ehk lontmaker. lubba aastal 1809 tulli lemma  Eestimale ja ellas esmalt Wardi mõisas Haggeri (Nissi) kihhelkonnas ja öppetas mõisa herra lapsi malima. Kolm aastat ellas ta seal, üks näddal Wardi mõisas ja teine Haggeri kirrikomõisas,  kus tal seddasamma Lööd olli. Peale selle ellas ta Tattnnas, kuhho ta nüüd ka surri. Wõeralt maalt. AMüttse. Tähtsamad kohhad on se kord politika asjus Türgi-, Italia- ja Mehhikoma.  Rahhotumamad, kuida sealt poolt kuleme, ei olle Türgi allamad ial olnud, kui just praego. Olgo mis ussulissed tahhes, keigil on südda ädikat tais. Keigil on üks jut suus: „Nenda ei wöi se eddasi minna!" Türgi Sultan ei olle kül ial nenda wallitsenud, et allamate arm astu  ssestmiddagi wõis kõnnelda, agga ui paljo uurrisemist, kui Praego, ei olle ka paljo enne nende suus kuuldud. Agga mikspärrast? Sultan istub omma aumaeade sees, sööb, joob ja mis ta muud weel teeb, agga rahwast ei holi ta muud, kui et omma maksud maksab, midda ennam,  sedda parrem. Jah, kni Sultani maksud üksi olleksid, siis jääks ehk weel nattuke üddi lude sisse; agga Sultani al ja nimmel on weel mitto kümmendtuhhat pissukesi Sultanid, kes ellada  ja rammusad tahtwad olla Need piggistawad  wimast raswa rahwa nahhast wälja. Maksud tõuswad maksude peale ja igga nimme ät aetakse makso ja ikka makso peale, jäego neil weel leiwakorukest suhho pista ehk mitte. Igga loma pealt, mis kegi ostab, müüb ehk muido peab, peab ta makso maksama. Igga lambal on omma Pearahha peal. Mis perremees heaga ei anna, sedda wõetakse wäggisi, kuid wälja peab tullema. Keik tehhakse Sultani nimmel, ehk kül Sultani hing ei tea, mis sünnib. Peale selle petakse Sultani allamaed jnbba mõnni aeg nago linnud puris; ilma Passita ei tohhi nemmad mitte ühhest küllast teise minna, ja Passi ei anta jälle ilma maksuta. Peale selle on keik nurgad sallakulajaid ja lusiaid täis, et kes julgeb hingama, sel on köis kaelas, isseärranis weel sest sadik, kui Kandia  sare peal mässaminne tõusis. Sultani essikutel  on kurri süddametunnistus, sepärrast ei olle neil mingisuggust julgust, peawad allati kartma ja warritsema. Immeks on panna, et riik ammo weel mitmeks tükkiks ei olle katki lõhkenud. Jtaliamaal on jälle teine luggu. Se lähhäb pääw päwalt parrema Pole. Terwe Italia poolsaart  seisab nüüd kui üks rahwas ühhe kummiga  al. Ka Wenetsiama ei olle ennam wõera käes. Raudtede ehhitamissed lähwad ruttu eddasi.  Kaup eddeneb, kolide eest hakkatakse hoolt kandma, et häbbi rahwa kaelast ärrakauks-, mis endine ello ja pappide wallitsus nende peale saatnud, et 22 miljoni innimestest Paljast 5 miljoni  luggeda ja kirjutada mõistwad, teised ei tea sest middagi. Ka põllotö tõuseb jallale, isseärranis  wiimsel aeal poomwilla teggemissega. Metsa polest ei olle Jtalia ka mitte kehwa. Winapuid  kaswatakse kaunis agga saab ennamist  ommal maal ärraprugitud. Jtalia üllem tenistus on sidi usside piddaminne ja wiakse sealt paljo sidi wõerale male. Karjakaswataminne,  ehk kiil karjama pudu ei olle, olli enne ka waene, agga lähhäb nüüd koggoni teiseks. Lähhäb Jtalia põllotöös ja karjakaswatamisses holega eddasi, siis ei olle temmal pärrast middagi  pudu, sest kui kitsas poolsaar, on seal laewakaup  iggal pool kerge aeada. Agga Jtalia politika paise on paawsti ilmlik riik, kellest meie weel ei tea, kas seisma jääb ehk langeb. Mehhiko ma, ni kahtlased kui asjad seal on, seisab meile liig kaugel. Prantsus on sellega isseennesele Pakko jalga pannud, misga ta eddasi ei sanud ja nüüd mahha rapputab. Sedda on tal mailma ees raske kül tehha, agga peab teggema,  sest kallis mängoassi maksab hirmus paljo werd ja rahha, mis kegi pärrast ei Lassu; peale selle aeab Prantsusse rahwas koddo, ja Põhja - Amerika wallitsus teine pool merd, kulmud kortsu ja woiks ühhel Pool sõdda ja teine pool mässaminne tulla kes seisaks seal wimaks Napoleoni omma troni kindlusse eest? Kui tark politikus lasseb ta parrem Mehhiko troni langeda, Maksimiliani sest ilma jäda ja temma abbikasa selle ülle meelt kautada, enne kui koddusid asjo sassi minna. Napoleon on jo omma asjo eestotsast künni siamale ikka peaga ja mitte süddamega tallitanud. Eks meie kohhe ei ütteluud : Mehhiko kroon on okkaskroon; agga kas Maksimilian sedda kulas! Säh, nüüd ei olle õnnetomamaid innimessi, kui sedda keiser- 393