tullewad ikka pahhad asjad ette, mis neile auuks põlle» Peterburgist. sSö nnume d Nitsa Kuida Peterburgi seitung „Nord. Post" könneleb, olla meie armolinne Keis re Herra Nitsa linnast jälle sönnumid sanud, agga se kord pissut kurwemad; temma suur Proua olla ennast nattukenne külmetand ja separrast peab monneks päwaks tuppa jama, ei tohta wälja tule kätte minna. Suurwürst aujärje pärria olla üsna terwe ja soita iggapääw  lahtises töldas nattukenne lusti. Teiste keiserlikko laste terwis olla wägga hea. Mis ma nurk se kül peaks ollema, kus kaebtust põlle, ühhel selle ja teisel teise asja ülle; rahhul põlle kegi, olgo ta saks woi tallopoeg, wennelane woi juut; agga kas neil iggakord ka õigus kaebada, selle peale ei wata kegi. Wennema lõuna poolse kubbermangudest kaebatakse wägga kange  külma ülle, mis neil üks arru assi olla; msnnes kohtas, nenda kui Odessas ja Kiewis olla 26 gradi, mis monne mehhe ninna, sõrme  ja warwa otsa näppistanud ja Peterburgis,  kus külm õige koddo on, olnud kolm ja nelli gradi soja, ilmad kennad ja kewwadised; mis agga terwisele mitte ei arwata hea ollewad; paljo kel waesed rinnad neid juhtub hulga seas mõnda peawad kül sesugguste  ilmadega omma ma pealist ello löppetama  ja issiärranis on se allama suggu rahwa seas karta, sepärrast, et nad ennestele ei woi egga jõua üht sesuggust kortert murretseda,  mis terwisele hea õlleks; agga ka teiseks  sepärrast, et issi omma terwist rikkuwad; sest et wägga kassimatta omma ello kortrites ellawad ja toiduse polest mitte ettewaatlikkud põlle, waid keik heaks wöttawad, mis kätte juhtub, olgo se tores woi küps. Se surem  kaebtus seal on lia jomisse ülle; sel ei pea ennam arro egga otsa ollema, mis allama  suggo rahwa keskes wägga wöimust wötnud. Monnes linna jaus, kus ennamiste  allam rahwa suggo ellab, on se üks suur imme assi, kui weel üks ehk teine targa peaga wasto tulleb ja sest tulleb siis ka, et nende ello kombed rojased, ei wiitsi endid  kassida egga harrida ja sepärrast on siis ka keik sesuggused többed ennam nende kui surema  suggu rahwa kallal; nad ellawad ennamiste  keldrites, kuhhu päiki ialgi sisse ei paista,  misläbbi kortred liig niisked ja se on ühhe többele, nago wihm nore rohhule. - Peterburgi kaupmeesteselts  on Keisre Herra aujärje peale samisse päwal sedda nöu piddanud, igga aasta nimmetud  päwa auuks 1500 rubla kinkida, kelle eest 10 poeglast Nikolai kolis ja 10 tüttarlast Aleksandra kolis woiwad kaswatud sada. Eks põlle wägga kenna? Somemaalt. Tännini olli seal ennamiste  Rootsi keel perremees, sedda räkiti iggas  paikas ja nende omma keel piddi kui waene  poisike pealt watama, kuidas tedda pöllati; nüüd olla Keisre Herra keige kõrgemalt käsko annud, et Some keel issi perremehheks peab sama. Kõhtude ja keige asjade tallituste jures peawad eddespiddi keik asjad Some kele  tallitud sama. 1868 aastani on neil aega ennast selle wasto walmistada; iggas kolis, olgo se üllemas ehk allamas, peab Some keelt öppetadama, nenda et se neil woimalik on 1872 aastal mehhi leida, kes selle kele peal moistawad keik asjo tallitada. Wöeralt maalt. Wöera ma asjad on jubba mõnda aega ni üksluised, et sealt middagi põlle leida, mis ka sünniks könneleda; silmad jamad kirjuks otsides, agga peusse ei putu ommetigi middagi mis ka kuhhugi kõlbaks, aina köllud mis ei kannadelegi sünni ettewissata, mis leiwa kukest woime sealt tehha? Ennamiste kobrutab  iggaühhe su Preisi- Austria asjust Sleswig-Holsteini  parrast, nende parlamenti waidlemissest  ja monnest muust ni wessisest asjast, et kui peusse wöttad, messi wälja tilgub! Kellele tohhime sedda pakkuda? Darmstatti seitung juttustab: Baieri ri- 80