Perno Postimees ehk Näddalileht t«V7 Üksteistkümnes Peruus, kesknäddal 14. Junil.^ austa. Ses lebhes seisab. Perno kihbelkonna laulo pühha. Ommalt maalt: Pernust: Leitud surno. Riast: Keisre Herra tullemisseft. Rööwle tööst. Tartust: Lapse surm. Tallinnamaalt: Körtsimehhe öllut. Kuramaalt: Kewwadist.  Peterburgist: Mõnda. Suurwürst Konstantin: krri Keisre Proua reisist. Linna üllemate nöu. Komissarowi  tullewane üllespiddaminne.— Wö eralt maalt: Prantsussemaalt: Mõrtsuka Berssowski üllekulaminne. Pola josikud. Keisre Aleksandre 11. ärrasöitmissest. Austriamaalt Hea kingitus. Keiser Maksimilian wangis.  Konwerents.  Perno kihhelkonna laulo pühha Ulo mõisas. Kuida ommas lehtes 21. ollime tähhendanudpiddi  Perno kihhelksnna laulo pühha wimasel Suiste-pühhal Uks mõisas petud  sama ja nenda 011 l ta ka. Ehk kub essimessel  pühhal pea keik se pääw wihma. saddas,  teisel pühhal kangeste tormas, olli wimasel  pühhal wägga kenna ja waikne ilm, mis Loja arm selle päwa pühhitsemisseks meile kinkis, et se woimalik olli lauljatel kskko tulla ja omma ühhendud heäledega taewa Zssat tännada ja omma ka-wendi ja öddesid römustada.  Et nüüd ilmoke hea olli, sest olli ka kaunis rohkeste rahwast kokko tulnud, sest römust  ossa wötma. Meie põlle neid kül luggenud,  agga ommetige woime umbes et liggi poolteist tuhhat innimest koos ollid, issi weel laulikkud, kelle arro liggi 250 olli. Ülleüldse ollid seitse laulo-seltsi koos ja nimmelt:  Perno linnast Z. Zürgens omma seltsiga  , Üllejöe koolmeister Roosmann omma AWga, Eametsa külla koolmeister Must omma  seltsiga, Riddalöpa koolmeister Frisch omma seltsiga, Tammiste koolmeister Oldermann  omma seltsiga, Reio koolmeister Sarrapu  omma seltsiga ja Ulo koolmeister Oider- Mann omma seltsiga. Laulminne läks wägga kennaste, mis tunnistust andis, et nihästi laulude oppetajad kui öppiad paljo waewa näinud; sest meie ei pea siin jures mitte unnustama,  et keik lauljad ennamiste waesed tenijad  sullased ja tüdrukud on, kes pääw päwa  korwas tuggewaste tööd tewad ja pühha päiwil sest römo*tundwad, omma koolmeistre jure kokko tulla, laulmist õppima; ka nende oppetajad on keik mehijed, kes näddal otsa raskes töös, ei panne ftdda ka raskeks pühhapäiwil  nore rahwa parrast waewa nähhes. Meie tänname neid keige Perno koggodusse nimmel ja sowime, et se laulo pühha, mis se essimenne meie makonnas Eesti rahwast petud,  saaks noorde inmmeste süddametes weel suremat himmo teggema, laulmist õppima, ja et mitte ükspäinis need wannad seltsid sure-