konna-madega, mis kellegi ommad ei olle, waid aeg aealt jaotakse. Eddasi ei sa seal kegi ja põllotö ja harriminne jääb põlwest põlweni nago tulli tore puusse. Maad jäwad aasta aastalt ikka lahjemaks, sest et kegi neid ennam ei rammuta,  kui agga häddapärrast seks korraks läbbi saab. Kes tahhab seal ma eest pikkema aea peale waewa nähha ehk kullo kanda? Iggamees püab sel wisil põldo kui lehma holega lüpsta, agga mitte söta. Jah, kui innimessed keik olleksid,  mis nad peaksid ollema: truid, holakad, ussinad, liggimesse armastajad, kes teistele sedda tewad, mis isseennestele sowiwad, noh, siis lähhäks  weel; agga mähhärdune rahwas on nenda? Eks neid kül ei olle, kes isseennese eest ei murretse, mis peatpad weel teiste eest mM retsema? Koggokonna-maid piddades on holetumad  ja laisad põllomehhed allati nago tmnäkulW ussanate jalgus, kes neid taggasi hoidwad, km nemmad ka muido Põlloharrimisses eddasi lähhaksid.  Jggal pool, kus poldo mõistlikkul wisil tahhetakse harrida, seal on koggokonna- ehk kokkomaad  põllomeestele köidikuteks kätkt ja jalge ümber. On üks hobbune ehk lehm mitmel kokko Prukida ja lüpsa, siis saab kül holega prugitud ja lüpstud, agga mitte raswaseks södetud. Kes siis sowib, et meie ma põllotö peab raisko minnema  ja ei kellegil wimaks ennam middagi ollema,  se sowigo meile koggokonna-maid. Kokkomaad on jubba mannast pülwest sadik Slawisuggu rahwa seas prügiks olnud, agga ei ial põllotööd õitsema saatnud. Länemerre kubbermangudes  ei olle se mitte nenda. Siin on igga tallul isse ommad maad, olgo ostmisse läbbi pärriseks sanud ehk alles rendi peal. Meie ei tea siin aitummal koggokonna-madest middagi. On kegi laisk ja holeto, siis mõib takul isseennesele kahjo tehha, agga mitte teistele. On mõnnel ostes ehk rentides taalri hinna kõrgusse ülle kaebamist, siis on se kauba assi. Iggamees katsugo ni oddawalt  sada, kui wõimalik on, ja siis ni mõistlikkult ja holega harrida, kui ial mõistab; sest omma assi on omma assi. Andko Jummal agga meie pärrismade kaupa hästi eddasi minna ja rahwas neid nisugguse hinnaga sada, et intressid  hinge kinni ei piggista: sel wisil üksi saab meie rahwa aealikko ellule ja Põllotöle õige põhhi olla. Eestimees on lodud põllomees ja Mässi- Matta ommas töös, kui agga teab, kellele ta sedda teeb. Separrast armsad suggumennad, sage pääw päwalt mõistlikkumaks, tehke tööd ja palluge lummalat, küllab siis ka ommal aeal künka otsa sate, kust teid ennam kegi ei liguta. Agga ärgo kegi isseennse ja teiste kahjuks koggokonna-maid  iggatsegö, mis üksi holetumatele head meelt teeks, ja neilegi mitte kaua. Kes wõib, se mingo isse Wenne külladesse nende koggokonna-made põllotööd watama ja kui sedda tullusama tunneb ollewad, siis tehko järrele. Nenda paljo agga wõime teile üttelda, et Wenne seitungid issegi omma koggokonna-made Pruki ennam ei kida, olgo siis, et monni sedda weel kiuste parrast teeb, mis jo kellegile kasso ei sada. Ommalt maalt. Tarkust. Kootsgguse mõisas, mis Tarto parralt, Põlles 27. Nowembril  õhto mõisa rehhe cirra, kus mitte üksi üllespandud  rehhe, waid ka uus rehhepeksmisse mässin,  sisse jäid. Nendasamma ka Karlowa tuleni  eske , mis Ropkoi teeäres seisis. läbbix se õnnetus tulnud, on alles teadmatta. sWarganäPPndj on nüüd wiimfel aeal meie Tarto linnas haddematta pikkaks kas-' wanud! Kuhho sa lähhäd, seal ei kuulda muud, kui wargust ja jälle wargust! Tohho hullo, kas nüüd innimessed korraga rongapoeaks sanud, kes teise omma rahhul ei wõi piddada? Uksed lõhhutakse  lahti, akna rudid murtakse katki, Laskud Pühhitakse puhtaks, jah, mis weel kolledam on,? tulled ka jubba awwalikko risumi st ulitsate. Peal ette! Warganäud näitwad mõtlewad, kui õlleks Jummal nende häbbematta hantwärgitö parrast pikkad ja pimmedad ööd annud. Om neks lähhäd neist ka suur hulk lörso, agga mõn-. ned peaswad ikka ärrapaggema, ja se on wägga Mis sedda häddemattam on, ka naesterahwa  seas leitakse neid, kes lvarga näppotööst  püüdwad ellada. Pari Päwa eest taggasi, tulli ühhel õhtul ühhe tema naesterahwa jure teine tundmatta naesterahwas ja ütles: „Sinno suggulane, se ja se on wäetenistussest taggasi tulnud ja lassed sind senna ja senna kutsuda, tahhab sinnoga räkida." Tenial ei olnud aega warsi minna, wiis käskjalla omma tuppa, käs- 408