Tähhed. Nende hinnad. H. .......... 8 „ Maal ümberwetawa ja kantama kaubatähhed makswad: - wetud kaubatäht...... 15 „ „ kantud kaubatäht. ..... 6„ „ Koddaniko rahhatenistusse tähhed  makswad igga tölisse pealt 2..50 „ Kaupmehhy sellitähhed makswad: I. jaggo iggas paikus ... 20 „ „ 2. „ kolme essimeste paikudes.  ...... 5 „ „ Makirjutud: Riiksradi kohto peawannem Grahw D. Bludow. 30. Z 2. liösa. MiMMekirZki (A. Kaubahonete, podide ja mu rahhatenistusse  maeade pilleti hinnad. Nende pilletide eest, mis podide ja mu rahhatenistusse  honete tarwis antakse, wöetakse sel wisil makso: TäH h e d Nende wie jao järrele 1- kilde. 2. kilde, kmmkaup. tulleb: rubla. rubla. rubla. 1. jaus ..... 30 20 10 2. „ ..... 25 17 8 3. » ... . . 20 15 6 -4. „ ..... 15 10 4 5. „ ..... 10 5 2 Allakirjutud: Riiksradi kohto peawannem Grahw D. Bludow. . Ommalt maalt. Pernust. Seal ta nüüd on! Waewalt ollin minnewa kord nimmetanud, et meie jöggi  jubba rippakile olli ja hobbone ennam ei julgend peale minnema, kui pühhapääw parrast  sedda lummi mahha tulli ja reejallas jälle tossama hakkas. Otsego hilline talwe õlleks tahtnud kiustet tehha, piddime ka weel tuisko näggema, mis hanged aea are weretas. Et sähhärduse äbbariko talwel ennam kindlaid jalgo ei olle ja kewwadine päike ta silmad pea wessiseks teggi, on muidogi teada, agga sedda wöime omnieti üttelda, et tännawo Mihkle - ja Zürripäwa wahhel kord ka nattuke  ennam lund olleme näinud. Tallinnast. sPüssirohho mümissest.Z Tallinna kubbermango seitungis 22) antakse  teada, et wallalissed innimessed püssirohto  muido osta ei sa, kui agga kubberneri herra lubbatähhe peale, ja et kubberneri herra neid lubbatähta muido wälja ei anna, km agga palwekirjade peale, mis kantseleis wöiwad  üllewel hoitud sada. Nende palwekirjade  sees ei pea mitte üksi seisma, kui paljo ja mis seltsi rohto palluja tahhab, waid igga kord ka, mis tarwis ta sedda prugib. Palluja  nimmi peab ta ommä käega allakirjutud ollema. WirrsMMakt. sßömo ja römo mah- Ma römustan wägga kuulda, kui targemad  innimessed Eestirahwa seast ärratundwad  ja tunnistamad, mis meile tõeste karmis lähhäb ja mis eest peame tännama, kui feddch same. Saab mõnni perremees maal omma kohha allamalt rendi peale ehk oddawamalt osta; saab mõnni tener linnas ehk maal parrema  palga ja mönnusama leiwawannema; lasseb  lummal meie pöllo- ehk kättetõöd ühhes ehk teises kohhas hästi korda minna, et tömees  omma pallehiggi ausaste tassutud saab; leiab üks ehk teine hädda sees head nõu ja abbi, no muidogi, mähhärdune mõistlik ei peaks selle eest tännama? Mis hea, on hea. Ommeti  on need ennamist üksikud asjad, mis mitte iggakord ühhelhobil keikide kassuks ei tulle. Hea on, mis üks saab, parrem on, mis paljo samad. Õppigem armsad Eestiwennad,  ikka ennam sest römustama, mis ülleültse  meie keikide heaks tulleb, nenda kui: hea wallitsus, head seadussed, maksud, mis rängad ei õlle, kallis rahho, puhhas öppetus kirrikus ja kolis, Zummala armust wiljalissed aastad, hõlbus tohtre abbi ihho häddas ja muud sellesarnatsed asjad. Üksik rõõm on 102