pikka sammudega liggimale, künni wimaks ello päike loja lähhäb ja waswa ello lõppeb. Kitsad rided, mis kehha piggistawad, on terwisele nisamma kahjolissed, sest et seläbbi werre korralinne likuminne keeldud saab. Sepärrast  ei tohhi sukka paela liig köwwaste ümbersidduda egga tohhi püksi wärwel liig pinnewel olla. Pea-katte olgo kerge ja lahke, nenda et pea allati willo seisab; pallawal suil ei õlle muud peawarjo kui agga üht sesuggust, mis pead päwa jonede wasto warjab. Kerged linnase ridest ehk ohhukessest  nahhast tehtud mütsid on keige tullusamad  ja paljo mönnusamad, kui kaap-kübbarad,  sest need on ennamiste willadest tehtud, mis pead ussinaste higgistama pannewad. Mõistaks meie rahwas öllekörredest kübbaraid tehha, siis woiksid julged olla, et pea higgi neid ialgi ei saaks waewama, agga neid osta, tarwitawad paljo rahha ja tewad suurt kullo. Soead paksud toppitud kallewist mütsid ei kõlba kellegile pea katteks, weel wähhem lastele; need jawad seläbbi haigeks, pead lähhäwad kärna, ja ellukad sigginewad ruttuste, körwad hakkawad neil mädda jooksma ja silmad jawad  saggedaste wiggaseks. Paljo parrem on, kui laste pead karnas, neid palja peaga ümber jooksta laska, kui et neile middagi siis pähhä panned. Köhto tulleb soemalt katta, kui muud ihho, siis lähhäb temma maea piddaminne paljo parrem eddasi ja jäwad mitmesuggused rasked köhhu többed tullematta, nenda kui: lahtine kõht, köhhu näppistussed, werrine kõhhotöbbi  ja muud sellesarnatsed többed. Kes õrna kõhhuga lodud ja saggedaste hamba ja peawallo ülle kaebab, sellele tulleb sedda nõu anda, et ommad jallad allati peab soead hoidma.  Ei olle ka mitte hea, kui terwed haigete  rided ilma tulutamatta ja pessematta ennese ümber pannewad, issiärranis siis, kui haigel mönni külge hakkaw többi on olnud, sest siis woib ta ka walmis olla, et sedda haigust issi saab. Kärnad ja mönned muud kurjad ja pahhad többed, on kerge riete läbbi, ühhe küljest teise külge hakkamas. Need on nüüd öppetussed, mis terwise hoidmisse pär- rast riete läbbi, siin lühhidelt olleme andnud ja sowime wägga, et se öppetus mitte tule kätte ei lähhäks, waid et se üht head wastowötmist  leiaks. Agga et meie tallorahwa tö ja tallitus sesuggune on, et nemmad issiärranis  suisel aeal mitte iggakord sängis kuiwa asseme peal ei woi maggada; sepärrast tahtsime  löppetusseks weel paar sonna sest konneleda,  kuidas nad metsas märja ma peal woimad  maggada, ilma, et terwisele kahjo teeksid ja issiärranis weel siis, kui pahhad köhhu többed likumas on. Siin woib kül mönni luggeja öölda: -.Postimees! Sul on hea sedda kirjutada! tulle wennike meie pölwe katsuma, küllap sa siis näed, et nisugguste öppetuste täitminne meil woimalik ei olle." - Armas söbber! Tunnen kül sinno kitsikut ello, ja tean, kuida so assi on ja et se kül wägga raske sedda parreminne seada; sest et sul waesel ei tö aeal egga teed käies parremat asset maggamisseks sada põlle; ommetige tahhan sind juhhatada, kuida sa oddawa hinnaga ennesele warjo woid tehha, et ma pinna niiskus so külge ei sa putuda  ja so ihhule waewa tehha. Wötta üks sülla pikkune ja wie jalla laiune jämmede kotti ride tük, törwa sedda möllemilt poolt tubliste ärra, se ei lasse märga egga ma auro läbbi, selle sees woid sa ka keige märjema ma peal maggada, agga sul põlle ial middagi wigga. Seddasamma riet woid sa ka wi limase  aeaga omma koorma ülle laotada, ial põlle karta, et so kaup märjaks saab. Teeb se agga sulle liig suurt kullo, ja so rahha koppik ei anna ni pikkale wennitada, et sedda sada woid, siis te ennesele maggamisse tarbeks  olgest üks sesuggune maggamisse paddi woi madrats, nago sa kewwade taime labba peal prügid ja mis sa parrajaste jälle woid kokko rullida; selle peal maggaminne on hea ja so külje allune seisab kuiw, egga prügi sa karta, et so terwis kahjo saaks. Siin on nüüd jälle nattuke, mis sulle terwise  hoidmisseks pakkun ja mis targema rahwa  käest, kes innimesse terwise kasso ehk kahjo selges te teadwad, olleme sanud. On essimenne wast liig kallis, siis on wimane ommetige oddaw,  sest et õlgi ommast käest sada on ja se 100