kMaste eNMäd peawad ' üüekätte lähhäwatz  ja-ei IttMmala sgga rigi kässust holi, eggansedda sönna meles et igga inni- Menne palle higgi seös leiba peab söma, sedda M l«gga üks aastane T. walla tüdruk, ttimmega Marti Z. ärra uttnustänud ja war- Msega omma pead hakkanud toitma, ning arwanud sedda nisamma palle higgi sees üllespiddaMisfeks,  mis agga kohtud ja wallitsused seks ei arwa. Ta olnud A. walla perremehhe juves tenistusses ja warrastanud omma perremehhe  rahha nattukese, mis La ka aega möda musta päwa tarbeks tsggawarraks pannud, ärra, misläbbi kohto kulamisse alla langenud; käwud ka Willandi te ärra ja istunud seal MAükefe aega keldris raud ukse tagga. Sealt läkkitud tedda walda taggasi, kus nimmetud  aea peale walla politsei üllewaatmisse Ma piddand jäma. Enne kui koeo olli sanud  ja wahhi al todi, warrastanud ta A. walla perremehhe! Nellipühhi laupäwa ösel, selle hea eest, et perremees kallil ösel omma süllast  põlle tahtnud tele sata, wangi weddama, Mitmesuggufed asjad ja ka monne rubla rahha ävrä ja pagganud nendega metsa, kus ta paar nävdaiad teadmata korkas ellanud ja siin ja seal käinud näppo ammetid prukimas. Wimaks  lõhkunud T. walla perremehhe Mart Z. aida ärra, kust ta kaunis hulk asjo wäljaweddanud.  Mart arwanud sedda pahha tööd kohhe temma peale, hakkanud holega otsima, leidnud ka pessa ütles, kus mitte ükspäinis temma, waid ka A. walla perremehhe asjad olnud: linnuke issi lennanud pessa pealt metsa, tabbatud agga paar päwa parrast sedda kinni ja pandud sennist walla hoidmisse maeasse, künni kohto päwani. Kohto ees tunnistanud Marri keik ülles, kelle omma need asjad; igga üks sanud omma kätte, poolteist rubla rahha olla keigist pudo, mis eest ennesele pima ja wöid üttelnud ostnud ollewad. Agga et wargus surem olnud, kui walla kohhus selletada woinud ja et alles surema kohto allune  innimenne olli, sepärrast sanud wangi wisi Perns sillakohto kätte sadetud, kust jälle wanna tultud teed kaudo, Willandisse saab minnema. - Mis kohhus nüüd saab teggema, stvdä ei tea mM Et jubba kolmas kord wsrgüse  parrast kohtv kulamisse al, sest tulleb M ka aMata, et ssädus ühhe sesuggusele tuggewamad  ohjad peale ja waljad pähhe saab pannema. Meie aulik kubberneri herva v. Lysander on kalli terwisega koeo taggasi jõudnud ja omma wallitsusse ohjad jälle peusse wõtnud. sS uu r wöer a Sealt linna rahwas ollid sönnumid sanud, et ÖldenburgL prints Peter auro laewaga Peterburgist Riga tahtnud tulla ja otasid tedda merre poolt tullewad)  ta olli agga sedda parremaks arwanud  raudteed möda tulla ja-sepärrast tulnud ta 6. selle kü päwal, enne lõunat kello senna. Raudte hswis olnud Lemmale wasw, tedda terretamas, aulik kubberneri herra Lysander,  Landrath v. Hagemeister ja purjermeistred  Schwarz ja Hernmark. Sellesamma  päwa pärrast lõunat olla La keik linna läbbi sõitnud ja mis ial tähhele pannemisse wäärt, läbbi wadanud, öhto teatres käinud. Teisel hommikul olla ta eddasi sõitnud ning lähhäb Mitawist, Windaust, Libawist ja Memelist  läbbi Sakfamale. Dünaburgist tullewad need üllewägga kurwäd sönnumed, et tulli 5. lunil öse kello pool ühhe aea! lahti peäsenud ja wägga suurt kahjo teinud» Ni pea kui tulli olla lahti läinud, ja et neil ennestel kustutamisse riistad  ennam nimmekandjad kui tarwitawad riistad  on, separrast sanud telegrahwi läbbi ruttust  Riast abbi pallutud; enne kui agga Ria kustutaja wäggi olli minnema sanud, tulnud uus telegram, mis sonnumid tonud, et issi omma wäega tuld kustutada jõudnud, mis peale iggaüks jälle omma korterisse taggast läinud. Selsammal päwal on mitto telegrammi  ühhe teise järrele tulnud, mis neid sonnumid tonud: Sures ulitsas hirmus tulli; Ria-Dünaburgi raudte howil põlle middagit karta. Peale selle, kui tulli raudte howi pritsugu  pea kustutud sanud, olla ta katoligi kirriko  lähhedalt ueste peale hakkanud, ja et tuul kaunis walli, sest põlle pritsud middagi aidanud.  Et agga tuld keelda laiemale minne- mast, sepärrast põlle neil muud nou ülle janud,  kui maeasid, mis al tule, mahha lohku- 198