ui rõmuS, et warsi piiskoppi maeasse nende hulka läks, neid selle mõistlikke tö eest tännama ja neile õnne sowima. Tuppa astudes sai würst sure rõmoõiskamissega terretud ja Wenne wallitsusse  ning Pola mõisniknde leppitusse mällestusseks  peti warsi suurt sõmaaega, kus jodawa winaklasid Keisri Aleksandre 11. tenniseks kõllisesid. Seal wõeti ka neste uõuuks, warsi neid enneste seast wäljawallitseda, kes nende truusse tunnistusse ja palwekirja isse PeLerburgi Keisri ette piddid wima. Selle kirja sees pallutakse, et Keisri Herra armust ksik sedda rnmmalat mässamist, mis monne rahwa eksitajate  läbbi tõusnud ja kurja sallawallitsusse hirmo  Parrast eddasi läinud, andeks annaks ja unnnstaks. Sahhärdusi sõnno ei kuuldud ammo ennam Pola mõisnikude suust. Hädda koli öppetus jääb wimaks ommeti keigeparremmele. Wõeralt maalt. Preisimaatt. kaebdus Inglaste w aöt Preisi ja Inglisse langud on se kord teine teisega pahhased. Preislased nurrisewad wägga selle ülle, et Inglased ui wägga  Dani lango eest seiswad ja onuna seitungides  neid neuda teutawad. Preislased olla ui kana ja õiglase melega Inglasi anastanud ja armastanud , nende aujärjepärria olla sealt abbikasa  wõtnud?c., ja nüüd wõida Inglased Dani üllekohto parrast neid nenda lainnrda ja wihhale ärritada! Se olla pahha temp ja selle läbdi tulla wimaks armastusse assemele wihkaminne Preislaste süddamisse. Et Inglased nüüd Tani .Parrast Preislastele muud ei wõida tehha, siis sõimada ja laimada nemmad, nago mannad uaesed.  Sel wisil ei wõida Saksama ja Inglisma sõbrus mitte kanaks kesta. Teine assi olla, kui Inglastel õigus õlleks; agga nemmad sõimawad  aino sellepärrast, et üllemelelesi ja kiusakaid Daanlasi omma tahtmist ei lasta tehha. Taanlased  olla 12 aastat Sakslasi igga piddi ennese kallale kutsunud, nüüd, et nad wimaks ommeti läinud, on Inglased wihha täis, nago olleksid Sakslased ennast iggaweste piddand pilkada ja Sleswig-Holsteini rahwast pinada lasktna. Taanlased  olla nüüd omma palka kätte sanud, olgo sellega rahhul, nemmad, Preislased ei wõida senna middagi parrata. Nenda kõnnelewad Preislased ja nende seitungid, nenda näitab?a nende kumnngas mõtlewad. Sest kui La hiljuti Parrast Düppeli lahhengit soaplatsi watama sõitis,  jooksis Sleswig-Holsteini rahwas iggalt Poolt kokko, tedda terretama. Seal tahtis ka üks Inglisse raudtee perremees tedda ingliskele terretama tulla, agga kmmingas ei wõtnud wasto, waid ütles, et Lemmal omma Saksa rahwa Lerretamissest  küllalt sada; ingliskeelt egga meelt ei olla Lemmal se kord mitte tarwis. Inglase terretaminne  jäi terretamatta. sDaanlaste sõameeste kautus.j Takka järrele tullewad pikkemalt ja laiemalt sõnnumed,  kui suur Taanlaste kahjo Düppeli kantside  peal olnud, mis waprad Preisi sõamehhed 2 tunniga neile teggid. Kantside tormamisse jures said mangi: 44 pealikut, 3145 soldatit; surmatud: 23 pealikkut, 489 soldatit; hawatud ja laatsareti widud: 21 pealikut ja 580 soldatit; kokko: 87 pealikut ja 4205 soldatit. Wangide seas on ka üks kindral ja 2 obersti. Peale selle on meel parrast lahhengit siin ja seal surnuid  leitud, Sonderburgi merrekaelast ülle Pöggenedes  Daanlastel paljo mehhi ärrauppunud, 100 surnud ja 800 hawatud meest ou nennuad Alseni sare peale kasa wõtnud, nenda et nemmad, kinda minnewa kord uimmetud, keige wahhemaste 5500 meest kautanud, ja sedda keik kahhe ainsa tunniga. Kui suurt rõmo need sõnnnmed Berlinis  ja kui suurt wihha ja kmbdust Kopenhagis teinud, wõib iggamees issegi mõista. Berlinis on sel õhtul keik maead rõmo tulledes särranud ja rahwas peale Pole ö ulusate peal õiskanud: „Ellago meie knnninge.s ja wapper sõawägge, hurra!" Kopenhagis ei nõinnd rahwas muidogi mitte nenda Lehha. Kas nüüd Dauil keik sedda suurt kahjo ja werrewallamist õlleks tarwis olnud? Ei milgi kombel, waid sedda on temma õeluS ja kange kaelus teinud. Vanimaatt» sDani ninna terrawuS.j Meie olleme jubba üttelnud, et Dani sõalaewad, smuud kasso neist muidogi ei M), nüüd nago haggiad saksa kaubalaewo tagga aeawad ja ärrarisuwad.  4. Aprillil on nende ninnaterrawus jilhba nenda kaugele läinud, et ka üht Wenne auro-kaebalaewa, mis Amerikamaalt Neüorki 137