tarwis põlle kui rauad peale panna, agga et ehhitajatel wahhest näppud kukru põhja putuwad,  sepärrast takkistab tö, egga lähhä nenda  eddasi kui tahhaksid. Wäljama sured kukro mehhed läksid jubba liig uhkeks ja tahtsid Wenne rigi wallitsussega nago kas hiriga mängida, egga möttelnud polegi selle peale, et ta mänguks nattuke liig suur on; nüüd näitab Wennelane et ta üksi ka middagit jõuab ja mitte iggakord, nende käele ei tulle musso andma ja neid nende koppika pärrast kummardama. Ammugi teada, mis iggaüks isse teeb, on tal ikka keige armsam ja wist ka keige kassulikum. Nisni-Nowgorodist. sWilja ikkal- Meil on allati wihma ja neil suur põud, nenda lasseb Jummal mailmas asjad sündida, ühhed maitswad ommast waewast  romo, teised kurwastust. Seal kubbermangus  on liig palla rukki ja kaera põllud nenda ärra körwetand, et neil middagit lota põlle, ja sepärrast olla ka wilja hinnad kahhe päwa sees wägga kõrgesse tõusnud. Kaerad, mis enne üks rubla maksid, makswad nüüd kaks, ja rukkid on 8 rubla pealt 12 peale tõusnud. Kellel nüüd wanna warra aidade sees seismas, need tostawad mütsi; sedda põlle ka lota, et hinnad se aasta weel alwemaks  lähhäb. Wöeralt maalt. Berlinist. Mis seitung meile nüüd kätte juhtub, se könneleb  Saksa- ja Dani ühhendussest ja rahho taggumissest. Nad taowad nago seppad senni  kui raud palla, kui külmaks jääb, siis ei hakka kokko; nad pörawad ja känawad, taowad  ja wiliwad, ikka weel ei tahha passida, weel pudub siit weel sealt, iggapiddi on neil pikkameelt ja kannatust tarwis, muido on raske middagit, mis laggund jälle kokko sada. Daanlane lubbab hertsogi maad täieste omma  küljest lahti, agga lissab jure, et need maad ei mitte Preisi- egga Austria pärralt ei jä, waid selle ommaks, kellel õigus neid pär- rida. Berlini linna odatakse kongressi kokko tullewad, kus omma töga enne arwawad malmis  sawad. Kui se pärris meister  manna  taema tädike nende keskes istub, siis põlle wigga, siis on assi marsi tallitud; temma  mõistab sedda tööd wägga hästi. Söa kullo polest on neil ka meel mõnda läbbi räkida,  küllad same wimaks kuulda, kelle kaela se langeb. Söariistade rahho on nemmad künni 15. Mihkle-ku pawani kinnitanud, kus kummagil pool õigust põlle, sedda kinnitust murda ja sest sadik hakkab siis kue näddaline ette kulutusse  aeg, se on: et kui leppitust ei sa, siis kummagi pool se lubba on ette kulutada, et kue näddala parrast södda jälle hakkab. Selle rahho aea sees jääb Zütland Saksa söameeste wallitsusse ja kaitsmisse alla. Karlsbadist. Austria keiser ja Preisi kunningas, on kui nad seal wimati koos ollid sedda nöu piddanud, Sleswig-Holsteini  söa mällestusseks, neist sure tükkidest,  mis nad Daanlaste käest ärrawötnud omma söa-meestele au rahha wallada laska, mis ni hästi pealikutele kui soldatile rindas kanda antakse. Se pael kus otsa tedda ripputakse  on keskpaigast must, üks äär walge ja teine kollane, mis Preisi ja Austria ühhendust  peab tähhendama. Dani auro-laew ..Dania" tulnud rahho plaggo al Wlensburgist neid Dani ammet mehhi, kedda sealt lahti lastud, omma naese lastega ärrawima. Austriamaalt. sProtokol alla kir- Saksa-Dani rahho protokol, kus sisse taieste üllespandud et hertsogi maad Lauenburg,  Sleswig ja Holstein Dani maast lahhutud,  ja ma piir kinnitad, on nüüd alla kirjutud. Keik Saksama tannab Preisi ja Austria ühhendamisse wöido samist, mis läbbi keik Eüropa sowiminne täieks sanud ja keik kardetawad nokkimissed otsas olla. Keik on ühhe parraja nöudmisse ja ühhendamisse läbbi  täieste kätte sadud ning Daanlane ka sedda  ärra tunnud, et pärrast leppitust Saksa 254