seati, ei pudund ennam kui 244 tshetwerti! Noh, mis muud kui maksa jälle! Jaak maksis teist kord 250 rubl., Mart 50 rubl. (meie ei tea, miks temma wähhem), mis weel pudus, sedda piddid wöörmündrid jure lissama, et walla warra Me kokko saaks. Nüüd alles wõttis uus peakohtomees ohjad omma kätte. Kas meil nüüd mitte õigus ei olle, kui saggedaste peale käime, et kui kegi mu, siis ommeti kohtomehhed seadust peawad tundma? Minge ja ärge tehke mitte uenda. Kohha nimmi jägo Eestinimme parrast nimmetamatta. Eepärrast kohtomehhed ja muud Eestiwem nad, tundkem seadust, tehkem õigust ja ärge jätgem tõt tunnistamatta, kui ka mõnni sedda peaks pahhaks Pannema. Ommalt maalt. Tartust. Kuida kuleme, olla Mitawi raekohto assesser Wiktor Kupsser, kedda meie raekohto polest 14. Detsembril m. a. Tarto kohtopurjemeistriks wallitsedi, Lihwl. kubbermango  wallitsusse polest 18. Webr. selle mm meti peale kinnitub sanud. Muido on aitummal  keik wägga hea, kuid ühhe asja Polest kardame  jälle pudus tullewad: temmal saab kesk Eesti linnas ka Eestirahwaga paljo tallitamist, agga seks wist eesti keelt liig kassinaste kasas ollema. meeste-lauloselts „Wannemuine,"j  kelle liikmete hulk siamale 65 meest on, neist 30 lauljad ja 35 kuuljad, piddas 26. Wedruaril, Suurwürst Aujärjepärria sündimisse pciwal omma essimest suremat ku-õhtut õhtosömaeaga.  Kasatodud wõerastega olli iunimeste hulk uattuke ülle seltsirumi suur: 160 innimest 8 laua äres, seal mõnned piddid ommeti ootma  jäma. Eh? kül seltsitallitajad ommalt poolt teggid, mis wõimalik olli, wõis ehk mõnnel ommeti üht ehk teist püduda, mis head innimessed  ärrakannatago; eks essimenne kord olle ikka esfimenne kord. Ehk kül meie auustud politseimeister  obrist v. Janu au ja muud auliikmed nende keskes istusid, ei olnud seisusse wahheseino mitte nähha. Muidogi teada, ollid meie armsad  koggodusse õppetajad ka pallutud, agga wan- nem õppetaja ei olnud koddo ja norema Zppetajal  ei olnud sel õhtul aega. Kuida need 16 meeste-korilaulo läinud, mis sögi wahhel lauldi, ei tea meie üttelda, sest et isse piddime liggi healitsema; sedda teadko, kes kuulnud; egga Eesti willi essimesse korraga üsna puhhas wõinud olla, eks nad Lula ja puhhasta  weel eddafi. Mis meile agga rõmo teggi, olli se, et Eestirahwast terwisse jogi jures ühhest  suust kuulsime hüüdwad: „Ellago meie Keiser, temma Aujärjepärria ja keik keiserlik  sugguwõssa!" ja se tulli süddamest. Lasseb lummal meid lanipäwani ellada ja annab terwist, siis loab „Wannemuine" omma aastapäwa mälletada. sWalsksid wierublased.j Pabberirahha  püüdwad kurjad ja kelmid innimessed, kes teiste kahjust üllekohto kasso nõudwad, ennam  ehk wähhem iggal maal järrele tehha. Wenne wierublaste seas peab ka sähhärdusi wärdjaid ettetullema, sepärrast anname märgid teada, kust neid wõib ärratunda. 1) walksi rahhade pabber on paksem ja kõwwem, kui õigedel;  2) walkside nelli poolümmargust nurka on nisamma mustjad, kui mu serwa wõrre, agga õlgedel on nurgad helledamad; Z) oigede pealmisse  serwa wessikirri on selgeste nähha , agga walksidel waewalt tunda. (Wessikirri nimmetakse  sedda, mis pabberi peal muido ei näe, kuid Pöra pabber wasto walget.) Sedda pango nüüd wierublaste jures iggaüks tähhele ja hoidko  ennast kahio eest. Perns makonnast. flusa mehhele au.j Üks waene pops olli omma lomaga Talli metsas  palkisi weddamas ja sel wisil ommale 20 rubl. rahha teuinud. Sealt tulles olla ka kõrtsis sees käinud wist mitte üksi soendamisse  parrast ja uksest wäljammnes 19 r. wöörkoeas põuest mahhapoetauud. Teine hea inmmenne leidnud, näitnud ja küssinud: kelle omma se on?" agga et põlle üttelnud mis assi se olnud, siis ei olle kegi pärrinud. Tunni parrast tulnud kautaja taggasi, pakkunud pole leidjale, kui mvnni kätte annaks. Seal tonud aus leidja kahjo, et meie temma nimme ei tea warsi rahha terwelt mehhe kätte ja jätnud  ta omma holeks, ui paljo leido anda, kui 69