juhtunud, siis ei tea kegi, mis ued asjad Prantsussemaal olleksid tulnud. Hispaniamaalt. Weeupputus. Sest on tännawo tihti kuulda olnud. Barkelona linnas on minnewa kuus suur weehädda olnud.  Seal on äkkiste wessi lausa pilwist mahhawolanud,  et pari tunniga keik lin nago tukis  olnud, ja ulitsad nago jõed jooksnud. Keik allumissed korrad ja keldrid olnud weega täidetud, ning mis ial wee peal seisnud on möda ulitsat omma teed läinud. Ni hästi linnas kui ümberkaudo on keik rikkutud sanud. Ka seddasamma hädda kulukse Alshiriast, kus paiguti ni sured upputussed olnud, et kümmekonna  kaupä surnokehhasid prüggi ja risso alt wäljakistud, kui wessi ärraallanenud. Tänno Jummalale, meie ommal maal olleme nisugguste õnnetuste eest ennamiste hoitud olnud. Türgimaalt. Perremees ja sullane. Midda ennam Egiptusse witse-kunningas Said- Pasha Prantsussemaal auustud sai, kus keiser  Napoleon tedda üsna ennese sarnatseks piddas, sedda ennam tulletab Sultan temmale Konstantinopolis mele, et temma perremees ja Said-Pasha sullane on. Et tedda seal kegi suretükkidega ei terreta, tundis ta ette, separrast  tulli ta omma uhke laewaga öse pimmedas  linna alla. Ta töi kül ka suri kingitussi kasa, agga ta süddame walluks ei wötta Sultan  neid mitte kui teise kunninga käest tännoga wasto, waid kui omma allama käest, kes tühja käega perremehhe ette ei tohhi tulla. Se peab uhket Said-Pasha nenda pahhandama, et ennast  haigeks teeb ja laewa pealt ei tahhagi mäele tulla. Suurde meestel peab ikka omma  melehaigus ollema, et nemmadki siin paradists  ei olle. Amerikamaalt. Pärdik rahha tenistus.  Meie päiwil on mammona tenistus wägga suur. Kui agga rahha woib tenida, üks puhhas, kuida wisi ja mis läbbi. Amerika  söas on kaks tohtrit selle nöu peale tulnud,  langenud söamehhi, isseärranis peali- kuid nisugguse rohtudega sissewöida, et kiwwiköwwaks  lähwad ja mäddanemist ei karda. Need surnokehhad saatwad nemmad siis nende suggulastele koeo ja lassewad selle eest head hinda maksta. Ka wöiwad söamehhed, kes parrast langemist lahhengis ei tahha teistega ühhes unnikus maetud sada, jubba ettemaksta, soldatid 25, pealikud 50 Dollarit, siis sawad selle eest parrast sissewöitud ja suggulaste kullo peale koeo sadetud. Nende kaup peab ni hästi jooksma, et neil jubba liggi 4000 surnokehha nenda olla sissewöitud ja koeo sadetud. Jälle üks uus assi, mis.siamale ei olle olnud. Mis hirmsad asjad söas sünniwad.  Seal lohkus kord waenlase suretükki kuul aurolaewa peal aurokatla purruks, mis läbbi laew seest tullipallawa auruga täidetud. sai. Se olli hirmus! Korraga olli laew nago  keew padda kane al ja waesed söamehhed seal sees! Muud auko ep olnud, kui suretükki lugid. 182 meest said sel kombtl ellawalt ärrakedetud. 30 —50 ollid pool kenud lugidest  wäljasanud ja mäele püüdnud ronnida, agga seal lasksid waenlgsed suretükki ja püssidega  waesid õnnetumaid, kes surma suust surma  suhho ollid läinud! Oh södda, kui paljo hirmust ahhastust ja hädda tood sinna kasa! Jutto jätkud. Adwokat ja tallopoeg. Üks tällopoeg läks linna adwokadi käest nou küssima, kus ja kuida ta ühhe Lihhoniko peale piddi kaebama, kes tedda olli sõimanud. „Tühhi tö! kostis adwokat. Kui ma keige nende peale tahhaksin kaebada, kes mind seadusse pöörjaks, kelmiks ja koeraks nimmetawad,  siis õlleks mul —" „Zah, Teiega  on teine luggu ütles tallomees rutto wasto. Teie ollete adwokat; agga meiesugguue  õige innimenne ei tohhi sellega mitte rahhul olla." Meistri õppetus. Rätsep Boks tahtis onuna öppipoisile selgeste  ärraselletada, mis mödaläinud, praegune 335