kes PraUtsussemaal tahhab ellada, peab Prantsusse  seadusse järrele ellama, olgo temna piiskop  ehk mu mnimenne; mis keeldud, peab Leggematta  jäma, mis kästud, peab tehtud sama. Piiskoppid agga ei tahha seadussest holida, ei ka sest, et minisier neid nimmelt keelnud, sedda kirja  nenda mitte kulutada, kui nemmad sedda on teinud, ja setleperrast olla siis ka monned püskoppid  kohto alla sanud. Wöib olla, et sest mega möda seal naal surem tülli tulleb, agga kas paawsti kassuks ehk kahjuks, on raske ette ärraüttelda. Et paawst ülleültse msuggust kirja waljaaunud, arwatakse jälle Jesuitide nappoto ollewad, kes ikka pimmedas lusiwad ja lummalla  nimmel teiste Mnimestele kotti püüdwad pähha  tNmbada. Ei õlle üht seltsi ma peal, mis Jummala nimmel ja wagga näul ennam õlleks Mrja teinud, ?m lesuitid. Nemmad ei mõtle ööd egga päwa muud middagi kui sedda, kuida hunt lamba nahha sees keige illusam ja waggam Mälja näitab, et tedda seks ei peeta, mis ta on. Rrekanra rannas Korwu sare peal olla mässa minne tõusmas, mis kellegi tullus ue saasta 'kingittts ei olle. Nahwas aeada seal usi polloseadussi peale, mis neil wägga pudulissed olla; agga mässamisse läbbi middagi kätte püda, . -Mis aega möda Kigusse tee peal muidogi tull eks, on se rummalam tö, mis üks rahwas wõib teh'ha;  Dn sul õigus, siis nõua sedda, agga ärra pista teiste kiuste isse omma pead Lullesse, lsmno pea põlleb, teistel jääb terweks. Mitmesuggused sönnumed. jUus kix rik.j Annades ehk malletawad  mõnned iveel, et 1863. snggefel kaks lüdimissionäri,  nimmega Klee ja Shulze, meie linnades  ühhe ue kirriko tarwis andeid korjasid. Se- Wnane „Kristusse-kirrik" on nüüd Berlinis walmis sanud ja 11 Nowembril sisse onnistadud.  Se on isseärranis Judi-missiomtö peale ehhitnd. Saatgo lummala sedda Jsraeli hinge kassnksl (Hospiddal.) Kopmhagl likinas ehhiltakse  üht Inwalidimaea, kus liggi ZOO hawatuv sõameest ellokorterit ja üLespiddamist Zeidwad, 'ja Daanlased olla omma hawatud fõameeste heaks ni paljo rahha kokkopannud, et nemmad ?unni 80 aastat ilma peatoidusse mnrreta seal sees mannaks wõiwad eltada. Selle peale ütleb üks Leipsigi seitung ommarahwale: „Mihkel,  mata peeglisse ja Le nendasammoli!" Munne süa, kui neid kä on, on kül hea ja terme toit, agga Änglased lahmad sellega nattuke liale. Nende omma ma kannad ei jõua ammo ennam ni paljo munneda, kui nemmad söwad, sepcirrast lassewad laewadega wöeralt mäelt paljo jure Lua. Mödaläinud aastal ei olle nemmad laemaga  todud munne mitte ennam ärraraiskanüd, kui 369,400,000 tükki, ja nende munnahimmo Mitab Msta aastalt kaswawad. Suremat ossa munne samad nemmad Prantsussemaalt. (Änni-kaup.) Se hakkada BerlmiS kamliS sureks minuema ning ka Wim liKna modi sama, kus palja annesid äcrasüakse. Hma 'pääw olla enne loulo 80 wankert Lurmle Mlnud  ja 160 anni wankre peal, mis 8000 auni pawas walja teeb. Samara, Sibirta ja KriMmi Eestlaste  tarwis on hea innimeste läbbi tannase  päwani ramatuid sadetud: 2 Uus Testament, 1. lummala Tse-tnnmstussed, 1 Tarto  kele Kässiramat, 1 JggapäwaneUsso-toidus, 1 Eioni-Lauto-Kannel I. jaggo, 10 Pühha öhto sömaaeg, 1 Sioni - Ohwri- Altar, I. ja 11. jaggo, 1 Ristilnnimesse elloramat, 1 Kulla wöimus, 1 Waimolikkud kutsmissed, ja 1 Mene, Mene, Teket. Pallume sedda armastnsse tööd weel eddasi Lehha. - 10. Januaril on lummal Nõo kirrikoõp- i jlMjat, Andreas Mridik Z waewalt wiepäise haigusse järrsle siit mail- ? j mast ärrakulsunud. ! Kirjawastussed. k) P. S. Ü .!. Kas se Teie essimenne kirri «Li usl aastal, wöi on mönni arrakaddunud? Söbra onnerussest  ou meil wägga kahjo; agga nairko ennast kui mees selle al kannatades. 7) A. L. O. . . . .l. Meie rahwa endisest ellust könnelda,  on raskem, km söti künda. Hallikad on wissad leida ja wZrrawad kitsad labbi kaua. Manna prukidest könnelda, nn teine assi. 8) M. W. R. Teie kirri Oomisse töösid käib püHhs Mza waSto ning ei kolba jsdba sellexärrast meis tasky. 19