kahjo teeb; agga ühhelhobil ka, et koggokonnad omma koli kohhade eest nõnda peamad murretsema, et hädda koolmeistrid ei aea kahte issandat tenima; künni se kõik on sündinud, peab mnidogi assi jama, knida siamale olnud. Sedda luggu läbbiräkides, nimmetas Lnig Tartust, knida ka jubba ärranähtud,  et mannaks ja nõdraks janud küllakoolmeistrid, kui ennam ammetit ei jõudeud piddada, wimaks üsna kersamisse warrale jäid, ning ka teised tulletasid  mele, et koolmeistride kassin palk neid saggedaste  mölla sisse tõukada, kust neil ennam lokust ei olle wälja sada. Selle peale tunnistas öpp. Hansen, knida ka temma sedda süggawast kabhetseda,  et koolmeistride palk ennamist ni kassin on ja nende wannadusse päwade eest middagi murret ei olle peetud; ommeti ei pea jo ristiinnimene tullewa  aea eest mitte murretsema,*) ja kui mõnda manna koolmeistrit olla kerjamas nähtud, siis olla se, tänno Jummalale, üsna arruldane assi. (Lotusse  järrele nüüd ennam kui enne.) Koolmeistrid piddada ka aegsaste wannadusse pämade peale mõtlema  , wannadusse - kassad a ssulama :c., ülleültse wigga sealt parrandama, kust miggane on, mitte koli kullo peale, maid et koli kohhad parrandatud  saaksid. Sant maeaperremeeS möida ka hea kohha peal pudust kannatada, nõnda kui ahne, kes kapitali korjab, ahnusse misil ikka saab Kui Wühner Tarmastust mele tulletas, et mitmed  köstre, kihhelkonnakoolmeistre ja orrelimängia ammetit korraga piddawad, ilma et igga ammeti eest isseärrannis palka saaksid, siis kostis öppetaja Hansen, et meie omma tõõd Ju mm ala rikis mitte kui rahha tenistusse tõõd ei pea teggema, maid hea melega koormakandjad ollema, kes Jummala  anuks ja koggodusse kassnks tööd enneste peale wötwad ja omma jöudo Issanda töös ärraprukimad;  kui meile selle eest ni paljo antakse, et ilma raske murreta ellada möime, siis olgem sellega rahbul ja ärge hakkagem kaluma ja möetma, kui paljo ühhe ehk teise tö eest same. Teine assi Rosenbergi kõnnes, kas koli- ja koggokonnama  ead wöiwad ühhendud sada, sai sellega löppetud, et kõik konmerentsi liikmed nisuggnft üh- hendamist ärralaitsid ja öpp. Hanseni pallusid malonna-kolikohto ees selle wasto panna. Köigesugguse  rahwa kokkotullemine koggokonna maeasse ei wöi kolile muud kui kahjo tehha ja paljo eksitada. Mitte kui paggan, se on wagga tossi; agqa igga asjal on omma radda, ja usk, mis maggesid paigast arratöstab  ja wigipuid merrelaenede peale kaswama panneb, ei olle mitte iggamehhe, ei ka mitte igga koolmeistri assi. Tühhi koht teeb iggaühhele wallo ja mitte köikile ei olle antud nago Paulus ja Silas, werrise seljaga raudas wangihoneS  kitusse laulo laulda- Sedda tulletame nende koggodustele  mele, kes ehk üllemal nimmetud sönua kurjaste prukides omma lopsi tahhaksid kolitada ja koolmeistrit tulest ellada lasta. Siis ärgo pango immeks, kui näljane näljase tö teeb. *») Jälle tössine sönna ja wöib koolmeistride seas nisuggusid  ka olla; agga ommeti on meil raske uskuda, et siamale koli palgast mönni koolmeister õlleks raewa läinud, kui kül mitmed ka ehk wähhema öhkamiSsega pawast pawa sawad. Ommalt maalt. Pernust. Kmda minnewa  kord lühhidelt nimmetud, ollid Ria saksa lauljad peale 150 meest ja 30 wäe musikanti pühhapääw, 23. Julil Peruus wõerusse! käinud, kus neid wägga lahkeste wastowõetud ja armsasse  üllespeetud. Sest könnelab Ria zeitung ja selle ülle on meile sealt 2 kirja tulnud Perno pulwärgis olnud Perno lauloselts neid mängo ja lautoga terretamas ja seal lauldud esmalt passunatega ühhes: „lummal Keisrit kaitse sa," siis läinud nemmad 1000 kirju latride wahhelt läbbi mussemaeasse. Seal olla neid Perno lanlomeister Mosewius kõnnega terretanud ja nemmad kelekasteks jodawat wina peale rüpanud. Pulwärgist musse peale minnes olla nemmad ka purjemeistri jurest läbbiläinud ja tedda pari lautoga  terretanud. Musse peale jaggatud wõerastele  ka nende korteri pilletid kätte ja juhtud iggaüht  senna, kus lahket ömaea wõis leida. Pärrast  läinud weel surem hulk salongi, mis endise Ria wärrawa ees parkis seisab, endid sõbrustama. Nõnda tulli pühhapääw kätte, agga ei tonud piddopärralist ilma. Kõik se päaw saddas wihma  ja surem ossa piddolotussest läks raisko, sest et muial middagi ei wõinud tehha, kui nelja seina wahhel. Wihma sajo al läinud lauljad Nikolai-kirriko, kus nemmad parrast lummala tenistust mõnued laulud olla laulnud ja sealt jälle mussemaeasse taggasi pöörnud. Sealt tulnud  siis teekond mängo kolla ja lippude al salongi  minna, kus lõunasöök neid otanud. Seal on nemmad siis mängo, laulo ja kõnnepiddamiste  al sönud, jonud ja ni mitmesugguseks terwiseks ommad klasid kokko' köllistanud. Et seal jmes ka hea hulk kallist wahhutawat märjokest  ärrakullus, noh mis meie sest hakkame arrutama; egga piddolaual kegi paasto ei pea, isseärranis wihmase ilmaga. Parrast kello 9 hakkanud wõerad jubba koddose tee peale mõtlema  ja auromassin willistanud pulwärkis. Kello 11 astunud wõerad lauljad jälle laewa peale ja esmaspääw hommiko Ria saddamas mäele. 243