Perno Postimees ehk Näddalileht -S. »S6S Knes keskkäbdM24. Januaril.^ aasta. Ses lehtis seisab: Ued Malt: Riast. Piibli teMus. KMwäürt lMMmme? mad. Hea tük - ebbausko. Posti kirjad. Höudoni AMU PWiis. Ms era M maaW Parlament. -H- KlimchMMMmala Pakase kirri werdaminne. Lcchhengi sönnPmedl' — makoggodusses  sündinud, surnud:c. ' Ued ramatud. 1861. Kuida jubba selle aasta essimesses numres ollete leidnud, olleme meie keik nimme järrele teada annud. Neid on lou järrele poõlsadda tükki ; agga surem hulk on ramatokesed. Warsi ees. otsas seisab üks tossin pissukesi, mis keik Saksamaal Lutterusse sündimisse linnas, Eislebenis, trükkitud ning meile teine kord juttuks tullewad; agga teiste hulgast tahtsime tänna isseärranis kahhest ramatust räkida, mis mödaläinud aastal meie keles ilmale tulnud. 1) „Koliramato seitsmes jaggo: Sündinud nsjade juttustaminne. Teine  pool". (1. ja tl. pool kokko 358 lehhek.) Hind: 55 kopp. Selle tarwilisse ramato essimenne  pool tulli jubba 1858 wälja ning meje arwame, et igga möistlik ni hästi essimest  kui teist poolt hea melega ja tännoga on jlWtowötnud. Mis meil Eestlasel'ülleommast  „Koliramätust" on, eH, õlleks M»am tärwis meletulledada egga sWkÄä» meite seäst, ta w^^^Mam jaggo näljas, ja igga jaggo öppetab isseärralist  tarwilist asja. I. Lühhikenne öppetus öigest kirjutamlssest, 32 lehhekülge. 11. Urwamisse  ehk rehkendamisse ramat, omma lissaga  momöetmissest ja armust, 176 l. k. lil. Öppetus Jummala lomadest ma peal, 94 l. ?. (Õlleks kül wöinud nattuke surem olla, sest Jummala lomade hulk on otsata.) IV. Öppetus terwisse hoidmissest, 56 l. k. V. Geograhwii, ehk mailma surussest ja madest, 162 l. k. VI. Wisiika, ehk lodud asjade issewisidest  ja wäggedest) 106 l. k. ja VII. (Mailma aiaramat) sündinud asjade juttustaminne,  358 l. k. Kus olli enne meie wannematel  tiggi 1000 lehhekülge ni mönnust ja tarwilist öppetust leida? Nad olleksid ka hea melega õppinud, agga kes öppetas ja mis olli neil õppida? Et kele ja kirja polest ka „Ko lira matus" meel igga sönna igga mehhe  melepärrast ei olle, sedda ep õlle mitte immeks,  meel wähhem pahhaks panna. Meie Eesti keel nago need, kes sedda rägiwad, on