armast Eestinimme ennam meletulletama. Tulleb  agga Liwa-Annus ja teeb meid isse külmaks,  noh, siis jägo tö teiste holeks. —Ju di kurjus. Se on tõeste halle luggu, et meie neist laialipillatud Jakobi lastest, kellest meie ni paljo head olleme janud,  ni saggedaste pahha peame kulutama. Seal on Lattimaal Siggulda waldas üks neist jälle püsti kelmi tempo teinud. Siggulda walla mees, Jakob Ohsoling, wiis Augusti ösel üht tundmatta Juuti Sigguldast Riga, ja ei teadnud kurja möttelda. ta waene mees weddas omma õnnetust wankres. Juut kelm andis mehhele tee peal nisuggust joki sisse, mis tedda nago pu ronti maggama panni,  et maast egga ilmast ei teadnud, kui ka kegi temmal käed, jallad õlleks otsast ärraleikanud.  Kui mees nenda kui poolsurnud waggusi  olli, risus Juut tedda puhtas, wöttis temma hobbuse ja raudwankre, temma rided seljast ja 20 rubla rahha taskust, jättis pool allasti meest mahha, nago Jeriko tee are ja läks omma teed. Nüüd annab Ria sillakohhus sedda luggu awwalikkult teada, et jälge peale saaks, siiski on teadmatta, kas enne wimist päwa kurjateggiaga  kokko juhtuwad. ei jä kelm ommast palgast ilma, tulgo warra ehk hilja. Agga meie näeme sest, et monne mehhega on ettewaatmist tarwis. Tantsukarrud. Need lomad põlle wist kellegil tundmatta, ja mitto on - meitega wist immekspannud, et sähhärdune leiwa teniminne  enne mitte keeldud ei olnud. Seläbbi  on jubba mönnesuggused önnetussed juhtunud,  et hobbused lohkuma hakkasid, innimessed  käed jallad murdsid,' ehk ehmatusse läbbi haiget ja muud sellesarnast. Peale sedda on se üks inneto loma waewaminne, mis ükski mõistlik Lnnimenne ei kida. Et karro kiskja metsalinne on, seks ep olle ta isseennast moondanud, ta on jo nenda lodud. Mis kasso on kellegil sest, kui ta karro tantso nääb, mis jures ommeti mingisuggust illo egga kunsti ei olle? Sähhärdust lomawaewamist  on isseärranis Somemaal ümberhul- guste .läbbi saggedaste nähhä (siin ka tihti küllalt) ja sünniwad mitmed önnetussed. õnneks  on sellega seal teine seadus tulnud. Somemaal  on kowwaste ärrakeeldud, ni hästi karrusi kui muid kiskjaid ellajaid mitte muido, kui kinnise puride sees ümberweddada ja näidata,  kes nähha tahtwad; kui lahtiselt ahhela  otsas neid weel towad, siis wöetakse lomad  käest ärra ja tehhakse neile otsa. Sedda on ministre herra Some kindral-kubberneri  palwe peal ülle rigi teada annud, et need, kellesse assi putub, teaksid ettewadata. Sönnumed wöeralt maalt. Austriamaalt. Allamate rööm. Se on allati wägga armas kuulda, kui luggu «enda,  et allamad armastusses omma üllemate pole hoidwad ja nende sönna kuulwad. lummal  andko sedva iggal maal ja hoidko selle eest, et se kumbagilt poolt rikkutud ei sa. Kuida mälletate, olli Austria noor Keiserina kaua aega häddine; käis esmalt Madeira saardel  Ahwrika rannas, parrast Korwo sarel Kreka rannas/ wimaks Wenedigo linnas ja keige wimaks Karlsbadis terwisse kinnitust otsimas.  Nüüd on siis Zummal ommeti aitnud,  et omma rahwa hulka ue terwissega wöis taggasi pöörda; agga nüüd on ka Wini linna  rahwas üllewägga rõõmsad. Ühhel päwal  minnewa kuus wötsid rahwas nöuuks omma"  terweks sanud keiserinat törwaküünla walgussel  öhto terretama minna, ja teggid nenda.  Kui nõu linnas tutwaks sai, olli rahwast  ni paljo kokko jooksnud, et meeste rong kes pöllewa törwaküünlatega Shönbrunni lossi läksid, 2VZ tundi pikkaks wennis, se on: esfimenne  ots olli kello 7 jubba lossihowis ja wiimne ots jõudis alles kello senna, ja seal olli öiskamist, mängo ja laulo, et imme  kuulda. Sedda teggid linna rahwas; agga tal lo rahwas, mis lossi ümberkaudo ellawad,  ei tahtnud ka tahhajäda. No mis nemmad teggid? Eks sedda, mis neile wägga hästi kõlbas: nemmad pannid ümberringi mäekinkude  peal römotulled põllema. Kes sedda 276