suggusid Oktobri ku hakkatusses paljo põlle olnud; muido ollid selle aeaga teed soppased nenda, et wankred rummuni läbbi soppa käisid,  se aasta kennad otse kui kesk sui. - Sedda ollete jo iggaüks luggenud, et meie Mihkle laat koleea  többe parrast sai eddasi lükkatud, agga kas rahwas sest holis? Wötta nappust! Nemmad  watasid kalendre sisse, ja mis se käskis, sedda teggid. Esmaspäwal, 26. Septembril, olli kalendre järrele meie lada pääw, mis liggidalt  ja kaugelt rahwas holega olli tähhele pannud ja nimmetud päwa hommikul langes siit ja sealt rahwast kokko. Arwata pool ossa lata olli kül pudu, agga teine pool olli seal ja iggaühhel kasas, mis kellegil müa elli. Et nüüd rahwast ni rohkeste kokko olli tulnud ja iggaüks omma kaubaga, polnud se politseil woimalik neid taggasi sundida, waid iggaüks müüs mis kaubale olli tonud ja ostis, mis linnast tahtis wälja wia. Millal se oige laat saab ollema, on teadmatta, sest kes sedda woib ette teada, kui kauaks kolera sia jäeb, ja enne tedda wist ei peta, kui kolera lõppenud. Pernomaalt. Könnelesime omma 32 numres ühhest issast, kes tüttart hea melega õlleks mehhele pannud ja sepärrast tuhhat rubla sellele kasa rahha lubbas, kes tedda piddi wötma ja et ta ühhe mehhega kauba ärrateggi ning sadda rubla käe rahha andis. Tänna juttustab söbber sest asjast eddasi: tead, söbber, andis issa noremehhele sadda rubla käerahhaks, et assi piddi kindel ollema, agga wötta näppust! Mees läinud rahhaga koes, agga ta süddame peale olla liig raske kiwwi langenud, ta põlle osi silma kinni janud,  egga päwa sutäit sönud; sepärrast läinud  kolmandamal päwal ja winud rahha taggasi.  Esmalt olnud wannake köwwa kül, egga põlle koggoniste tahtnud rahha wastowötta, agga kui noor mees põlle järrele andnud, waid köwwaste selle peale käinud, olla ta sedda wimaks ilma kasso koppikuta wastowötnud ja nenda jäid pulmad tullematta." Oh issad! On teil tütred, kes selle arrulissed, et mehhele  wöiwad minna, ärge pange neile omma pakkumisfega issi pärge pähhä, kelle ülle parrast  ennam kellegi tanno ei mahhu; jäewad teie ommä temaks elluks aeaks. Laske neid parrem waggusi omma onne odata, kui selle järrele ka mönni kord nattuke kaua peawad otama, sest põlle wigga, tanno passib ommetige  iggal aeal pähhä; agga enne aegne kasa rahha kulutus ja käe rahha kätte andminne rikkub asja ja panneb tüttart koddo istuma. Rittst. sl 99-aastane mällestusse pää Sealt kirjutakse 28. Septembri ku päwal nenda: ..Tullewal laupäwal, se on isel Oktobril, pühhitseb Bikkerni kirrik omma saea aastast sündimisse päwa. Kuida mannad  kirjad tunnistawad olli seal jubba aastal 1654 omma öppetaja, kes ka ühtlasse Ria allewi abbiöppetaja olnud. Hakkatusses on jummalatenistus ühhes kaunis rumikas tallo toas sanud petud; aastal 1692 olla senna üks pu kabbel ehhitud ja sellega sealane koggodus  allustud. Peale selle on Jägerjärwe ümberkaudo mitmed pissukessed möisakessed (Höfchen) assutud, mis läbbi neil woimalik olnud, ühhe kiwwi kirriko ehhitusse  möttelda,  sedda ettewötta ja malmis tehha. Et se ehhitus üllepea on ettewöetud ja ka löppetud,  tännab sealane koggodus üht ausat meest, nimmega Ernst Heidewogel Kirriko  seestpoline ehhitus on keik ennamiste temma  kullu peale tehtud ja keige ehhitusse jure on ta ka rohkeste ommalt poolt abbi andnud. I''el Oktobril 1766, olla nende uus pühha kodda, kui kenna neitsit malmis olnud ning Ria üllem öppetaja von Essen olla tedda pühhaks  koeaks sisse õnnistanud." - Et ühhel  sesuggusel päwal paljo rahwast senna saab kokko tullema on isseennesest mõista, sest üks sesuggune pääw põlle iggapäine assi, maid wagga arrudlane. Agga Zummal, kes sedda kodda sadda aastat hoidnud, kaitsko tedda ka eddespiddi ja andko et seal truid sullased temma  mina mäel allati tööd teeksid ning koggogodus  kui hea pöllo-ma, sedda semet, mis seal külwarakse, wastowõttaks ja rohket wilja iggawesseks  elluks kannaks. 315