juks, kes sedda ette teab üttelda?  Sawoieni  - ja Nitsama on nisamma hästi kui Prantsusft taskus jubba; sest Sardlane näeb kül, et wäggise wasto panna, wäggewat naabrit  pahhandab ja sest head wälja ei tulle, annab  parrem järrele. Jggamees lasseb parrem matkama minna, kui taadrema assemele saab. Hiljuti olnud Prantsusft sadik Roma linnas paawsti juttul ja annud paawstile teäda, mis ta keiser tedda käskinud. Keiser Napoleon olli kirja saatnud, kus sees ta ütleb,  et kelk, mis temma paawsti heaks tännini  olli katsunud ja teinud, ep olle tedda parrema  möttete peale saatnud, waid paawst on ikka törkuma jänud ja keik head nöu pahhaks pannud; ftpärrast olla nüüd temmal nöu ommad  söawäed Roma linnast kois kutsuda ja katsuda paawst siis isft, kuida omma jöu ja nõuga rahho jallal hoiab. Se on paawsti nenda pahhandanud, et ta üsna haigeks jänud;  sest ta teab kül, kuida siis loud lähwad, kui Prantsussed Roma linnale selga pöörwad. Alt Sitsilia poolt ei tohhi ta abbi palluda, sedda panneb Sardo kunningas pahhaks, omma  jõud ni kaugele ei üllata, et rahhul wöib maggada: mis siis heaks weel jäeb? Prantsusft  sadik on ennast sellega wabbandanud, et temma olla kässo allune ja piddada sedda ütlema,  mis ta perremees kässib, ehk ft Lemmale  kül muido raske olla. Selle peäle läinud  sadik wälja ja „pühha issa" heitnud pahha melega wodisse. Prantsussem a a lt. Zubba 8. Märtsil stasid Parist rahwas awwalikko kulutamist, et üllemal nimmetud kaks matükki Sardinia rigist Prantsusse pärrandusseks ollid sanud; kas se nenda sündinud ehk mitte põlle weel sta male üllatanud. - Prantsus on suur hulk söamona Sardlasele annud; kas aitumma ehk rahha eest, sedda meie ei tea. Sardlased koggowad  nüüd sähhardust warra sure holega kokko,  et kartwad sedda ehk. pea tarwis ollewad. Prantsustel on Romast sannumed tulnud, et paawst ommeti nöuks olla wötnud, kirrikowannet  kunninga Wiktor Emanusli wasto jär- rele jätta; wist hakkab ta arro sama, et sest mitte suurt wälja ei tulle, sepärrast jägo muido ähwardusseks. Türihimaalt. Kaukasiamaalt peawad paljo Tserkessi rahwast Türgimale minnema, se on nisuggusid, kes arwawad, et nende Muhamedi  ussoöppetus ei lubba neid ristiusso wallitsusse alla heita, nago Sa mil teggi. Nende hulk, kes nenda wälja läinud, peab jubba 15,000 pead ollema. Agga Türklaste! ei pea neist mitte suurt römo ollema, sest kuhho nad lähwad, seal on risuminne ja röwiminne tagga. Nad tungiwad wäggise aedade sisse ehk kuhho muido peäsewad ja sealt wötwad nemmad, wanna Kaukasta modi, ilma hinnata, mis peusse pudub. Kui innimessed sedda pahha  luggu omma kubbernerile kaebasid, wastas temma: „Mis tehha, nemmad on Sultani wöerad ehk küllalised, nende wasto kaebada, ei maksa teil middagi, olge parrem rahhul ja kannatage ärra!" Röwiminne ja risuminne peab nende läbbi igga päine assi ollema. Nemmad hulkuwad karja kaupa ümber ja mis neil ette juhtub, se on läinud, olgo hingelinne ehk hingeta loom. No muidogi, se olli ka Kaukasias nende armsam ammet, ja et se wenne wallitsusse a! ennam ei tohhi sündida, sepärrast katsuwad nüüd Türgimaal omma önne.  Se on imme kül kuulda: ristiusso wallitsusse  alla heita, sedda piddawad nemmad pattuks, agga risuda ja warrastada, sest ei näita middagi luggu piddawad. Se wöib pärdik usk kül olla! Mönnesuggused sannumed. Auwäärt Prantfus. Se on üks kallis assi, et auwäärt meeste suggu weel ma pealt kaddund ei olle, waid et neid igga suggu rahwa seast leitakse, et kül parrem õlleks, kui neid nattuke paksem õlleks külwatud.  Prantsussemaal  olli hiljuti ühhe pöllomehhel oksjon. Temma maad ollid kül ta pärrised, agga möllad  vllid kaelas, mis ta maksta ei jõudnud, kuid langes kohto haamre alla. Minna ei tea, 102