wöttab, lubbatakse nimmetud kildi ja pearahha koggodusse polest abbi anda; mitmed Toombe ja Altlinna koddanikud on rahha ja muld kingitussi  lubbanud; Eestima Lanstoa koggodus on neid- weel keige rohkem awwitanud ja 1859. aastal üht rahha koggo kirriko ehhitamisse peale annud. Peale sedda on Lanstoa polest maal selle kirriko tarwis korjatus assutud ning wimaks sai sest korjamissest, mis ülle keige rigi käis, üks ossa Altlinna ja teine ossa Toombe ue Eestikirrikule antud. Tännawo kewwade olli meie armolinne Keisri Herra neile ka lubba annud koggodust assutada ning 9. Septembril  said wöörmündrid wallitsetud. Nende nimmed on Toombe rahwa poolt: Pridik Freiberg, Karl Krosing, Martin Jürgens,  Willem Hammermann ja Moigo walla poolt: Mart Appelberg. Nende hulgast  wallitseti Pridrik Freiberg wannemaks kirriko wöörmündriks. Ue koggodusse üllem wallitsus ja tallitus on kahhe kirriko-patroni kätte ustud, kellest üks Lanstoa koggodusse polest seatud, Lanstoa stkkertär Heinrich von Shonert, ja teine Toombe-kildi polest, Oldermann  Hans Heinr. Falk. Nimmetud patronid  ja wöörmündrid on selle kirriko Konwendi  liikmed, wallitsewad ühtlasi kirriko warra  ja toimetawad temma asjo. Kuida oöldud, kirriko alluskiwwi sai 28. Oktobril pandud. Suur hulk rahwast olli kokko tulnud, nende seas ka kubberneri herra ja .muid üllemaid. Altari kohha peale olli kaseoksadest maeake üllesehhitud ja rist peal ja selle sees weike kantsel ristiga. Esmalt sai neljaheälega korrilaul passunattega ja parrast  keigest koggodussest: „Meil tulleb abbi Jummalast" lauldud. Selle peale teggi Järwa Jani praos Gebhardt önnistamisse könnet ja temma järrele kirriko-patron v. Shonert rakis saksakele. Nüüd tulli alluskiwwi panneminne.  Sesinnane raiutud alluskiwwi olli ühhe ausa Eestimehhe kingitud (temma nimmi  ei olle nimmetud) ja selle sisse pandi, nago se pruuk on tinnakastiga mönnesuggusi meie aegsed mälletussi, nenda kui: Lutterusse usso abbikassa teadaandmissed, Lutterusse mallestusse  kujo pühhitseminne Keila kirriko jures, üks eesti kele ümberpandud Lutterusse kirri, üks ..Postimehhe" leht 49, üks Tallinna nimmede ehk adresside Kalender ja mönned muud mällestusse kirjad. Kui kastike kiwwi sisse olli pandud, lasksid Toombe-kildi Oldermann Falk ja wannem wöörmünder Freib erg kiwwi allusmüri sisse ja teised wöörmündrid pannid  tedda kinni. Parrast sedda tännas wöörmünder  Willem Hammermann keiki Sakso, kes nende kirriko alluskiwwi pannemisse tunnistus  seks ollid tulnud ning selle peale keiki waimolikko ja ilmalikke õllemaid ja ülleültse keiki, kes nende kirriko ehhitusse nöuus olnud ja eddespiddi neile abbiks tahtwad jada, ja wimaks pöris ta ennast koggodusse pole, selle maenitsussega, et nüüd, kus nende sowiminne, omma jauks eesti kirrikut sada, täidetud on, nemmad meles peaksid, mis nende kohhus on, ja üllesnaitaksid, et nemmad ka selle õigusse waart on, mis Keisri arm nende koggodusse seadusseks. kinnitanud. Löppetusseks lauldi weel tännolaulo ja sellega olli pühhitseminne löppetud. Jah, Tallinna wendadel on suurt tänno anda ning selle sees, mis nende omma  holeks antud, kui mehhed ennast üllesnäidata.  Kennele Jummal omma jalge peal annab käia, se waatko ka, et omma silmadega  wöiks teed nähha. Ägga Jummal önnistago  keiki, kes Eestirahwale head sowiwad. Harjomakonnast. Lutterusse mällestusse  kujo. Sest ollerne ülleminnewa näddala  lühhidelt nimmetanud, nüüd toob ..Tallinna  seitung" temmast laiemalt teadust. Seal seisab nüüd Keila kirrikomöisa lähhedal Lutterusse  wallatüd kujo sure maantee äres keigile  mällestusseks, kes möda käiwad, et selle mehhe läbbi Jummal omma pühha sõnna walgust,  mis paawst olli wakka alla pannud, jälle lühtre peale panni ja helledaste paista laskis. Se walgus on ka meile paistnud ja paistab weel praego ärge piggistagem silmi kinni. Se kujo on peale 3 sülda kõrge, pahhema käega hoiab ta piibli ramatut ja parrema käega  näitab taewa pole, kust keik head annid tullewad. Kujo jalgallusse nelja külje peale on makele kirri tehtud. Ohto pool: ..Oige 349