poolt jälle pahha peale nääb jookswad. Kord tõuseb mässaminne siin, kord seal, et wimaks issegi ennam ei tea, kust peab aitama. Temma ja Kreka kunniuga mahhcl on wibbo jubba ui kaugcste minnas, et imme õlleks, kui mitte katki ci lähhä. Ja tntleb nende kahhe mahhel tülli uks norest uvrk teine mannast Maeti siis moib pea olla, et uel aastal Eüropa põllema lahhäb. Se wõib tulla, ehk kül meie ei tahha uskuda, et se-tullM. Kui kegi minno käest kitsslksi kus HelHzko keiser-MaW on ja mis ta 'teeb ,* sel peaksin eW nOeM tea ! Wiimsed sõnnnmed kulutawad, et peab haige olleuia,  ja ühtlasi immetellemad ka Prantsussed, et temmal ni tihti Inglisma sadikuga kõnnelemist  olla. Ehk hakkab Meel nende jurest abbi otsima. Siiski, surmale ei olle rohto ja meie armastes Mehhiko keisririgile ka mitte. - Nüüd waiawe meel üht ja teist maad isseärranis. Preisimaailt. Preisi ministride ja sõakind- Katide aupalka 11/2 miljoni taalr., kellest hiljuti lõnnelesime, olla kuuuiugas nenda ärrajagganud: üllem ministerßismark saab 400,000 tlr; sõamiuiSter  Noon 300,000 tlr. ja nende järrele kindralid  Moltke, SteinmetS, Herwart, Bittenfeld ja Falkenstein, iggäüks 200,009. Wõimad ka rahhul olla. Prantsnsfe keisri proua olla hirmus Pahhane,  isseärrauis omma abbikasa onnopoea prints Napoleoni peale, kelle süüks ta keige ennam aeada, et Leuima reisinõu Rolna linna teist korda olla tübja läinud. Naesterahwas ei tahha mitte arro sada, et keige selle peale, mis siamale Prantsusse  ja paawsti wahhel on sündinud, kellegi! mele ei tulleks, Prantsusse keisri prouale nõu anda, paawstile. wöeraks minna. No eks ta olle, on naesterahwa mee! kord pahhaue, siis on raske ärraselletada, miksparrast nende tahtminne ei wõi sündida, wa'd pead waggusi otama, künni südda jahtub. Hiljuti olla wõerad sadikud Napoleoni  ees seisund ja tcmma olla neile tunnista- mid, kinda temma rahho armastada ja lota, et et rahho piddada jama. Muido wägga illns kuulda , kuid kahjo, et sedda iggakord mpaljo wõib uskuda, kui kuk oksa peal ühhe punnase loma jutto uskus. Seitungid kututalvad ka laialt, kuidaPrantsussed  ouuna Iõulopühhi aeg aealt ennam saksa modi jõnlopudega hakkawad pnhhilfema. Napoleon olla omma poealc ui sure jõulopu teinud, et laest tahtnud läbbi üllatada, sjlleültse olla neid keisri lossis peale 40 tükki pollenud. Keik kirrikud olla kesk löulo ösel rahwast täis olnud, agga mis jure peame pannema - keik kõrtsid ja trahterid meel ennam. Inglismaast. Seal on Londoni linnas 18. Dets. isscärranis tullekahjo olnud. Suur kristalliloss ehk pallast, kus sees keige esstmenne Hnailma asjate näitminne ehk waljaseadiminne peti, ott ärraMlenud. Mis läbbi tulli lahtipeasnud,  ei tea?, meie üttelda. Atlandi telegrahwiselts,  kes esmalt hirmus suurt hinda wõttis,  kui sönnumed Amerikamale satis ehk sealt tõi üks nael sterlingi ehk 7 rubl. h. igga sõnna eest on hiljuti hinda pool wähhewaks jätnud. Agga seläbbi ei olle selts ei mingisuggust  kahjo sanud, waid paljo ennam kaSso. Kui endise sure hinnaga keskelt läbbi päwas 813 naela sisse tulli, siis tulleb 1. Now. ku Päwast sadik, mil hind allancs, 874 naela päwas sisse, ja kui se nenda eddafi lähhab, nago need paar kuud, siis tulleb neil paljo rchkem kui 300,000 naela ehk umbes 1 miljoni rubl. aastas sisse. Se on rohke saak, agga sedda wõib neile ka sowida,  sest neminad on selle tö jmes rohket kullo ja waewa näinud. Siamale ei olle ka Atlanti tele- grahwi jures middagi migga tulnud; ja kui ta nenda jääb kaswab temma teggiate kasso igga .pciaw. kuleme, et kunninga proua Isabetla olla Portugalimaal Lissabonni linnas mõeraks käinud. Raudtee peal sõitis isseärrauis  mässin kunninglikko massina ees, et se julgeste  wois järvele soita, teades, et tee peal keik asjad korras on. Eessõitja mässin om agga ühhe raudtee jama peal, knhho suur hulk rähmast  olli kokkokoggonud kuninga praua watama, rahwa hulgast läbbiaeanud ja sel wisil peale 30 innimesst muist suretanud, muist raskeste hawaund.  Tnrgimaalt wõime weel nipaljo üttelda, et Sultani koorma suruseks paljo ei pudu, siis tuleb  ka Italia kunningaga tülli kätte. Omma Kaudia mässajaid lämmatades olla Türgi sõalaewad ühhe Italia laewa peale smetükkidega lasknud ja sellele kahjo teinud. Se ägga ei olle koggoni Italia mele parrast, et temma laewad Türgi merres 418