ma möetja tunnistust andma, et nende tallo assemette pirid igga! pool selged ja kuppitsetega  ärramärgitud, kui ka sedda, et tallo kohhad  mamöetja wälja rehkendaminne ja kaardi peale panneminne ka tõeste nenda on, kulda sedda  maad on harritud ja prugitud. Ka peab tõeks tehtud sama, et tallo asse tarwiliste honete ning omma jädawa warra polest täielik on ning kihhelkonna kohto polest kinnitud kauba kontrakt sedda üllesnäitab, et tallo asseme kauba hind 5 protsenti wälja annab, se on igga taadre pealt wiis rubla renti. On kauba hind wähhem, kui siin praego nimmetud, siis saab ka pant priwe summa, mis tallo asseme peale tulleb anda, sedda mõda wähhem ollema. Kredit-kassa allama wallitsusse kohhus on, kui ta arwab, et tallo asseme möetmisse jures eksitust on olnud, sedda maad omma seatud mamöetja läbbi ehk muul wisil laska õiendada. § 17. Ka peawad iggakord, kui üks tallo asse müdud saab, temma pirid ni hästi metsas  kui laggeda peal ülleswöetud ning kuppitsetega  ärramärgitud ja sure mõisa kaardi peal penikesse musta jonega tähhendud ning isseärralikko  tallo kaardi peale ülles pandud sama. Needsinnatsed isseärralikkud tallokaardid wöiwad  üks keik missugguse möedo järrele tehtud olla, kuid möllemad kontrakti teggijad kirjutawad  ommad nimmed alla ja üks wannutud mamöetja panneb omma tunnistust talloasseme ülleswötmisse ning wäljarehkendamisse ülle senna jure ja tunnistab, et sesamma talloasse keige omma piridega ka metsas on ärramärgitud  ning sure mõisa kaardi peale üllespandud.  Neist isseärralikuist tallokaardidest saab üks kaart kredit-kaSsa allama wallitsusse kätte antud, mis ka temma hoietawaks jääb. Tähhendus: Sure mõisa kaardi peale ei sa mitte keik ülleskirjutud, mis isseärralikko tallo kaardi peal seisab. (Jäeb poleli.) Ommalt maalt. Pernust. uisu On meil kül igga talwe külma ja tuisko olnud, sgga sesuggusid, kui tännawo talwe) ei põlle meie ammugi ennam  näinud. Külma olnud gradide järrele 25 künni 27 gradi, mis mönne mehhele silmnäo  ja mönnele jälle jalla warwaste kallale tikkunud! Mis sedda meel õige kibbedaks teinud, on kanged tuisud, nenda et ka mönne mehhele ello kallale tikkunud. Surjo maldas olla üks mees hobbusegä metsa läinud, mis pärrast, on meil praego alles tpadmatta,—sest et õiget teadust põlle sanud, ja on jubba näddalat kaks mvi rohkem kaddunud, ehk kül holega otsitud; ei tea, kuhhu ta waene kange tuisuga jänud. Ühhest teisest mehhest rägitakse ka, et olla metsa ärrakaddunud se olla üks Hallinga walla mees. Kas se tossi woi malle, sedda ei tea meie mitte, sest üks hea söbber, kes sedda meile könneles, olla isse teiste käest kuulnud. Otse nendasamma könneldakse, et Ria maante arest kaks külmawöetud  meest leitud, agga kegi põlle neid omma silmaga näinud linna todawad^ Keiserlik armo kulutus ehk maniwest,  mis Keisre Herra Suurwürst ja Aujärje pärna pulma päwal, rigi allamatte heaks, kes kässo ülle astunud, wälja andnud, on kubbermango seitungi 8 numris Eestitele luggeda. Tahhab kegi teada, mis seal sees seisab, se wötko waewaks omma mõisa'minna ja sedda nummert luggeda palluda. Annaksime  sedda kül ka hea melega ommas lehtes luggeda, agga et se kaunis pitk, sepärrast on se meil woimata, sest meie leht on seks liig weikene. Pernomaalt. sEbbaussust ja narri  tem b u Ebbaussu- ja narritembud öitsewad,  kui karro ohhakad möda aea äri weel rohkeste igga suggu rahwa keskes: ükski assi ei jõua neid kautada. Kül söddib targem suggo nende wasto, siiski on neid ikka siin ja seal kuulda. Teame sedda ka wägga selgeste,  et sesuggused targemaid wihkamad ja neile selga pöörwad, kes neid ebbausso soppast  tahtwad puhtaks pesta. Tahhame tänna üht ebbausso tempo, mis mitte liig kaugel meie linnast ühhe pulma peal sündinud ja kellest söbber nenda kirjutab: . .. . ..Siin 35