linna lauloseltsid laulsid terretamisse laulo, selle peale piddas jälle piddokomite Präsident kõnnet ja üks Peterburgi seltsiligi wastas, ehk kül meie kitsas ruum ei anna neid kõnmsid ja mis weel eddespiddi peti, sõnna sõnnalt ütlesse panna. Selle peale istusid nüüd lauale ja hakkasid leiba wõtma, ja ehk kül paljo kous ollid, leidis ommeti iggaüks rumi omma kehha kinnitada. Nenda sai teine piddopääw rõõmsast lõppetud. Ommalt maalt. Tarto ««Konnast. sArruldane piddo.s Palla mõisas Koddawerre kihhelk. Olli 25. Junil suur piddo. Sest sel päwal sai 150 aastat täis, et nimmetud mõis 1716 v. Stryki suggukonna kätte sai ja sest sadik järgemöda selle nimme al on seisnud. Praego on kreiskohtoherra L. v. Stryk mõisapiddaja ja laskis seks päwaks keik selle walla rahwast ommale wõeraks kutsuda. Linnast ollid ka mängomehhed tellitud. Keige wannem perremees kandis lippo ja 12 muid perremehhi olli piddotallitajaiks pandud, nenda läksid nemmad,  esmalt keik perremehhed, nende järrel 2 koolmeistrit omma kolilastega ja wimaks mu koggokond,  wälja peale, kus suur Pärja ja lilledega ehhitud järg olli tehtud, kus peal mõisaherra omma suggu ja sõbradega üllewel seisis. Siin mängisid mosekandid üht waimolikko laulo, mis kolilapsed ühhes laulsid ja pärrast sedda piddas koggodusse õpp. tännokönnet, et mõis 150 aastat ühhe suggukonna kätte jänud ja selle aea sees ka wallale mõnda head ossaks sanud. Ta maenitses  koggod. Jummalat tännada ja palluda, et se ka eddespiddi nenda jääks ja armastusse sidde Lallopoege egga mõisniko wahhel ei katgeks. Siis lauldi jälle ja selle peale lugges mõisaherra  L. v. Stryk üht kingitusse kirja rahwale ette, mis labbi ta mõllemad kolikohhad, kokko 14 taalrit 9 krossi sured, wallale iggawesseks ommaks kinkis, ja sedda kingitusse kirja andis ta walla peakohtomehhe kätte, kes ka walla nimmel  selle eest tännas. Temma järrel tännas teine koolmeister pikkema kõnnega. Peale selle läks rahwa rong sure rehhe jure, mis puhtaks olli tehtud ja kuhho neile lauad kaetud, ja kus nad kahhes jaos järge möda, 400 innimest korraga  sõid. Pärrast lõunat tulli mõisaherra emmastega jälle wäljale, mosekandid mangoga kasas; seal koggus rahwas neste kokko. Senni kaua olli ka paljo mu walla innimessi senna tulnud, ja tehti omma walla rahwale mõnnesuggused  lustimängud ja peti ka ratsa wõidoaeamist,  mis eest willedama jalgega hobbusemehhed aupalka said: üks hõbbe lask uri, teine kirjo Lekki ja kolmas ued waljad. Parrast wõidosõitmist said wõitjad pilli mango al omma aupalka kätte ja ollid rõõmsad. Õhto lõppetadi sedda arruldast  piddopäwa kenna tullewärgiga, mis mitto immekspannes essimest korda näggid ja siis roni  oga koeo läksid. Hea melega tuleme et rahwas ennast mõ istlikku  lt üllespiddanud. Ehk kül kuiwa ja märga  rohkeste wõtta olnud, ei olle ommeti kegi ennast täis jonud egga seläbbi piddo rikkunud, ei ka kegi rummalaid sõnno prukinud egga muido  kolbato üllesnäitnud. Herra auuks jäwad anded, rahwa auuks, kui neid mõistlikknlt wastowõtsid  ja Länno andsid. ja hing ema ad.j Kui innimenne ei tea, mis ta sowib, siis iggatseb  La mõnda asja, mis temma, kui se kätte tulleks, parrast hirmus kahhetseks. Nenda on meie rahwa rummalam hulk omma „hingemade- ga". Kes teab neist wäetimaist, mis ta ennesele  sowib? Tulleb nüüd mõnni rebbasesabba ja pettab neid, siis on nemmad uSsinad mulda kullaks  ja wallet tõeks piddama; jah, makswad weel selle eest, kui õiete illuste petta sawad, Krono mamõetjad, kes meie maal, muist siin, muist Lätti pool, ust tesid, maeasi, mäggesi ja jõggesi, mis krono kaardi peal weel ei peaks seisma, üllesmärkiwad,  neid krono mamõetjad peab nüüd meie rummalam rahwas „hingemade mõetjaiks ja jaggajaiks!" Kas narrimat asja weel tarwis? Mitto ja mitto on selle polest ka "Postimehhe" jnttul käinud ning ta on nende wallemõtteid jõndo  möda kohhendada ja õiendada püüdnud, agga tulepeksjaid on küllalt weel; aitummal, kül mitte meie luggejate seas, agga paljuks neid sure hulga wasto on! Sepärrast pallume ikka jälle: kelle meel aeg aealt ennesel selgub, olge head wennad ja aitge ka teiste meelt selletada, et nemmad nago pillirood igga tule pole ei kõigo! Üttelge neile et krono mamõetjatel, kes siin krono makaardi täündusseks ümberkäiwad, meie PZllo 231