hakkatakse jälle sest ueste jutlustama, ning näitab nenda, et neil köwwa nöu olla, asja eddasi aeada. Kust te läbbi peab minnema, olla jubba arrawadatud ja järrele katsutud, kas ma seks hea ja kohhane. Millal ehhitus saab hakkama, on teadmatta, senna woiwad weel aastad minna, sest se pea assi ehhitusseks  pudub alles ja se on rahha! kust nad sedda peawad sama, ei tea nad weel. Pernomakonnast. kel- Üks armas söbber annab meile sest kelmussest, mis Kurressare nekrudid te peal teinud, teada ja kirjutab nenda: ..Webruari ku 12. päwal, na öhto kello 11 aeal, tulli üks L. linna mees omma koormaga,  mis ta Perno piddi toma E. kõrtsi ette, jäi senna seisatama ja tahtis ö-maea piddada. Kõrtsi astudes näggi ta toa nekrutist  täis ollewad, mis ka Perno pole ollid minnemas. Siin näggi ta woimata ollewad ö-maeale jäda, sest pöris kanna pealt ümber, läks wälja, et eddasi minna; agga kohhe ollid  ka nekrudid kannul tagga ja nuggadega mehhe koormat lahti rebbimas just kui kaarnad raipe kallal. Mees sai kõrtsi seina arest hea peo - alluse kätte ja kargas sellega kui kul kannade sekka. Kes matso sai, se teist ennam ei odanud!" «Meie poisid, olge nobbedad, hoidke mees kinni!" hüdis üks ja korraga olli mees hulga nekrudide wahhel, kus ta muud ei sanud, kui appi hüda ja kaks hoidsid hobbust sukörwast kinni, et paigast ei lähhä, ning teised teggid koormaga, mis arwasid.  Mehhel olli suur kast peal, kus 8 puda suitsetud worstisi sees, mis meestele kül wägga sakuskaks õlleks maitsenud, agga õnneks polnud worstide hais neile weel ninnasse  ullatand; õlleks nad sedda teadnud, mis seal sees olli, siis olleksid wist neid keige kastiga  ärra kossinud. Agga ennäh immet! mehhe  appihüüdminne olli teise kõrtsi jure, mis sealt liig kaugel põlle, kuuldud; sealt tulli abbi weel õigel aeal ja iggamehhel ka omma hea peo-allune kasas. Kui nekrudid sedda näggid,  tagganesid nattuke taggasi ja mees sai mahti omma koorma jure minna. Ni pea kui senna olli sanud, kargas ta kohhe koorma otsa,  andis esmalt hobbuse hoidjatele piitsaga wasto silmi, et silmad tuld loid ja parrast hobbusele paar korda möda reisi ja pari minutiga  olli ta nende silmist kaddund. Kaarnad  lendasid kül paar wersta weel järrele, agga ei sanud ennam kätte. Kuida parrast kuulsime, olnud rahha eest palgatud nekrudid teiste nöu andjad, agga isse põlle nad kat külge pistnud." —- Pernomaalt. sOnneto  Näddala  kahhe eest taggasi weddanud Hallinga walla mehhed Sanga mõisa mäest rusi sure maante äre ja et ma pealt kangeste külmetanud,  kaewanud nad alt önekö, sest et sealt paljo kergem olli rusi kätte sada; agga kellegi!  polnud mele tulnud, et seal suur õnnetus woib sündida. , Üks noormees sedda ma selgeste ei tea, kas pois- woi naese mees? olnud al aukus ja wissanud teistele rusi wälja;  korraga langenud ma üllewelt ta kaela ja lönud tedda pihhuks ja põrmuks, et ta kohhe kui kärbes surnud olli! Hulk aega kaewasid teised, enne kui tedda sealt ollid kätte sanud. Wägga halle surm! Kui tal wannemad  koddo, mis ütles nende südda, kui omma poea purrustud ihho näggid koeo todawad! Agga ma tahhan weel ühhest teisest, õnnetumast  surmast könneleda, kellest söbber kirjutab: „Armas Postimees! Tahhan tänna sulle ühhest wägga halledast agga tõeste sündinud asjast juttustada, on so posti-taskus rumi, siis pista ka senna omma söbradele luggeda, et sest önnetussest woiksid öppetust wõtta ja omma tõde jures iggapiddi ennam ettewaatlikkumad  olla. Se olli 23. lanuaril, laks Torri kirriko walla saunamees Jurri Tilk metsast Heino toma ja kui kuhjast koorma olli peale teinud, hakkas ta sedda kinni pannema, agga on sedda kinni pannes, ei tea kuida, koorma otsast mahha libbisenud ja otse kuhja aea teiwa otsa. Teiwas läinud rietest läbbi kehha sisse, kuhhu ta senniks rippuma jänud, künni teiwas katki läinud, siis tömbanud teiwa tükki kehhast wälja siddunud heina koorma ka kinni ja winud koea, seal põlle ta agga 70