was, kui hunti näwad. Temma pea on meie purrika pea modi terrawa ninnaga ja temma sures suus on mitto ridda terrawaid hambaid, mis ta omma tahtmisse järrele maas wöib hoida ja üllesaiada. Temma pitka, tuggewa sabba sees on ta surem jöud, misga ühhe hobiga innimest wöib surnuks lüa. Temma nälg aiab tedda laewade järvele ojuma, sest ta wöib hirmus  paljo süa. Keik mis ette juhtub, nelab ta alla, olgo ellus ehk surnud, pehme ehk köwwa,  nenda kui: ellus ehk surnud innimessed, surnud lomad, jah, ka puust ehk rauast asjad, mis merresse kukkuwad, nelab ta alla. Juhtub  mönnel madrussel önnetus, laewa pealt sisse kukkuda, siis on tal weel ön, kui kat ehk jalga kautab ja mitte terwelt ei sa ärraneeldud.  Haikalla wöib wägga rutto ojuda ja ka hirmus kaugele ennast missata (hüppata).  Üks haikalla on kord 3 sülda wee seest wäljahüppanud, ühhe Neegri surnokehha järrele,  kedda wee peal hoiti. Sedda hirmust loma pütakse ka kinni. Selle tarwis tehhakse suur raud öng, nago weike laewa ankur, pannakse  raud ahhela otsa, suur tük lihha külge ja lastakse merresse. Haikalla nelab lihha ja önge ning on nüüd isse wangis. Nenda tömbatakse  tedda laewa peale wälja ja tappetakse ärra. Temma lihha ei sünni mitte süa, agga  nahka ja raswa prugitakse mitme asja peale. Miks ma nüüd korraga sest kallast hakkasin  räkima? No sellepärrast, et Znglisma ranna  rahwas sure hirmo sees on, sest haikallad hakkawad jubba nende randas ennast näitama,  mis siamale tundmatta assi olli. Inglased  on üsna ehmatand, sest hiljuti olli üht koggoni Portsmauti linna saddamas nähtud, kus ta ojuja innimeste kallale õlleks läinud, kui mitte üks suur söalaewa paat, mis söudes tulli, tedda ep õlleks emale pelletanud. Nüüd pudub weel, et haikalla järg ka meie Balti merresse tulleb, siis on asjad hästi! Suurwürst Konstantin Nikolajewi  ts on omma Prouaga Inglismaal praego wöersil, ja Neid peab ka Parist odatama. Krekamaalt. Kurri tö. Mönned wöerama tutendid on üsna melest ärra. Ammuks  se olli, kui alles Oskar Bekkerist, kes Preisi kunningast püstoliga laskis ja nüüd omma  nuhtlust kannab, räkisime, ja nüüd tullewad Krekamaalt nisammasuggused sönnumed. Seal on Septembri kuus üks pole melega ehk koggoni  meleto noor tudent kunninga prouat lasknud!  Kuida Jummal Preisi kunningast, nenda on temma ka Kreka kunninga prouat hoidnud, et surma kuul ei olle lemmasse putunud. Tudent  isse on marsi kinnipandud, ja saab omma  palga. Amerika asjad on keik alles seggased. Kord tullewad need, kord jätle, teised sönnu" med, tössist asja on raske nende seast wälja otsida. Suri tahhengid põlle selle aia sees olnud,  kuid mönned wähhemad, mis södda ei lõppeta ja kellest ei maksa räkida ; siiski, kes rahhust julgeb könnelema, sedda pistetakse, nago iösama arraandjat, torni ja lastakse istuda.  Amerikama kidetud priusses peab sel sö-aial wähhem priust nähha ollema, kui mönni  kord Türgi- ja Hmamaal. Hädda - palwe - abbi. (Jak. ram. 5, 16.) (Löppetus.) A b b L. Zubba 13. Webr. Olli kirri seitungis luggeda  ja pääw pärrast sedda öppetajal essimessed  3 taalrit waeste tarwis katte sadetud. Kui Jummal õnnistada tahhab, on lust nähha,  kuida siis loud lähwad. Kolme päwa parrast tullid 92 kirja postiga ja töid ni paljo,  et keik mäemehhe möllad wiimse tingani maksetud said ja 15 kopp. meel jäid. Nüüd olli tänno ja kitus waeses maias ning nende keige suremad sowimissed ollid ennam kui täidetud. Pimme perremees madega öppetajat, agga ennam sedda, kes innimeste  süddamed nago weeojad känab. ga önnistusse öllikruus ei olnud meel ammo tühhi. (2 Kunning. 4, I—6) Külladest ja linnadest tullid anded, ni hästi rahha, kui 334