paljo kahjo teggewad. Hilja aea eest olli Pennuja waldas Pundi tallo koer hulluks läija  ärrakaddunud, jooksnud kaks tallo läbbi, kiskunud seal ni paljo ellajaid, kui ette juhtunud  ja sealt läinud kolmandama tallusse, kus ta mahha lodud, maea rahwas põlle agga sest kellegile sönna lausunud, hoidnud omma teada, mis mitte õige polnud; sest egga sesuggune  assi ei woi waggusi jäeda, tal on jo sured süggawad jäljed tagga." Mis neist kistud ellajatest sanud, põlle söbber mitte ülles  andnud. Riast. sKindral kubberneri herra kood Meie aulik kindral kubberneri herra  grahw Baranow olla 24. Julil kalli tormisega  Peterburgist koeo jõudnud. Keisre Herra on ministre  komite nõupiddamisse peale 1. Aprillil se aasta Baltiski linna mehhele Aleksander Kahro, temma liggimesse armastusse eest, et ta üht poissi, Zulius Swaigsnit, kes nõdrast jeäst olli labbi kukkunud, wee surmast peästnud,  kus jures ta ka isse pea õlleks woinud  surma sada, üht höbbe au-rahha, selle peal kirjaga ..Ello peastmisse eest" palgaks  andnud, mis ta Wladimiri paela otsas rinna peal peab kandma. Keiserlik arm üllatab  kaugele. Seal olla 22. Julil suur õnnetus olnud! Kuida loeme, olla üks plekseppa sel üks Preisimees, nimmega Johann  Wreborius nimmetud päwa hommikul  kello 8 aeal ühhe maea kattuse räästast, kuhhu ta üht renni seadnud, kiwwi ulitsa peale mahhakukkunud ja omma pead ärra purrustanud.  Kas ta weel peaks ellama, sest põlle sönna laustud. Tartust. sMustl Enne ollid selle nimmelissed innimessed meie Eestirahwal  wägga tuttawad, sest et saggedaste nende  keskes hulkusid ja laiskusse parrast kerjamissega  omma pead toitsid. Kiitsid ennast imme targaks, kes peo-pessast rahwale teadsid paljo ettewalletada ja sedda omma suurt tarkust  ausaste maksa lasksid, agga aega möda kelaö wallitsus sedda hulkumist ärra ja nüüd olla wägga arwa siin ja seal monni leida, kes sallamahti ümber hulgub. Kuida loeme, olla 18. Julil nelli leibkonda Ungrima mustlassi Tarto tulnud, kes omma ellokortert lihhakärnide  lähhedale ülles lönud. Pragi linna wallitsusse polest olla neil wie aasta peale passid antud. Otse liig waesed ei pea nad mitte ollema: mehhed olla targad katla paikajad  ja tinnutajad, käida möda linna ja otsida  tööd; naesed odata, mis tullew aeg saab toma ja lapsed, terrawa silmade ja walge hammastega, soppased kui sea põrsad, narrud kaelas, kerjawad möda linna ja söwad, kui kegi neile annab, ka saia, nende sönnadega: lummal saab sedda maksma. Sealt linna ja ümberkaudo rahwas käida neid, kui imme lomi watamas. sTullekahj Mitte just Tartus, waid 65 wersta sealt emal, on pissukenne Tshorna linnakenne, woi külla kus tulli 18. Zulil hirmus suurt pahha teinud. Otse ühhel aeal, kus selle linnakesse koddanikkud ennamiste keik wäljas olnud, läinud ühhe naese käest, kes leiba teinud, tulli lahti ja et ilmoke kaunis tulene, olla tulli liig ussinussega laiale laggunenud  ja eddasi läinud, et kegi põlle keelda woinud; lühhikesse aeaga olnud 63 keige kennamad maea ma tassa tehtud ja tuhhanded innimessed ilma peawarjuta laggeda taewa al. Surem ossa neist koddanikudest on keigest ommast  warrast, mis neil ka olnud, ilma janud. Tallinnamaalt. sEesti laulikute römust.l  Ommas 28. numris könnelesime sest ütlematta surest römust, mis Saksa laulikud ja keik muud öppetud innimessed, kes laulo piddul  Tallinnas koos ollid, Kosse lusti paikas wimase piddo päwal ollid tunnud, agga tänna tahhame ka pari sönnaga Eesti laulikute römust  könneleda, kes sel päwal Saksa laulikute seltsis mõnda laulo olla laulnud. Üks selle Eesti laulo seltsi lige kirjutab sest nenda: ..Armas Postimees! Et Tallinnas Saksarahwal  suur laulopiddo olli, on ni hästi sul kui so söbradel teada. Keik wöera linnade laulo seltsid said lahkeste ja sure auustamis- 244