seminari-kolis öppiwad, täis ning peawad siis lahti sama ja et kool mitte tühjaks ei jae, sepärrast  kutsutakse neid, kel tahtmist õlleks jälle koolmeistriks õppida, senna ning peawad künni Märtsi ku päwani koli wallitsussele teada andma. Ühtlasse tulletakse ka mele, et tallorahwa  seädusse 1277 paragrahwi järrele neile, kes senna koli minna tahtwad, kohhuseks tehhakse,  ühhe kirja läbbi tõotada, pärrast sedda kui kolist wälja sanud, 12 aastat kui koolmeister  truiste tööd tehha. Peaks se ollema,  et nad ommas waldas, olgo mis tahte wea pärrast, parrajat kohta ei sa, siis woiwad  agga ükspäinis Kuda seminari wallitsusse loaga ja järrel watamisse al teise kohta minna, ehk peawad ka sedda kohta wastowötma, mis seminari wallitsus saab andma. Tellitakse neid agga rohkem, kui seminari koli seadus  lubbab wastowötta, siis wöetakse esmalt  neid, kes keige terrasema waimoga ja isseärranis Harjo, Wirro ja Järwa makonnadest,  kust neid tännini pissut olnud, ni paljo wasto, kuida jubba üll emal ütlesime, kui seadus lubbab. On agga kellegil sedda jöudo, et issi omma üllespiddamisse- ja kolirahha  tassuda jõuab, sedda wöetakse senna wasto ja tehhakse jälle kohhuseks, et pärrast  kui kolist lahti sanud, kolm aastat koolmeistre  ammetit peawad piddama. , s5O-aas tane ammeti Zöulo ku 30. päwal olla 50 aastat sanud, et Tallinna purjermeister J. H. v. Ha eks linna tenistusses olnud. Selle päwa hommikul  olla Jürgensi kihhelkonna laulo-selts tedda kenna lauluga römustanud ja sellesamma  koggodusse öppetaja R. Lutter üht armast könnet piddanud. Parrast olla linna waimolikkud  ja ilmalikkud üllemad, kelle seas ka Tallinna kubberneri herra olnud, temmale käinud  onne sowimas. Rae-kohto liikmed olla wanna ausa pürjermeistre herrale ta pitka trui tenistusse mällestusseks üht kenna kingitust teinud, olla höbbe kirjutusse asjad kinkinud.  PeterburgLst. sPrantsusse ma as- Mönne surema suggu Prantsusse rah- wa keskes jooksta üks kirri ümber, mis üks grahw, kes Heinrich V. kännust tulnud, kirjutanud  ja kus sees ta ennesel õigusse ütleb ollewad,  Prantsusse aujärje peale astuda; laidab  keisre Napoleoni politika Mehhiko, Jtalia  ja Preisi asjus ja nimmetab sedda ühheks sureks holetusseks, mis Napoleon ial ei jõuda ärrawastata, kuida ta paawsti aöjo lasseb eddast minna; sest et sel kombel kattoligi usk sure kartusse sees olla, ma pealt koggoniste ärrakadduda. Löppetusseks öölda ta, et ta walmis olla Prantsusse troni eest omma wimast  werre tilka ärra andmas. (On luggu nenda, siis wadako Napoleon ette, et Prantsusse  kroon ta peast mahha ei libbise.) sßahha wöido losi numred. Minnewa näddala olleme need numred üllesandnud,  mis sured summad losimisse jures wöitnud, tänna tullewad need mis M 0 rubla Võitnud: Serie. Nr. Serie. Nr. Serie. Nr. Serie. Nr. 19,421 12 3,621 24 17,694 14 14,987 38 1,458 32 13,209 12 3,386 30 10,117 20 11,840 24 237 21 17,600 34 5,517 6 13,012 20 7,547 25 3,053 34 8,851 4 11,149 1 8,595 7 16,313 41 16,586 10 11,751 46 12,588 4 10,353 38 1,603 29 14,264 24 5,399 24 6,720 12 17,521 30 2,788 34 6,597 32 14,563 36 6,224 38 16,181 1 17,890 22 8,568 42 19,532 26 14,406 48 9,491 39 4,684 38 16,706 28 15,198 37 3,898 16 10,161 48 16,154 17 383 12 18,756 32 7,253 27 18,916 29 3,727 8 14,761 40 8,388 21 18,830 25 19,721 41 7,349 20 13,820 43 6,624 36 15,923 15 19,201 26 14,629 17 5,664 26 2,118 2 14,247 38 7,347 34 4,180 31 3,460 40 17,677 21 11,190 23 11,878 14 1,654 15 16,961 21 14,611 42 18,273 16 4,235 32 4,836 28 18,117 44 15,532 26 19,899 34 3,975 16 14,218 19 8,504 17 15,218 4 10,304 6 2,229 15 11,789 43 18,300 14 16,707 34 11,754 50 9,311 11 10,715 16 17,630 31 2,538 26 567 28 2,898 20 9,503 2 14,448 14 16,106 2 19,525 45 14,817 10 3,345 25 10,754 4 4,571 46 3,573 33 7,827 8 1,321 11 8,418 37 15,889 50 483 31 2,825 34 5,041 2 11,689 29 11,203 30 10,449 27 13,620 33 14,436 50 13,339 5 2,792 21 4,522 50 13,711 23 11,251 29 7,282 44 13,415 32 13,695 46 15,486 10 10,431 3 9,041 36 9,210 4 12,146 45 15,011 4 20