mstawad awwalikkud pimmedusse teud, mis parraks  weel saggedaste rahwa seas ettetullewad. Wist se on ikka nenda: nisso ja umbrohhi kaswawad  teine teise kõrwas ja walmistawad mõllemad  head iggawesseks elluks, kurjad iggawesseks  hukkatusseks. Oige häbbiga peame tunnistama, et aidalõhkuminne, mis wannast rahwa saggedane kurjus olli, kelle pärrast pea igga redi mõisas kohhut mõisteti, tännawo meie kihhelkonnas lühhikesse aea sees kolmkorda ettetulnud,  kellest wiimne keigekurjem ja surem, ja et ta Postimehhel wist weel teadmatta on, siin peab nimmetud sama. 6. Aprillil wõtnud meie kirrikomõisa manamees, Ado Ladus, sedda kurja ! nõu, ö pimmedussel omma perremehhe (kirriko mõisa rentniko) aida kallale mijsna. Ta on üllewelt käitusest hungast läbdi lae-lugi aita läinud  ja sealt 27 Vs Punda linno wälja tonud, mis ta järrelweddades ja selgas kandes warsi rehhe jure, mis sealt liggi werst kaugel, tallitanud  ja senna warjule peitnud. Agga se, kes on üüelnud: sinna ei pea mitte warrastama, on ka siin üttelnud: nisuggune kurri tö ei pea mitte üksi warga ja minno teada jäma! Linnad leiti pea rehhe jurest ülles, ehk kül porri ja märja läbbi wägga rikkutud ja warras sadi pärrast teada ja widi Willandisse wangi. Naene kolme lapsega jäid järrele, kellel märja egga raso ei ollewad suhho pista. Olgo kül et suur leiwa pudus tedda aeanud sedda teggema, nenda kui ta isse ja naene sedda ütlewad, agga igga mõistlik  innimenne peab teadma, et pudus sind peab aeama tööd teggema, kelle polest nisuggnsed innimessed,  isseärranes naesed wägga laita on, ja lummalat ja häid imumesst palluma. Minno arwates tunnistab se luggu jälle selgeste, kuida se pühha ja õige lummal kurja ei jätta nuhtlemata ja maenitseb innimessi omma aidad nenda tehha, et kurrat warrast ei uksest egga laest ei sa sisse wia."" Aiast. sßõmotunnistussed.j Rigas, nago iggal Pool, on meie armolisse Keisri Herra ja Proua hõbbepulmad sedda surema rõmoga pühhitsetud, midda surem mödaläinud hirm ja ehmatus meile näitas, kui iitlematta sure õnnetusse eest Issanda kassi meid kaitsenud. Laupääw hommiko anti linna ja kaupmeeste- koggo kullo peal keige linna waestele ja üllamat luggu sõameestele Düna jõe saddamas awwasikko  sõmapiddo. Parrast kirrikut koggus sum hulk rahwast awwalikko platside ja ulitsade peale kokka- Kella 12 kollas raemaea tornist kirrikolaulo  heal passunate suust ülle linna ja suretükki  paukuminne kandis rõmosõnnumid taewa pole. Dünajõe silla ülle, mis kennaste sadda ja sadda lippudega ehhitud olli, koggusid ikka peale Mitawi allewilt rahwas kesk linna pole. Saddam,  kus peale 200 laewa keik omma lippud ülles ollid tõmbanud, näitas nisamma omma pühhapäwa ehtet. Nipea kui pimme kätte olli jõudnud, tousid iggalt poolt autulled põllema. Liu särras otsata tulle-ehtes. Wihma olli hakkanud  saddama, siiski wogas rahwa hulk läbbi ulitsade ja isseärranis platsi peal raekoea ees, mis wägga kennaste olli ehhitud. Pühhapääw mattis  wiitse-kubberner v. Cube õnnesowitussed wasto ja õhto põllesid nisamma autulled keiges linnas. Nisamma olli luggu keigis mu linnades ja paikades,  isseärranis agga pealinnas. Meie Balti kubbermcmgude kindral-kubberneri  herra lahkuminne toob iggal pool kurwi näggusid ja kahhetsemist, ja se ep olle immeks panna, sest grahw Shuwalow on, ehk kül alles aasta wäärt aega meie keskel, selle lühhikesse aea peale head müllestust meie kubbermangudes ennesele seadinud. Nahho ja romoseisust põlle ta selle aasta aeal mitte leidnud, on tööd, waewa  ja pahhandust küllalt näinud, agga meieaegne  aeg ci olle tal mitte liig raske olnud egga tedda taggasi kohhutanud mõnda rasket sõlma lahtisõlmimast.  Temma uus seisus ei sa wist mitte paljo kergeni ollema, meie Baltimaad agga ikka tännoga üht meest meles piddama, kes meile ni mõnda tännowäärt mällestust taggasi jättab.-- Keisri Herra kässo peale on kmdralladjutant grahw Baranow 11. meie Balti kubbermcmgude kiudral-kubberneri ammetisse tõstetud. 6. Aprillil on meie kindral-superdent I)r. Christiani Lihwlandima Lutterusse usso õppetajate  nimmel allamal seiswat telegrammi Peterburgi  grahw Shuwalowi kätte saatnud: „Sõnuumed  sest kurjast nõuust, mis meie Keisri Herra pühha ello wasto petnd, on Lihwlandi ewangeli usso rahwast wallo ja wihhaga, Temma  kalli ello armolinne peastminne neid südda- 135