ma ei kahhetse mitte, et nemmad mind ep olle kasa kutsunud, ehk nad kül lootwad 48 tunniga  selle pitka te tuult kaudo käidud ollewad. Minna ei ussu sedda enne kui töeks on janud.  Agga immelik õlleks küh kui nisuggune teekäik käidud saaks. Mönnesuggused sannumed. Baierimaal surri Jssigau makonnas hiljuti  üks köster ärra, kes selle kirriko Patronherra  olli, kus ta isse kui köster tenis. Ta isse olli, kui Patron-herra, sedda kirrik'sandat wallitsenud, kelle al temma omma ammeti polest tenis, ja olli ühtlasi omma kirriko üllem  wöörmünder. Se mehhike olli rikka abdj  kasa, suggulaste ja önnelikko kauplemisse läbbi rahhamehheks sanud ja möisa ostnud (Saksamaal wöib igga pops möisat osta, kui tal rahha on); agga oMma köstre ammetit piddas  ta surmani kinni ja öppetaja pölle tedda ka lahtiwiskanud. Uks Austria rittmeister on üht uut modi püssi walja möttelnud, mis isseennast tais laeb ja kellega 12 korda ühhe minnuti sees wöib lasta. No sedda olli weel tarwis! Peaks kegi ommeti sedda wälja arwama, et püssi ennam suggugi tarwis ei õlleks, se õlleks  minno melest paljo parrem. Amerikamaal on köietantsia Blondini järrel üks teine üllestöusnud, nimmega Delare,  kes nisamma ülle sure jöggede köie peal peab käima, nago Blondin, kui tal agga nisamma  suggune ots ei tulle, nago Blondini!. Abbi kätte löhkemisse wasto. Süllata  2/4 nael walget wahha ärra, panne 2 lodi mandle ölli sekka ja te sest üht salwi. Selle salmiga mari igga öhto kassi ja tömba öseks kindad kätte; kül siis parranewad marsi. Prantsussemaal on minnewa aasta 952,116 last sündinud ja nende seas 68,287 sohhelast! Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. (Mis Nr. 38 polele jäi.) Lõuna-merre fared. Otaheiti. Ehk kül löuna-merres esmalt luggu nenda läks, ei töttanud missionärid mitte ristmitzsega, kuid surrejad said eest otsa ristitud, kui tõeste  Kristusse sisse uskusid. Aega möda hakkas  kunningas wägga ristmist himmustama. Kuida enne jubba kord ollen könnelenud, ta laskis  ühhe wägga sure kirriko ehhitada, mähhärdust  Eiropamaal naljalt ei olle: 712 jalga pitk, 54 jalga lai, 134 akna ja 29 uksega; seest kandsid sedda suurt honet 36 ja wäljast 289 sammast; kolm kantslid, 269 jalga teine  teisest kaugel, tehti ka sisse. Ehk kül nisuggust  kirrikut praego tarwis ei olnud, tahtis kunningas Pomare ommeti kunningas olla ja mis ta teggi, piddi kunninglik ollema, senna ei wöinud kegi wasto räkida. Kui sedda kirrikut  pühhitsedi, ollid peale 5999 innimest kous. Pärrast sedda kutsus Pomare ommad üllemad kokko nöu piddama, et üks seädusse ramat wöiks walmistud sada, mis ta isse kirjutas ja rahwale  ette lugges ja keik rahwas wastas igga peatükki jures: „meie olleme sellega süddamest rahhul ja tahhameffelle järrele tehha!" Mönni pääw pärrast sedda seädusse kulutust (enne sea! kuskil seädust ei olnud) sai kunningas 16. Mail 1819 awwalikkult ristitud, ja temma sugguwössa, kui ka paljo muid saarlasi. Kunningas  Pomare 11. surri 7. Detsbr. 1821 ning olli 57 aastat wannaks sanud. Jesusse nimmi olli wiimne sanna ta surreja ulede peal. Troniparriaks olli ta poeg, Pomare 111. jänud;  agga se olli alles 18 kuud wanna. Weel surma wodi peal olli kunningas üttelnud:  „Kaswab minno pöiast hea mees, siis wötke tedda kunningaks wasto; kui mitte, siis saatke tedda Huahine sare peale rllama." Onsa issa sowimisse peale sai liggi 5-aastane poisike Eiropa wisil 1824 kronitud ja temma nimmel wöttis ta taddi Pomare Wahine, wallitsust  ennese peale. Nenda läksid nüüd keik asjad Jummals ja temma sanna walgussel eddasi seest 312