MW ja seNega lubba anda, seltsi nõu piddä- Mesi ja töösid allustada. Unnaks ZüMmW st asfi kstda lähheks, sest selabbl saaksid meie EestNsed jälle hea tük maad eddäsi! Neil VM ka se kindel nõu) kui assi wähhegi peaks min- Nema, Perno mskonds põllomeeöts koli äMs- Wda. Nenda on nõu' petud ja assi läbbirägttud,  korda saatmine jäebZummalah oleks» Seine römvttk assi mis Sorri poolt kuulnud sllsme/ on sealatsed kihhelkonna tillemad, mo- HMinud Mai kuul petud kirriko konwsnti peat, senna kihhelkonda ka Zht kihhelkonna kott feädnud» Männini ollid paljo selle poolt, ägga paljo ka selle wasto ja nenda läksid aastad  Möda, kus kül sedda semet külwati, sgga jsi ikka ülleötöusmata; agga nüüd on lotus, et süggise hakkama saab, kellele meie jälle Zummala õnnistust sowime. Üks sesuggune kool ühhes kihhetkondss on häddast tarwis, kui rahwa tarkus peab kassuma ja kaswama; mallä kolid ei woi egga jõua sedda tehha, Mis kihhelkonna kolid tewad ja sepärrast õlleks  wägga sowida, et iggas kihhelkondas kihhelkonna  kolid olleksid ja rahwas neist luggo peaksid ning lapsi, mis walla kolist läbbi käinud,  senna pannekstd, et laiemat öppetust wöiksid  sada^ HKernoMaalt. sSola  Mödaläinud  näddala! on Audro mehhed Hio meeste käest warrastud sola ostnud, mis merrewahhed  ni kohhe käest ärrawötnud. Mehhed  said kinni pandud ja jäwad kohto alla; same nähha, mis kohhus nendega saab teggema.  Head ei olle kül wist lota." Riast. sAu-märgid.j Au kellele äu tulleb anda, on üks wanna tuttaw pühhakirja sönna ja sedda peab rigiwallitsus allati silmas,  egga unnusta ial ärra neid auustamast, kes ühhe issiärraliko truusega omma ammetit piddäwad. Se kord on öppetajate kätte kord tulnud, kes kuld ristid kuld kettide otsas rinna peal kända sanüd ja need on nimmelt: Ma makonna praust Schillin g, Tarto makonna praust Mikwits, Wörro makonna praust Has se lblatt, Perno saksa koggoduse üllem öppetaja G-irg ensohn, Trikateni öppetaja Poh r t ja Wendawi öppetaja Oh rn. Piiskopi kohto nõumehheks sConsistorialräthen) on nimmetud piiskoppi kohto ka lige Willige  r ode ja Wönnomakonna praust Kählbrandt.  TartAst. sßöuge Pärris rõuged, kellest nüüd hulga! aeal ettnam põlle kuulda olnud, sest et pandud röuget neid taggasi röhhünüd,  on se aasta kord wähhem kord rohkem  ühhes ja teises makonnas kuulda. KuidA Liwima knbbermango seitungis teadaantakse on Tartomakonnas 20. Zanuarist künni 1N Märtsi ku päwani 9l innimest rõugesse haigeks  janud, neist olla 64 terweks sanud 17 ärrasurllud ja 10 weel haigeks janud; kas parrast weel jure tulnud, sedda ei öölda seal. Ka Perno makondas on siin ja seal üksikud röuge haiged ettetulNud, kellest ka mönned terweks  sanud, agga mönned ka mulda läinud. Kuramaalt. Aed sillad/j Bauskest kirjutakse latti seitungi läbbi: Mis meie wännemad  ja wannemate wannemad põlle näinud, sedda sawad meie silmad nähha, se on kaks uut silda Bauske jöggede peal. Agga enne kui silladest könneleme, peab luggeja teadma, et Bausk kahhe jõe arrude wahhel seisab ja et lõuna poolt üksi, ilma jöggedesse putumata Bauskesse woib Hommiko pool on Memeli ja öhto pool Musse jöggi, mis põhja pool Bausket kokko jooksewad. Tännini käidi möllematest jöggedest lodjadsga ülle. Sui aeal lubbas Memeli joe wessi, et ka Nbbi wöis soita, agga Musse et wötnud sest juttugi,  waid loddi piddi allati tee käiaid ommä kukkil ülle kandma. Nüüd olla rigiwalZttsus paron Kleisti palwe peale lubba andnud, möllemate jöggede peale sildasi tehha. Musse-jö'e  peale tahtwad üht kindlad jädawat raudsilda;  agga Memeli-jöe peale üht lodja silda nago se Ria ja Perno jöggede peal on, tehha. Peterbnrgist. Keiserlike wamili suise ellokorterist kirjutakse 20. Mail: Keiserlik  kõrgus, Suurwürstina Maria Nikolajewna,  kes praego Ztaliamaal asset, saab sealt ärratullema ja omma poea, Keiserlike kõrguse, würst Eugen Makstmilianowitsh Romanowski 182