Sene 9,163 num. 22. Eerie 71,828 num. 14. 6,455 . 41. - 13,534 „ 50. . 10,289 . 22. .. 10,797 .. 39. 7,907 » 25. . 5,760 . 28. 8,505 . 15. .. 271 .. 27. jnre peame wrel ütlnna, et suur Loos 200,000 rubl. on 12,760 47 peate langenud, selle järrelc wõitis Secic 2,044 .15 20: 75,000 mdl.: Scrie 40.000 rubl.; Eerie 4,829 32: 52,000 rubl.; peale selle wöitsid 3 pilleti iggaüks 1i),000 rubl. ; 5 pilleti B,o<lO rubl.; 20 pilleti loOl) rubl.; teised 260 pillelt iggaüks .s<lo rubl., mis tullews  kord selgem teada antakse. - On ka nenda läinud, kui mõtlesime: waesle laste parrast said losid wõetud, mitte kasso pürrast. Neist woestelosidest, mis meie siin olltme wömud, on wöimud: .15 1,5,04 kaks lastckroct/ .15 2,961 -- „uks pu, kuhdo rideid külge ripputakse," .152,973 „ükS seina kel." Muud uumred ci olle middsgi  wöitnud. Wõeralt maalt. Meie kaebame, kuS kolwc jännd? õ wahhel?a  lõuuapolc käima läinud. Kui meie siin omma uuk aasta! soea wihma ja wälgolömissega peale hakkame. siis lõunapool mades, (uaqo Prantsuks.-, .'ltalia-, paigoti ka Sak- Umuuclajo ja külmaga. Londonis olnud  Neärilamaaw paks luuuui maas, mis luiso ja !otmiga 'uluud. Loja uauab ilma meie loata  teggtU ad, mis isse tahhab, ja lasscb uuniscjad  uurnseda, kui sest middacji mõtlcwad wcilja tullcnad. AqHa ualamc unud asjo. Preistmaot en parlamentkokke  a?Zunud ja kunninqa asscmek kinnika:ud  aujärje körwaS tronikõnnel luggcnud. Pariaft sedda laksid rahwa sabikud ja rnuud rarlammn liikmed emina nõnpiddanttssi alluStama  öllemaS parlamcntimacades wallitscti jäUk end-sed prüsidcnjid, mis jubba eesiotsa kohhc n;paljo lunniSkab: kcis lähhäd jälle wanna wisi lumbqi ei anna Mrcle' Kuida kulukse, möl« poo! fahdeiakse „ õigusest ja seadusse sl" kõn waSn iumipiddada, eh? ?ü! mciesuggune arro ei sa, kuu a uks ja scsamma seadus ni kahte nsggs ja magqo wõib olla. Prantsussemaat ei ütle keiser kellegile mis ta mõtleb. Agga m paljo on teada, et Mehlzikoma  asjad tcunnale paljo murret tewad, ku temma ka sedda ei ütle. Amerika poolt käiaksi peate, et onuna sõamehhi Mehhikust peab koco kut suma, mis Prantsus ilma uõdrusse LunnistuSsetc ei wõi tehha. Amerikameestel on se nago okkas sil mas,et üsna wöeraS mees teisest mailma jaust om mad söamehhcd N>chhiko mabbadriki sadab, sea endist priwallitsust ärrarikkuda tasseb ja omnu lahtmin möda uut kroni ja trvni chhitab, mi< Ämcrika asjad ci ollc, ja sedda omma suretükki dega tahhab jalta! hoida. Nemmad nimmeta wad sedda holimatta pealetungimiseks, mis nei tattviö ei Me kannatada. Sedda tunneb Na poleon isse ka, agga ei tahha tunnistada. Om ma sõamehhi sealt ärrakutsuda, on nisamml valjo, kui isse omma käega Mehhiko troni jäll ümberlükkada ja ärrakautada, mis jo wäggc raske on. Et fesinnane troon üksi Prantsnös pajonettide peal ntlewel seisab, sedda teab iggc laps: tõmbadakse neid alt ärra, siis ei seisa tc mitte kolm pawa kohhe ja Vlakfimiliani keisr nimmi ei maksa middagi. 9tüüd agga Piial Napoleon asjo nenda acada, et Pöhja-Amerikc ühbcndud rigi mallitsus Äiehhiko keisri-riki, mii lemma assmanud, tõssiseks osjaks ttmniStaks siis lubbab omnia wägge koeo kutsuda. Ses agga ei tahha Amerikauiehhed middagi teada, jo sellepärrast ei tea ma mitte üttclda, kuida luggl eddespiddi lähhäb. Spaniama mässamissest ei sa kegi õige! m-ro. Ühhelt poolt ööldakse: „ Põlle suur assi saab pea ärralämmatud:" teiselt poolt jälle: „On snnr kül ning ei kustu ui pea mitte!" Mis on nüüd tossi? Mässajate peamees, kindral  Pr im. ööldakse ühhelt poolt mäggedeöse põg> gencuud, teiselt poolt jälle, et sure mäega wastt pcab panncma: sealt ci sa ükski arro. Nipaljc on agga tõssi, et rahnml sest mässmnissctl mWgisnggusk kasso egga kergitust ei tulle. Seddr on sured mehhed peale hakkannd ja sured looi mad sest kasso ehk kanwad kabjo. Nahmas e sa sealt nmud, kui sedda õnnetumat au, et om ma merd auahne innimeste kurja tö eest wõiwat ärramallada. Prini, O Dounel ehk mis mn? do meel nende suurde nimmed on, ei otsi muud kui rahwa õunetusscst isse omma kaSso. Kuu 14