Kiisani kubberm, Masslowa küllas olla 22. Märtsil hul hunt öse metsast mälja tulnud ja 4 innimest ärrakiskunud, selle järrel 4 hobbust, siis tahtnud aknast tuppa tungida, agga sanud akna wahhel kirmega Pähhä ja nenda surmatud. Innimessed widud hospiddli, ei Lea, mis neist saab. Wõeralt maalt. Prcistmaait. Seal on ka ommad Karakosowid.  25. Aprillil tõi telegrahw sõunumed Tarto, et tiks 22-aastane noor mees, nimmega Blind, rewolwriga 5 korda ministrit Bismarki olli lasknud, agga mitte pihta sanud. Kurjatsggia  sanud marsi kinniwõetud, agga olla parrast  isseennast wangikoeas ärrahukkanüd. Ta olla Karl Blindi poeg, kes 1849. aastast sadik Londonis pelgus ellab. Agga kuida söaga luggu ? Kas lassewad jubba? Sedda ei tehta kül weel mitte, agga senna ei pudu ka ennam, kui üks karwakeune, siis on tulli wälkumas. Soawalmistamissed lähwad mõllemil pool ikka eddasi; taggasi ei astu weel Austria egga Brussia Austria walmistab weel kahhel pool: põhjapool Preisi ja lõunapool Italia wasto; sest ta kardab, et Italia sennikaua Wenetsiamaad kotti pistab, kui tenuna Preisiga heitleb. Selle läbbi leiab agga Preislaue head asja Austria wasto walmistada ja teeb sedda hea mele ja sure ruttoga. Keik Italiama on likumas ja sõdda ostmas ja sowinms. Wähhemad Saksama rigid, Saksi-, Baieri-, Haunowri  ja muud maad, ei panne ka kassi rüppe, waidpannewadsõamona walmisjakutswad sõamehhikokko,  agga ei tea weel, kelle pole peawad heitma. Austria tahhaks neid omma sõbraks ja rägib nüüd jälle paljo rigikoggust ja temma seadussest,  kellest hiljuti alles nisamma wähhe luggu Piddas, kui Preislaue Preislaue kõnneleb jälle ülleültse parlamendist, kellest agga ka waewalt middagi näitab sawad, sest kegi ei tahha Bismarki  uskuda. Tulleb sõdda, siis tahta kunningas  Wilhelm isse omma sõawägge tullesse wia. Austria olla seks Preisi wasto üht wahwa kindrali, nimmega Benedek, ja Italia wasto üht printsi uimmetanud. Italia poolt on ka kunningas  Wiktor Emanuel isse üllemat kässoandmist omma holeks wõtnud ja kindral Lamarmorat, kes siamale essimenne minister olli, ennese assemele  pannud. Sesamma kindral olli ka Krimmi  sõas Italia wüe üllem. IggalL poolt walmistakse  sure ruttoga ja seiswad rüggemendid walmis, sõariistad käes, nago knttid jahhi peal, kui aeajad jubba karra tewad. Ja siiski, mis seal jures keige weidram on: Preislane ütleb: „Minna walmistan Austria parrast." Italia: „Minna ka Austria Parrast." Austria: „Minna walmistan nende mõllemate parrast." Wähhemad  saksa rigid: „Meie peame ommeti wet walmis kandma, kui tullekahjo tullemas on." Nenda lükkab iggaüks südi teise peale ja asjad on ni kaugele läinud, et kui ka tulega üks tullesüddemeke  juhtuks nende suretükkide peale langema,  siis õlleks Eüropama põllemas. Et nende walmistamissed ni ja ni mittokümmend miljonit maksma tullewad, jägo nimmetamatta. Agga mis siis Prantsus senna jure ütleb? Ütleb? Ta ei ütle middagi, ehk ial mitte sedda, mis ta mõtleb. Ni paljo on selge: kui Saksamaal  tullekahjo tulleks, ei õlleks se mitte temma kahjo. Saksama ühhendus on temma hirm, Saksama lahhutus ja tülli Lemma rõõm; agga seeb se on, mis La mitte ei ütle. Öeldes tahhab  ta keigiga rahho piddada, mõeldes pistaks ta tuld igga kattukse sisse, et siis kustutades mõnda tükki omma palgaks saaks. Targad ei olle mitte, kes paljo ütlewad, Maid kes paljo mõtlewad. Rahho on temmal suus, agga sõawäed  menniwad tassa hiljukeste Reinijöe pole, kus neid ehk arwab jao aeal tarwis ollewad; sest Napoleon teab kül, et innimenne hopis heldem  on andma, kui tal laetud püssi ots süddame  kohhas seisab. Ja mis teeb InMsma? Loeb omma kaupa ja rahha ja lasseb kiskuda, kes rahho ei mõista piddada. Saksama sodda ei woi Lemmale mingisuggust kahjo tehha. Nemmad piddawad parrem selle ülle nõu, knida omma rigiwõlga wähhendada, kui teised sõddadega wõlga tahtwa kaswatada. DakkahhiaM-MokdaWk würstikroon ei näita ka kellegi pähhä sündiwad. Wõib ka sähhärdune  okkaskroon olla, nago keiser Maks Mehhikomaal  ühte ja kunningas Gregorios Krekamaal  teist kannab. Sesugguste pakkutud kroni al ei pea nende kandjad paljo nahka silma peale 145