waewa ja tallitusse eest, mis remmat seal jures olnud, ennego lau! ni kaugele sai, kui pühhapäaw  kuulsime. l M i hkleladawõiksime paljo räkida, agga kellel se tundmatta õlleks? Suur olli ta kül ja wagga palja rahwast kous. Ehk kül meie laat tannawo, neuda üttelda essimesse talme ilmaga sai arrapewd, ollid sarwilissed lomad ommeti kallid, kui mitte jubba ellatand mitme poea emmad ei olnud. Äiltandi maöonnast. ? Meie ei kõnnele sest ennam etzfimest korda: agga rummal, wägga rummal on se pruuk, et nored meesterahwas öse lastakse ümberhulkuda ja möda külla Zuesid ja honepealstd Lüllitseda ja rielda. Kui sedda kassid ja koerad tewad, siis ei wõi meie nende käest parremat nõuda, nemmad on mõistmatta ell ajad; agga mõisttikknd  innimessed peaksid kül parremad ellokombid  armastama ja piddama! Seal ei olle perrewannemad mitte ilmasüta. Kuida wõiks nisugauue mmmal pruuk noorde innimeste seas üllewel petud sada, kui keik wannemad ja perrewannemad  ühhel melel selle wasto olleksid? Rummal pruuk ei sa sellepärrast mitte heaks, et jubba wanua on. Sesmnane ösine hulkuminne  on ka üks meie rahwa häbbimarkidest, mis midda warrcm sedda parrem peaks Eesti kue küljest mahhapühhitud sama, sest et meie nori inuimesst seest ja wäljast ärrarikkub. Midda  terrasem mõnui noormees on öse ümberhulkuma,  sedda lollim ja kölwatum on nisuggune keige hea tö peale. - Meie ei hakka sest ilmetumast  asjast pikka jutto teggema, agga kes wahhegi möistlikkud innimessed on, sawad arrs: et nisuggust asja ei sünni sallida. Ehk se wigga  kül mitte üksi Mllandi pool ei olle, waid ennam ehk wähhem iggal pool, tõstab siiski üks Willandi poolt sõbber se kord selle ülle suurt kaebdust. Temma ütleb: Mitto noort meest piddawad sest rummalast asjast suurt luggu  ja arwawad sedda, uago sead röbbelemist, omnm auuks ja kassuks ollewad, mis ommeti sllreks häbbiks ja hinge rahho rikkumisseks on, ja mitto meest sawad seal jures poolsurnuks tappetud." Ta kõnne!eb nüüd mitto omma silmaga nähtud asja ja nimmetab isseärranis ka üht ja tallo, kus selle Palest ilmetumad  asjad ettetulnud. Kaks meest —ma wõiksin  nende narrilaSte nimmed ka nimmeteda, agga jaga wcel ollid teine teist waese ommaks peksnud ja stis varrast sillakohtus weel peksa sannd. Wiimseft peksult peame nisuggnste kohta ütlema: kahjo sest hobist, mis ehk möda juhtus minnema. - Mõnned peawad seal pool alles üsna t—ninna luggematta voistkesed ollema, ja ka jubba öse ümberhnlkuma. Eks se hirmus ei olle kuulda? Kus seal wanna innimeste piits on janud? Mis peab nisuggustele lummala sõnna Zpvetus kolis ja luggemas kasso toma? Pallun wägga, et igga Eesti perremees selle asja polest onuna õuepealse puhtaks pühhiks ja ohhakad ja nõggesed norelt waljakatkuks, ennego habbi ja hädda Lewad. Tallinnast. sUus lani-kirrikj, mis Tallinna Harjo-wärrawasse ehhitakse, peab ai- Lummat jnbba ni kaugel ollema, et kattus tcrlweks  peate saab. Kiil wvib koggodus, kel mannas  kirrikus wägga kitsas ruum on, ue kirriko walmissamist iggatsedes odata. Kui kaugele Kaarli-kirriko ehhitus tännawo jõudnud, sest ei rägi Tallinna seitung, ei ka kegi mu middagi.  Meil on kül hea hulk haid Eesti sõbro Tallinnas, kedda igga naddala terretame, agga kirjasonnnmed on sealt missad tullema. sSelle aastane wiljasaakj ööldakse Eestimaal tännawo aasta wägga kassin ollewad. Rnkkisaki wõida pea üsna wiljaikkaldnöseks nimmetada ja suiwilja olla külm ossast ärrakärpinud,  mis mitte warra walmis ei olnud. Ka heinasaak  olnud kassin, mis sest wöida nähha, et lomad turro peal wägga oddawalt ärraantakse. Üksi kartohwlid olla ennamist iggal pool korda läinud. Tallorentnikud olla paljo kartohwlid mahhateinud, et neid süggise winakögidesse ärramüa;  aaga hinnad peawad oddawad ollema, sest wähhemad winapölletajad tahtwad omma lööd seisma jätta. sSe on imme, ei kartohwlid  cgga tappaellajad põlle meil Tartus kumbgi oddawad. Kartohwli wak, kuida kaup on, seisab praego 75 ja 85 kopp. wahhel ja weiste hind olli ennamist, nago olleksid neil kullatud sarwed ja sõrrad olnud.) 338