rele, tulli jääb kustutamata senna paika ja kes seisab nüüd selle eest, mis tagga järrele wõib sündida ja saggedaste ka sünnib? On siis ni kumal ja põudsel suwwel, nago tännawo, karjalastel tõeste tuld metsas tarwis? Ei olle. Peaks neil ka mõnnikord warra hommikul  nattuke willo ollema, siis pango paksem ridehilp ümber, tehko ennestele ligutades soja w., sealt ei lähhä mets põllema, egga wõtta külm karjatsid ärra. Tuld, tutleraudo ehk tulletikka kasa wõtta, peaks karjalastele kuiwal aeal atlati kangeste ärrakeeldud ollema. Ka mõnned heinakuhjad  on jubba selle läbbi lendo tõusnud ja tuhhaunnikud järrele jänud. Selle ülle walwada,  peaks perre- ja wallawannemate murre ollema. Kui mu assi ei tahha awwitada, siis kasse oksadest kujutud Püksid ehk selik se aitab  wissist. Tullewad niisked ja willud Päwad, kus karjalastele metsas tuld tarwis on, siis ei olle ka tullekahjo ni wägga ennam karta, ehk kül ettewaatmist neile allati tarwis on õppetada. 2) Õitsiliste öö-tulled on ka tutwad asjad. Sedda ei wõi kül mitte üsna ärrakeelda; agga õitsilised ei olle ka mitte ennam rummalad lapsed; nende käest wõib ennam nõuda. Nemmad ei wõi ilma tulleta ösil läbbi sada, agga nemmad wõiwad ka paljo hõlpsam tuld hoida, et kahjo ei sünni. Kui nemmad holetumal wisil öhto kuiwi puid, risso ja rago kokko kandwad, tulle üllestewad, öse seal ümbermaggawad ja hommiko  koeo lähwad, ilma et tuld taieste olleksid  ärrakustutanud ja kõik tulle asseme ümbert  emale kannud, mis põllema wõib hakkata, siis on nemmad, pealege kui seläbbi kahjo sünnib, surema nuhtluse wäärt, kui karjalapsed,  ja sest ei peaks neid ka mitte ilma jäetama. Jubba seläbbi, et nemmad omma õitsetuld ial nisugguse kohha peale mahha ei te, kus ma kullune, kuiwa samlane ehk turblane on, wõiwad nemmad hõlpsaste kahjo eest hoida; agga seks peab neil ka mõistlik meel ja hea tahtmine  ollema, muido ep olle ka nemmad Parremad,  kui karjalapsed. Kui õitsiliste tullest ial metsa- egga rabbapõllemist  ei pea tullnna, siis on tarwis, et õitse paikade peal paar sülda laiad ja jalg ehk paar süggawad tulle assemed ma sisse sawad kaewetud. Muld woib ümberingi 3—4 jalga ärest emal, malliks ülleswissatud sada, et vitselistele, kes ümber tulle aukus ehk augo are peal maggawad, selja tagga tulewarjuks wõiks olla. WZtwad õitselised kord õhto labbidad kasa, siis on nisugguue  tulleasse peage walmis kaewetud ja wõib mitto aastat wastopanna, kui igga õitse aea hakkatuses wähhe kohhendakse. Kus ma rabbane ehk türklane on ja põllema hakkaks, seal peab auk 3 jalga süggaw ja jallapaksuselt lima Põhja kantud sama, mis ka suur assi tö ei õlle. Wsuggusest  tulleassemest ei pease tulli laiali minnema.  Sellegepärrast, et äkkiline tulehoog ehk holetumad innimesid parrast tuld ommeti laiali ei kanna, peawad õitselisid igga hommiko enne koeo minnemist tuld taieste ärrakustutama. 3) Heinaliste tulle läbbi sünniwad ennam rabba kui metsapõllemised. Sooheinamade tires tewad heinalised ommad heinamaead ja tulled, et liwased ja sawwised maad kaugel on, turblarabbase  kohtade peale Messe. Need tulled põllewad igga öse, saggedaste ka päwa, kui toito keetwad ehk küpsetawad. On nüüd suwwe ni kuiw ja põudne, nago tännawo, siis hakkab rabba tulleassem al põllema. Rabbapõllemist ei uõi ilma meeta kustutada ja kuiwal aeal ei õlle wet lahhedalt sada, separrast ei fa siis wähhe  innimesi nisuggusest ma-allusest tullest mitte ennam jaggo. Lassewad nüüd heinalised, mõeldes,  „eks ta kustu Parrast issegi ärra," raHa eddasi küddeneda, siis jõuab assi aegsaste kül ni kaugele, et pärrast sure waewaga ennam wasto ei sa. Saggedaste põllewad sooheinamaad nõnda ärra, et mitmel aastal ennam rohholible peale ei kaswa. Mõnni kord põllewad ka sured augud ma sisse, kus rahwas süggise omma linno sees leutawad, kust agga hiljem wägga hõlpsaste lammaste weetõbbi ja meiste ning hõbbuste pörnatõbbi wõib tulla, kui nisuggused põllend rabba augud karjasma sadamal seiswad. Turblarabba kustutamine on sedda raskem, midda süggamam ja laiem ta ma al on eddasi läinud. Praego põllewad Peterhowi ja Zarskoje-Selo linna wahhel Peterburgi lähhedal 1500 wakkamaad  turblarabba ja ei leita meel nõu, kuida sedda ärrakustutada; on tuul hommiko poolt, siis üllatab suitso järg ka Tarto ja meel kaugegemale.  On nisuggune tulli süggamasse põllenud,  siis ei kustu mõnni kord ka talwegi ärra. 258