Perno Postimees ehk Näddalileht 25 tükk Kümnes Pernns, kesknäddal 8. Junil.^ aasta. Ses lehhes seisab. Õppetus, kuida kondi- ja sarwe-jahho prukida. Ommalt maalt: Pernomaalt: Ei pea keik uskuma. Lättimaalt: Laulo pühha. Tallinnast: Laulo piddo. Laewad randas. Kuramaalt: Mällestusse assi. Peterburgist: Röugedest. Moskwast: Keiserlikkud wöerad. Nishni Nowgorodist: Wee-hädda.  Kurskist:  Tullekahjo. Lõuna Wennema leitusse lotus. Wöeralt maalt: Preisimaalt: Põlle weel södda. Rahwa mõtted. Sadikud ärrakutsutud. Austriamaalt: Heitlikkud ilmad. Jtaliamaalt:- Pahha meel. Köstrite konwerents.  Some ma anded. Öppetus. kuida kondi- ja sarwe-jahho, mis auromassina läbbi tehtud, tulleb prukida. Sest nago ärritud, et igga aasta ni paljo konta wäljamale wiakse ja se kasso, mis aasta aastalt kondi-jahhudest pollo harrijatel awwalikkuks  sanud, mis nad wäljamaalt kalli hinna eest, kui walmistud Superwoswate, mis keik kondi jahhudest tehtud, taggasi peawad ostma, wötsin ma nõuks Ria linna lähhedale üht sesuggust  wabrikut, kus kondi- ja sarwe-jahho auro labbi walmistakfe selle nimme al: Ria auro kondi-jahho wabrik assutada, mis ka üllemate polest sai lubbatud. Se kasso, mikspärrast sedda wabrikut ollen assutanud, on kahhe suggune: 1, sedda pöllo wägge, mis mönned weel ei tunne ja mis ni oddawalt sada, nende silmade ette malida ja 2, Issama kaptali omma ma sees piddada ning hoida. Ussun missist, et ka se katse meie ma pollo harrijatest katsumata ei sa jama, sepärrast arwan  sedda omma kohhuse ollewad, sest omma ettewötmissest ka neile teada anda. Kui suurt kasso kondi-jahhust meie ma pöllo harrijatel omma põldude wäetamisse jures  ja isseärranis sesuggustes kohtades, kus kange wilja kasso wosworhapput-sola wägge hakkab kantama, saab ollema, sedda samad pea näggema, kui kondi-jahho prukiwad, et se kasso pea jälle saab tullema. Midda penemaks kondid samad tehtud ja midda ennam sedda mullaga seggadakse, sedda ruttem ja taielikkum on ka temma wäggi, sest kuida ma niiskus tedda sullatab, nenda kaswab willi pöllo peal. Kõndide keige wäggewam wäggi põllule on wosworihappus, se saab agga, kui kõndide rasm meel mitte põlle taieste kaddund, waewalt  ja pikkamöda meest sullatud, sest et rasm, mis kõndide sees, kelab wet temmaga kokko samast. Et se tössi, sedda näeme neist kon-