messed ennam uksi egga aknaid lahti ei olle sanud. Teed olnud m süggawaste kinnituiskanud, et Peterburgi post 4 päwa hiljem senna sanud, kui muidv saab. Muido sõidetakse Tagaurogist Nostowi linna 6 tmnnga, agga tuiso aeal läinud  48 tundi aega, ennego post teisest linnast teise sanud. -- Mis meil liig wähhe, on neil liig paljo. «-sMällestusse kingitns.j Peterburgi  linnas on üks rikkas würst lussopow, kellel  Keisri maeas aunimmi ja amniet on, 90,000 hõbberubla selle peale kinkinud, et nende intressid  igga aasta 50 soldati lesse ja laste üllespiddamisseks  peawad prugitud sama, ja nüüd nende leskedega peale hakkatama, kelle mehhed Pola mässajate wasto. sõddides on langenud. Wõeralt maalt. Wõerama pmdest ümberkaudo ei olle ue aasta hakkatusses middagid suremat kuulda, waid asjad su sekord keik pissukesed ja iggapäised. Ommetj peame neist ka könnelema, ja esmalt jälle Preisimaakt. sPreisi Parlament.j Selle rigi wannemad ja rahwa sadikud on nüüd . jälle kous ning kunningas omma tronikõnnet ärrapiddannd.  Ni wägga, kui nemmad moslemilt poolt näitwad rahho ja leppitust sowiwad, ui wägga on karta, et rahho ommeti tutlematta jääb ja tülli ja waidleminne jälle wanna wisi wõimnst wõttab, nago se nüüd kolm aastat jubba igga Parlamenti peal on olnud. Kumbal õigus ehk üllekohhus on, jägo nende onima selletada, agga ni paljo on Lõssi, et meie need aastad Preisi Parlamenti st pea seddasamma wõime üt- Lelda, mis wannal aeal Pola Parlamentist ööldi: st knsgil ennam kissa ja karra ei olle, kui nisnggnses  Parlamentis; ommeti ei lähhä nad Prei- Dmaal weel mõ egodega teine teise peale, mis Polamaal enne küllalt sündis. Küllad saab kuulda,  kuida asjad eddasi lähwad, nüüd on alles hakkamas. Mõllemis Parlamentimaeades on endised präsidentid jälle wallitsetud, ja sest on jubba tunda, et asjad wanna wisi sawad minnema. Shleswig-HoLsteimma on nüüd kül Danima wallitsusse alt lahti, agga mis nad lootsid, ei olle weel ammo . nende käes, ja teadmatta on, kas nemmad ial omma hertsog Pridiko alla ella- ma sawad. Nende ma on nüüd nago lihmtük, kette järrele sured ja pissukesed käppad end wäbjasirrutawad,  keik tahhaksid, agga kes saab, on teadmatta. Praego seisab se Preisi ja Austria kappa al ja wähhemad urrisewad ja nurrisewad seal ümber. Se ott eks imme, kui kiso Bismark sedda heaga omma küündest lahti lasseks. Zlustriamaalt. s5B prohwessori.j Austria  Parlament on ka kous ja ilma waidlemisseta  ei sada sealge läbbi, agga se Potte ni karte, kui Preisimaal. Sedda ennam teeb nüüd paawsti karristusse kirri katoliko mades (mu usso rahwal  potte settega asja) innimeste sappid sureks ja mustaks; kes sedda kuleb ehk loeb, sel lähhäb  kops ülle maksa. Sellepärrast on ka 58 prohwessori Wini Linnas kokkoheitnud ja wallitsust  pattunud, et sedda seadust, mis mitme aasta eest paawstiga teinud, nüüd paawsti kirja wastusseks  ülle aea wiskaks ja temma killast ennast lahtilööks. Nemmad ei tahta omma surekoli öppetussega mitte kauem paawsti kõwwera keppi al kinni seista, kes hea melega keige kttnaldele wakkad püab peale panna. Se olla jo üsna pärdik kuulda, kui paawst tahta, et muud õppe-, tud innimessed sedda üksi tõeks ehk walleks peawad  piddama, mis temma nenda nimmetab. Omma wiimse karristusse kirjaga olla paawst isse keik kablad katki kiskunud, mis muido tedda ning temma usso rigiwallitsussi kous piddasid. Teada muidogi, piiskoppid ja pappid ei rägi mitte nenda, waid hoidwad paawsti pole ja tahhaksid hea melega, et keik üttemad ja allamad temma sönnade peale, olgo lhead ehk pahhad, järrelmõtlemata  amen ütleksid. Jah, kui nad sedda teeksid! Agga 1865 ei olle ennam 1365. Ka temma omma ussulistel hakkawad aasta aastalt ennam silmad pahhä tuttema, ja se teeb paawstile  pahha meelt. Küllad same ehk kuulda, kas nimmetud 58 prohwessori ka temma polest kirxiko  wande alla ei panda. Prantsnssemaatt. Seal on needsamwad paawsti jaggelemissed. Piiskoppid tahtwad pool wäggise, et paawSti karristsse kirri keige rohivale  peab teada sama; rigiwallitsns Me ei tahha  sedda lubbada. Piiskoppid kiuslewad, Paowsl olla nende peaperremees, wallitsuS Me ütleb: 18