wabrikud töusewad, ued ulitsad, ued sillad:c. on jure tulnud. Ka seestpiddi on mönni assi teiseks läinud ühhe sönnaga: wanna armas  Ria lin mõistab mis mönned wähhemad  mitte ei mõista, se on, neil päiwil ellada,  mis just käes on. Kui Ria kalendris seisab 1861, siis ei olle rahwas omma ellokombedes  mitte sadda ehk paar sadda aastat taggasi janud, waid nende meles ja ellus, nago kalendris, on iggal pool 1861. Sel 12. Septembril olli neil jälle üks isseärranes  römopääw, sest sel päwal sai nende  ue raudmantee sõit awwalikkult allustud. Krono polest olli üks komissionikohhus nimmetud,  kes keik sedda tööd ülle watis ja wägga hea leids ollewad. Kello 12 lõuna aial sai esmalt üks prowisöit tehtud, kus kindral-kubberneri herra, Ria kommendant, wiitsekubberneer ja muud ma- ning linnaüllemad  kasa läksid. Pärrast sedda, kui nad taggasi tulnud ollid, peti suurt prukosti, kus Keisri Herra, Keisri Proua, Suurwürst  Aujärjepärria ja keige Keisri suggowössa  peale terwisse j õgid la hurra ei tahtnud  lõppeda. Seal jures peti ka pitkad könneo,  kelle seest meie üht ja teist teada anname.  8. Mail 1858, se on 3 aasta ja 4 ku eest, allustas meie auustud kindral-kubberneri  herra sedda raudteetööd seläbbi, et need essimessed labbidatäied mulda kaewas, ja tännawo  12. Sept. Olli keik se tö walmis. Nüüd antakse ka lähhemalt teada, mis selle aia sees tehtud on. 500,000 kubiksülda mulda on eest ärrakaewetud ehk teise kohta täidetud, 73,000 kubiksülda krusi on wetud ja prugitud  ja 300 wersta krawi kaewetud; raudlattisi,  kus peal rattad jookswad, on 430 wersta mahhapandud; 62 kiwwimaia, 222 wahhimaia, 9 suurt ja 200 pissemat silda ja üks kahhe tradiga telegrahw on raudmantee  körwa seatud; 545 isseärranes tõllad ja wankred, ni hästi innimeste kui keige mu asjade  weddada, ja peale 400 mullawankred on murretsedud; 34 weddamisse- ja 6 auromassinat  on wöeralt maalt sia todud ja kokko pandud.  Mönnikord on 10,000 Lnnimest raudtee  töös olnud ja nüüd on keik walmis et wöiwad eddasi ja taggasi tormava lasta; 212 ammetmeest ja 333 wahti on raudtee peale saetud. Ria raudtee perremehhed ütlervad  ka, et nemmad omma raudmaanteed ni alwalt ehhitanud, kui ial wöimalik. Suur Nikolai - raudmaantee Moskwa ja Peterburgi wahhel kahhe pari röpedega maksta 121,420 rubla wersta pealt, teised wenne raudteed ühhe pari röpedega 96,000 rubla, Ria-Dünaburgi  raudmaantee kahhe pari röpedega ei tulla mitte ennam maksma kui 50,000 rubla wersta pealt; agga nemmad ei olla ka muud ehhitanud,  kui mis tarwis olnud, et ilma asjata illo ja ehhituste eest mitte ilma asjata kullo põlle tulnud. Littawiamaalt. Seal on krono talZomade  müminne jubba hakkanud. Hiljuti on 3 kronowalla perremeest ommad tallud ärra ostnud ja warsi wäljamaksnud. Keigewähhem  neist talludest maksnud 100? ja keigesurem  1323 rubla, agga sest on kahjo, et ep olle jure pandud, kui sured need tallud taalri arro järrele olnud, et teäda saaks, kui paljo krono Littawiamaal taalrima eest wöttab. Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Söalaewad. Nendest on nüüd Saksamaal iggapääw keige ennam jut. Inglased pahhandawad, Prantsussed pahhandawad,  Daanlased pahhandawad, ütlewad: „MLs tühhi Sakslased söalaewadega tewad, neil põlle wet, kus neid sisse lassewad?" Sakslased  agga korjawad rahha ja ütlewad: „Korjame  agga peale, just nende pahhandusest tunneme,  et se meile kassuks tulleb; kui se meile kahjuks tulleks, siis nemmad kidaksid. Kui nemmad omma kasso peale watawad, ei tohhl  meie omma kasso ka ärraunnustada." Se on imme kül, kuida Sakslased, kes muido paljo kokko ei sünni, ses asjas ni ühhes nöus on, et ka jubba naesterahwas omma kuldehted  hakkawad selle tarwis kinkima. Mõrtsuka nuhtlus. Mönne näddala  eest sai teäda antud, et üks kurrri innimenne,  nimmega Oskar Becker, Preisi kun- 308