seks lahke ruum; siis on ta koggokonda awwitanud  ka koli-maeasse üht kenna orrelit murretseda. Ka meie kirriko on temma omma  kullo peale põhjani parrandada lasknud ja minnewa aasta ühhe tubli orreli meistri labbi ue orreli senna tehha lasknud. Keige selle headusse eest, mis meie aulik pärris herra meile teinud, tänname tedda süddamest ja pallume  tedda ka eddespiddi omma hea nõuga, kui issa lastel, abbiks olla. Agga Zummal se Issand, kelle käest keik hea'and tulleb, önnistago  tedda, temma lapsi ja lastelapsi keige selle hea eest ja pitkendago temma ello päiwi, et meie weel kaua rahhus ja süddamelikkus ühhendusses woiksime ellada. Asserni koggokonna  nimmel. Jaan Sakse, koggokonna wannem. sWaljud Lõuna-öhto poolt Kuramaalt kirjutakse 8. Mail: Mai ku on meil kül käes, agga lemmaga tullew kewwadine  rööm tullematta jänud. Ilma kassuka ja pakso kinnasteta ei woi ükski pöllomees pöllo peal tööd tehhes külma wasto panna ja toad peawad iggapääw tubliste köetud sama,  muido ei woi sees ellada. Essimeste kolme Mai ku päiwe sees tulli pari tolli paksune  lummi mahha, kelle jäljed weel löuneni nähha ollid. Missuggused mõtted ühhel sesuggusel  aeal ühhe pöllomehhe süddamest töuswad  ja kui römus ta seal jures woib olla, sedda woime kül arwata. Keige suremaks murreks, mis tedda koggoniste mahha röhhub,  on temma lomad; need tahtwad nälja ja külma pärrast kaest ärralöppeda. Perremehhed,  kes ial ellajate pöhhu pudust põlle tundnud, on se aasta Memelist Heino ostnud, kui omma ellajaid mitte põlle tahtnud nälja surra laska. Seal ümberkaudo maal põlle kussagil Heino egga õlga sada, Libawis maksab  heina puud 6l) koppikat. Rukki orras lähhäb pääw päwalt waesemaks ja sui-willi ennamiste alles küllimatta. Ehk kül, tänno Jummalale, ellajate katko põlle, on ommetige  hulk ellajaid nälja surma surnud ja mis weel järrele jänud, on jõuetumad ja ärralöppend.  Tallinnast. sUed kolid.) Aastast 1864 sadik, kus linna wallitsus keik omma möisade tallopoead selge rahha rendi peale lasknud,  on nemmad jubba selle mõttega ümber käinud,  omma möisade peale walla kolisid assutada.  Praego on, kuida kuleme, neil kolm koli ilmale tullemas, mis süggiseks arwatakse malmis  samad. Wädo ja Nihhato möisade peale kokko üks; Rae ja Kautjalla möisade peale üks ja üks Habersti mõisa peale. Zgga koli kohha jauks on aulikkud raemannemad liggi kolme päwa maad andnud ja peale selle, keik ehhitusse material ja 690 rubla puhhast rahha, se on 290 rubla igga maea tarbeks. Mis need ehhitussed peale sette meel tarwitawad, on koggokonnade omma murretseda jänud ja nendasammoti ka koolmeistrite wallitseminne ja ammeti peale seädiminne, selle ossa palgaga, et nad ellada woiwad. Siin ei tohhi mitte koli rahhast jut olla, maid se antaw palga rahha peab rentkohtade perremeeste ja saunikkude  peale, iggaühhe temma ma surusse järrele  jaggatud sama, mis Läbbi siis waesema rahma laste kolis kaiminne kergitud saab; koli rahha panneks mönnele koli toa ukse eest lukku. Sure tänno wäart on, mis aulikkud  Tallinna raemannemad, omma wallade heaks teinud; mõistaksid nad sedda head ka tännoga wastowötta ja truiste prukida. Ostrvgist. sHi rmsast tormist ja rahhe mis seal 1. Mail olnud, könneleb Ria seitung: ..Üks hirmus torm ja marru toi meile rahhet, kelle terrad tui munna surused ja üks hirmus mürristaminne läks ülle meie linna. Mürristaminne olli ni raske ja walli, otse kui õlleks ta taewast ja maad tahtnud purruks lohkuda; ial põlle meie körw üht sesuggust mürristamist ja rasket rahhe  saddo kuulnud egga näinud. Ni hästi torm, kui rahhe on meie ümberkaudo wägga suurt kahjo teinud; mitmed kurid ja wilja künid sanud põhjani mahha löhhutud, issi weel wähhemad kahjud, mis ellud maead sanud.  Moshtsanitsa küllas olla torm Bja Mulani küllas 18 wilja küünt ärralöhkunud. Sulg-ellajad, mis rahhe kätte jänud, egga 179