ÜMohhus õitseb kesk ristirahwa. seas. Hiljoti olla Peterburgis  terwe seltskond walsrahhameistrid üllerleitud ja kinni wöetud. Need mehhikesed põlle mitte pabber- waid penikest höbberahha järvel teinud. Õlleks nad selgest höbbedast teinud, siis põlleks sedda neile süüks arwatud, agga nad olla neid raudplekkist walmis taggunud  ja siis üllehöbbetanud, mis keik wägga täielikult järvel tehtud; muido ei woi neid õige rahhadest ärratunda, kuid üksi nende tonist woi heälest. « Löunit Wennema sönnumed, wilja sagi lotuse polest, on ennamiste iggast kubbermangust  römolikud, kuida sedda Peterburgi Rigi teadaandja läbbi teada antakse, agga issiärra? nis olla assi selle polest Jekaterinoslawi-, Astragani- ja Poltawa kubbermangudes wägga . römulik ja nimmelt Poltawa kubbermangus' issiärranis sepärrast weel, sest seal olla tömehhe päwa palk wägga oddaw; mees sada päwas paljast M kopp. selle hinnaga meie kül omma  jures läbbi ei sa. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Kui nüüd politika asjadest  suurt könneleda põlle, siis peab maitmas middagi sündima, kellest könneleda woime, sest egga ta ommetige surnud põlle; mis surnud, se on otsas, sest põlle ennam middagi; agga kellel ello sees, seal juhtub ikka mõnda könnelemise  wäärt asja ettetullema. Preislasest könnelewad mönned wäljama seitungid, otse kui nälpaks ta keelt Hollandi ma järrele ja tahhaks  sedda, nago Prantsuse Reino-wadder mönne aasta eest Jtaliamaal teggi, sedda omma  pole kiskuda. Teised katsuwad tedda sest süüst jälle lahti mõista ja ta issi ei te sedda ka teiseti, waid ütleb ennast selle polest otse nisamma ilma süta ollewad, kui üks kolme päine laps. Mönned teadwad ka öölda, et Hollandi ma wallitsus omma söa-wäggesid Prantslasega olla ühhendanud, et sedda wähhema  kartuseta Preislase parrast wöiksid olla. Assi näitab meie silma ees nenda, otse kui tahhaks  Prantslane issi Hollandimale kosja minna  ja sedda armastusega omma sülle wõtta; kawwalusest põlle tal pudust; kuhhu teise meel meel ei seal on temmal jubba assi malmis arwatud. Sönnade polest on ta libbe ja mahhe ; agga parrast ka jälle malli ja raudne.  Teine assi, mis wäljama seitungid Preislase kohta könnelewad, põlle ka wägga kido wäärt: ta putuda magga saggedaste Austria  asjadesse ja krahw von Beust olla temmal sureks pinnaks silmas. Kui paljo tal õigust teiste asjadesse pütuda, sedda peab ta issi parrem  teadma, kui meie; õmmetige jäeb se tõeks, mis üks manna sönna ütleb: ..Jggaüks pühkigo  esmalt omma ukse essist ja parrast öölgo ta naabrile, et ta omma lamme essist peab kassima.  Preislasel ennesel on tükkati meel mönni wigga parrandada, katsugo ta esmalt neid parrandada,  siis woib julgem teisele temma pudust  ja wiggadusi ninna peal wisssta. Praego olla ta mehhikese! tisikuse többi rahha . kotti puggenud ja seal imme waärt pahha teinud;  kot olla ni tühhi, et sealt põrmugi pea leida ollema. Tea bj o iggaüks, kui raske se on, kui rahha koppik pudub. Rahha minister  katsuda kül iggat modi, agga parremaks ei tahha assi minna. Se többi põlle üksi temma kallal, waid sedda maised igga rigi wallitsus, neid on wist pissut, kes ommaga läbbi sawad. Preiflmaalt. Dani kronprintsi prudi printsessini Luwisa pruut kleid ei olle mitte Rootsimaal, waid Preisimaal Berlini linnas tehtud ja peab wägga rohkeste höbbedäga tikkitud  ollema ning 32 tuhhat talert maksma. Ette tullewa! Septembri kuul tahhetakse wäljamaal Lüttihhis üht küttide piddo piddada,  kuhhu keigest mailmast küttisi, kes püssiga  oskawad ümberkäia, kokko tõdetakse tullewad.  Kutse kirjad tahhetakse iggale pole sata,  sest aeg jõuab pea liggi, kus wäljama September  terre hommikust ütleb. Lodawad, et Belgia kunningas sest surest piddust ka saab ossawötma, misläbbi siis piddo sedda suremaks  ja aulikumaks saaks minnema. Kahhes kohtas, se on Lüttihhis ja Spaas, tahhetakse märki laska ja õnne katsuda, seal ei pea siis mitte ükspäinis wsido laskmised, waid ka keiksuggused  muud rahwa mängud ja muud piddo kohta ommased asjad ettetullema, misläbbi piddo wöeraste aeg löbbusaste ja römulikult saaks minnema. Lüttihhi lin tahhab üksi selle 248