Eesti Postimees ehk Näddalaleht AW M/A W <864. Tartus,gZ. Septembril. -MSMma- ja linnarahvale. Essimenne aasta. Se6 lehhes seisab: AbbieUo ja raudteed. -- Ommalt maalt. Au- ja rõmotulled. Uppunusse surm. Öanekus noa avvi. Huntide julgus. Mõisa ja talloasjust. Saddamast. Peterburgist. Köietantsia.  Tullekahjo.  keikusscst. Suur kool. Rikkas aesuja. Teine tullekahjo —Wö eralt maalt. Preisi soalacwad Kilr saddamas. Kulda on raddo konwerentsi iuggu. Teereis ja kosja loud. Mis sodda kahjo teinud.  Mönnesuggused  sönnumed. Kirjawistusscd. Teadaandmisied ja kuluramissed. Abbiello ja raudteed. sawad kül wcigga immeks pannenia, et kaks nisuggust asja kokkopannakse, mis koggoni teine teist on; agga senna ei wõi minna mitte Parrata. Süggise pawad tullewad kätte ja sellega  maal ennamiste ka abbiello assutamisse Pawad, mis iggakord mitte muda ei lähhä, kui peaks minnema. Seeb se on, mis mind sest kõnnelema panneb. Abbiello allustajad ja raudlee  ehhitajad on saggedaste kaunis ühhesuggused mehhed. Möllemate jures on kaks asja tähhele Panna: illo ja ka s s o. Raudtee peal reisuvad kahhesuggusedinnimessed:  ühhed lus tipärrast, need olsiwad  illusaid kohte: teised jälle rahha Parrast, need Waatwad, et nende teekäik hästi rohkeste ui aksetud  saaks. Needsammad kahhesuggused mõtted on ka saggedaste meeste süddames, kes abbiello allustawad. Mõmü mees ei wata mu, kui illusa näo peale, teine jälle ei otsi muud, kui rahha, ja naift wõttab ta kauba peale! Raudteest ööl-- bakse: on illuste ehhitnd ja julge ning kiu- del. Norest tüttarlapsest öoldakse: on wägga näggus ja keuna, agga kegi ei tohhi üttelda: on tru ja kindel. Et tännawo süggise ka jälle pulmi nori mnimessi kokko pannakse, kes parrem teine teisest uksest wäljajookseksid, tean ma parraks jubba ette. Süggise külmawad issad rnkkid ja emmad nõggesid, mis ka jubba tehti enne lumme  tullemist tärkama halkamad. Naesi wõetakse - nago raudtesi ehhitakse saggedaste muido peaga, üksi selle ehk teise asja parrast, mis ma üsna rahha kasso Parrast! Südda jääb seal jures mõllemilt poolt külmaks ja tuimaks. ja raudtee ehhitajad ei tunnista kül sedda isse mitte, agga motlemad ommeti nenda. Ühte aeab „aktsiakasso",  teist „kasa anded"; mis näggo ehk teggo, kas armas ehk mitte, sest põlle middagi. Armastus tulla jo takka järrele, ütlewad mitmed  wannemad. Nemmad isse ei olla enne ka mitte suurt teine teist armastanud, agga siamale ommeti ka weel mitte ärrasonud. Küssi raudtee ehhitajaid rahhamehhi, miks-