Perno Postimees ehk Näddalileht M 53 «866 Kümnes WerNNs, kesknäddal 31. Augustil^ aasta» Ses lekhes seisab. Ommalt maalt: Pernust: Keisre Herra ja Proua krommisse pühha. Kauba aeamissest. Lihwlandimaalt: Jsse ärralik piddo. Willandist: Tullekahjo. Hobbuse wargus. Lihwlandima öppetajate sinod. Tallinnast: Uus kool. Röms pääw. Peterburgift: Keiserlik käsk. Wöeraspiddo. Kronstadtist: Laev pöllemas.  Keisre Herra käsk. Moskwast: Amerika ma sadikud. Keisre Herra Moskwas. Sewastopolist: Suurvürstid.  Somemaalt: Warrane külm. Wöeralt maalt: Politika asjust. Berlinist: Wäggede wähhendus. Rigi kaswaminne. Trierist: Lendavad sippelgad. -- Altonast: Wäe mundred. Inglismaalt: Kosja jut. Ommalt maalt. Pernust. Keisre Herra ja Proua kronimisse  ja Keisre Herra ja Sunrwürsti ja Aujärje pärria nimme päwad on meie jures süddameliko armastussega pühhitsetud. Jggas kirrikus peti jummalatenistust ja peale jummalatenistusse  puhhusid Saksa mango mehhed saksa kirriko tornis ja Eesti mango mehhed ma kirriko tornis esmalt üht korali ja parrast:  ..Issand keisert õnnista!" Möllema päwa õhtul serras lin römo tulledest ning bade parkis  ning salongi ees lasti ka kronimisse päwal  mönned raketid ülles, mis armastust keiserlikko  sugguseltsi wasto üllestunnistas. Kui truid allamav sowime meie omma rigi wannematele ja keige nende sure sugguseltsile kallist rahho termist ja taewa õnnistust, et meie kaua nende rahholisse wallitsusse al waigist ja rahholist ello woiksime ellada. Peenust. linna kauba aeamissega on seddakord tule wahhe aeg, wimased linna laewad läksid minnewa  näddal siit ärra, sepärrast on selle polest  waikne assi ja woime ilma kartusseta jöe sillast ülle minna; põlle karta, et hobbuste jalge alla jäeme. Paar wöerast laewa on kül weel merre peal, agga need otawad muud kaupa, nenda kui laudi ja planka, neid saetakse  praego kibbedaste ja kui seddawört kätte sanud, kui tarwitawad, lähwad ka omma teed. Tännawo on üllepea 113 laewa sisse tulnud ja 110 wälja läinud. Ennamiste on nad keik pallastiga sia tulnud ja linno jälle wälja winud.  Nüüd hakkame süggisesi laewo otama,  mis linna semete järrele tullewad; agga ni warra ei tulle nad; hakkawad alles kesk Septembri  kuud essimessest ennast näitama. Kuida linna seemned se aasta omma wäljaandmisse ja headuse polest on, ei tea meie, sest et issi peo täit põlle mahha küllinud, kust woiksime teada, kui mitto peo täit jälle olleme sanud. Püttasseppadel  teggemist küllalt, püttasid walmistades,  kellega neid ülle merre wiakse. Lahtiselt  ei woi neid laewa panna, on liig edde-