mmmad Me kibbedaste sõnno wahhetamas ning seal on jubba paljo happo svnno seas; agga loppetus saab jälle ollema, nago üll emal ütlesime: kus et olle õiget tülli, seal ei olle ka õiget leppitust,  agga selle assemel aeawiduks ja raiskamisseks  pikkad kõnned ja waidlemissed. Etnimnimmetud  Saksama sured rigid Shleswig-Holstcini  parrast kuuni palja mõegani tüllisse lähhäksid,  ei ussn ma ni pea mitte; seal peab weel ennam rägitud sama. Äormsi -linnast. Kullerusse mällestusse  kuio.j Se assi seisis mõnda aega üsna waggusi, se on, lemmast ei kirjnlnd egga könneldnd  seitungides; agga lo läks sellepärrast ommeti eddasi ja lahhäb igga pääw. Se assi wõttab kül pajo aega ja maksab arroto rahha, agga tö on ka suur, kunstlik ja kallis Õlleks Lutterusse kuio uksi tehha olnud, siis õlleks se jnbba annno walmis; agga sest ep olle mällestusse teggiatel mille kül, waid nemmad lahlwad õige usso ülleswõlmist  keige nende meesle läbbi, kes paawsti pimmedusse waslo sõddisid, otsego ellawalt nüüdse ja lullewa põlwe rahwa silma elle panna. Keik wäggewamad mehhed, kedda lummal Lutlernsse acal ja enne tedda Ürratas õigel usko ebbaussnst ärralahhutama, nago Peter Waldus, Wiklef slnglismees), Huss sßömimees), Sawonarola  sltaliamees), Zwingli ja Kalwin sShweitsimehhed), pealeselle Melanhton, Jonas,  Bugenhagen, Hntten, Sikkingen, Lutterusse waimolikkud ja ilmalikkud abbimehhed, ja ka paar selleaegsid Saksi hertsogirigi würstisi, tahhetakse wasfest wallalud Lutterusse ümber seisma panna, ühhe sõnnaga: terwe õige usso ülleswõtminne seatakse pildikombel innimestele silma ette. Et se aega wõttab, tööd ja rahha maksab, on muidogi mõista. Et luggejad tö surusse st nattuke selgem arro saaksid, tahhan ma mõnda asja nimmctada. Wüljaraiutud polerimatta  raudkiwwa on 1500 kubikjalga, poleritud  3300 kubikjalga. Keik se suur mällestusse kuio saab 340 tükkist kokkopandama ja Peale 16,000 puda raske ollema. Nahha olli mödaläinnd  aasta lõppetusseni 178,831 kuldnat sl kuld. 60 kopp.) selle tarwis sissetulnud ja sennamale olli tö eest jnbba 60,000 kuldnat waljaantud. Kuida tundjad mehhed tunnista- wad, sada keik Latterusse mällestusse kuio tö, wägga holega ja targaste tehtud; agga kas tullewa  aastal jubba seisma saab, on alles teadmatta. Gonni kinnast. sArndti mällestusse kuio.j Meie olleme sest kuulsast mehhest ja priusselaulikust  ommal aeal ennegi kvnnelcnud. Kui Lutterus paawsti pimmedusse ja eksitusse wasto tunnistas, misga se lummala au arrarisus ja innimeste süddaMetunnistussed omma ikke alla panni, siis teggi Arndt seddasamma wanna Napoleon  Bounaparti wasto, kes ommal aeal kunningate  aujärgesi risus ja rahwast omma allalisses  sõddades suretükkide ja Püsside roaks Prukis.  Jsseärranis on Arndt omma tullise isfamalauludega,  mis Sakslaste süddant kossutasid ja käewart kinnitasid, Napoleonile suurt tülli te nud. Prantsus õlleks tedda sadda kord sure- Lükki proppiks pannud, agga ei sanud kätte. Arndt laulis nago lauloräästas omma issamaja  priusselaulusi, ja igga sönna, mis Sakslasi kossutas, torkis nago okkas Prantsusse süddamesse.  Parrast Napoleoni langemist ja Saksama  priust jäi ta Bonni linna prohwesseriks, kus temma liggi 90 aastat mannaks sai ja aasta kolme eest silmad kinni panni. Tcmma laulo järrele olleme meie ka sedda eestikele laulo „Kus on mo kallis issama?" ?c. kokkopannud. Sakslased on nüüd temmale ka mällestusse kuio malmistanud ning 17. Julil Bonni linnas sisse õnnistanud. Seal mällestusse kuio peal seiswad  ka Arndti laulosõnnad mahharõhhujate wasto: „Se Jummal, kes rauda kaswa' laskis, ei se tahtnud orjasi." Prantsustel on raud Arndt Reinijõe kaldal pahhaks mällestusseks, agga se ei olle minno sü. Arndti ellatand abbikasa ja leske käidi ka sel päwal terretamas ja auustamas.  Au selle rahwale, kes omma mällestusse wäärt Poegi mitte ei unnusta. Saksama rahwaga  ei wõi uemal aeal selle ülle mitte ennam soidelda. Nemmad piddawad surnud melcs, nemmad  ei jätta ka ellamaid mitte kuse al näljakäppa immema, kui nad awwitamisse wäärt on. Sedda teadwad Shultze-Delitsh, Storch, Mosen, Weihrauch,  Gustkow ja paljo muid parreni tunnistada,  kui minna wõeras innimenne. 268