saar j hommiko põol Holsteinima  rannas olla Daanlastest ärra wõetud, ja sealt ähwardada nemmad Holsteinimale jälle taggasi tulla, kust neid esmalt saksa rigikoggo soameestega ärraaeti. Sest ei tulle kül middagi  walja, sest needsammad saksawäed, kes neid sealt minnema saatnud , on alles Holsteinimaal korteris. Agga kui Daanlased ka mitte ei julge tullema, stis tewad nemmad sega ommeti ni paljo, et Sakslased seal nende punast sõamchhi peawad wahtis hoidma. sDüppeli kantside) ees ei jõua Preisi sõamehhed sedda tundi mitte ärraodata, mil ööldakse:  „nüüd hakkame peale!" Agga seal on ikka weel ni paljo ettewalnlistamist ja teggemist, et paljo hakkatusse parrast mitte peale ei hakkata. Taanlased põlletawad sennikaua keik ümbertkaudo ma ead ja küllad mahha, et waenlased kuskilt nende kulide eest warjo ei pea leidma; nendasamma  raiuwad nemmad ka keik iimbertringi puud mahha, et nende kulidel lahhe ruum õlleks  lennata. Se teeb nüüd Preisi syamehhi wägga rahhotumaks, sest nemmad näwad jo ette arra: midda ennam Taanlasel aega antakse uenda  lasida ja rasida ja ommad kantsid kinnitada, sedda ennam Preisi werd Peab parrast jooksma, ennego kantsid wõetnd sawad. Zlustriamaatt. sGalitsiama mässaminne.s  Galitsima on lõuna pool Polamaad, Austria keisri pärralt ja ennamiste ka Põlakaid täis. Sealt on neid wägga paljo esmalt ülle raja sia pole teistele appi ttilnud ja surmi hulk neist ouima  palga sanud. Et nüüd Polama jubba Wenne wägge täis on ja hullo mässajatel seal enuam hingerumi ei olle, siis olli neil nõu, teine pool radda jälle eestotsast peale halkata. Austria  walliksus kannatas kana, meie arwates liig kaua, mis läbbi Polama mässaminne wäggise pikkendud sai. Sesinuaue kannatus teggi agga Palakaid sedda kangekaelsemaks, et Parrast seddasamma  hakkasid teggema, mis enne Polaniaal. Galitsiamale assns nisamma habbematta sattatvallitsus,  werresandarmid, sallamaksud, risumissed  ja tapunssed, nago Polamaall Nüüd läksid  Austria silmad lahti ja keik Galitsiama pandi korraga sõaseadusse alla. Keik püssid ja Püssirolchi  mu sõariistadega piddid kahhe näddala sees wäljaantnd sama, ma ja linnade wallitsus auti sõa ütlenlate kätte ja' süatlused sawad warsi sõakohto ees nuhheldud. Keik wõerama innimessed piddid  24 tunni sees kohto ees tunnistama, mis parrast nemmad seal etlasid, ehk muido sadeti neid onuna teed. Kui õiged mehhed ollid ja senna tahtsid jada, piddid warsi kohto Pole st lubba tähte pallnma. Igga innimenne peab nüüd seal, nisamma kui Polamaal, igga silmapilk, kui küssitakse,  arro andma, kus ta ellab ja mis La teeb. Keik kokko tullemissed ja nõupiddamissed on kangeste  ärrakeeldud. Nenda on soaseadus ja sellega  olli mässajatele nago nuiaga Pähhä lödud, et isse ei tea, mis nüüd peawad teggema. Luk on ees. Kütlab same kuulda, kuida seal asjad eddasi lähwad. Gmerimaast. sKunninga surm.j Mõnne  Päwa eest tullid sõnnumedj et kaks kunningast  Eüropmnaal,Würtembergi ja Baieri kunmngas, wäggaraskeste haiged olla. Teine neist, Baieri kunningas,  Maksimi lia n 11. on jubba 27. Webr. ärrasurnud. Tennna olli 28. Nowembril 1811 sündinud ja 21. Märtsil 1848 andis ta issa, Ludwig I, kes alles ellab, wallitsust temma kätte. Maffimiliani wannem poeg, prints Ludwig,  sai nüüd issa assemele kunningaks. Tennna on 25. Aug. 1845 sündinud ning saab alles süggise 19 aastat mannaks. . Würtemburgi kunningas, Willem I. meie önsa keisri Itikolai I lang, on purru wanna innimenne, jubba 27. Septembril 1781 sündinud  ja temmal saab tullewa 16. Oktobri! 48 aastat wallitsust piddada. Temma aujärje pärria proua, printses Olga Nikolajewna, on meie Keisri õdde. Haige Willem I. on praega keige wannem kunningas Eüropamaal. Preisi kunningas Willem 1., meie Keisri emma weud, on ka jubba 1797 sündinud, agga ikka liggi 16 aastat norem. Prantsusscmaalt. sPrantsus Pr au tsnsse  wisil.j Inglane käib wäggise temma Peale, et Daui asjus ikka temma nõuus õlleks ja Sakslaste wasto panneks Tahtwad sepärraft  kokkotuttemist ehk konwerentsi piddada, kuida Inglase laug langenusse eest wõiks hoitud sada. No hea kül, ütleb Prmusus, eks ma tullen ka: 78