..Ja nüüd paljo tuhhat terwisid sulle ja kõige meie söbradele. Jummalaga!" Järwamaalt. ..Eestikele parrandamissest,  M 35 peale. Ka g g ust tõuseb kaddedus Loode sönna lomu peale (!) Eddel, nende ühhendus, Tehko otsa selle weale, Wötko pilkmist waigista Jggal taewa tulilla. Jah, immelikkuks pöörwad ilma asjad: Kes sedda enne kuulnud, et Maakele oskamisse pärrast  ka innimest kaetsetakse! Jo se wist tahhab waggise kuulsaks keleks minna. —. Et ennam kui agga üks ainuke mees Maakeelt mõistaks, teeks jo waeste Eestlastele wägga suurt häbbi, ja siis parrako kauks nende keleke  weel enneminne tuulde kui praego mönni selle põlgaja ninnatark ette müranud. Agga, mis sa teed ä', kui j o selle Maakele nattukesse  ja leiate weel ühhe ainsa sönna parrast ni suurt karra ja mennu tehhakse, mis siis weel kui üks sönna kulust Prantsusse keelt ehk teist sesuggust selletaks!? Kus uus keletundja „kuningana" sünnitaja walget mustaks waielda püab, ei õlle muud nääb iggaüks kui kadde uhkusse pilkaminne  ja torkiminne, ni kuida issegi löppul tunnistab, et „pik ja lai' siiski parremat  ei to." Ni wähhe kui aus wihhastaja ütleb ommal nöu olnud suggude wahhesi ennamaks lua, olli se mul weel wähhem (egga  ni endi keelt ommeti tahha rängemaks tehha),  ja ommeti pool „hädda" parrast paiguti  pudis sellesarnast- tarwitada, nenda ollen ma ka Nende tahtmissega sihtis eddasi astunud  ja mitte kaugemale kui et sedda agga wöerast ikkest emas hoida nöu andsin, mis Nemmad isse allati ka Lhhaldama tunnistawad.  Mis ma waene siis selle ette wöin et..kunnik" ehtem on kui kuningana"? Ja et —ik sönna jätkuks ka suremas ossas emmast ) Et meie Eestikelel sel kombel mingisuggust  kasso ei tulle, siis pallume selle kirjaga iaaawat  asja löppetada. D. Red. nimmetab? Sedda ei wöi kegi salgava. Mis Maakeel on jääb ka Maakeleks. Wöib olla, ehk mönni Pihkwa polowernik, kas nalja wöi wahhest  ka töe parrast, Wenne kele naabris ..grahwina"  ütleb, agga se siis meisse keikidesse ei pudu; meie olleme jälle siin Saksa ja Rootsi kele liggemal, kel meie ülle kaueminne ütlemist  on osnud, ka meie kelesse süggawaminne pistnud, ning wöiksime, kui ma keelt just solkida  tahhaks enneminne siis ..grähwin" üttelda,  kus jures ni wöerast tonimist ei olle ja mis ka igga päaw marahwa keskes küllalt kuleme; mitto grahwitütrekest lasseb ennast 5a makeles koggoni Prantsusse kele järvel ..kontes"  hüda. Keiki sedda ilma asjata tüsklemist  ja sonna ossaldamist ep olle mul tarwis üks awal wastades ärraselletada: sedda holast wigga  otsimist nääb igga luggeja issegi. Et—ik kui sönna sabba ka issast tähhendab, sedda ei olle jo ka kesgi ärra waielda püüdnud: sedda on jo - teate, aus pahhandaja., isse parreminne  ka teistes keeltes, et mönni sönna sabba wahhest naesest Mtab ja ommeti mehhist  tähhendab ja nisamma ümberpöratult, kus ka iggakord suggusönna ees õiendamas ei olle. Sönna jätkus on —ik jälle emmaduseks.  Teiest ihhaldud.ja armastud, agga mitte kohhalisse —na assemel, kus üht „ammetid  nimmetaja" sönna armaste tahhab lühhidelt  emmase tähhendusega üttelda, agga mitte korjatud ühheüllilise sönna otsa wöi löpputähhed,  kui: sik ja Mik. Teistes keeltes ei olle ka allati juhhiks arwatud täht hopis moondusseta, sellepärrast wöib kül ka Eestikelele  andeks anda, kui —ik hulgas ka kord —ak ette tulleb. Teie. sowite weel kolmat: „its" jure lissada, nenda wöiksin ma Teie kaljulise —..na" wasta ette lappata, mis nisamma  ei passiks, kui meletumat mennu tehhes  ütleksin ..ninna, linna, sönna, künna, munna, j. n. e. ei te jo ka selgust, kas nad issased wöi emmased on. Ka on ..eht" nisamma  koddaniko õigust ammo sanud kui ..würst". Tülli sünnitama kanu järrele ka teisi nimmetamisi  painutada olli agga järrel mötlemisseks nõuandminnc, mitte käsk, mis wist igga kug- 317