„Minna ei msw rghhg peale, kai sedds tarwilisse asja eest pean wälja andma," olli herra WgHtus. Mi luggu nenda, siis pallun kuulda. Kui esmalt ütlesin, et ma kihhelkonna-kolidest, nago nad praega on, mitte suurt kasso ei loda, siis lodan sedda suremat kasso, kui nende assemele „perremeeste - järgmiste - kolid " ehk lühhidelt „pöllsmeeste-kolid" saaksid assakud.  Pöllomees ei tohhi mitte pöllstööst lahhutuh sada, senm kaua, kui temma pöllust peab ellama. Kes on muud Eesti rahwa känd ehk tü, kui Eesti perremehhed? On agga perremehhed m hästi maia ellus, kui muis asjus kolitamatta ja rummalad, kust peab siis jädaw tarkus tallorahwa sekka tullema? Waeste  rahwa lapsed, kellele ma ka süddamest head sowin, kandwad sedda kihhelkonna-kotist tulles möda maadilma laiali, ja et nad parrast saggedaste  Eesti rahwast üsna emale sawad, lahkub  neil segi nattuke peast ärra, nago lahtine öllut. Nende ello saab eddespiddi ennamist möisade peal ühhes ehk teises ammetis, Linnade  sees ehk krono püssi al ollema. On nad holega öppinud, siis on kül neil kaöso, sest tarkus ei sö kellegil leiba; agga mis saab sest se wald ehk kihhelkond, kes neid kolitas? Peale selle, kui nad koli läksid, ei mõistnud nemmad weel norusse parrast pöllotööd; kui nad kolis ollid, ei öppetud neile seadusse parrast pöllotööd; kui nad kolist tullid, ei tahtnud  nemmad uhkusse pärrast ennam pöllotööd.  Seal ta on. Surema hulga wannemattel ep olnud enneselig pöldo harrida, weel wähhem  pöiale harrida anda. Noh, siis said seks, mis üllemal nimmetasin ja koggodusse kolikullo  olli, koggodusse ennese kohta, pea aego kui wette wiskatud. Kui agga selle assemel üks „pöl!omeeste - kool," olgo ühhe surema walla peale üksi, ehk mitme wahhema peale kokko, saaks assutud, kus esmalt tullewased perremeeste-järgmissed, kes ommal aial küllakolist  ausa tunnistussega labbi käinud, 15. ehk 16. aastaga sisse astudes, n?eel aastat 3, 4 ehk 5 omma eddespiddise ammeti peale kaswatud ja kolitud saaksid: kas se mitte tullusam  ei peaks ollema? Sisseastumisse wan- nadust ja kel! aega wölWgd jo targemad innimessed,  tuida tarwis niwad ollewad, pitkendada  ehk lühhendada ja kinnitada, kui Manna  noor innimenne peab ollema, kui tedda weel wastowöetakse. Jgga maia perremees peaks omma poegade seast ehk kedda muido ennese järgmissiks tahhab panna, sedda wälja otsima, kes ta ennesele ja koliwannemattele näitab kölblik ollewad, kui ni mannaks sanud, siis tedda pöllomeeste-koli pannema ja omma aeg laskma öppida ja tenida. Sisseastudes peaks issa omma täie üllikonna ridid kasa andma ja essimesse aasta pearahha weel ommast  taskust maksma. Selle mundriga, misga poeg koli astub, peab ta 3, 4 ehk 5 aasta pärrast jälle kolist koio tullema. Sesinnane kool ei peaks agga mitte, nago kihhelkonnakolid  tännini, Mardipäwaga hakkama ja Maarjapäwaga,  ehk weel enne sedda, löpma, waid läbbi aasta petud sama. Üht poissi, kes weel künda, äästada ja heina nita ei jöua, ei pea ka wastowöetama; sest keik, mis kolipoiste, ja koolmeistri üllespiddamisseks tarwis on, peaks sealtsammast kolist wäljatullema ning sealsammas walmistud sama. Siin kolis ei peaks poisid mitte üksi kirjutama, rehkendama, laulma :c. waid ka keik muud teggema õppima,  mis ühhe harritud pölloperremehhel ial tarwis on, et ausaste ja korrapärrast wöib maia piddada. Sui aia! on muidogi kolitunnid  lühhemad ja tötunnid pitkemad, talwe jälle, kus pöllotö ni kibbedaste tagga ei aia, wöiwad kolitunnid pitkemad olla. Et nüüd needsinnatsed nored innimessed ka töeste omma  seisust ja pöllomehhe ammetit kinnipiddawad  ja selle jure jäwad, sepärrast peawad nemmad perremeeste - järgmissed ollema, kes liiskowötmissest muidogi lahti on. Se hoiab neid ka parrast koli weel kohhe tee peal: sest kes kölwatumat ello hakkab ellama, peaks ka omma perremehhe-järgmisse öigust kautama ja liiskowötjatte kirja langema. On nored mehhed  kolist lahti sanud ja issa abbiks koioläinud,  siis õlleks hea, kui nemmad iggas kuus kord kolimaias kous käiksid, et nenda endist öppetust meletulletaks ja keik ued asjad nähha saaksid, mis stnni kaua kolis pöllotöös on 250