berneri herra on, kuida Tallinna seitungist leiame, kubbermango seitungi läbbi köwwaste ärrakeelnud, torid öuno mümast. Et se aastased  ilmad sesuggused, kuS igga wilja suggu omma walmistamissega hiljemaks lähhäb, nenda  jäwad ka õunad, omma walmis samissega hiljemaks, sepärrast ei tohhi kegi neid enne, kui 30. Augustil kaubale tua, mis ülle linna ja ma politseid kästakse holega walwada, et sesuggust  torest kaupa turrule ei toda. Ühtlasse  antakse ka teada, et öunde müminne Peterburgis otse nendasamma künni 30. Augustini  köwwaste ärrakeeldud. Peterburgist. Üks Peterburgi Wenne seitung teab sest könneleda, et Peterburgis se könne rahwa keskes ümber jooksta, otse km saaksid Mihkle ku löppul wannad pabber rahhad  ude wasto ümber wahhetud, mis agga mitte järsko ühhekorraga, waid aega möda peawad ümber wahhetud sama. Ued pabberid  peawad isseennesest wagga kuntslikult tehtud ollema, nenda et nende järrel teggeminne  koggoniste woimata peab ollema. Omma  wärwitud näo polest peawad otse nenda jama, kuida wannad on; agga ühhe saea rublase  peale tulleb keisce proua Katarina, 50 rublase peale Peter l, 25 rublase peale Tsaar Aleksei Mihailowitshi, 10 rubla peale Tsaar Mihael Weodorowitshi ja 5 rublase peale Dmitri-Donskoi pilt. Kolme rublased ja rublased  jäwad ilma pildideta. Sesamma seitung könneleb Suurwürsti Aleksei  Aleksandrowitshi reisist: ..Peale selle, kui Suurwürst Malta särele olli jõudnud, ja sealast  pea linna Lawalette 25. Zunil olli läbbi käinud, olla ta ka süggawamasse sare peale läinud, et omma silmaga keik nähha, mis seal kaswab. 26. Zunil olla La kaunis pitk aeg saddamas aega wiitnud ja sedda järrel wadanud  ning 27. Malta sarelt auro laewaga ..Olga" ärraläinud ning 2. Julil Gibraltari sanud. 19. Zulil olla ta kalli terwisega Kadikse  linna jõudnud, kust tal nõu olla keiserlikke  auro-laewaga ..Aleksander Newski" sure Atlandi merre peale minna." Keisre Herra  isse olla 22. Zulil enne lõunat kello 10 Oreli linna jõudnud, kust ta kello 12 jälle eddasi läinud ning 26. lõuna kello pool kaks kalli terwisega Liwadia linna sanud. Wladimirist. sEllajate Sealatses kubbermangus möllata ellajate többi mitmes makonnas ja linnades ni hästi hobbuste  km sarw-ellajate seas ja jätta mitme mehhele silmad wet täis. Tamarast. uggune rah- Samara kubbermangus on otse nisamma  mitmesuggust rahwast ellamas, kuida pöesa warjus södikuid. Seal on praego Slawid, Sakslassed, Kirgisid, Kalmukid ja Eestlassed läbbi seite koos. Ühhe seltsi kassi käia parrem kui teisel; keige waesem luggu olla Eestlastel, nad ei sada seal wcel kuidagi järje peale; mis wigga seal jures, sest ei sada kegi arro. Kirjutaja, kes sealatse rahwa luggu Moskwa seitungi sisse üllespannud, könneleb:  „Peale selle, kui ollin kuulnud, et aastal  1859 Lätti rahwast paljo olla Samara kubbermango ellama tulnud, otsisin ma neid iggas kohtas ja püüdsin nendega tuttawaks sada, agga minno sureks immeks pannemisseks  leidsin minna Lätlaste assemel kauni hea pessakonna Eestlassi eest, ülleüldse 691 waimo meeste- ja naesterahwast kokko mis 125 wamilisse langeb. Nemmad ellawad seitmes küllas ja on üllewägga sure waesusse sees. Need 125 wamilit ellawad 95 tallomaea ja 47 kopa sees, umbes ühhe kolmanda jaul ei olle ellomaea. Ülleüldse on sel rahwal 227 hobbust, 226 sarw-ellajast, 121 sigga ja 363 lammast. Keik se ellajate arro on selle rahwa  kohta liig weikenne. Neist 691 hingest mis seal ellamas, on 279 ka pissut koli öppetust  sanud, agga teised ei tea sest middagi. Et nad ni wägga waesed, sedda lükkawad selle süüks, et ni järsko ühhest klimast teise läinud; ka arwatakse neil sealatse ma harrimisse  tundmissest suur pudus ollewad. Ollid ehk koddo kül targad pöllomehhed, agga sealane  ma, mis keik kõrge kõrbe ma, tarwitab teist harrimisse tarkust ja peale selle weel põlle se ma neile nende jöudo möda kätte jagga- 261