tohhi ühhes koos olla. Roma linnas olla praego waggune assi ja et ka ikka waggusi jäeksid, olla kaunis ossa pürjerid nöu kokko piddanud, öseti möda ulitsaid käia ja selle ülle walwada, et rahho ei saaks rikkutud. Wanna paawsti meel olla üsna kaelas ja ta südda ni kurb, et ei tea ennam mis tehha! Ta olla üht kirja ümber käia lasknud, kus ta piiskoppidele omma süddame kurwastust teada annab, ning kässib neid awwalikkult Zummalat palluda, et assi jälle parremaks lähhäks. 13. Oktobril olla Roma politsei  ühhes maeas, kus tal middagi otsimist olnud, wasto hakkamist leidnud. Maea piddand  wäggiwaldsel kombel, tormis wöetud sama ja seal janud 36 Garibaldanlast wangi wöetud, kelle seas kaks Roomlast olnud ja 15 pandud iggaweste maggama. Hea hulk söariisto ja söamona jänud Roomlaste kätte. Wanna Garibaldi onne künal ei tahha mitte hästi pölleda, egga ta onne wanker ilma takkistamata jooksta, nuk hakkab siin ja seal kinni ja saggedaste murrab nukkapulga  katki, et rattas alt ärralähhäb. Luggesime,  mis Orwietust kirjutud, et ta olla kord jälle katsunud Witerbo linna omma tasko  toppida, seal tulnud teised peale ja tömmand  sedda ta peost ärra ja andnud tale tubliste  hopa, et sure kahjuga taggasi läinud ja se põlle ükspäinis seal nenda sündinud, waid sedda sünnib iggas paikas. Agga kes teeb temma asja weel pahhemaks? Prantslane!  Se tahhab hakkata temmale sõrmega . ninna alla torkima ja tedda Romast wälja kihhutama. Uks rüggement Prantsusse wägge olla 18. Oktobril Roma wärrawatest jubba sisse puggenud ja rahwas olla neid imme waggusi lasknud sisse tulla; wihha egga waeno põlle kussagil nähha olnud. Keik Prantsusse  wäed, mis senna läkkitud, ei olle weel seal, sepärrast ei wötta nad enne middagi ette, kui keik koos on; siis tahtwad wanna Garibaldi  püksid jallast mahha tõmmata ja püksata  koeo sata. Prantsusse kindral olla Roomlastele  kulutanud, et nende keiser neid jälle senna läkkitanud, wanna pühha issa ja temma  aujärge mässajate eest kaitsma. Nemmad tulla Roma linna onuna kohhust täitma ja selle linnale rahho saatma ja lubbawad iggas asjas nende seaduste ja kohtu wallitsuste alla heita ning täita, mis wallitsus nõuab. Kunningas Wiktor Emanuel lasknud ka omma söa wäed kirriko rigi pole minna, kedda kirriko rigi allamad sure römo öiökamissega  waötowötnud. Mitmes kohtas olla paawsti kohtud omma wallitsusse ohjad peust lahti lasknud, nenda et sealaste koggokonnadele  rigiwallitsusse polest komiteed seatud, kes nende politika wankert kohhe peawad hoidma, et mitte krawi ei lähhä. Kuida sealt kirjutakse  olla Wiktor Emanuel söbralikkult wanna Garibaldile nõu andnud, ümberpöörda ja taggasi  minna. Kui paljo Garibaldi temma nõu kuulma saab, sedda ei tea weel kegi;  temma  pead ümber pöörda, põlle ni kerge. Paawsti söameestest olla mönned ülle piri Italiamale pöggenenud, kus nad wangi sattunud  ja Spetsia widud; seal olla agga neile wolli ja melewald antud jälle omma male taggasi minna, kui sedda tahtwad. Kunninga Wiktor Emanueli kirja peale et Garibaldi peaks ümberpöörma ja taggasi minnema olla ta wastanud, et ta sedda ial ei sa teggema;  pärris raud-kael, kes kellegi sökna ei tahha kuulda. - Austria olla selle polest Prantslasega ühhes nõus, Roma sassis asjade  pärrast konwerentsi piddada ja neid ni paljo õiendada, kui ial woimalik; teised sured rigid ei tahha ni warra ennast nende asjade sekka seggada: tahtwad weel wadata, kuida rebbane jookseb. Prantfusfemaalt. Sealt kuleme nat- Luke wöerast healt, mis pöllastamisse wäärt kohhutust rahwa peale sadab. Agga mis se peaks siis ollema? Põlle muud middagi, kui et üks sealane seitung nattuke liig eddew ja middagist teada tahhab, mis koggoniste põlle ollemaski. Ta olla middagit selle peakirjaga ..söakulutus" kasa wötnud ja se aeada keikide pead kihhelema. Nenda kuida asjad praego on, woib se kü! pea tulla, agga ommetige ei tahha kegi sedda weel uskuda, egga rigiwallitsus  issigi mitte, et se assi ni kaugele saab 358