sust: esstmestest langesid 6500, teistest 4700, se on kokko 11,200 meest; Austerlitsa linna  al söddistd 2. Detsembril 1805 aastal 84,000 Wennelast ja 65,000 Prantsust: essimeste  poolt langesid 11,000 ja teiste poolt 9000, se on kokko 20,000 meest; Ei lau lahhingis seisid 9. Webruaril 1807 aastal 63,000 Wenne- ja Preisimeest ja 70,000 Prantsust teine teise wasto: essimessed kautasid  20,000, teised 26,000, se teeb kokko 46,000 meest ühhes ainsas lahhengis; Asperni  lahhengis, 22. Mail 1809 aas t., kiskusid  75,000 Austriameest ja 107,000 Prantsust  surma ja ello peale: essimessed kautasid 20,000 ja teised 25,000, se on jälle korraga  45,000 meest; paar kuud parrast sedda, 6. Zulil 1809, ollid sures Wagrami lahhengis  jälle 205,000 Äustriameest ja 218,000 Prantsust ühte teist tapmas: ühhelt poolt surrid  25,000 ja teine poolt 24,000, se on ühtekokko  49,000 meest kahhe päwaga; Borodino  lahhengis, kui sesinnane Eüropama nuhtlus omma otsa otsides 1812 ka Wennemale  julges tullema, olli assi weel hirmsam, sest seal seisid 128,000 Wennelast 5. ja 7. Septembril 126,000 Prantsusse wasto: ühhelt  poolt langesid oh mo Jummal! 45,000, teine poolt 22,000, kokko 67,000 meest! Se keige surem lahhing, mis 4. —7. Oktobril 1813 Leipsigi linna jures peti ja ..Punnapardi" wallitsusse kaela murdis, se tappis keige ennam issapoege. Wenne, Austria  ja Preisi poolt söddisid 291,000 meest, Prantsusse poolt 176,000 meest: essimessed kautasid 41,000, teised 38,000, kokko 79,0Ü0 meest, kes Leipsigi laggendiko peal omma werre sisse surrid. Parrast sedda tehti Prantsusse murdja keiser ammetist lahti ja sadeti Elbe sare peale korteri. Agga kas waenlane seal waggusi  jäi! Pöggenes sealt jälle sallaja Prantsussemale  ja hullas weel 100 päwa; temma wiimne lahhing, mis tedda Helena sare peale satis, olli Belgiamaal Waterloo kohhas, kus 6. Zunil 1815 weel 20,000 Inglast ja Preislast ja 19,500 Prantsust temma, pärrast piddid hinge heitma. Peale neid suri lahhengid  on arroto wähhemaid olnud. Ja mikspärrast? Üksi selle ühhe innimesse au ja wallitsusse ahnusse parrast, kes keik teisi kunningaid  ja nende rahwast ennese keppi afta tahtis murda. Kuida üllemal nimmetud, waene Preisima sai temmast, enne kui ta 1812 Wennemale tulli, hirmus jalge alla tallatud. Kui tedda Wennemaalt häbbi ja walloga taggasi kihhutadi,  siis ärkas ka Preislaste LssAna-armastus  jälle ueste pöllema. Se olli Märtsi kuus 1813, enne Leipsigi lahhengit, kui Preisi kunningas,  Pridik Willem UI., sönna wälja satis,  et keik Preisimehhed, kellel issama-armastus  süddames olli, piddid wälja astuma ja waenlasest jalge alla tallatud issamaad jälle üllesaitama. Se olli nago õlleks ta neile sellega  tuld süddamesse wiskanud. Wannad, nored, üllemad, allamad, kes ial wöisid, tõmbasid  söariistad kätte ja astusid lippo alla. Ka naesterahwas ei jänud waggust wokki ette egga sukkawarda jure, waid püüdsid ka ommast  kohhast issamaad awwitada. Kennel kuld ja höbbe ehtid olli, need ohwerdasid neid issama heaks, jah, prudid andsid omma kuld kihlamisse sõrmuksed ärra, ja lasksid rauast assemele tehha) et agga issama piddi awwitud  sama. Se olli palla issama armastusse aeg, ja jääb Preisimaal pölwest pölweni- norematel  eesmärgiks könneleda. Sel aeal ellas seal ka üks häddisse terwissega  wäeüllem, nimmega Shmetztau, kes jubba tenistussest lahti olli. Ka temma tahtis  jälle neste sõtta minna, agga kunningas ütles: .Teid on omma wäetima lastele wägga  tarwis, jage koeo." Agga issama heaks piddi ommeti middagi tehtud sama. Za nenda  otsisid nemmad omma kuld ja hobbe asjad kokko, mis maeast leidsid, ja andsid issama heaks arra. Agga nende I4aastane tüttar Nänni seisis ja nuttis, sest temmal ep olnud middagit anda, ja õlleks ommeti ka hea meiega  annud. Korraga wälgatas lapse näggo, sest temmal tullid ta wägga illusad pikkad ja paksud juuksed mele, mis eest juuksepalmiad mitto taalrit olleksid annud. Ta pällus silmameega,  et wannemad tedda lubbaksid ommad  juuksed ärramüa ja sedda rahha issama 204