helda. Et suremat õnnetust ei sünniks, wötsid rahwa wannemad nõuks keik rided, mis punnasest  Prantsusse sitsist, metsa kanda ja mahhamatta.  Nad kuulsid sedda hõlpsam sönna, midda ennam jut olli wälja tehtud, et punnane  wärw innimeste kätte werri peab ollema, mis ommeti pat kanda olla. - Ebbausk on allati jölledus, agga kulda römustaksin minna,  kui ma wöiksin öölda: Eestirahwa seas ennam ebbausko ei olle! Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Söalaewad. Kes nüüd Saksamaal omma issamaad armastab, sel ei olle suremat sowimist süddames, kui sedda: Peaks keik Saksama, nago wannaste olli, ühhe pea alla sama, ja Saksama merrekaldal  ka söalaewad purjutama! Nad tundwad  sedda wagga tarwis ollewad, sest nende suur ma omma mitmesugguse pissukese rikidega  on wäljaspiddise waenlaste wasto otsekui luggund ja ilma warjota, ja kui neil söalaewad  puduwad, wöib jubba pissuke Danima söa-aial nende merrekaupa purruks rikkuda ja neile suurt kahjo tehha. Tullewa kuus on Königbergi linnas Preisi kunninga kroniminne, kus muido illo ja au tarwis hirmus paljorahha  kullutakse, on Preislafed sedda kaunist  nöu wötnud: „Panneme ni paljo rahha kokko, kui ial wöime, agga jättame tühjad tembud teggematta ja koggome rahha söalaewade  tarwis." Se nöu on ka Preisi kunninga  melepärrast olnud ja teeb rahwa käed lahti, sest et nad nüüd teadwad, mis peale nende anded prugitakse. Seläbbi jäeb kunninga  kronimissest paljo parrem mallestus, kui keige mu rahha pillamisse ja raiskamisse läbbi. Inglaste ülle annetus. Uhkus, halpus, ülleannetus, sedda antakse jubba mannast  sadik rikka Inglastele süüks, ja se põlle mitte ilma asjata. Nemmad on wöeras paikus  ni roppud ja holimatta, et nad ka saggedast  saösida samad. Nenda olli luggu hil- juti Heidelbergi linnas. Seal ollid Saksamehhed  ühhes aedas kous, laulsid onuna issama  laulust' ja jöid wist ka head öllut senna juxe. Wasto õhtut tullid ka mitto Inglast aeda; nad ollid reisiad ja üsna wöerad agga sedda ei tulle Inglasel kuskil mele. Warst hakkasid nemmad Sakslaste laulo willistades  hirwitama; jäid lauljad wait, jäi wille wait, hakkas laul, hakkas ka wille jälle. Kui Sakslased ikka weel kannatasid, hakkasid Inglased neid puddeli - korkidega wiskama. Nüüd olli Saksa laul ja Saksa kannatus otsas,  ja häbbematta Inglased said tunda, mis maggo Saksa russikas on, Nad piddid aiast kassima, agga mitte nenda, kui nemmad tahtsid. Ztaliamaalt. Ministri kirri. Keige seitungide sees on nüüd üks Jtalia ministri  kirri luggeda, kus meile selget teädust antakse, kuida luggu Neapoli asjadega on. Minister Rikasoli tunnistab seal sees keige mailmale, et Italiama eddasi on astunud ja mitte ennam taggasi ei wöi astuda. Ta näitab, kuida Neapoli rööwlide - mässamissed mitte nüüd üksi ei olle, waid ka enne mitto kord on olnud, ja et igga ue assutussed, olgo Prantsusse-, Inglisse- ehk Hispaniamaal,  ial üsna waggusi möda ei läinud. Neapoli  mässamissed olla peale sedda selge rööwlide  tö, mis Neapolis jubba wannaste on öitsenud. Kunninga Prantso 180,000 soldatidest,  kes Garibaldi palja russika eest metsa jooksid, neist on nüüd paljo rööwli ammetisse heitnud ja kandwad weel kunninga lippo omma  wabbandusseks. Minister Rikasoli kahhetseb  üttelda, et mitto Neapoli massamiste läbbi endisi asjo lootwad taggasi tullewad ja selle totusse pessa on Roma linnas. Kunningas  Prants teeb Romas rahha ja maksab  sellega rööwlidele palka. Sedda rahha, mis katolikko rahwas iggalt maalt paawstile saatwad, prukida temma selle peale et Neapoli  mässaminne ei pea kustuma. Söamoon ja söariistad, need tulla Roma poolt ülle raja Neapolimale. Rikasolil olla kül kahjo ütteldes, agga Neapoli rööwlide ja Roma 285