Penike höbbe on tössine markide surm ja meie sowime neile head hingamist. sWenne naesterahwa issama ar- On jo tuttaw assi, et nüüd Wennemaal  wägga paljo söast, mitte üksi Polasöast,  (se põlle södda, waid mässajate hullustaminne)  waid ennam weet sest söast, mis ehk öhko poolse kronidega wöib tulla, rägitakse.  Truusse tunnistusse kirjast saeab Peter  burgi kokko nago pakso lund, kes keik sedda  ühte tunnistawad: ..Auustud suur Keiser! astu eel, meie tagga, künni wiimse werre tilgani; waenlased, kui julgemad tulla, peawad  meie issama armastust tunda sama!" Siamale olli se üksi meeste assi, agga nüüd tullewad naesed ja tahtwad ommal kombel ka waenlastele hambid ja küsi näidata. Moskwa  linnas on keik naesterahwas sedda kindlat nöu wötnud, senni kaua kui Pola mässaminne ja söa könne turib, mitte üht ride hilpo omma  ihho peal kanda, mis wöeralt maalt tulleb,  waid üksi sedda, mis wenne wabrikutes tehhakse. Nemmad on ka sönnumed ümberkaudo  teiste linnadesse saatnud, nendasamma tehha. Peterburgis ei tehta mitte üksi sedda, waid sealt üllemad naesterahwas on ka nöuuks wötnud senni kaua -mitte üht Prantsusse jodawa  wina tilka omma sögilauade peal sallida,  künni kegi ennam söast ei rägi. Kussa jääb siis Prantsusse siid ja shampanja wiin, mis eest nad ni head rahha sawad? Ussu sa naesi, wöiwad ommal wisil ka waenläsele kahjo  tehha, ehk kül ilma püssita ja möegata. sSoldatide 27. Aprillil sai Peterburgis kenna piddo petud. Üks kompani  soldatid, leinanti Wittrohwi kässo al, olli lühhikeseks aeaks Peterburgi tulnud. Warsi wötsid Peterburgi linna rahwas wenne wäe waprust mässajate wasto sellega auustada, et selle kompanile linna-maeas üht piddo walmistastd  ja söameestele omma kullo peale süa ja jua andsid. Keiser isse, Suurwürst Aujärjepärria  ja Suurwürst Nikolai Nikolajev)  its on sedda piddo watamas käinyd, mis neile sureks auuks olli. Linna rahwas, kes seal ümber seisis, on warsi enneste wahhel  400 rubla kokko pannud ja söameestele kinkinud. Tarmo tunnistusseks pallusid söamehhed  Zummalaga jättes eht wenne prügi järvele,  linna purjemeistrile jargemöda suud anda, mis ka sündis. Polamaalt. sP õlakate mässamis- Sest pean ma parrako ikka alles könnelema,  olgo pühhade aeal ehk muul aeal! 1. Mail leidis üks obrist omma söameestega  Grodno linna lahhedalt metsast ja rabbast  üht mässajate hulka, kedda langenud Narbuti wend senna olli koggonud, et nendega  tutwat rööwli tööd jälle eddasi aeada. Nemmad said taieste lodud ja laiali pillatud; ka on nende seast mitmed langenud, agga ei õlle teada, kui paljo. 29. Upril. on Jgnatsewo küllas, wasto Preisi radda kibbe lahhing olnud. Seal küllas,  ollid mässajad ommale kantsid ette kaewanud  ja igga piddi endid lahhengi wasto walmistanud; neil olli ka 4 suurtükki. Tund enne lõunat hakkasid wenne suredtükkid külla peale mürristama ja tuld pillama, mis mässajate  4 raud torro ka wasto teggid. Tunni pärrast hakkas tormijooksminne, mis mässajad  omma kantside tagga poolkolmat tundi taggasi loid. Agga se teggi. Wennelast sedda  wihhasemaks, et järrele ei annud. Kui keik kantsid ollid ärrawöetud, siis hakkas söddiminne,  mees mehhe wasto küllas. (Külla rahwas ollid jubba enne lahhengit keik metsa pöggenenud.) Terwe külla sai ärrapölletud ja paljo mässajaid on pöllewa maeade sees tullesurma  sanud. 5 tundi läks aega enne kui mässajad täieste ärrawöidetud said ja pöggenestd.  Mässajatest ollid liggi 299 surnud, nende seas 24 ärrapöllend, 199 hawatud ja 69 —79 wangi sattunud; kes elloga lippama said, on ülle Preissi raja pöggenenud. Et mässajad esmalt kantside ja maeade warjus ollid, arwatakse se kord wenne poolt ennam langenud ollewad. Hiljuti nimmetasime, et Dünaburgi lähhedal ka mässajad pahha teinud, agga se luggu olli nenda: Dünaburgist sadeti hea hulk söariisto ja söamona mäele järvele. Söamehhi  anti kül kasa, agga neid olli liig wäh- 557