armsa sure Keisre parile, waid keige Wennerigile  sureks römuks. Keik truid Wennerigi  allamad töstwad käed selle keige wäggewama  Jummala pole ülles tedda kites ja tänna  des ning sowiwad, et keige wäggewam neid ühhe tuggewa armastusse siddemega kokko seoks ning keige Wennerigi sureks ja ütlemata kaösuks õnnistaks, et keik selle sure rigi allamad,  nende eddespiddise wallitsusse al rahholist  ja waigist ello wviksid ellada. Sedda suurt römo asja on 17. Junil 101 sure tükki pauko Peterburgi rahwale teada andnud. (Lõuna Polotski kubbermangus  on 19. Mail kello pool kolm parrast  lõunat larlute külla lähhedal kange tulega  üks tule-kere, (tule püksid) mis hüppamisse  kombel lõunaöhto pole eddasi läinud, suurt kahjo teinud; wägga paljo puid keige juredega maast ülleskiskunud, kolme maea kattuksed  winud ta 49 sammo maeadest emale ja ka paljo muud kahjo teinud. Kuus innimest on seal jures surma sanud ja 16 raskeste hawatud. Wimaste seas olnud ka üks naesterahwas,  kel pissuke laps käe peal kanda olnud.  Tule kerre kiskunud lapse emma süllest ja kerutanud tedda ümber emma pea. Wöeralt maalt. Söa sönnumed. Seitungid könnelewad meile nüüd paljo ja laialt joast ja söa lahhingitest,  mis meie omma pissukesse tasko ei woi mahhutada; sepärrast tahhame agga need keige tarwilissemad ja tähhelpannemisse wäärt asjad wälja noppida ja omma tasku toppida. Austria seitungid könnelewad lahhingist, mis neil 15. lunil Bömi maal Preislassega olnud  ja kidawad seal wöido ommalt poolt olnud;  Preisi seitungid aeawad sedda jälle walleks  ning ütlewad wöito enneste poolt ollewa olnud ja näitab assi kül ennam Preisi kui Austria poolt toe ollewad, sest et Preislassed üht ja teist kohta nimmetada teadwad, mis, kas tormis ehk muul wisil ennesse kätte sanud,  sedda ei leia meie agga Austria poolt mitte. 17. lunil olla prints Pridrik Karl Mtshme jälle tormis arrawötnud ning Austria waed olla Königgrätsi tagganenud; kas nad Josepstadti hoida jöudwad, on teadmatta. Weikseli jöe arest, Shlesia ma lahhingist, ei tahha jälle Preisi ja Austria sönnumed kokko  passida. Seal ütleb Austria jälle woido ommalt poolt olnud, agga teised utlewad tedda teisel päwal Oswietsemist, kus lahhing olnud, ärra Krakauöse läinud ollewad. Kui se tossi, et ta pöggenenud, siis tahhab kitus tühhi olla, ehk wöit liig wäike. Baieri waed on ka wälja läinud ja issiarranis  Sakseni ja Türingi wasto. Sisse pmtud Hannoweri wäggedel põlle muud nöu ülle janud, kui armo palluda ja leppitust tehha;  sest ärrapeasmist põlle neil muido lota olnud. Preisi wäed laggunewad ikka ennam ja ennam laiale iggale pole ja kes weel terwe nahha ja soja hingega peaseda tahhab, se wandugo alla. Münhengrätsist kirjutakse 10. Zunil öhto kello 10. Tänna põlle lahhingid olnud, waid wäggede pea ja keige üllem assi olli, Münhengrätsi  lähhemale sada, mis selle pallawa ilma pärrast wägga waewalinne olli. Ehk kül Austria mehhed keelda püüdsid, läks se meil ommetige õnneks senna sada. Seal hakkas  umbes kello 9 aeal kaunis kibbe lahhing kus mönni issa poeoke maggama pandi; kui paljo kummagi poolt langenud, põlle mitte üllesantud, ööldakse agga ni paljo, et Austria poolt paljo rohkem langenud, kui Preisi poolt. Teisel päwal kirjutakse: ka tänna on jälle Austria  kahjo paljo surem meie kahjust. Meie kahjo on umbes 150 agga Austria poolt on peale nende, mis langenud, liggi 1200 meest wangi woetud. Keik kohhad kust joa wäed läbbi lähwad, on innimestest ni laggedad ja tühjad, et waimokest kussagilt leida põlle. Münhengrätsis, kus peale 4 tuhhande innimesse  ellawad, polnud mitte wiitkümmet innimest  eest leida, keik olnud metsa pöggenenud. Weel siis kui meie wäed linna sisse laksid, pöggenesid mönned omma warraga linnast wälja.  Kaewud on keik täis prüggi ja purro aetud, mis läbbi suur wee pudus. Jtalia wäed on, kuida uemad sönnumed könnelewad Mintsiost Oglio taggasi taggane- 206