risunud, pealege weel peksnud. Mis piddid need 2 herra nüüd teggema? Nad aeasid rööwlite  järrele, üks ainus rewolwer-pistol kasas, ilma et teenrid olleksid jubba järrele jõudnnd. Et neil wägga hea hobbune olli, said rööwlid pea tagga. Kaks sani aeasid omma teed, kolmas, kus 3 rööwlid sees, peti kinni. Üks röwel laskis  püssiga taggasi, kuul nullistas kahhe herra pea wahhelt läbbi. Politseimeister wastas omma  rewolwriga, agga ei sanud pimmedas ka pihta. Kaks rööwlit pannid jalla putgama, kolmas jäi Dunteni kätte , kes ta püssi käest ärrakiskus ja tedda ennest alla sai. Senni kaua wõttis v. Oettingen ruttu rööwli hobbuse pealt ohjad ja hakkasid tedda kinnisidduma. Nüüd ollid teenrid ka järrele jõudnud, kinnistutud  röwel weskadi sani, temma hobbune ja saan ka nhhes, nenda läksid Jllukste piddule jälle taggasi omma lindo näitama, mis tee peal ollid kinnipüüdnud. Röwel leiti siin teiste peamees ollewad. Praego olli ta joobnud täis, ja sepärrast  olli temma kuul ka mödaläiuud; teine püssiraud  olli alles laetud, agga joobnud röwel ei olle sanud püssi ennam wiüna tömbatud, muido õlleks ehk kurja ärrateinud. Teisel hommikul aeas mees silmad imme pärrane, kui kulis, kes temma kinniwõtjad olnud. Nüüd istub raudristide  tagga julges numris. MoöeleVi kubbermangust kirjutakse, et seal 8. Märtsil õhto hilja ennam kui tund aega ui kangeste mürristanud, et maead wärrisenud; wälk käinud wälgo peale ja sellega ühhes olnud raske wihma ja rahhesaddo. Ni warra Põlle sedda muido paljo enne olnud. TsHernigowist kuleme suurt õnnetust. Seal kubbermangus on Põssad Slünkas 3. Märtsil kaupmehhe Ossipowi tulletikko-wabrik öse põllema läinud ja wabriko ma ea mani ärrapõllenud. Kust tulli hakkanud, on meil teadmatta, agga himms halle luggu on, et 30 töpoisikest, kes wadrikus maggasid, keik tullesmma piddid kan-- natama! Mis wõis nende wannemate ja suggulaste  südda ütleda! Wõeralt maalt. Preisi ja Austria asjust. Nende tüllist luggedes, on innimessel nenda, nago kuleks kmw jubba smedtükkid Paukuwad. Mõllemilt poolt walmistakse kõwwaste sõa wasto, agga teine aeab teise süüks. Et se keik Shleswig-Holsteini pärrast on tulnud, on meil ammo teada. Esmalt käisid kirjad eddast, taggasi, ei aitnud. Selle peale hakkasid Preisi seitungid sõast räkima. Austria, kes senni ei wõinud odata, kui assi liig hiljaks jänud ja naber temma peale tulles tedda palja kattega eest leiaks, hakkas ülle pea kaela sõa wasto walmistama. Nüüd olli Preislasi!  asja seddasamma tehha, ja nenda walmistawad  nüüd mõllemad wastastiko. Mehhi kutsutakse  kokko, rüggemendid seatakse rodo ja sõamona pannakse walmis, hobbusid ostetakse üllesse ja smitükkisi wetakse eddasi ja taggasi. Kui nenda eddasi lahhäb, siis on mõllemad mvnne päwaga pealaest jallakannani sõamundris, ja mis saab siis? Nah, siis on üht säddemekest weel tarwis  ja smedtükkid mürrawad ja werri jookseb  ! Sedda sõdda nimmetakse siis Saksama koddosõaks, kus Sakslased Sakslasi tappawad ja teine teisi õhhenal omma issamaad ja rahwast õnnetumaks tewad, nago sedda hiljuti Amerika maal nelli aastat järgemöda olli. Et rahwas ühhel egga teisel Pool sedda ilmasjata sõdda, kus omma warra ja poegi peawad ohwerdama, mitte ei sowi, on muidogi teada, kui rahwa nõu peaks kuuldama. Weel on aeg tuld kustutada;  weel on aeg kokko leppida, mis ka mitmed  weel lootwad. Küssime nüüd, km sõdda ommeti peaks lahti peasma, kumhal peaks siis suremat wõido lotust ollema? - Meie arwates Preisil. Kui kül mõllemil pea ühhe paljo wägge on Austria! 619,000 ja Preisil 638,800 meest), kui kül nMemil pool wäeüllemad ja ohwitserid ühhepaljo  kaluwad, siis on Preisil ikka liggi 19,000 meest ennam, wõib neid hõlpsam ja ruttem kokko sada ja peale selle on Preisil ennam rahha ja parremad sõariistad, kui Austria!, kelle wäggi ni mitmetsuggu rahwast kokko Pandud, kelle riik ui laialinne ja soppilinne ja kelle kassad ni tühjad  on. Kui Austria omma 619,000 mehhest 300,000 waenlase wasto wõib sata, siis on 103