ommad räkimissed ärraräkinud ja olli römus, et ta jöudnud nenda könnelda ja tehha, kui öigus ja süddametunnistus temma käest pärrisid;  muud ei tulnud temmal mele. Agga ota nattuke. Enne minnikut astuwad wöerad  mehhed, ühhed sealt, teised tealt, temma tuppa, trükkitud pabberid käes, sured pitserid al ja igga kirjal ka hea käppo täis höbbe taalrid kasas. Trükkitud kirjad ollid ni mitme  linna raekohto tunnistussed, kuhho tedda aukoddanikuks wastowöeti, ja rahhakvppik, mis temmale olli korjatud, kandis ka peale ZMO rubla. Noh, eks olnud assi ka. Nenda tannas rahwas ja nisuggune tänno on maggus,  mitte rahha pärrast, waid selle wennalikko  armastusse pärrast, misga mitto sedda nenda ilma sundimatta andwad. Jtaliamaalt. Neapoli uus watlitsuö  on jubba peale hakkanud. Kindral Kialdini on senna jõudnud ja tahhab nüüd katsuda, kas temma ommal kombel mässamissele  ei sa otsa peale tehtud. Peaks se temmal kordaminnema, sest se waene ma ja rahwas on se läbbi raske witsa al, et ikka jälle ued hulgad tullewad, kes neid kunninga Prantso nimmel (mis wlst tössi ei olle) paljaks  risuwad. Kialdinist lodetakse nüüd paljo head tullewad, küllab saab kuulda, kas tõeks lahhab. Parrako, ilma werrewallamisseta ei lähhä assi muidogi möda. Temma wallitsus ei pea mitte jadaw ollema, waid agga senni kaua kestma, kui mässamisse tulli kustutud ja rahho taggasi tulnud, siis sadetakse jälle üks teine, kes rahhus ilma tulle ja möegata wallitseb. Uhhes weikeses linnas (Awellino),  kus 2500 innimest ellawad, on 1000 mässajat ärrahukkatud ja pärrast lin pöllema pandud. Waene rahwas! Teises linnas (Altri) on Sardinia söameestel 8 tundi järge möda tööd olnud mässajatega wöidelda ja isse ka seal jures 91 meest kautanud. Ni willetsad on Neapoli asjad l Kialdini on lubbanud Neapoli riki ühhe ku aiaga mässajatest  puhhastada ja neile, kui tarwis peaks ollema, ülle paawsti piri weel järrele minna. Muido hea kül, agga innimessed lubbawad paljo, mis jgga kord nende käes . anda ei olle. Kialdini on kü! wapper söaüllem, agga terraw  möek ei Lo allati wöito, mis üksi Zummala  käes seisab. Mitmed mässajad, kedda wangiwöeti, kandwad 'kunninga Prantso Lemma abbikasa kuiv omma. rinna peal. Kas nad sedda Roma linnas kunninga ennest ehk mönne mu käest sanud, ei tea ma mitte üttelda,  kuid sedda agga peame ueste ütlema: Neapoli asjad on alles wägga willetsad! Prantsusstznmalt. Prantsu sse wäel Roma linnas on ka pawad, mis allati kidowaart ei olle. Neid wihkatakse seal süddamest  ja hirwitakse igga nurga peal. Nende omma pajonettid on nende ainus warri. Hiljuti  laksid Präntsusse kindral ja paawsti minister  tüllisse. üks paawsti soldat olli Präntsusse  söameestega meiega- rido otsinud ning ka teinud, ja Präntsusse kindral tahtis, et sedda meest nende katte piddi antama, mis agga paawsti minister mitte ei teinud. Nüüd olli riid lahti. Prantsus kirjutas koio ja peab nüüd omma keisri käest wastust otama. Kes teab weel, kuida loud selle järrele lahmad.  Inglismaalt. Kurri issa, kellest minnewa kord räkistme, on Parisist taggast todud ja seisab nüüd Inglismaal kohto al. Poeg, kellele ta otsa püdis tehha, ei tahha kohto ees temma wasto mitte tunnistada, ja pealt naggia, üks tömees, on selle aia sees raskeste haigeks jänud, et kohto ette ei wöi tulla tunnistust andma; sepärrast peab süallune  senni kaua kinni jäma, kui tunnistusse mees parremaks saab.- Peaks agga se ehk ärrasurrema, siis on teadmatta, kuida loud lähwad. Ostindiamaalt on leiwasönnumed  Znglismale tulnud. Sealt ma suur nälg Hindude hulkas, mis kange pöua läbbi tulnud,  peab mödas ollema. Znglisma rahhaabbi  on neile sureks toeks olnud. Sellegipärrast  peawad peale lI,OW innimest nälga surnud ollema. Agga kui paljo surrewad neist igga aasta ilma,elloleiwata, hinge nälga? 230