kohtade luggu parraneb; 3- ja 6-aastased kontrahtid andwad aasta aastalt neile maad, mis 12- ja 18-aasta peale tehhakse. Jubba on keigist meie ma tallokohtadest jaggo rahha-rendi peal. Jubba hakkatakse manna kolme-wälja kombet mahhajätma, ennam ristheina  ja kartohwlid teggema, mis pöllotööd parrandab. (Linna teggemissest ei hakka ma siin könnelema, maid jättan Rammo Reino holeks.) Meie näeme siis neist parist sönnast, et meie aialikko ello asjad aitummal eddasi lähwad, ehk kü! pitkalt. Agga miks nad siis ni pitkalt lähwad? -- No ärge pange pahhaks, sellepärrast pitkalt, et meie rahwas  wägga pitkaldane on arro sama, mis ta kassuks ehk kahjuks tarwiS lähhäb, ja saggedaste  kül körwa takka süggab, agga sealt paljo parremat nöu ei leia. Middä ennam  meie agga tundma same, mis meile töeste tarwis on, sedda ennam peab ka meie himmo tttndmisse järrel kaswama ja meile silme ette pannema, kui wägga tarwis meile parremat öppetust ja kolitamist on. Olgo meie kolid ülleültfe ni sured asjad, kui nad on; piddago neist holetum hulk weel ni wähhe luggu, kui peab ; pango laisem selts weel wasto, mis panneb ka selle polest lähwad loud ikka eddasi Siamale on meil jubba 121 kihhelkonna? ja 791 walla- ja küttakoli, kus liggi 30,000 last öppetust samad,  agga ennam kui kolm kord ni paljo, se on liggi 98,000 lapsokest peawad selle öppetussega rahhul ollema, mis koddo wokkikoonla  körwas emma käest sawad. (Sest näeme jälle, kui häddaste tarwis meil tarka emmasid õlleks, ja kui rummalaste need rägiwad, kes ütlewad: „mis tüttarlaps tarkussega  teeb?" —) Et köstride ja kihhelkonna-ko olme isteid  e pudust ei pea tullema, on Walga linna köstre-kool assutud, kus 35 noort meest öppetust  sawad, ni paljo, kui nende tullewane ammet nende käest nöuab. Se kool seisab Ria piiskoppi herra, vr. Walteri isseärralikko  ällekulamisse al, ja sest kolist olleme (li. Postimees, lehk. 68) jubba pitkemalt kön- nelenud. Kihhelkonna - kotidest peawad Jummala  abbiga sündsad kül l a koolmeistrid wäljatullema.  Eddasi, ikka eddasi, isseärranis öppimisses! Siamale on jubba Riama perremehhed 130 adramaad meie maast ennestele pärriseks ostnud  ning seüe eest peale 1 miljoni höbberubla hinda maksnud, ja hiljuti ollete kuulnud, et ka krono lubba annab, omma möisade al tallo maid müa, kui perremeeste! nöu ja jöudo on, neid osta. Separrast pango iggamees sedda tähhele. , Tännagem Zummalat ja omma armolist Keisrit, meie asjad lähwad eddasi: pärriSpölwest  priusse sisse, teo orjusse  st rendi peale, ja rendi pealt pärris  ommadusse sisse ni pea, kui Jummal  keddagit aitab, kelk järge möda ja seadusse  järrele. Ugga armsad tallowennad, sennj kui meie werri tuksub, püüdkem pääw pawalt ergemaks ja targemaks sada, isseärranis  Eestlased, kedda ni mitto kord öigussega  kohmetand, tuimaks ja rummalaks innimessiks  nimmetakse, kedda hölbus petta ja eksitada, nago sedda enne olnud, hiljuti Samara  kissaga olli ja Zarwamaal ühhe pahha walleliko läbbi weel praego sünnib. On meil wiggadussi, ärge püüdkem neid kassi kombel kinni katta, se läbbi nemmad ei parrane, waid tunnistagem ja siis pöörgem ümber. Rummalussega  on luggu nago pattoga: kes salgab,  teeb isseennesele kahjo, ning ka selle polest  wöime üttelda: sagem kui lapsokesed, kes omma rummalust ei salga, ja seläbbi targemaks  sawad. Zummal olgo tännatud selle eest, mis käes on, ja andko armust, mis weel ihho ja hinge polest pudub. Sönnumed ommalt maalt. Länemaalt. Kaunis mällestus. Annab lummal surrelikko innimessele weel enne surma aega, siis pannewad mitto omma wimist tahtmist üllesse, et pärrast surma pärriate  wahhel tülli egga rido ei pea tullcma, ja sedda mmmetakse siis temma tesman- 139