wllli on kül jenuamistel iggal pool warjo al, sui-willi agga mitmes paikus nenda wee al, et kõne otsas jubba wäljakaswab. Kui ka ilm nüüd peaks weel pöörma, ei olle ennam suurt loiust. Nendasamma willetsad näitwad kartohwli wäljad ollewad: Pea iggal pool warred mustad ja lehhed mahha langenud. Kartohwlid isse on jubba maddanemas, ehk ni wessised, et neist suurt asja ei olle. Keige kibbedam luggu ähwardab  lojukse Põhhoga tullewad. Maddala heiuamade  peal on jubba rohhi näddatate kaupa wee al, ja kui ka wesfi peaks weel ärrakadduma, siis ei kõlba se mäddand rohhi ennam heinaks. Ristheina saak olla kül rohke, agga allalinne wihm ei lasse wäljalt kiine weddada ehk kuhja tehha. Ka Puwilli ei anna sedda, mis lemmast esmalt lodeti: jäeb Pissukeseks, ei sa õigel aeal walmis ja peab nenda pool Lorelt ärrawõetud sama. Wvib kül olla, et soe süggise weel mõnda  hawa parrandab, agga rohke leikusse lotus, isseärranes suiwilja polest, on kaddund. Peterburgist. mis 6. Augustil  Nigas ju Peruus kuulda olli, on 10. Peterburgis sündinud: Newajõe wessi on peale 5 jalga kõrgeks tõusnud, ja Wasilje - Ostrowis, ja Peterburgi linna jauS mitto paika wee alla pannud.  Meie panneme agga immeks, et õhtune torm 6. Augustil seal middagi ep otle teinud ja 10. ei olle meie Riast egga Peruust teist weetõuso kuulnud. sPeterburgi weetorrud.j Sealpan-- nakse raud torrud ulitsate alla, mis läbbi igga maea wõib allati wärsket puhhast Newajõe wet sada, ja se on Peterburgis, kus kaemusid ei olle, wagga kallis assi. Weetorrude pikkus, risti ja Põigeti läbbi sure linna, veab 180 wersta ollema;  isse need wähheniad torrud, niis sure ulitsatorrudest  maeade sisse, künni neljandama korra peale üllesküiwad. Kahhe asja parrast on needsiunatsed  weetorrud isseärranis kassulikkud: 1) Puhhas wessi jogiks ja sögiks on essimenne assi terwisse hoidmisseks, ja 2) rohkeste wet käe Parrast on essimenne assi juhtuwa tullekahjo lämmatamisseks.  Kolm Italiameest, üks grahw, arst ja maalmeister, kellel üks Prantsus tnlgiks kasas olli, laksid Buhareimale, pool Wen- nema serwas) sealt stdiusside wärsket semet ostma; said aaga seal, kus neid ei ustud, kinni lvõetud, wangi pandud ning ka surmaga ähwardnd. Kiil püüdsid Italia ja muud konsulid  nende eest kosta: se ei aitnud middagi. Ka Orenburgi kindral-kubberner ei wõinud muud tehha, kui et sealt ma würst neid lubbas mitte ärrahukkata lasta. Nüüd on sõnnumed tulnud, kt, isseärranes sõbrussest Wenne wallitsusse wasto, need nelli õnnetumat meest ning peale selle weel 13 kassakad on lahti lastud ja koeo sadelud. Lronftadtist. 6. selle ku päwal on admiral Lessowski omma ohwitseridega  Amerika sadiko jures küllas käinud ja tedda selle lahke wastowõtmisse eest tännannd,  mis Wenne laewadel Anierikamaal ossaks> sanud. Seal said siis wastastikko kõnned petud ja Amerika sadik sowis ommas wastnsses, et Wennemaja Amerikama head tehhesallati teine teise ette jõuaksid. Paar päwa parrast sedda läks Amerika sadik ka Admirali lacwa peale küllasse, kus tedda wügga lahkeste wastowõeti. Siin prukosti laua äres tõstis admiral Lessowski jodawa  winaklasi Amerika Präsidenti Linkolni terwisseks,  mis Peale Amerika sadik omma klasi meie Keisri Herra terwisseks lõtis ja tedda rahwa peastjaks, trööstjaks ja innimesse suggu sõbraks nimmetas. Niund middagi kui terwe tõssi. Moskvast. Keisri Herra Leereis.j Keisri Herra ning Suurwürstid Aleksander Aleksandrowitsh ja Vladimir Aleksandrowitsh ollid 14. Augusti! ohto kello 10 hea termissega  Mõskma jõudnud. Teisel päwal on nemmad  kirrikns käinud ja siis soawägge üllewaatnud,  misga Keisri Herra rahhul olnud. Päreast  sedda on Mäeullemad Keiserlikko sögilauale kutsutud. 18. Augustil on Keisri Herra ja Suurmürstid Zhto kello 11 Peterburgi pole jälle taggasi pöörnud. Aoiamaalt. ee 3. Augustil  on seal Peale 100 innimest korraga Weikseli  jõkke ärrauppunud. Nemmad ollid omma katoliko kirriko kombe järrele teine pool Weikseli  jõgge iihhes Pühhas paikas hulgani käinud 285