Austriamaalt. tikkub wäggise üks tük maad weel Dani tiwa alla jama, sest muido ei tahha nad omma asja selletustega mitte õigeks sada, agga on ette arwata, et Saksa sured rigid sekord parreminne  omma protokolli täitmisse peale watawad,  kui nad sedda tännini teinud ja wist ei julge ka Daanlane ennam nenda omma tahtmisse jarrele tehha kui enne. Kus saksa rahwas  ellab, peab ta saksa keel, olgo koddo  ehk wäljas, kirrikutes ehk kolides,  omma  täie õigusse sisse jäma. Kes ellab, küllab se näeb ja kuleb, kuidas asjad sawad minnema! Kopenhagenist. aujärje  pärria) olli Dani maal Dani kunningal wöeraks. Seal olla nad Dani kronprintsiga Kopenhageni tähhelepannemisse wäärt kohhad  läbbi käinud ja järrele wadanud ning wimaks ka önsa kunninga leske watamas käinud.  Ka Helstngöris, kui prints Wales senna tulli, ei pudund temma mitte, waid olli tedda seal terretamas. Muido õlleks asjad keik hästi,  agga kunningal ei maitse middagi, sest seläbbi,  et hertsogi maad Dani käest läinud, on temmal üks hea pima lehm käest ärrawöetud  ! se teeb tedda liig kurwaks. Prantfussemaalt. sKeisri proua Prantsusse keisre proua termis olla ka nattuke waene ja ta nähha ärra  et kodduse mee prukiminne ei tahha sedda  ennam kätte anda; sepärrast olla ta Shwalbahhi  läinud, sealt hallikate wet prukima; agga se minnik tulnud tal imme äkkiste, kegi põlle middagist teadnud, kui korraga üks keiserlik ammet-mees kässo kätte sanud, senna sõita, kortert murretsema. Preisi kunningas käinud koeo minnes, tedda ka watamas. Parisi linnas on ka üks wenne usso kabbel,  kus wenne-ma sadikud omma jummalatenistust  piddawad. 26. Augustil ollid nad meie sure armolisse keisre pari kronimisse pühha pühhitsenud ja jummalatenistust piddanud.  Kesk tenistusse aeal köllas üks malli heal kabbelis: ..Ellago Polama?" Preester põlle ennast sest lasknud eksitada, waid teinud mis temma kohhus olli. Kes seal ni awwalikult  julgenud jummalatenistust teotada, põlle parrast ennam tagga nõutud! üks silm on sedda näinud ja küllad temma ka ommal aeal sellepolest selletust teeb. Inglismaalt. sOnnetus sütte au- Kiwwi süed mis laewaga meie male tuakse, ei pölletata mitte miliaukus, nenda kuida meie sütte pölletajad sedda tewad, waid neid kaewetakse mäggede seest wälja, kus agga innimessed wägga ettewaatlikud peawad ollema,  "kui õnnetusse sisse ei tahha langeda. Zsseärranis tullega ei tohhi nad paljo senna minna, sest et keik se luhwt mis aukus on, on ni tulle wöttaw, et kohhe akkiste pöllema lööd ja siis pea seddasamma teeb mis püssirohhi.  Kuida Londonist kirjutakse, on seal ühhes sütti aukus 18 meest töös olnud, kui korraga tulli lahti olnud ja sure paukumissega mägge lõhkunud, et keik need tömehhed prüggi alla janud. Eest otsa olli arwata, etkeikpiddid  surnud ollema, agga wälja kaewdes leiti ommetige kümme weel hinges, et kül mõnned rohkem, monned wähhem hawatud agga 8 olnud  walmis surnud. Ro otsin, aa lt. sOnnetus püssirohho wabriko läbb Selle ku 3. päwal, enne lõunat kello 11. aeal, on seal üks püssi-rohho wabrik hirmus pahhandusse teinud. Ei tea kuida tulli sisse sanud, läinud hirmsa paukumissega  wasto taewast ülles, ja nenda purrustud,  et mönned killud siin ja seal emal kaugelt leitud. Se põlleks weel suur assi, et se wabrik purrustud, agga waesed innimessed, kes seal surma sanud, on paljo hirmsam. Wabriko perremehhe keige norem poeg, kes wie teisega wäljas juhtunud ollema, sanud möda maad kaugele wissatud, nenda et lihhatükkid  siin ja seal maas ollid. Kui paljo innimessi seal töös olnud, põlle mitte teada antud, ööldakse agga, et 8 surnud kehha leitud, kes ennam innimesse narrud, kui kehhad olnud.  Mitmed maead, mis seal lähhedal, sanud  monni rohkem ja monni wähhem pur- 303