piddajad, omma aastast Postimehhe hinda weel põlle ärramaksnud, sepärrast tulletakse neile sedda köwwaste mele, omma Postimehhe hinda mkohhe ärramaksa ja eddespiddi, ei sa kellegile enne üht nummsrt ennam kätte sadetud, kui rahha põlle ettemaksetud. Sedda pango iggaüks  tähhele ja piddago meleõ, et kui aasta wahhe aeg tulleb, jubba aastane Postimehhe hind enne uut aastat, wanna aasta päwade sees, peab ette tassutud ollema. Riast. Õnnetused käiwad kannul igga innimese tagga ja kes holas põlle ennese ümber watama, woib pea ta näppistust maitsta. 25. Julil, hommiko kello pool kümme, on üks tömees, nimmega Leonard Pridrik Wolkmann, ülle raudte sõitnud ja seal sest äkkilisest rapputamisest, ülle kastiga, mis tal wankre peal olnud, mahha kukkunud ja otse pea. peale, wasto köwwa kiwwi ulitsat, kuhhu ta uimaseks mahhajänud, egga kellestki ennam põlle teadnud. Sanud önneto kohhe piddalisse widud ja peab karta ollema, et surm ello ärra wöidab. sUu s Algmisest on Jummala  seadus nenda, et üks sünnib ja teine surreb ja se kestab pölwest pölweni ja ühhest mailma otsast teise ni kaua kui mailm seisab. Kuida Ria seitung könneleb, on üks raske jalgne Tartus, kelle mahhasamine wist pea kätte saab jõudma ja kui lapsoke ilmale sünnib,  temmale nimmi ..Messilane" peab antama. Sowime ommalt poolt, kui lapsokene ilmale tulleb, temmale kallist termist ja önneliko siggidust.  Zssiennesest mõista, kes wannem, jo selle ellopäwad täis samad, et siit ilmast peab lahkuma ning norematele rumi andma. Immeks  panneme agga, et ommal aeal ka Peterburgis  ühhest raske jalgsest kuulsime, kelle lapsoke  meie teada jubba ammugi piddi ilmale tullema; agga et ta ilmale tulnud, sest põlle ennam jutto olnud; egga ta ommetige enne sündimist põlle surnud? Sedda meie ommetige ei tahha uskuda! - Kuida Ria seitung könneleb  on Tarto gümnasiumi koolmeistril J. Hurt se nõu trükmeistri Laakmanniga ühhes üht eesti kele ku-lehte selle nimme al ..Messilane"  wälja anda, kelle hind aastas 2 rubla peab ollema. Selle lehhe programmi järrele peab ta toma: 1) öppetliko asjo loduse as- just, rohhitsemisest, sündinud asjust, mailma öppetusest, kolist; 2) Aeawiteks: könnelemesi, naljanattukesi, laulisi, mõistatusi; 3) Könnelemisi  eesti telest ja kirjast; 4) Omma ja wäljama  sönnumid ja 5) Teadaandmesi lissalehhe peal. Kes rahwa öppetuseks omma jöudo möda tööd kehha tahtwad, kellest jo weel suur pudus, neile sowime õnne, agga rahwale ka suremat himmo neid luggeda, kuida praego käes on. Wägga liig sure iggatsemise' ülle, seitungide ja aea lehtede järvele, ei woi meie neid weel mitte wägga kaebada. Nende arro, kes neid loewad, woiks meie arwates paljo surem  olla; alles loewad kolm ja nelli ehk terwe külla ühte lehte! Wähhem ossa seitungi luggejaist  peab üht seitungi üksi ennese jauks. Wolmarifi. sHirmus misB Julil Ulpi maldas sündinud. NLmmetud päwal onükssullase naene, nimmega Sanne Jakobson, kes rasket jalga innimene ja kelle mahhasamise aeg igga silmapilk otada olnud, perremehhe karjaga wälja läinud. Aeg olli käes olnud, et karri piddand löunele tullema ja kui ta ikka weel ei tulnud, olla watama sadetud, mis seal wigga olla; agga mis leitud karjasmaal? Parraks  ! Naese surnud kehha hallasti maas, mis keik ärrapurrustud ja mitte kaugel temmast, sündinud lapsoke, hingeto maas seisnud. Seal ümberkaudo olla rohhi ärratallatud ja ma löhhutud,  mis sedda tunnistada tahhab, et naesel  temma mahhatullemisi tunnike äkkiste peale tulnud ja perremehhe manna pul, kes üks wägga pahha ja tigge loom, naese peale läinud,  kelle eest ta põlle ennam pöggeneda jõudnud,  tedda sealsammas ta keigeraskemal tunnil  surmanud. Teine hirmus assi on Ria makonnas Ükskülla  maldas sündinud. Zuli ku 12. päwal leitud üht kümne aastast karjapoissi metsast, kelle rided künni särgini seljast ärrakistud, kehha  sinnise plekkiline, ja ka mönned hawad ihho pealt leitud. Keigist neist plekkidest ja hawadest  on arwata, et waene pois keppiga wöimatumaks  ärrapeksetud ta põlle ennam sö'nna  räkinud; olla ka te peal koeo kandes ärrasurnud.  Kes ta mörtsuk olnud, teab agga Jummal ja temma issi. Sa kallis aeg! mis olli waese karjapoisi käest risuda?! 262