allanewad. Sedda peame tunnistama, wnmse kümne aasta sees on assi hästi eddast lamud. Sest aastal 1804 hakkas keige esmalt tallomade  müminne; agga se assi olli möllemilt poolt ni wöeras, et 23 aasta sees, 1804— 1827, mitte ennam km 3 tallokohta müdud said (68 - taalrima 9,713 rubla eest). Parrast  sedda 20 aasta sees ei läinud luggu ka weel paljo parrem; sest 1828 —1848 ei janud  ka ennam kui 24 kohta pärriskõhha nimme  alla (584-taalrima 51,868 rubla eest). Agga nüüd hakkas assi rentkassa abbiga ruttem  eddasi minnema; sest sealt sadik on 10 aasta sees 15 korda ennam ostetud, kui enne 44 aasta sees. Aastal 1848 —1859 on ülleültse  361 tallokohta (8,485-taalrima 933,957 rubla eest) pärriseks ostetud, ja selle eest sünnib  jubba aitummal anda. Agga need wiimsed  3 aastat (1860- —1862) on weel ennam teinud ja talloperremeestel weel parrem märk pähhä tulnud; sest üksi nende 3 aasta sees on 220 tallokohta (9,615-taalrima 1,317,030 rubla eest) pärriseks ostetud. No se lähhäb jubba korda, ja kui ausad mehhed nenda eddasi  astuwad, siis same wimaks ka halja oksa peale. Omma pessa on omma pessa. Taalri hind on mitme aeal ka mitme suggune  olnud, agga on aega möda ikka kallimaks  läinud. Nago keige kauba jures, nenda ka kohhaostmisse jures, sünnib küssimisse ja pakkumisse läbbi kaup. Mönni saab oddawamalt,  mönni kallimalt, kuida koht, tarwidus  ja ma juhtus ollema. Keige allam hind, mis aastal 1834 ühhe kohha eest makseti, olli 40 rubla taalri pealt, ja keige üllem hind aastal 1862 olli ühhe kohha eest 166V4 rbl. taalri pealt. Eestlased ja Lätlased on kohha ostmisses kaunis üht sammo käinud. Üllemal nimmetud  608 tallokohta on kokko 18,751 taalrit sured ja 'makswad 2,308,568 rubla, ja sest hinnast tulleb peaaego pool Eestlaste ja nattuke  surem pool Lätlaste peale; agga selle eest on taalri arro järrele Eestlased Tarto ja Perno-Willandi makonnas 9,740 taalrimaad ja Lätlased Ria ja Wönno-Wolmri makonnas 9011 taalrimaad ärraostnud. Tänno Zummalale, et luggu nenda on, km ta on, agga ta põlle weel ammo mitte kuida ta peaks ollema; sest need pärrifeks ostetud  kohhad tullewad meie maal 52 kihhelkonna  peale, agga 53 kihhelkonda oa peale selle, kus weel mitte üht pärriskohta ei olle. Kihhelkonnad, kus tallomehhed keige aggaramad  olnud, omma kohte parriseks ostma, on needstnnatsed: Ruhja kihhelk., kus 1 weske ja 86 tallokohta (4675 taalrima) 531,725 rubla eest on ostetud; Tarto kihhelk., kus 1 weske ja 38 tallokohta (660 taalrima) 95,545 rubla eest on ostetud; Ranno kihhelk., kus 18 tallokohta (637 taalrima) 84,645 rubla eest on ostetud; Rauge kihhelk., kus 11 tallokohta (290 taalrima) 28,080 rubla eest on ostetud;' —Helme kihhelk., kus 52 tallokohta (1196 taalrima) 132,690 rbl. eest on ostetud; Tarwasto kihhelk., kus 12 tallokohta (207 taalrima) 19,517 rubla eest on ostetud; Puhja kihhelk., kus 2 wesket ja 49 tallokohta (1105 taalrima) 128,245 rbl. eest on ostetud ; Räbbina kihhelk., kus 40 tallokohta (678 taalrima) 67,614 rubla eest on ostetud; Halliste kihhelk., kus 114 tallokohta (2636 taalrima) 304,367 rubla eest on ostetud; keik teised 43 kihhelkonda, kus ka pärriskohtasi  on, ei üllata lou jarrele sennamale. Kui nüüd selle peale mõtleme, et jubba 59 aastat tallorahwal lubba olnud omma tallokohte  parriseks osta ja nende arro surem ep olle, kui 608, siis on se wähhe kül; agga kui 45 aastat mahha arwame, kus mitte ennam ei ostetud, kui 27 kohta, parrast 14 aasta sees 581 kohta ja selle aea löppetussel weel 3 aasta sees 220 kohta, siis peame ueste ütlema:  kui luggu nenda eddast lähhäb, siis on meil lotus, ka wimaks halja oksa peale sada. Agga mis peaks siis seal ees ollema, et hea assi ussinam eddafl ei lähhä? Meie olleme üllemal nimmetanud, et mitto ei tahha osta, et neid mönni jölle kartus taggasi hoiab, ja se on ka tossi; agga se on weel ennam tossi, et mitto ei sanud osta, ja sedda kahhe asja parrast: 1) neil ei olle sedda jöudo, sest nemmad parrandawad alles hawo, mis tallo- 292