Saremaalt. Ae kirriko önnista- Sealt maalt tullewad meile kül wägga arwa sönnumid ja wist on se se wigga,  et ülle kahhe wäina peawad tullema, sest muido peaksime ommetige nattuke rohkem neist kuulma. Se kord on meile sealt wägga rõõmsad  sönnumed läkkitud, mis wägga meie tännase  päwaga ühte passiwad, sest se pääw on üks römopääw ja need kallid sönnumid sullawad  nago meie römuga ühte. Kuulgem siis, mis üks kallis öppetaja meile sealt kirjutab: ..27. winaku päwal sai uus kirrik Mustjallas  sisseönnistud, kelle kallal 2 aastat olli tööd tehtud ja waewa nähtud. Meistriks olli senna kutsutud Pörawerre mees Hindrik Jakobson,  tark ja aus mees, sesamma mees, kes Wändra kirrikule torni ehhitas. Ep olle tarwis,  selle mehhe tööd kita, se kidab isseennast ja on lota, et se temma tehtud uus kirrik ülle kahhe wäina üllemale paistab, mitte omma kõrgusse polest, waid omma ausa tö polest. Mitto selle tö meistrit on ahned ja kasso püüdjad, tewad omma tööd silmakirjaks, ja kelmistus tulleb pea ülles. Tänno selle auwäärt  mehhele, kes meile Saremale ni kenna Jummala koea on ehhitanud, temma õlleks sedda hea melega weel kennemaks teinud, agga  mis on 5000 rubla selle tö kohta. Agga tulleb ka weel üht teist meest tännoga  nimmetada, endist Mustjalla öppetajat Masingit, kes wässimatta rahha kokkokorjas ja sedda kenna plani Peterburgis laskis tehha. Minno arwates ei seisaks praego se kenna uus kirrik mitte Mustjallas, kui Masing ep õlleks sedda asja ülleswötnud. Ei õlleks meil ka weel ni armsad piibli luggud käes, kui temma mees ep õlleks sedda waewa ennese peale wötnud, neid kirjutada. Otsego kaks mällestusse sambast paistwad need kaks: kirrik Mustjalla koggodussele, agga piibli luggud keige ma rahwale. Tänno ja kitus sellele, kes sedda wäärt. Agga ei sünni mitte kolmat meest nimmetamatta  jätta: endist Mustjalla öppetajat Bergwitsa,  kes Perno linna läks. Et rahha kül olli kokkokorjatud ja kiwwid ennamist jure wetud,  siiski õlleks meie arwates weel aega wi- detud, kui temma mees ep õlleks peale aeanud.  Ta isse kül ei sanud ues kirrikus Jummala  sönna kulutada, waid piddi maddalas palwekoeas Zummala tenistust piddama, mis mitte kerge assi ep olnud. Zummal andko temmale, et uus koggodus Pernus tedda mõistaks  omma armastussega kinni piddada, sest sedda on ta wäart. Sest meie peame tunnistama,  et temma wässimatta omma karjatse tööd Mustjallas on teinud. Sago weel siin nimmetud, et temma kolmas öppetaja on, kes sealt ärraläinud, ja keik on weel ellamas. Se panneb mõtlema. Nimmetud päwal kello 10 läksid piiskop ja 9 Sarema öppetajat, pühha koea riisto kandes  ja „Eddasi, eddasi" lauldes, kirgomöisa treppilt kirgo pole. Kellad hüüdsid armsaste kõrgest tornist, suur rahwa hulk otis jubba ammo kirgo ees ja ümber. Kui öppetajad kirgo torni ukse ette ollid jõudnud, teggi Waljalla  öppetaja Wrank lühhikest könnet koggodussele,  kelle alluseks ta olli wäljawallitsenud neid sönno: Taweti laul 122, 1— 4. Löppetusseks terretas temma koggodust nende endise öppetaja polest, kes sel päwal waimus nende keskel olla. Siis andis wöörmündri herra v. Ditmar ue kirriko wötme piiskoppi kätte, kes ukse lahti teggi. Kenna kantsel ja altar paistis silmi. Piiskop, kes altari sisse läks, wöttis öppetajatte käest keik pühhad riistad  ja seadis neid altari peale. Pärrast koggudusse  laulmist teggi piiskop önnistamisse könnet, kelle alluseks ta neid sönno olli wäljawallitsenud:  „Eks teie ei tea, et Leie Zummala  tempel ollete ja et Zummala Waim teie sees ellad", Kor. 3, 16. Löppetusseks õnnistas  temma pühha risti tähhega kirrikut, kantslit ja altari. Pärrast tedda teggi linna öppetaja Hesse ja Kerla öppetaja Meder ka lühhikest könnet ja siis hakkas altari tenistus, mis Karja öppetaja Hunnius piddas. Parrast  pealaulo laulmist Nr. 316 läks Pühha öppetaja Gahlnbäk kantsli peale ja teggi essimest  jutlust, kelle alluseks ta olli ärrawallitsenud:  wangihoidja küssimist ja Paulusse wastust  Apostl. Tegg. r. 16: „Mis pean ma teggema,  et ma önsaks saan? Ussu Zssanda Ze- 3