wõiwad tõusta. Austriamaal pannewad iöscärranis Böömlased nago messilased wasto, kui Jesuiti waablased, kedda Italiast wäljapelletud,  nende peale tuugiwad. Peale selle weel Ungrima mitme aastaue tülli. Jtalia on ühheks rigiks sauud, mis muido kül hea õlleks, kui mitte Sitsilia ja Noma õiendamatta asjad uago pind küue al ei — Spania ei tea, kui paljo innimessi ta peab ärrahukkama ehk wangitöösse pannema, et mässamissed wõiksid lämmatud ja ewangeli usk kaugel hoitud sada. Prantsussed ei tea ka, misga weeupputusse hawad parrandada, Lioni linna näljatsed stdikuddujad  toita ja sõawäe asjo ümbermuta? Appihüüdminue  on smeui kui jõud awwitada. Ka Shweitsimaal tõrjub wallitsus Jesuitide wasto, kes Italiamaalt ärrapõggenedes nende mäggedesse tükkiwad, uago rottid wäljalt aita, kui wiljakuhhelad ärraweetakse. —lnglismaal on parlamendi muutminne uago kiwwi ministride jalgus: raske on sest üllehüppata, raske ka tee pealt eest ärraweretada. Türgrmaal ei olle weel Kandia sare massanünne ärralämmatud, seal hakkab jubba Serbia würst neidsammo õigussi  pärrima, mis Sultan Numänia Wallahhia) würstile on annud. Serbia würst aeab peale scsmalt kül olles pälludes,) et Sultan  onuna sõamehhed tennna sõalinuadest peaks ärrakutsuma. Annab nüüd Sultan järrele ehk ei anna, siis on ikka teadmatta, mis wilja temma „ei" ehk „jah" wõib kanda. Neuda näeme, on iggal pool paikada ja parrandada, mis tagga järrele ikka jälle langeb ja lagguneb. Agga rägime mõunest nattuke laiemalt, ja esmalt jälle Preisimsakt. Parlamentis on nüüd selle ülle Paljo noupiddamist, kinda misi ja kui sure maksuga neid wäeüllemaid, nago prints Pridik Karl, kindral Moltke, Falkenstein, Herwarth, Steimnetz :e., auustada, kes surma silma wadates lahhengist lahhengisse ja wõidnst wõito Preisi wäe ees käinud ja rigile ni suurt kasso saatnud ning Preisi nimme kuulsaks teinud. Minister Bismark,  Roon ja kindral Moltke piddid weel essimessed Prints Pridik Karli järrele ollema. Esmalt olli kuulda, et Prints miljoni, Bismark,  Roon ja Moltke 1/4 miljoni ning teised kindralid iggamees 150,000 taalrit aupalka Pid- did sama, mis kunniuga omma holeks jääb jaqgada.  Kui Bismark isse jälle Berlini taggasi jõudnud, küllad siis lähhäb se ja mõnned teised asjad ka rurtem eddasi. Saksa rigikoggo kokkotulleminne on 1. Webr. k. päwa peale seatud.  Endise Hannowre sõapealikutele on kuuni 1. Näripäwani aega antud, järrele mõtteida,  kas tahtwad Preisi wäe sekka astuda ehk armoleiwa peale jäda. Italiamaalt. Midda ennam paawsti ilmalik  wallitsus käest hakkab ärrakadduma, sedda ennam hakkab ewangeli usk Italiamaal juurduma  ja kossuma, kus selge lummala sõnna kulutamist  siamale nago kurja teggo taggakiusati ja nuhheldi. Ühhel maal, kus paawsti aujärg seisab,  Ewangeliumit kulutada, ei olle kerge praegugi  . Rahwas, mis lapsest sadik kirjawihkamisses ülleskaswanud, peab sedda heaks teuks, kui Ewangeliumit ja temma kulutajaid wõib ärra põlgada. Bergamo linnas tahtsid ewangeli õppetajat ärratappa, kui kabbelit sisse õnnistas. Pistojas on rahwas selle maea ette, kus ewang. palwetundi peeti, haggõ unnikusse kannud  ja Põllema pannud. Barlettas said mitto innimest surma ja rahwas, kedda pappide polest taggakihhutadi, turtsus nago hul Ewangeliumi tunnistajate wasto. Agga mis se keik aitab, iggal pool Italiamaal tõusewad ewang. kabbelid ja kolid. Genuas jubba 3, Mailandis 5 ja ennam ehk wähhem iggal pool uisamma, isseärranis  nüüd Wlorentsias, kus kunningas isse ellab.  Wiis suurt maea seiswad jubba ewang. lummala tcniswsse tarwis walmis ja ruum on ikka weel kitsas. Keik se rõhhub paawsti ja pappide süddaut ennam kui muud asjad. PrantsVSsemaat aeas keisri proua sennikaua  peale, kui keiser järrele andis, et temma Roma linna wõiks minna ja katsuda, kas ta „pühha issa" ja Wiktor Emanueli mitte ei saaks ärraleppitada. Ta jada 15 —20 Päwa Roma linna ja minna sealt Wlorentsia. Kas sest middagi wäljatnlleb ehk mitte, on teadmatta, kuid sedda teame, et paawstil ennam leppitust tarwis õlleks, kui kuuniugal; agga wanna asjade wanne on saggedaste se, et nemmad parreni langewad  kui end nendawad. Sesamma luggu wõib ka paawstiga tulla. Temma leppiks wist 378