ellama ja Issand õnnistas nenda temma tööd, et nelja aastaga 550 innimest ristitud said ja warsi sadeti 12 usklikko saarlast teiste saarde peale pagganattele Jummala sanna wima. Sel kombel on ütleültse Ewangelium löunamerre  saarde peal lautud sanud. Halleluja! 4) Australi sared. Need sared, on 100 pennik. Seltsi-saardest löuna pool. Nende seas on 5 suremat: Raiwawai,  Tupuari, Rurutu, Rimatara  ja Rapa, keik üks teisest kaunis emal, agga ommeti nenda, et ühhe pealt teist wöib nähhä. Kue aastaga, se on 1820 —1826 on ka needsinnatsed sared missionär Williamsi  holekandmisse ja usklikkuks sanud saarlaste  abbi läbbi ristiusko wastowötnud. Williams  on siin, nago mude löuna-merre saarde  peal, ümber käinud ja semet külwi tarwis.  kannud, künni surma sai ja nüüd öiskades leikab. Raiwawai ehk kõrgesaar on ühhe körge mäeringa läbbi kahte jakko jäetud, agga innimessed,  kes kummagi pool kulges ellasid, ollid  teine teisega attati werrises söas. Otaheiti  kunningas Pomare käis 1820 siin ja teggi nende wahhel rahho. „Pange tähhele, ütles temma, kes nüüd jälle tülli töstab, peab wibimatta surma sama. Jummal ei olle meid mitte lonud, et ühte teist peame wihkama, hammastega kiskuma ja tapma, maid armastama  ja awwitama, nags temma keikile on teinud ja igga pääw teeb." Kunninga tahtmisse  järrele wiskasid nemmad ommad ebbajummalad  ärra ja 2 Otaheitimeest jäid neid öppetama. Keik pöörsid aega möda ristiusso pele, ja wötsid ka harritud innimesse kombed wasto. Merre kalda peale sai kirrik ehhitud. Ebbajummalad pandi nende teotusseks kirriko ukse ette seisma ja kegi ei piddanud neist ennam  luggu. Aastal 1823 said esstmessed 52 innimest siin ristitud ja nenda ristikoggdusse allus pandud. Kus agga ristiusk ees käib, seal käiwad ka ristiello kombed tagga järrel. Pea ollid ka selle sare mäed ja orrud, kus söa tulli pölles ja innimesse werri auras, wilja-wäljadega  kaetud ning pigid ja oddad ol- lid adraks sanud. Sedda olli Issand teinud ning temma nimmi sai kidetud ja auustud neist, kes tedda enne ei tunnud. (Jääb polele.) Mönnesuggused sannumed. Pitk ja önneto ello. Dublini linnas, Jrimaal, surri 17. Julil üks wanna mees ärra, kes 106 aastat wannaks sanud ja en« nam kui pool sest ello aiast, se on 58 aastat nörga möistussega hullomaias olli ellanud! Pitk prudi pölli. Rostoki linna jures,  Meklenburgimaal, sai hiljuti üks noorpaar  laulatud, mis mitte ennam ep olnud prudi ja peigmehhe pölwes ellanud, kui 43 aastat. Peigmees olli 72 ja pruut 61 aastat  wanna. Ei need kül naljalt omma höbbepulmi  ennam nähhä ei sa. Znglisma wallitsus on ettewötnud Helena saart, kus endine Napoleon wangis olli ja ommad silmad kinni panni, wägga kindlaks tehha. Sedda pannewad keik wägga immeks ja küssiwad: „kedda nad jälle senna peaksid tahtma wangi sata?" 383 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jaeoby. Teädaandmissed. Eestima kredit-kassa polest antakse teäda, et Tepositi - kassa aasta rendi pealsed ja rentrendi  pealsed wekslid kaks kord naddalas, se on teisipaäw ja rede enne löunat kello 10 künni 12, kui mitte kirriko päwad ei olle, ümberwahhetakse;  sepärrast tulgo need, kennel nisuggused pabberid on, ilmawibimatta ja wahhetago  neid ümber. Tallinnas, 1. Mardi ku pawal 1860. Präsident Otto von Lilienfeld. Nr. 191. Kirjutaja J. A. Thomsen. 1 Tähtwerre möisa Tarto linna jnre tahhetakse  tullewaks aastaks sullasid ja tüdrukuid aasta tenistusse wötta ja lubbatakse fullastele