waldama mässamist tehha, et nenda Rootsi käest mõnda ma nurka lahti leikada ja Somema  külge sidduda. Nenda woib innimenne  pea kimbatusse sisse sattuda, kui ta ettewatamata  omma asjo tallitab. Õlleks ta neile au pakkunud, kellele au tulleb anda, põlleks  tal üht sesuggust pahhandust olnud. Wöeralt maalt. Preisimaalt. sSant Immeks tulleb panna, et Preislane ja Austria  omma Sleswig-Holsteini lapsokest ei sa nenda mähhitud, et ta üks kord wakka jäeks, kissendab ja karjub alla ci, et jubba naburi rahwas ülles ärkab ja peab appi minnema tedda waigistama. Napoleon mõistab sesugguse  asjaga paljo parrem ümber käia; küssigo agga nad temma käest. Mõnne aasta  eest ollid Jtaliama neitsil kaksikud lapsed Sawoien ja Nitsa Napoleon mähkis neid illuste mähkmetesse, wöttis sülle ja läks koeo, ei seal polnud kissa egga kärra, agga ennäh! mis suur karra Sleswig-Holsteini lapsokessel  tagga. Keik sest, et Preislane ja Austria ei mõista öiete mähkida, ruib köwwaste  kinni, sepärrast peab laps kissendama. Selle sure kärra peale olla nüüd Baieri, Sakseni ja Hessen-Darmstadti wallitsussed ülles ärkanud  ning tahtwad watama minna, mis wigga  seal olla. Nimmetud wallitsussed olla Sleswig-Holsteini ma rahwa wannemad ja üllemad Prankwurti kokko kutsunud, et seal nendega mõnda asja läbbi räkida ja neid maid saksa rigi koggo sekka ülleswõtta ja sedda õiendada, mis weel köwwer on. Et se ei Preislasse egga Austria mele pärrast sa ollema, sedda woib wähhem kui laps arwata;  sest se ka tulleb, et mollemad ninna kärtsutawad ja ütlewad: Rahwa wannemid woime agga meie - Austria Holsteinis ja Preislane Sleswigis omma käe peal kokko  kutsuda, agga teistel põlle nendega teggemist.  - Keik jäeb, kuida Gasteini ühhendusses  kinnitub, olgo se asjus mis tahhes. sMele Sest olleme jubba ommal aeal könnelenud, et seal üks maea olli sisse langenud ja paljo innimessi surma sanud, ja pealegi õnnetumat surma prüggi al. Agga ni pea kui kunningas olla koeo jõudnud, on ta kohhe awwalikko ehhituste  ministrit käsknud järrel kulada ja sedda ülles otsida, kelle sü labbi ni suur õnnetus sündinud, ning eddespiddi surema holega selle ülle walwada, et keik ehhitussed nenda tehtud samad, et eddespiddi ennam sesuggust õnnetust  ei saaks tullema. Jtaliamaalt. sWäe ärra kutsu minnes Pühha issa ja Napoleoni wahhel ei olla asjad  ka ennam ni lahked, kui se enne olli ja se olla jubba terwe aasta nenda. Minnewa aasta  Septembri kuul teggid keiser Napoleon ja kunningas Wiktor Emanuel Jtalia asjade ülle kuhhu pühha issa ka wahhele putub, enneste keskes leppitust, agga põlle pühha issale sest sönna lausunud. Nüüd naerab pühha issa ja ütleb: nad on mind wälja jätnud, sepärrast  ei tunne minna ka nende ühhendust ja mis nad seal nõuks wötnud, sest ma ei holi, maid ma lodan selle peale, kelle käest keik abbi  tulleb. Et kül Napoleon on lubbanud omma wägge ärrakatsuda, saab ta wist mõnda  korda sedda enne weel ümber mõtlema, enne kui ta neid siit lasseb wälja minna. Nenda on sealt ma asjad, Prantsusse wäggi uppitab ikka wälja minna, agga ei sa kaugemale  kui käes on. Prantsusse poolt teadwad  seitungid juttustada, et üks laew olla jubba järrele sadetud, mis meest peab ärratoma; sega tahhetakse nago hakkatust tehha. Prantfusfemaalt. sTühhi karras Sealt seitungid tewad selle ülle hirmus suur karra, et nende keiser omma prouaga kord kolera  piddalis käinud. Kui ma sedda nende kohta ni julgeste tohhin öölda, mis mo süddame  peal, siis ei kidaks ma sedda mitte, waid ütleksin: tühhi kissendaminne. Prantlassed on algmissest ikka upsakad. On keiser kord aewastand,  siis visatakse wiimses Prantsusse ma piri peal, otse nago õlleks kord mürristanud.  Nende arwates on se, et keiser prouaga 356