Perno Postimees ehk Näddalileht 55. »8«S Kues kesknäddal 5. Septembril.) aasta. Ses lehtis seisab: .Eesti kele parrandamissest. Ommalt  maalt: Rahwa hulk ja suggud. Judi kurjus.  Tantsukarrud. —Wöeralt m a al t: Üllamate rõõm. Mekftko söast. Mailma raudtede pikkus ja Hind. PMMwillad ja Rmerika sodda. Londoni linna platsi surus ja maeade hulk. Rootsima rahwa hulk. Kunninglik laulja. Türklased teinud jälle Türgi tempo. Moskwa wilja hinnad. Eesti kele parrandamissest. Meie arwates on se wägga tullus assi, kui öppetud mchhed, kes meie keelt ja temma mönnesuggusi  pudust tundwad, ommad parremad ja parrandawad mõtted msie kuuldes wälja ütlewad,  et meie lapsed sest öppiksime, mis wannematest  kuulme , kui ka keel kohhe igga sönna ei anna järrele üttelda. Parrandust on tarwis,  sedda meie ei salga, nenda kui ka sedda miAe, et meil põlege lusti ei õlleks, önsast Mastngist möda joosta, kui agga senna male uÄataksime. Õigus jääb smmett wimaks, kel õigus on, se olgo möllemil pool troostiks. Kes mannast kinni peab, ärgo piddago kiustepärrast,  ja kes uut toob kui se ka peaks parrem ollexna - ärgo tungigo wäggise, waid laskem mollemilt poolt kuli wereda, künni  õige kohha peale paigale jääb. Zggamees piddago sest kinni, mis ta omma parrema teadmisse järrele isse tunneb tossi ollewad: mis parreni on, selle pole langemad muidogi keik teised, kui ka aega möda. Meie ei hakka siin nüüd sest, kuida kumbagi pool hälega ehk häleta tahta ennam ehk mähhem prugitakse,  middagi könnelema, se assi ei lasse ennast  ülle pölwe murda, maid-agga esmalt sest, et meie keel weel sönna rikkusse, pöörde ja painutamisse p olest kehma ja üksluine on. Kes nüüd seal abbi teab, se aitko meid,, et assi eddasi lähhäks. Agga kui. ausad keletundjad meile tundmatta innimestele heast süddamest tahtwad öppetust anda, siis pallume wägga: sündigo se rahho sees. Meil on öppetust tarwis,  ja sedda tahhaksime tännoga wasto mölla; agga kui kele öppetajad meie kuuldes ühheteisele  hakkaksid kibbedaid sönno lopima, mis head meie sealt ennam kuleksime? Meie pallume  wiljaterri; kui meil ohhakaid tarwis  õlleks, neid leiaksime igga krawi kalda -pealt. Teame kül, et hawo on, mis tohtrid peawad leikama, selle wasto ei seisa meie ka mitte; agga kui tohtrid pahha hawo leikades  omma nugga kord sia kord senna terme ihho sisse pistaksid, siis peaksime sedda ommeti ilmaasjata walloteggemisseks nimmetama, mis haigele abbi ei sadaks. Separrast tassase maimoga asjo tallitada, on kallis assi. Toe sönna on isseennesest muidogi terraw; ülle