peale kostab üks teine, kes ka sesugguste asjadega  kaunis tuttaw, et Italial Prantslaöse söbrusest ja abbist enyam kahjo kui kasso; olla muido risti ja pöegeti jalge ees. Jtaljasse silm seisab, kuida teame, ikka Roma linna pole ja lodab sedda koggemata ükskord jalgo piddi kätte sawad, et tasko woib toppida. Tärmini seista wanna paawsti köikuw aujärg weel Prantsusse tuggide naeal; mis abbi woib sel kombel Jtalia temmast lota? Sedda agga oige päwa walges läbbi wadates,  on se Ztalial jälle sureks kahjuks, kui üks sesuggune wäggew naber, nago Prantslane, temma wihhamees ehk pealegi weel waenlane õlleks. Mis head õlleks sest lota? Ei mitte middagi! Sepärrast peab ta wäggise katsuma, temmaga söbruses ellada, agga ommetige mitte omma puksa temma jalga anda.  Napoleon,  kes ikka rebbase kombel mängib, teeb ennast Wenne Keisre ees temma keige suremaks  sõbraks, agga ommetige ei salli ta sedda silma otsas, et Wenne Keiser ülle Musta merre, Türgi Sultani tiwa otsast tükki mahha leikaks, sedda sowiks ta ennesele, kellega ta siis nago kas hiriga, mängida woiks. Italial  ei õlleks Wenne poolt, kui ta wäggi ka wasto keskhommikut nattuke kaswaks, mitte ni paljo karta, kui Prantslaöse poolt, kui se ennesele senna pessa teeks. Sepärrast peab ta seal wägga ettewatama, egga mitte Prantslassega  Türgi asjus ühte nõusse heitma. Inglismaalt. sUus  Sealane  parlament olla hiljuti koos olnud ja naesterahwa ja laste töteggemissest, wabrikute peal, uut seadust teinud, mis 1. Zanuari ku pawaga 1868 omma täielikko wallitsusse sisse astub. Seal seisab: ..Ükski laps, kes weel alla kahheksa aastat wanna, ei tohhi töösse prugitud sada; ükski laps ei tohhi päwas rohkem, kui tundi tööd tehha, ja se aeg kus tedda prugitakse, peab ollema hommiko  kello kue ja öhto kello kahheksa wahhel. Tüdrukud ja naesed woiwad 24 tunni aea sees 12 tundi töös prugitud sada ja igga söma aegas tundi söma aega. Nende tö aeg hakkab hommiko kello wiis ja turib künni kello ühheksani öhto. Peale kello 9 ei tohhi ükski naesterahwas ennam töös olla. Laupäwql on keik lapsed ja naesterahwast kello kahhest õhtul; olgo siis, kui nad ühhes sesugguöses maeas töös on, kus mitte rohkem wiis innimest asjo tewad ehk parrandawad, mis müma tarwis häddast tarwis on. Zgga selle seadusse punktide  ülleastumisse parrast on trahwid jure lissatud. Kommissaride kohhus on selle ülle walwada, et käsk ja seadus taieste saaks täidedud.  Wannemad jälle, kes omma lapsi ei lasse tublis te kolis käia, peawad igga ärraraisatud  päwa eest tuggewaste trahwi maksma.  (Õlleks wägga sowida, et sesuggune seädus ka meie male astuks, ehk lähhäks laste kolitaminne siis parrem eddasi.) Spaniamaalt. sM ässam i s s e st.^j Sealt ma asjad ei tahha suggugi ennam parraneda, waid mässajate arro kaswab pääw päwalt suremaks ja nende wöimus lagguneb ikka laiemale. Walentsia ja Madriti wahhelt olla te kinni pandud, kegi ei pease ennam läbbi. Se sönnum, et Saragossa mässajate kätte langenud, olla Madriti tulnud, agga seal ei tahheta sedda uskuda. Aastal 1793 olla Spania asjad nisamma raiskus olnud; sepärrast ütlewad monned, et ka nüüd parremat  odata põlle. Sealase rigi wallitsusse luggu on kirjo kül, egga põlle ennam kita; katsub wallega weel rahwa päid kohhe piddada  ja wäggiwalla läbbi neid hirmutada ja kohhutada, et rigi wallitsusse pole hoidwad. Üks wallitsus, sel kombel, ei woi ennqm kaua püsti seista, sest wäggiwald ei suda sedda hoida, tehko nad seal mis tahte. Waiwara koggodusse öppetaja läbbi, on sealatsest koggodussest Tallinna õnnetumate heaks, kes wee upputusse läbbi keik omma warra kautanud, 8 rubla 75 koppikat nende eestmurretseja kommissioni kätte tulnud, mis eest se kommisston süddamest sedda koggudust tännab. Lon der Censur geftattet. Pernau, den 29. August 1867. Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. 287