4399 rahha rubla rahha leitud, mis ta agga omma ütleb ollewad. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Stuttgardist kirjutakse 6. Detsembril, et Würtembergi kunningäna Olga Suurwürstina Wera Konstantinownaga 4. selle ku päwal öhto Roma linnast läbbi Wlorentsi  linna sõitnud, ning Suurwürstina Marie Nikolajewnale wöeraspeule läinud; sealt tahtwad  jälle nenda wälja soita, et nad 8. Münheni  linna sawad, seal üks pääw puhhata ja siis teisel päwal jubba koddo olla. Preisi kronprintö on 5. Detsembril Wlo- rentst linna sanud, kus Ztalia kunningas tedda lahkeste wastowõtnud; teisel päwal sõitnud .ta sealt eddasi Saksama pole. Nüüd on ta wist jubba ammogi koddo. Preistlmanlt. Seal on parlamenti liikmete  wahhel allati üks waidlemine; üks tahhsb  sedda ja teine teisti Sedda kord on neil rigi maea piddamise ülle keige surem waidlemine,  se tarwitada wagga paljo rahha ja sest olla seal praego suur pudus. Mönned nurriseda  issiarranis selle ülle, et riik, olla sure wõlla sees ja sellegipärrast tarwitab rigimaeapiddamme  arrutuma rahha, kust se keik piddada  wälja tullema; sepärrast todud rigimaea  piddamise seadus ette; tahtwad nattuke järrel unda, ja wadata, mis seal seisab: lodawad  sealt ennestele abbi sawad. Keige suremas häddas on praego rigi wöllade tassujs  kommisfton; makso termin ukse ees ja. rigi kassa tühhi seal on kül raske termini piddada,  kus sõrmed kukro põhja putuwad. Eks olle jälle tossi, et tühhi toob nukkert meelt ja nurrinat; te mis sa teed, agga seal on raske wölga maksa, kus taskud tühjad on. sHir mus Berlinist kirjutakse 5. Detsembril: Tänna lõuna kello ühheteistkümnest  künni kello kolmeni müyas torm ja marro meie linnas, mis ni hästi meie linnas, k« seal ümberkaudo wägga suur, kahjo teggi. Urrutumad puud on ta keige juurdega maast Llleökiskunud, kaktuse kiwmid kattuselt mahha lopMud, plek-kattused pealt ärrarewwinud, in- mmesi ja Vankrid ümberwiösanud; ka olla paljo korsnaid koost ärralaotanud ja telliökiwwa  innimeste kaela lopinud, kellest üks keige ennam tähhelpannemise wäärt ja se olnud Dekkeri  trükkikoeas, kus massinameister ja kahheksa  tömeest kes massina j ures töös olnud, kauniste wigga sanud. Peetri kirriko kattuselt  olla torm saddade kaupa kattuse kiwwa mahhawissanud, misläbbi tähhedal seisawad poed omma Jöulo pühhade kramiga ärrapurrustud  sanud. Mis kahjo se marro weel peale selle teinud, põlle nimme piddi nimmetud. Prankwurtist Maini jõe arest kirjutakse 9. Detsembril, et seal tännawuse wessise süggise  läbbi jöe wessi wägga sureks tõusnud ja wimaks ülle kallaste läinud, kus jures keik jõe äärsed maddalad maad pärris järweks sanud;  keik jõe äärsed teed seisnud lausa wee al; põlle muido eddasi sanud, kui lootsikute ja padidega. Kas wessi muud kahjo weel teinud, sest põlle kuulda. Inglismaalt. Londonist antakse sest norest  tüttarlapsest, kellest hiljoti könnelesime sedda, mis siin allamal seisab, teada: ..Tohtrete komi  te olli sedda nõu piddanud, järrel katsuda, kas se paastuja Walese tüttarlaps tõeste üsna ilma toiduta ellab, kuida temma issi ja temma  wannemad sedda ütlewad, woi on seal ehk wast üks pettus ja walle likumas. Wannemate lubbaga woeti tuntud ja ärrakatsutud haigede üllespassiad Londoni hospiddalitest, kellest ööd kui päwad kaks lapse wodi äres piddid istuma  ja selle ülle walwama, kas temmale middagi  toidust ei peaks sallaja antama. Peale ' selle, kui tubba ja wodi holega sanud läbbi otsitud ja middagi Loiduse polest leitud, sanud tüdruk ööd ja päwad läbbi, kahhest wahhist holega walwatud; kummagi istunud teine teine pool wodid. Kui nad nenda nelli ja üks pool päwa ollid walwanud, tulnud tohtred, kes sedda asja kord omma kätte ollid wötnud, nöu piddamisele kokko ja neile andnud keik nelli walwajat teada, et ta middagit toito selle aea sees põlle sanud. Kui need walwajad naesterahwas  senna läinud, olla lapse pulö-soon minuti aea sees 86 korda lönud ja päwa järrele lönud se 112 korda; agga keigi selle 416