tud. Somemaal sawad eddespiddi Rootsi kombel  nelli seisust ollema: möisniko, preestri, koddaniko ja tallopoia seisus, ja need sawad  ommad tallitajad ja eestkostjad wallitsema ning seatud aial Helsingworsi linna kokko saatma,  nende ma asjade pärrast nöupiddama. Sedda nimmetakse siis Some rigkkoggodus, ja mis Keisri Herra nende nöupiddamistest kinnitab, se jääb neile seädusseks, mis nende omma rigikoggodusse süllest ilmale sündinud. Seeb se on, mis neid ni wägga römustanud. Tänno sure Jummalale, ta on meile Keisrit annud, kes otsekui muud ei möista tehha, kui iggal pool omma allamaid römustada. Wennemaalt Ued ello kombed. Muido olli igga talwe Peterburgis räkimatta ello. Rahha olli ka ning surem rahwas laskis sedda ka nago wet wälja joosta. Zggaüks neist tahtis teistest illusam ja kallim ellada, süa, jua, söita, rides käia ja lusti piddada. Mis seks tarwis olli, piddi pärrisinnimestest koddo malmis  pandud ja järrelesadetud sama. 19-mas Webruari ku pääw 1861 teggi selle ello üsna teiseks. Kes enne muud ei jonud kui sampanja mina, sel hakkab jälle öllut mekkima; kes enne igga pääw ued 2-rublased kindad kätte tömbas, se käib tännawo mitto päwa ühhe pariga, mis hopis aüamad on; kes enne üht kallist kassukat teise peale ostsid, need on tännawo talwe koddo omma möisade peal ja waatwad essimest korda ka nattuke omma silmaga järrele, kuida aitas, lautas ja rehhe jures loud lähwad. No jah, innimenne ei olle mitte üksi rahhapillamisse pärrast  mailmas, waid rahhakorjamisse pärrast ka. Nad tundwad ärra, et eddespiddi maggaja kasst suhho mitte ennam hind ei jookse, sepärrast hakkawad  ettewatama ja nattuke kokkohoidma, ja se on nisamma tullus kui löbbus. Teine asst on pärris innimestega omma pöldo tehha, ja teine assi palgatud pri päilisle ja sullastega. Ztgga tööl ja holekandmissel on omma tössine önnistus.  Sest sadik kui rikka rahwa ainus murre mitte ennam Parist' modid ja muud sellesarnatsed  tühjad ja kallid asjad ei olle, lähhäb ka rahha luggu parremaks. Minnewa talwe ei olle Peterburgis kegi alla 5 kopp. rubla peale rahhawahhetajate käest pabberi wasto höbbedat  ja waske sanud, ja wata, tännawo peawad sedda jubba 1 kopp. eest sama. Kamtshatkamaalt. Kallis peatoidus.  Petropawlowski linnast tullewad sönnumed,  kui hirmus kallis nende innimeeste üllespiddaminne  olla, kes siit senna ellama läinud. Sesinnane poolsaar on siit hirmus kaugel hommiko  pool Siberiama tippo otsas, omma 12,000 wersta Peterburgist. Se kord olla seal keigest asjast pudus. Se ma põlleks mitte waene, kui Kamtshadalid tahhaksid pöldo tehha ja karjakaswatada.  Seks ööldakse neil werri sarwe al ollewad, ehk kül muido waggurad innimessed ja lahked wöeraste wastowötjad. Kallapüüdminne  ja pöhjapödra kaswataminne, mis suurt waewa ei te/on nende ainus tö. Meie ma toit peab siit senna widud sama, ja se teeb tedda ülleliga  -kalliks. Ma te on hirmus pitk ja waewalinne,  ja merret?, ümber Ahwrika-, Jndija  Hinama, weel paljo pitkem. Tännawo on seal 1 nael ernid 1 rubla, 1 nael theed 6 ja 8 rubla maksnud; rukki leiba, takgo ja sola ei olle sada olnud, ja sola olla kallasolamisse pärrast  häddaste tarwis. Pöhjapödra lihha on ka nimmetud linna näljahädda eest hoidnud, üks wöerama laew on neile nisso pülijahho winud, mis nemmad seal, möttelge,'l2 rubla puud, hea melega ostnud! Se teeb 36 rubla wakka peale. Sö innimenne seal weel saia pulli! Ued ramatud, mis aastal jure trükkitud. Nenda paljo kui Postimees hea innimeste M. Zürgensi läbbi teäda sanud, on allamal  seiswad ramatud sel aastal jure tulnud. Neid wöib weel ennam olla, agga ennam põlle meile üllesse antud. Merrerisuja kaptein. Eislebenis. Klöppel. Lapse unne näggo. Eislebenis Klöppel. Lapsokeste Joulo :c pühhitseminne. Eislebenis.  Klöppel. Waese seppa luggo. Eislebenis.  Klöppel. Weike laewa öppetaja. Eislebenis. Klöppel. Lapse tännolik jo tös- 6