Nende allaliste söddade läbbi olli' Rootsi kunningale  suur waesus kätte tulnud ja sepärrast põlle ta Perno linnas ollewa soa wäggedele mhästi sllespiddamist, kui söa-mona murretseds  jõudnud. Keik sedda, mis siis ssameestel  tarwis olnud, olla linna kommandant von Stael-Holstein, meie praeguste Tali herrade pea issa, omma kullu peale murretsenud ja kui ta omma wölga parrast kunninga käest pärrinud, põlle tal Hhha anda olnud, waid kinkinud temmale selle eest Tali mõisa  Tammiste  mõisa, kedda wanna rahwas enne Raakle mõisaks nimmetas, olli Tali karjamöis, mis pärrast issi mõisaks sai. Sedda aega on siis nüüd 250 aastat, et mõisa von Stael-Holsteinide  pärris ommaks sanud. Sedda mälleötuse  päwa pühhitsesid nüüd üllemal nimmetud  herrad. Siin küssib wist mönni: Kes Mid seal need piddo wöerad? Ommetige keik suurtsuggo innimesed ja neist tuntud mõisa herrad? mis putub se piddo meisse, kes meie Postimeest ioeme! Anna aega, wanna kasso wend ja külla wadder, tahhan sulle warsi öölda, enne kui so Harri punnaseks lahhäb, kes piddo wöerad ollid; need ollid keik Tali, Testama,  Ulo ja Surjo walla tallopoead, kedda senna olli kutsutud; muidogi teada, ollid ka sealt ümberkaudo saksa rahwas senna tulnud,  sest römust ossa wötma. Seal polnud wahhet seisuse ja seisuse wahhel, waid keik ollid ühhes seltsis, kui wennad ja õed armastuses  koos, kes keik wägga ausaste ja sõbralikult  said wastowoetud ja üllespetud. Jlmuke olli ka sel päwal wägga kenna. Et agga iggaüks sest piddust täieliko teadust woikö sada; sepärrast tahhame piddo päwa hommikust peale hakkata ja sest otsast otsani konneleda, nenda kuida se keik on läinud. Nimmetud päwa hommikul olli Torri meestelaule  koor ja Testama walla koolmeister omma laulo kõriga seal ausaid mõisa sakso nelja heale lauluga üllesärratamas ja sel surel mällestuse päwa hommikul terretamas, keik teised kutsutud  wöerad ollid kello uhheksa aeaks senna tellitud. Lauljad ollid laulnud ja ausad mõisa saksad terretud, jõudis piddo-wöeraste koggomise  aeg kätte ja wankrete wurrin andis jubba kaugelt teada, et rahwast rohkeste tullemas olli langes iggast küljest nago lada rah- wast kokko ja pea olli keik suur mõisa õue piddo-wöeraid täis. Umbes kello ühheteistkümne aeal, laskis Tali herra omma teenri läbbi keige nelja wallawan  nemad ja ammet-mehhed sui maea jure kokko kutsuda sest seal sai ka se piddo petud kus aulik Tali herra omma proua ja lastega ning Ulo herra neil wasto ollid, onne sowimesi ja terretamesi wastowötmas, agga ka mehhed mõisa herrade polest wagga sõbralikult ja lahkes te ning römolikult wasto wöetud. Seal öppetasid möllemad herrad walla ammetnikudele kätte, kuida piddo pühhitsemise kord nendest walmistud programmi järrele peab minnema ja mis neil seal jures tehha, et keik ausaste ja wisi parrast woiks minna. Senna sammase sui maea ümber ollid pikkad sömalauad  ja pengid walmis tehtud ja nimmelt nenda, et igga walla jaggo issiärranis olli, mis neile kätte näidati ja igga laua jaukF ka kaks ammetniko järrel waatjaks seati, kes söma  aeal selle järrel piddid watama, et iggaüks  wisipärrast süa jn öllut jua saab; ka selle ülle walwama, et middagi pahhandust ei sünniks  , mis selle piddule häbbiks ja teotuseks õlleks; ühtasgo ka sedda, kust toito, se on leiba ja leent ning kust jälle öllut janno kustutuseks  wõib sada. Olli se keik ärrarägitud ja kätte näidatud, mis tarwis teada, siis kästi neid jälle taggasi omma paiga peale minna, kus igga. ühhele su täis wina ja ka üks sai süddame kinnituseks lubbati anda. Kui rahwa jure ollid sanud, kutsuti neid ühte mõisa tuppa ja rahwas jäi wälja, ning seal jaggati mõisa aidamehhe läbbi igga ühhele su täis wina ja üks kaunis suur sai, kus igga walla rahwale issi haknast sedda sai wälja jaggatud ning walla ammetnikud, kes omma rahwast tundwad, piddid selle ülle walwama, et kegi mitte kahte korda ette ei tulle ja mönni wahhelt ilma ei jäeks, mis jälle sepärrast nenda sai tehtud, et kegi ennesele, kui hable wasstkas, liga ei teeks ja parrast omma joobnud peaga piddo ei teotaks ja selkombel sai assi omma korra järrele ausaste tallitud. » Selle wahhe sees tulli Tali herra wannem poeg, kihhelkonna kohto herra von Stael-Holstein,  Wendensteini wabrikust, mis umbes paar wersta sealt emal, omma wabriko rahwaga 260