mis ei õlle, jälle kaupmeeste nmstpeamaeast rongis  Jakobi-kiruks Jummala tenistust piddama. Sel päwal on uus kindral - supertent vr. A. Kristiani onuna essimest ma-päwa jutlust piddauud  nende sõnnade ülle Rom. 13, 11. 12: „Ärge olge laisad ses, mis teie peate teggema; olge tullised maimus; pange aega täh hele ?e." Ta tulletas neile mele, et temmal ma-päwa nõupiddamiste ülle ue. kohtoseaduste  pärrast mitte kõnnelda ei olle, Maid kui Ewangeliumi tener, piddada ta neile sedda meletulletama, mis mele ja mõttega ristiinnimenne  omma tö kallale peab minnema; Innimeste  õigus jada jo üksi õigusseks, kui se Jummala  õigusse põhja peal seista. Parrast kirriknt läksid keik nendasamma jälle taggasi ja hakkasid harjunud wisil omma nõupiddamessi. Mis seal nüüd nõuuks wõetakse ja mil wisil ka meie peale mõeldakse, peame ärraootma. sHobbuse Ria Landrati-kollegiumi p olest antakse Lihwlandi kubbermango  seitungi läbbi teada, et allamal nimmetud suggutäkkud 1 rubl. eest igga hobbuse kaswataja prukida antakse ja nimmelt: 1) 1' sündinud 1851, Lemsalo kihhelkonnas Drehlingi mõisas. 2) „ 1853, Helme „ Oldre „ 3) „ 1853, Perno „ Ula „ 4) -j- „ 1853, Matthishe „ Breslawa „ 5) 1' „ 1854, Waltenberga „ Kohshkula „ 6) „ 1854, Urwaste „ Urwaste „ 7) „ 1855, Mihkle „ Koonga „ 8) „ 1855, Tarto „ Nopkoi „ 9) „ 1856, Wõnno „ Kaagwerre „ 10) „ 1855, Kalzenau „ Ohdesse „ 11) „ 1856, Tarwasto „ Tarwasto „ 13) „ 1858, Urwaste „ Linnamäe „ 13) „ 1858, Kambia „ Kambia „ 14) „ 1859, Allashe „ Inshe „ 15) „ 1859, Testama „ Testama „ 16) „ 1860, Torri „ Tali „ Kus -s jures seiswad, need täkkud on Lättimaal; agga et keik nimmetud saaksid, olleme meie neid sia ka Messe wõtnud. Tallinnast. Üllekohhus ja kurjus on igga innimessest pahha kuulda, agga meie kõrwus ühhest Eesti innimessest weel kahhewõrra pahha ja wallus. Kuida „ Tallinna seitung" kulutab, olla üks Kullama kihhelkonna, Soiniste walla mees Länemaal kelmil kombel 200 rubl. wäärt rahhamarkisi jarrele teinud ja mehhel on nüüd onuna tenitud lõõg kaelas. Pettusse lcibbi olli pettis koer isse wõrko läinud. Temma olla sedda koera teggo jubba mõnda aastat teinud. Isse ei pea ta kirjutada mõistma,  agga teiste kirja raudnaela otsaga tinna sisse wägga hästi järrele teggema. Õnneks on temma kunstil nüüd ots peal. teab „Tallmna seitung" ka mõnda konnellm. Seal on mõnnesug-- gused asjad nõupiddamisseks ees olnud. Esmalt ue eestikele Lauloramato ülle, kedda kirriko lanloramatuks wastowhtta kül on heaks arwatud,  ommeti selle muutmissega, et endised kirriko laulud seal sees, ni paljo kui ial wõimalik, seks jäwad, mis nad enne ollid.— Teiseks on tummak  õlide ülle nõuuks wõetud, selle eest murretseda,  et nemmad, mitte nenda nago üks Latti õppetaja tahhab, saksakeles, waid nago Wändra õpp. Sokolowski sowib, eestikeles peawad õppetud sama, mis ka meie melest paljo mõistlikkum  ja mõnnusam on. Kolmandaks olla kahhe ue katekismusse parrast kõnneldud, mis vppetajad Hasselblatt ja Körber wäljaannud, 314