212 rubla 15 kopp. pudus. Kolimaea muud isseärralikkud kullud sawad sest rahhast tassutud, mis laste üllespiddamisse eest maksetakse. Pernomaalt. Mi hm ja Halliste poolt söbber kirjutab: 15mal Zulist sadik on meil iggapääw allalissed wihma saod, mis heina teggemist wägga waewalisseks teeb;^ paljo on jubba ärramäddanenud ja paljo wessi koggoniste ärrawinud, kus jõest walja kiskudes  ka mönned tüllisse läinud, sest et teine teise heina olla wötnud. Ka on wahhest sekka rasket mürristamist ja wälgo heitmist olnud, 267