on se ommandnS, et iggMs sure hõlega, saggedaste  wägga targaste onuna ennest  kassu Püab, koggokonna kassnpüüdmisse  jures on ta tuim, kahtlane ja issemeelne  ja ei sa mitte arro, et seläbbi iggaühhe ülleültse ka kshjo sünnib; seft ülleüldne kassu on se juur ja põhhi, kust üksikute kassu walja kaSwab ja kelle peal ta seisab. Sellepärrast on ka wägga raske rahwa seaS ühhendust sünnitada, mis kõige ennam tarwis, sest ta kinnitab rahwa seisusse põhja. Jah, ühhendus on st ainus assi. algusest tännapäwani, mis ka wäikest hulgakesi  sureks ja wciggewaks on teinnd ja saab teggema, kui sedda nõutakse; agga ta on ka ühtlasse  kristlikku ello ja armastusse allus ja märk, sest armastus sünnitab ühhendust, agga kaddcdus ja üksi onuna kasso püüdminne lahhutust. Kõige nende wiggade pöhhi on meie wanna pea ja tnttaw wigga rummalus. Se on st assi, mis meid kõige ennam halwaks teeb ja nago porri sisse mahha sõtkub ja tahhab innimest innimesse seisussest nago wälja lükkata. Sedda ennam põllastamisse wäärt on, kui rummal melega rummalusse ja pimmedusse sisse tahhab jada ses mõttes, et temma ei isseennesele üksi, waid ka teistele,  terwe koggokonnale ja selle ammetide tarwis tark küllalt on, nago sedda parrako ue koggokonna ammetmeeste wallitseniisse jures ka jälle küllalt nähha olli, sest mõnnegi tubli (kuida rahwas neid isse kidab) mehhe suust kuuldi neid rummalaid  sõnno: „Meie wallawannemal ei pea kahte keelt suus ollema (ei tohhi kahte keelt mõista), egga halli kube selgas," nago teeksid need kahjo! - Kui kõik nenda rummalaste mõtleksid  ja jõlledaSte rägiksid, siis õlleks meie rahwa  parrema korra peale samisse totusse polest kiil wägga waene luggu. Agga Junnualale olgo tänno, et just mitte nenda ei olle! —- Küssime weel lõppetusseks: mis on nüüd st ainus hea rohhi ja õige abbi kõige nende meie rahwa wiggade waSto, siis saab mõistlik  ja järrelemõtleja issecnnesest selle peale kostma: kool ja õppetus! Wägga tõssi ja õige! Jah, kool ja õppetus (harriminne waimo polest) on se õige abbi ja rohhi, mis rahwa wead üksi hcaste wõib parrandada ja tedda hea korra Peale jädawalt sata. Ja kui sa armas Eestirahwas sedda nõuad ja püad, siis ei jä sa mitte häbbisse  egga häddasse! r." Ommalt maalt. Tartust. sMeie saksa ladastj on meil weel m paljo järrele üttelda, et wöerad kaupmehhed  ülleültse 263,230 rubl. eest kaupa sta otlid kokko tonud ja mitte ennam kui 75,000 rubl. eest siin ärramünud. Ni hästi kauba tominne  kui ka münnnne on mõllcmad miunewa aastast wähhemad. 1866 olli 90,000 rubl. eest ja 1865 koggoni 150,000 rubl. kaupa siin ärramudud, agga täuuawo mitte ennam kui pool sest. Ossast wõib se kül ülleüldisest rahhakassinussest,  ossast agga ka sest tulla, et meie ommad kaupmehhed aaSta aastalt kõik kaupa, mis ial woerad wõiwad tua, isse piddawad ja sellesamma  hinnaga müwad. sNahwa ülleluggeminne.j Liwima statistiko komite seadmisse järvele tulleb ui hästi Tartus kui muial Liwima linnades 3. Märtsil essimest korda Üleüldine lmnarahwa ülleluggeminne.  Scsinnane ülleluggeminne ei olle mitte „hingekirjutus", ei ka ~iilnberkirjutus" zc. Selle üllelnggemisel ei olle pearahhamaksuga, nekrutiwõtmissega  :c. middagi teggemist, waid igga innimenne, meeste, naesterahwas, üllem, allam, wõeras, omma, kes ial sel päwal Tartus snen» dasannua ka muial linnades) saab ollema, saab nimme, wannadusse, usso, kele, ammeti järrele liggi loetud. Sedda ülleluggemist ei te ka 2. Märtsil mitte kohtud egga koggokonna wallitsussed,  waid mehhed, kedda rahwa omma seast seks wõetakse w. Seks sawad isseärranis luggemisse  komissionid seatud ja meie rägime omma litina rahwaga jubba tänna isseärranis lissalehhes pikkemalt ja laiemalt selle asja ülle. Tarto makonnast. sÖppetaja surul  ast.j Et Eksi kirriko õppetaja Georg Theol lühhikesse haigusse järrele 22. lanr. siit mailmast  ärraläinud, olleme lühhidelt jubba teada annud. 39. Januaril olli temma matminne. Kuida üks leinakirri sealt meile tunnistab, leinada  koggodus omma hingekarjast wägga kibbedaste  tagga. „Nisuggust koggodusse issa ja wcnda" ütleb kirjasaatja „?ui temnia õnnis olli, ei leita paljo. Temma mõistis sedda „„unt kässosõnna"" wendade armastussest piddada. Pühhapääw, 29mal, kus temma mu särk jubba kirrikus seisis, ei läinud rah-> .s ell- 43