Agga mo Eestiweud, leinagem kibbedaste, et meite seas nisuggusi Lulletukkisi weel leida on!! - sMoisa preili kassuka märgus, j Ei tutle egga tulle head! Pujato mõisa ukse ees tulli pilleti soldat, pak hõlma al, herra wasto, lonkas ja pällus, et herra temmale küüthobbust annaks, Lemma ei wõida mitte ennam käia. Herra satis tedda minnema, ei anuud hobbust. Agga misga läks soldat? Preili 150-rublase kassukaga, mis ta Präego saksa wõörkoeast olli ärranäppanud. Ni pea kui silmast peasis, Mõis mees nago põdder kargada. lalla haigus olli ttthhi lörri. Õseks jäi ta sennasamma malda ühhe tallopoea jure, heitis ahjo peale maggama ja panni preili kassuka külje alla. Hommiko pannid perrerahwas immeks, kust temma sähhärduse  kassuka sanud. - „Sain omma kindrali käest, kelle proua ärrasurri," kostis warras; „temmal olli neid mitto tossinat. On mul tülliks kanda ja rahhakopp. õlleks mul Larwis ostge ärra!" Rahwal polnud kül tarwis, agga kui sidikassuka wimaks palja 7 rubla eest said, wotsid ommeti. Warras läks omma teed. Tee peal uäggi suurt kibitgat järrele Wllewad, lonkas jälle ja pällus saksa, ennast otsa peale wvtta, kes tedda ka omma kutsari kõrwa laskis istuda. So! mis nüüd wigga, warrastud kassuka  rahha taskus, pettetud hobbused ees, nenda sõitis kelm Perno Pole. Agga õnneks ei kesta kelmi rõõm mitte kaua. Esmalt leiti pari päwa parrast kassukas tallust üllesse ja wõeti ärra, mees olli 7 rubla kolirahha maksnud ja minna ei tea, mis tal muido meel mällestusseks antud. Parrast olli warras isse koddomail omma nuhtluSss  wäärt teggo kiitnud ja pea selle järrele patseris ta, käed selja peal, Perno pole. - Ree ja ratta surm on tee äres, agga Margal möllas. sTullekahjo.j Pühhapääw, 7. Märtsil  põlles Kõppo wallas Kihho wessiweske, moldre ellotubba ja ued karjalaudad kesk päwa aeal mani ärra. Mölder isse olnud kotto waljas  ja perre kirrikus, sepärrast ei olle ka pea middagi wälja sadud. Möldre omma ja tenuna wenna rahhawarra olla ka sisse janud. Lomad on agga waewalt karjalaudast wäljasadud, siis on laudad Põllenud. Tulluke arwatakse maeakorsnast  wäljaläinud ollewad, sest maea on enne põllema läinud ja sealt teised honed. Kui hea õlleks kahjokandjal, kui temma asjad ka kohgil  tullekassas ütleme! seisaksid! Porno makonnast. SKuld uri wargus.j Se olli 5. Märtsil, üu 3 reisiselli Woltwedi mõisa todi ja nende peale kaebati, et nemmad üht naist tee peal tikkunud risuma. Paar tundi enne sedda tulli kolmas „reisisel" isse mõisa ja pällus herra juttule sada. Et teisi innimesi ees olli, piddi ta otama, mis tal suggugi melepärrast  ei näitnud allewad. Mees olli priske näoga,  kennaste rides, kegi ei wõinud tedda kelmiks  arwada, keige wähhem weel mõisa perremamsel;  mees ütles ennast kaupmehhe selli ollewad.  Selsammal aeal olli mamselil tarwis keldri  minna, kammertener läks muiale tallitama ja aus „ kaupmehhe sell" jäi üksi tuppa ootma, künni herra jure piddi peasma, kuhho ta wistlawargamelega  tahtis minna. Ni pea, kui üksi olli, lippas  ta kolmest uksest läbbi herra nmggamisse kambri, tõmbas kuld uri peegli lauapealt, mis 130 rubla, maksis, ja kaddus nago wälk sellega  ärra. Tener ja mamsel mõtlesid teiste wasto  läinud ollewad, agga kui teised Pärrast senna todi, ei tulnud tedda kusgilt walja. Wimaks arwasid, et wist kinni pannemist olli kartnud ja sellepärrast ärrapõggenenud, et häbbi ei saaks; agga ota nattuke. Teisel hommikul Lahhab herra wäljasõita, säh uur kaddund! Herra piddi ilma ürita wäljasõitma. Kul otsiti, jah, minne otsi mullist lund! Meie teame jo, kelle näppude külge uur olli kinni jänud. Teenril tulli kül mõttesse, et kenna sell se meister piddi ollema, et mi üllekaela olli ärraläinud ja omma keppi ka mahhajätnud; agga teised ei tahtnud sedda uskuda,  weel wähhem perremamsel. Noh, naesterahwa  südda on ikka õrnem noort innimest uskma mng ei sa iggaüht kelmi kelmiks petud. Kui agga pärrast kuulda said, et sellil mingisuggusi asjo kõrtsis põlle kinni olnud ja temma mõisas olli walletanud ja pärrast agga warrastada otsinud, siis olli arro kä. Jah, agga sellepärrast weel mstte warras kä. Nüüd kulati iggale pole, kuuni kuuldi, et Willandi pole olli läinud. Kolme päwa Pärrast sõitis tener kohtomehhega järrele. Said kül kuulda, et warras Willandi läinud, agga wõtta kinni, egga ta neid turro 113