tö peaks Mõisa ja koli üllespiddama. Täit palka ei wöi nemmad õppimisse aeal nõuda, sest 5) on neid kolmas ossa ennam, kui mõisas muido mehhi tarwis on ja 2) peab ka koolmeistri  palk sealt wälja tullema. Nende öppetajad peaksid ollema: I) Mõisa wallitseja, kes isse pöllo tööd taieste peaks mõistma; 2) Üks koolmeister, kes neile kirjutamist, rehkendamist ja muid tarwilessi asjo-, seal körwas ka muud (wenne ja saksa) keelt peaks öppetama; 3) Üks mõistlik peasullawe, kes pöllo tööd taieste oskab ees tehha, neid juhhatada ja muido  noorde meestele igga wisi eesmärgiks olla; temma järrele ja farnatseks peawad teised kaswatud  sama. Kui nisugguses kolis ka metsa kaswatamist  ja loodheinama assutamist öppetud saaks, egga se kahjo ei teeks. Kuida ööldud, nisuggune kool sünniks igga mõisa peale assutada, kus mitte ennam wanna wist teo orjadega keppi warral pöldo ei sorrita,  waid möistlikkult taieste Saksama kombel  harritakse. Sähhärduste sullaste tarwitus  on wägga suur. Muidogi peaksid nored Eestimehhed, kes niswgguse koli astuwad, mõistlikku  d, ussinad ja wisakad mehhed ollema ja neid siis sedda möda ka üllespetama. Minna,  kes sedda kirjutan, tahhan siin Jngermannimaal  ka isse nisuggust peasullaste-koli assutada. Kui sellega ollen jone peale sanud, küllad siis pallun ..Postimeest" teistele ka teadust  anda. Möttelgo järrele, kes mõistab, tõeste, sest õlleks suur kasso. On so poeg nenda aastat kaks õppimas olnud, siis leiab ta iggas mõisas jonelt peasullase  kohta, saab kahhekordse palga ja kui mönni aasta on teninud ja mönne rubla taggawarraks  pannud, wöib ta so omma abbiks koeo tulla ehk isse ommale kohta murretseda, ja nüüd õlleks ta tõeste auwart pöllomees. Kas se põlleks assi? Nenda öppetud mehhed, kennel tunnistussed kasas, woiksid siis ka, kui neil lust on, mõnneks aastaks Wennemale tulla, ja saaksid siin möi- sade peal kahhe käega wasto wöetud ja leiaksid  head palka eest." J. S. Wennemaalt. Tallopoeade kirri Keisrile Kui meie armolinne Keiser ja Keiserina hiljuti Moskwas Ollid, on selle kubbermango wenne tall op o ead allamal seiswat  tännokirja Neile kätte winud. „Suur, auustud Keisri Herra ja Peastja! Mis Sa meile, omma tru allamatele, õlled teinud, on surem, kui keik kitus ja keik tänno, ja Issand Jummal, kes taewast Sinno kitusse  wäärt teggudega täidetud wallitsusse peale mahha watab, aitko Sind, omma riki ikka ennam ja ennam korra peale sata, Sinno ja keige meie kalli issama kitusseks. Need on meie sowimissed, suur Keiser, mis meie Sulle sola ja leiba tues, Sinno ees julgeme wäljaüttelda. Ühhel hobil tunnistame meie, kui selle seisusse sadikud, mis Sinna õlled pegstnud, et meie tänno allati-sest peab tunda ollemq, et meie So tullusad ja targad seadussed',  ni paljo kui ial jõuame, wibimatta, täita püame, et meie keik maksud, mis Sa meile peale pannud ja eddespiddi peale panned,  tahhame maksta, ja et ühhelmelel tahhame  püda omma ellokorda parrandada. Sinno Keiserlikko auustusse keige truimad allamad Moskwa kubbermango tallosadikud." (Nimmed.) Kuida näeme, wenne tallopoead on selle asjaga nattuke kahmakamad. Mönni mu suggu  allamid, kes mitte wahhem truid ja tännolikkud  ei olle, tahhaksid ka tännada, agga nemmad ei sa sellega ni hõlpsast jone peale. Kust se peaks tullema? Ued kohtoseadussed on ka jubba Keisri polestkulutud, se on, et eddespiddi kohtomöistmissed  parrema korra peale seatud ja õigusse  nöudmissed kergitud sawad. Et agga assi wägga pik ja lai ning alles targemate läbbiarwamisse  al on, siis tahhame waggusi odata, künni willi walmis saab, ja siis tännoga leikada.  Nendasamma on luggu ue kaubaseadustega.  Jummal önnistago meie kallist  Keisrit! Moskwa tallopoegadel on wägga  õigus: mis Temma jubba teinud, on su- 395