Perno Postimees ehk Näddalileht M 45 iB6S. UhhekfaS kesknäddal 27. Oktobril.^ Ses lehhes seisab. Ommalt.maalt: Pernomaalt: Made ostmissest. Ebbaussust ja arstimissest. Losiminne kirriko  heaks. Mubhumaalt: Õnneta surm. Narwast: Uus kabbel. Tullekahjo. Peterburgist: Leina Jummalatenistus. Hilline mürristaminne. Moskwast: Wals rahha meistrid. Wöeralt maalt: Preisimaalt:  Nukker meel. Hamburgist: Hirmus torm. — Prantsussemaalt: Kolera. Inglismaalt: Minister surnud. Pahhad sönnumed. Uemad sönnumed: Pernust: Mõrtsuka tööst. Riast: Kindral kubberneri ette saminne. Peterburgist: Nekrudi wötminne. Mõistatusse selletus. Ommalt maalt. Permomaalt. Ühhed sesuggused sönnumed on arrudlassed, sest made mümist ja ostmist põlle iggapääw, waid arwa; sepärrast on neid ka wägga pissut  Postimehhe suust kuulda. Keik mümissed  ja ostmissed põlle ka ühhesuggused; agga need kellest tänna tahhame könneleda, on sepärrast  wägga tähhelepannemisse wäärt, et seal müal üks isseärralik armastus, sedda kaupa löbbusaks ja armsaks teggi, mis peale keik müad ei wata; waid nende silm watab  agga rahha unniko ehk lasso peale, kui sureks se on tõusnud ja weel woib tõusta. Nad ei wata selle peale, kas igga maea rentperremees  ka pärrisperremehheks saab, woi aeab üks teine tedda sealt wälja, kui agga rahha sisse tulleb. Agga seal sai iggast rentperremshhest  pärrisperremees. Selle aasta hakkatusses müüs Talli mõisa pärris proua Kristine Marie Frey, sündinud baronesse von Krüdener, Talli mõisa walla tallomaad igga tännise rent-perremehhele pärris  ommaks kolm tallo jäid agga mülkata.  Peale selle, kui Aprilli kuul 1865 kauba-kontrahhid said tehtud ja allakirjutud ning rahha Willandis makonna kohto ees wäljamaksetud,  ollid Jurri päwaga keik endised rentperremehhed pärrisperremehhed, kus iggaüks  issiennese teomees ja orri olli. Sest ei olnud  agga weel kül, et keik Talli walla perremehhed  pärrisperremehhiks said, waid aulik mõisa proua ja herra tahtsid neile weel üht römo tehha, misga nad sedda tunnistasid, et se ka neile üllematta suurt römo teeb, sedda teades: nende tallopoead pärrisperremehhed; sepärrast wotsid nemmad sedda nöu, neile üht römo pühha walmistada, mis ka kolmandamal  Suiste pühhal sai petuo. Aulik mõisa proua ja herra läkkitasid teisel pühhal igga talloperremehhele käsko, wimasel pühhal mõisa kokko tulla. Ükski ei teadnud, mis se piddi tähhendama ja ollid nago pissut kohkund; sepärrast  läksid ka ennamiste keik perrenaesed omma meestega kasa, et nähha ja kuulda,