-rast andko tuld ehk mingo koeo, aggamis tewad,  ssedda tehko ruttu. sTuulde lubba 5. MM läinud üks tulelaewakipper W. Berg Peterb argist  taewa alla. Kuida nähtud, on Lemma pallong  esmalt Narwa pole pöömud, agga siamale ei tea temmast kegi middagi. Temmaga ühhes on 4 muud innimest weel Messe läinud, nende seas ka üks noor Wenne naesterahwas. Kardetakse, et nemmad merre peale mahha langenud ia ärrauppunud.  SerdobsKisL» (Karakosowi Serd obski ma konna mõisnikud (Saratowi kubberm.)  Md 25. Aprillil kous ja seal pallusid Karakösowi wennad (Aleksei ja Peter), et nende suggunimme peaks mudetud sama jn kui nende mõis saaks ärramüdud, siis tahta omma jaggo waestele anda. Põlle ka immeks Pamm? kes tahhab Keisri mõrtsuka nimme kanda? Serdobski  makonna mõisnikud tahta palluda, Karakosowit  awwalikko tohto Ma panna, et ilmsiks saaks, et temmal seal makonnas mitte lMisüüdlssi  ei Me. Temma issa olla jubbs peale 11) aasta eest hullus meles ärrasurnud; wannem  wend olla praego SaraLowi hullumaeas. Emma olla alles ellus ja temma jmes ellada mõnned tütred ja Meel üks poeg, agga sures waesusses. Wõeralt maalt. Preisimaailt. Uut parlamenti hakkatakse kokko kutsuma, agga Preislased kaebawad, et ?a Bismark nüüdke mee! ei tahha ommast endisest kiusust järrete anda. Tulgo Pdda ehk olgo mhho ikka piddada parlament temma pilli järrel tantsima,  ja kuida temma Preisi põhjaseadussi sellekada,  nenda olla se õige, ja parlament olla üksi otsego sellepärrast, et Bismarki anuks takka järrele wõida kita: „lah, nenda on keik hästi l" Ee teeb Preislaste meled jälle wägga happuks. Peab wist immelik mees ollema, st Bismark: ta kissub rahwa rahhakukro ja ello peale wäggise  sõdda wälja ja tahhab sellegipärrast rahwale jallaga kaela peale astuda. Nmdasamma on terme Saksama temma wasto, olgo siis se käppotäis  ta omma sarnatsid, kes temma pole hoid- wad, agga ikka lodab temma, et keik temma kaest käSkusi ootwad. Kui julge wõiks ta sõa masto Ma, kui temma, nago rigi põhjaseadussed  sedda käskwad, keige Preisi rahwaga ühhes meles ja nõuus eddasi lähhäks; agga sedda temma kangekael ei anna. Keik rahwas peaksid kül hurra hõiskamissega omma werd ja rahha ärraandma, agga Bismarki ees, nago lam- ? bad, suud kinnipiddama, jah, sedda ta tahhaks! Kulda kuulda, Ma Preisi kunmngas Itana? söbmsse seadust jubba allakirjutanud, mis läbbi Z Austria tõeste kahhe tulle wahhele tulleb. Lotus  kongressist ehk rahhust, mis selleläbbi peaks tullema, olla wägga weike ja Preisil kindel HA kamisse nõu käes. Preisi nouust, üht saksa rigiparlamenti  kokkokutsuda, rägitakse kül ka weel, agga sõajut on liig walli, km et sedda weel paljo kuleks. Kunningas Willem tahta isse sõawZega kasa miMa ja Bismark temmaga ühhes. Kuida Berlmi „ristiseitung" teab juLLustada, olla Wenne  Keiser Preisi kunuingale kirjutanud, kus sees ta olla omma lotust wäljaüttelnud, et Preisi kunningas rahho saaks piddama ja üksi siis, kui koggoui mund nõu ei jä, sodda hakkama. Nõu on hea, kui selle järrele peaks tehtama. Uustrtamaatt on nüüd ikka keigerohkemalt  sõakärra kuulda. Agga nende hädda on ka keige surem, mitte üksi sepärrast, et neil kahhel  pool tööd tüM , waid isseärranis sepärrast, et nende waesus ei anna kaua koormat kanda. Nende pabberirahha ei maksa pea ennam middagi.  Nende kredit olla ka ui tuhhine, et omma  pealinnas Preisi pabberitaler 40 kopp. kallim  olla, km neil ennestel. Penikest rahha ei näe ennam kegi mnimenue. Aastal 1848, kui neil jälle suur penikese rahha pudus olli, siis hakkasid kuldna-Pabberid tükkitama, se on: kahheks, neljaks, kueks ?c. läbbileikama, et kaubawahhendusses  middagi käes õlleks. Nüüd peab sesamma luggu! käes ollema. Mis peab sama, kui msuggune assi kaua nenda jääb? Aurowankrid weddawad wägge Põhja ja lõuna pole oöd ja päwad. Polakad ja muud, kedda ei usta, sadetakse Italia raeste ja sealt jälle Ztalia suggu mehhi, kedda seal ei usta, Preisi raeale. Jubba pool miljoni olla neil ka wägge  jallal, agga keik näidata Preisi wäe wasto 160