Ni paljo on ommetige tössi: Polama peästmisse  többest on ta taieste terweks sanud. Potsdamist tullewad sönnumed, et meie Keisre Herra 24. Augustil sealt läbbi Brandenburgi sõitnud, kus öhto söma-aega tahhab piddada. Wlensburgist. sSleswigi mehhed Dani tenistussest Hilja aea eest tõi üks Dani auro-laew mitto sadda Sleswigi  meest senna, kedda Dani tenistussest lahti lastud, agga põlle neid ennam ni katkend sealt ärrasadetud, kui need kellest jubba enne olleme könnelenud. Mehhed olla rakinud, et Dani pealik, kui ta neid olli lahti lasknud, üht könnet piddanud, kus sees ta wägga kahhetsenud,  et nemmad neist lahkuwad. Need ollid ennamiste keik hobbuse wäe mehhed. Austriamaalt. sKonwerentsi pid- Konwerents mis Wini linnas Sleswigi-Dani asjo õiendab ja piri polest nõu peab, jäi üks wahhe seisma, sest et Dani savikud  ütlesid ennestel ses asjas weel täieliko lubba puduwav; agga nüüd olla se lubba kirri  tulnud, sepärrast tahtwad ueste jälle kokko tulla ja sedda ma piri asja selgeks tehha. Küllab same nüüd pea kuulda, kuida assi selle polest jänud. Danimaalt. sKunninglik Dani kunningas, kes nüüd sure murre sees, et ni paljo maad peab kautama, römustab, et wäimees tedda watama tulnud. Prints Wales tulnud 26. Augustil Helsingöri, kuhhu wanna äia-taat temmale Kopenhagenist wasto läinud. Keik saddam on ni murdo rahwast täis olnud, et kunningas omma wöerastega põlle tahtnud läbbi sada. Keik tõstnud kübbaraid  ja terretanud neid römo öiskamissega! Prantfussemaalt. sKosja  Parist  linna seitung „Patri" juttuötab, na körwalt  kuulnud ollewad, et Baieri kunningal se nõu olla, Spania ma wäi-mehheks minna; kui kaugelt se tossi on, sedda ei tea ma weel mitte, teised põlle sest sönna lausunud. Üks teine seitung könneleb, et prints Napoleon  ja Ztalia-ma prints Humbert Parisi jõudnud. Prints Humbert tahhab agga pea jälle Jnglismale minna ja kui ta sealt taggasi tulleb, siis pikkem aeg Prantsussemale jäda. Inglismaalt. sNurrin cmma ja poea Sedda põlleks ma mitte uskunud, et ka kunninglikko wannematte ja laste wahhel nurrin woib tulla, waid arwasin  sedda agga ükspäinis meie Eesti suggu rahwa keskes juhtuwad. Londoni seitung könneleb, et nende kunninga proua ja Lemma  poea, prints Walese wähhele ka must kas läinud. Noh, eks nad põlle mollemad innimessed,  kus wahhest wanna Adam ka woimust wöttab. Prints Wales läks omma prouaga wanna äia - taidile wöeraks ning tahtis kui kunninglik prints, mitme söa - laewaga minna, et au ka nattuke kaugemale paistab, agga kunninglik  emma põlle sedda lubbanud, sepärrast piddand agga ühhe laewaga minnema. Mis assi nende wahhel on, sedda teadwad isse parreminne;  mis meil ka sellega teggemist. Nalja nattukessed. Üks mödaminneja innimenne kössis ühhe mehhe käest, kes seljaga wasto latraposti seisis,  kui parrajate üks surno möda widi: kes on ärra surnud? Selges te ei tea ma kül mitte, agga ma ussun, sesamma, kes seal pusärkis on. Ms wasto oksa assi se on, ütles üks noor naeste rahwas, et kui kegi ennast lahhutada tahhab, peab enne kolm korda manitsetud sama;  nüüd ma küssin: mikspärrast ei tehta sedda seadust mitte nenda, et neid kes pari tahtwad minna, enne laulatamist kolm kord saaksid manitsetud? Mõistatus Ma rippun tuttipiddi palkis, Mo keel se rippub wälja suust; Saan wannaks, agga mitte halliks. 295