Et se parrandud Eesti kele kirjutusse wiis meile, kellel önsa praost Masingi kirjutusse wiis käes on ja otse nenda kirjutud kuida sedda ennamiste rägitakse, sureks kahjuks tulleks ja jubba ue seaduse ramato läbbi katte on tulnud,  sest et se kallis ramat, mis meil ommetige  iggapäwases ellus wägga tarwis, et kohto  kässo ja seaduse järrele laitmata ellada, saab ta wägga pissut prugitud, ja isseärranis koggokonna kõhtude jures, kus ta kui parrem kassi peaks ollema. Agga mikspärrast ja kuida on ta kahjuks? Aina sepärrast, et kegi temmast arru ei sa, kui ta tedda luggenud ning mönned Eestimehhed ka sedda temmast öölnud, et ta separrast ni ärra solgitud, et tallorahwas seadussest middagi ei pea teadma. Wata, se on kahjo, mis temmast tulnud, et tallorahwas sakstest kaksipiddi mötlewad, ehk otse lausa üttelda: pahha mötlewad. Ka minna pean immestelles ütlema: kuida on ommetige  üllemad wannemad sedda lubba annud, seadusse ramatut, mis järrele ommetige rigi wallitsusse rattad peawad jooksma, ühhe sesugguse  ma kele kirjutusse wisi järrele kirjutada lasknud, kellest meie tallorahwas arro ei woi sada ja pealegi weel seggase mõtte sisse sadab? Meie walla kõhtude süddame sowiminne on, et ramat saaks ueste meie selge Eesti kele wisi järrele kirjutud, sest ni kaua kui meil se seadusse ramat nenda kirjutud jäeb, on nenda, kui põlleks meil koggoniste seadust. n Adarwast. ja wihma Neist põlle Mai ja luni kuul kussagi pudo olnud; agga iggal pool põlle nad ühte wisi kahjo teinud. luni ku 29. päwal olla seal, parrast sedda, kui jubba mitto päwa järge möda raskeste wihma saddanud, üks äkkilinne ja walli torm tõusnud, mis liggi kesk-öni olla möllanud ja mõnda suurt kahjo teinud. Pannud  mönne laewa iggaweste maggama, kas merre põhja ehk randa. Kahhe laewal raiutud  hädda parrast, sest et surm jubba üsna käppuga katsuda olnud, mastid pealt mahha, mis labbi surmast peäsnud. Tänno Zummalale,  kes innimessi hoidnud, et neist keddagi põlle surma sanud. Kuramaalt. Peltseni koggokonna wannem Ernst Reins sanud omma 33-aastase trui tenistusse eest Keisre Herra polest 4. Junil üht höbbe au-rahha rinda. Waatke Eesti wennad, eks õlle kenna, kui ausaste omma ammetit peame ja truiste teme mis kohhus, sedda auustab meie armolinne  Keisre Herra au-rahhaga. sWäljarändajad  Minnewa  kewwade laskis kaunis hulk Kurama rähmast  ennast sealt wälja Wennemale ahwaltelleda,  kus oige head pölwe piddid sama; agga mis näggime 2. selle ku päwal? Keik Mitawi lin olli rahwast täis, mis keik Wennemaalt taggasi  tullid ja kaebasid ni ütlemata wägga selle ülle, kuida nad pettetud sanud.  Jöuakamad  ollid ennestele wenne hobbused ja wankred  ostnud kellega omma pissut warra, naesed,  lapsed ja mannad jõuetumad issad ehk emmad ärra töid, agga waesed, kellel middagi ennam taskus polnud, piddand sedda pikka teed jalla käima. Jggaühhe silm-näo peal olli selgeste luggeda, missugguse sure hädda ja willetsuse al nad sea! olnud. Ka se keige köwwem südda piddi sedda nähhes ja kuuldes pehmeks minnema, sest nende nutto laulud ollid  tõeste kurwemad, kui prohweti Jeremia nutto laul. Muist neist ollid jubba Ria linna  mahha jänud tööd otsima, muist jänud Mitawi ja muist läinud senna ümberkaudo ommale pea toidust otsima; agga omma sündinusse  paika, kust nad ollid wälja läinud, ei tahha nad koggoniste mitte ennam taggasi minna, sest et arwawad teised neid pilkawad ja narrimad, et ni kerge meelsed ollid tühja lörri uskuma ja igga pilli järrele tantsima. Peaks teised neist öppetust wötma! Kronstadtist. sSöa laewade järrel Selle ku 3. päwal on Keisre Herra Peterhowist Kronstadti reidi peale aurolaewaga  ..Aleksandria" sõitnud ja kello 12 aeal senna jõudnud, kus Suurwürst aujärje pärria, kes jubba warra hommiko senna olli sõitnud, Keisre Herrale wasto tulli. Seal käisid keik laewad läbbi ja kui Keisre Her- 234