jalt paar sammo laiad, kelle sisse ial ei olle wöimalik  ühtegi krawikeft kaewada, sest et hulga assi on ikka hulga assi; kui sea! ka kül üks tahhaks, siis teised ei lasse. Pealegi on mõnui onuna pöllo nori peale lasknud pikka wösso kaswada, kuhho talwel rohkeste lund kokko tuiskab, mis kewwadel teiste põldude peale wet lemendab, ning nenda liggiliste põldude rammo wägge ärra uhhab. Mitmed maddalamad sured ma platsid seisawad hopis üllesharrimatta, sest et kegi üksik biug ei sa omma jaggo ülleswötta, kui teised ka ühhes ei wõt- La ja krawa ei kaewa. Üksnes mõisade maad on ka sealgi ühhes suurdes tukkides, neil on ka krawid sisse kaewatud ja muido korralikkult harritud. ~Se ma Pihkwa ja Peterburgi wahhel raudtee  liggidal, on wägga tassane ja maddalik, kellest surem ossa metsa al seisab, kus jällegi üsna hädda parrast krawa tarwis õlleks, siis kõlbaks kauniste põlluks. Agga liggi Peterburgi wersta j 9 wöi 16 siit poolt, hakkab liig madda! tassane ma, mis öigussega  sure Newajöe asaks wöib nimmetada, ta on ennamiste keik põlluks üllesharritud ja sure linna sönnikoga rohkeste maetud, ning kuhho kül krawid sisse kaewatud, agga siiski wet ärra ei tõmba, sest et liig tassane ja jõest paljo kõrgem ei olle. Ka siin on rahwale ma nenda ärrajaotud, et mönned pöllo norid mitte laiemad ei olle, kui et astu ühhe sammoga ülle, ehk aea adraga korda 3 wöi 4, siis alled jubba terwe pöllo ärra künnud; ka Sarskoe-Selo  linna pool näggime sedda samma modi. „Wata, nisuggused on need meie rahwast sureks kidetud  hinge-maad; oh et nad sealt wähhegi märko omma pahhä wöttaksid! Nisuggnsle hingemade  läbbi ei sa ma ialgi kellegi parrisseks, waid igga ue rewisioni kirjutusse järrele jaggatakss sedda jälle ueste; agga kus ma kellegi pärris omma ei olle, seal ka kegi temma eest öicte hoolt ei kanna. «Sures Peterburgi linnas olli meil se keige üllem ja armsam assi, et omma kallist KeiserL kaks korda nähha saime, kedda meie Eestlased ni ülle wägga armastame ja süddamest temma pole hoiame; sepärrast ka se näggeminne ei lähhä surmani  meie meleft. Muud sured tähhele pannemisse  wäärt asjad ollid need mitmesuggused keiserlikkud  tarwidnsse ja rahwa öppetusse warranduste houed seest ja wäljast poolt. Nende seast nimmelt suur Keisri Lalwe-palee Newajöe äres, omma mitme sugguste illusa salide ja immewärki ehhitustega.  Seal näidati meile önsa Suurwürst Aujarjepärria kambrid, kellel keik seinad ennamiste  kallid kullatud pilta täis, mõnui tük pörmandut  ja mitto sögi wöi muud lauda, üsna Vs wöi V» tollilift kallist kiwwidest kokkolidetud on. Ka näidati ühhes kitsas pilkas salis wanna keisride kujud, pildid ja nende mitmesuggused asjad, mis wöera made kunningad neile kinkinud. Keige rohkemasse  olli sea! keiser Peter I, omma kaega teh- tud asjo nähha, ka se ratsa-hobbone swäljatoppj, tud), kelle selgas La allati olli sõitnud. Seal liggidal  on admiralitäti wöi merrewäe ministeriumi ma ea onuna kõrge kullatud torni, laewa modellide ja tarwidusse riistadega, kus lahke auwäärt leitenaut  Baranow meile keik neid asjo näitis jq ärraselletas; se näitis meile ka 2 pilliroost tehtud tekki, mis jo 1492 aastal Amerikamaalt todud ja kelle al seal Kolumbusse madrused magganud, et Moskitud spistjad kärbsed) neid siis ei saand waewada.  Seal näggime ka sedda mõeka, mis Peter I. on ärrawötnud Rootsi merrewäe admirali käest. —- Sealt läksime soldatide koli watama, kus mitto sadda noort soldatit, nende seas ka paljo meie Eestimehhi, leidsime wennekele kirjutust ja rehkendust  õppimas; ka leidsime sealt pissukest eestikele ramatokoggo, mis soldatide ja mu luggejate tarwis petakse, ning selle koli üllem, üks auwäärt leirenant Vabisen (kes meile neid koli asjo selletas), lubbas  weel keik eestikele ramatud krono kulloga senna seatada. Keik se olli meil wägga armas nähha ja kuulda. „Kirrikute seast olli meil omma eesti Janikirrik  keige armsam, ja Wenne Isaaki-kirrik keige uhkem ja snrem, omma hulga ja otsata suurde raiutud raudkimwist sammaste, luggematta hulga mallatud kujude, malitud piltide ning kalli kimmide ja paksult kullatud 59 sülla kõrguse sure torniga, kelle otsas 532 astmega kimmi treppi möda 52 sülla kõrgusel meie ärrakäisime, ja sealt ühhe korraga ülle keige sure Peterburgi ja künni Kroonstadti, Peterhomi ja Sarskoe-Selo linnani ärrasilmasime. Kasani-kirrik ja Keisride haua-kirrik omma kõrge kullatud tornide ja rohkeste kullatud mu ehtede, kujude, piltide, söalippude ja mu illo asjadega. Senna haua-kirriko sisse on Peter I. sadik ketk Wenne Keisrid maetud ja nende hauad on seal keigile awwalikkult nähhcr. Ülle sure Newajöe Wassili-Ostromis on krono akademia maea, kus meile näidati keik Wenne rigi isseärranis hommiko poolse rahwa suggnde rided ja muud asjad, ka ennemuistse rahwa töriistad, nenda kui kiwwi kirmed,  noad, saed ja paljo muid nisuggusi asjo, kust seal nored mehhed wöiwad paljo öppetust sada. (Oh et ka meie rahwas omma pöllude ja mu kohhade  pealt nisuggusi manna aea, olgo kimmi- ehk raud asjo, mis agga ial meie aea asjust ja lodud kimmidest teist näggo on, tagga warraks korjaksid, et siis mimaks igga koli jure üks nisuggune pissuke kambrike saaks seatud nende manna aea asjade Lärmis,  sest et seal siis lapsed wõiksid mitmesuggust kasfulikko öppetust leida.) Meile näidati ka otsata  suur põllomeeste maea, kus mägga paljo pölloriisto,  massinaid ja muid tarmidussi rahwa õppetusseks  on. Siin naggime ka kaunis liggidalt meie Keisri ödde, Würtembergi kunninga prouat. Sealt ei olle kaugel keiserlik suur museum, se on 214