Wõeralt maalt. PreisiWaalt. sünnin ga <eerei«.? Preisi kunningaS onuna prouaga ei olle praega mitte koddomail, waid on õhtopsie omma Rein! jõe äärsid maid watama läinud , mis nüüd 50 aastat Preisi al vn (1815 —1865). Etallamcß iggat pool omma kunnmgast rõmogä wastowW nud, on mmdogi teada, ehk kül sürem sured Bismarki sõbrad ei Me, kedda kiMNmga nimmel mõnda atwawäd teggewad , Mis mitte seaduSsega kokko ei pea sündinut/- Aacheni üM nas on kunningas korterit Mõtnnd, ja seal olnild 3. Mail rõmotusied sänamas ja rahwas viskamas  olnud. Sealt on temma ka meie leinajat  Keisri - Pari Jngcnheimis Lerretamas ja watamaS käinud. No eks meie Keisri Herrcr olle Preisi kmminga õepoeg.  sNõuukiissiminue  rahwa käest.j Ommeti vn Austria ja Preislane wimaks arvstMnud, et asjad  nmido korrapärrast tallitud ei sa, kui rahwa nõu ka ei kuSsita cgga kuulda. -Nad ep Me jo mitte lambad osta eaga nuia, wvtta eaga jätta, waid iunimessed, kes isse omma a?jus ka Muna  Ws tahtwad liggi kõuttelda, kui nende eddcspiddist  õnne ehk õnnetust walmistakse. Mah< wa sadikuid ja mattmmaid peab stis pea kokko kutsutama ja nendega uhhes uvu pstama, kuida hertsogixigide asjad eddespiddi peawad seatud'- ja kinnitub sama. Km paljo madewõitjad wa nõu 'peale suvad watawa ja nende tahtuust teggema, on kü! teadmatta, cmmeti peawad mad kokko katsutud sama. Austria tahta ka/ et hersog Pridik, Shleswig-Holsteim krouiowja, selle aea sees wõiks omma paika jäda. Preislane  ei näita sellega mitte tisua rahhul ollewad. Kui mitte Austria ja Preisi sõawäed nende maal ei seisaks, siis ei õlleks kiil mitte raske ette Mtelda,  knida rahwa ttöu saaks ollemapagga et woitjate käppa al seiswad, on teadmatta, kui poljo nemmad suud tohhiwad paotada. Peaksid nad isse ka mitte wibbo liig kõwweraks tõmbama,  nago kord jubba kuulda - IkaltamaaK. sPaawsti ja Wiktor Emanue! i lähh eil emis s e on jubba mõnni sõnna Löldud, agga se assi põlle weel üsna küpse. Kmmingas on (wist Prantsttsse taggasundimisse peale > kes ettetullewa ello parrast paawsti liig ei tahha pahhandada) wägga järreleandlik ja kartwad jubba mitto, et järreleandminne ja pehmus  liali lähhäb; sest kokkoleppimisses olla küünin  gas ükst jörreleandja, paawst ei anda suggugi  nZrko. Se õlleks inmie, kui Italia künningas  seal mitte omma kassi ja jalgo kammitsesse ei panne. Kui kegi issa wisil kvnneleb, kes issÄ ei slle, maid waenlaene, siis on st allati pettetud,  kes sedda ussubu Paawst on ka omma ministrit, kindral Autonelli  Wenne sadiko, borvn Meijmdorfsi jure saatnud ja ammeti wisil üttelda lasknud, et tcmma!  Wenne Äujärjepärria surmast kahjo olla ja st temmale suurt kurbdnst tehha.: Noh, „Pühha issa" teab jo> mis kunnmgrigiM wahhel prügiks on> ja Mbnstdda teMma, kuv mitte wihhamehhe nimme ei tahha kanda. jWeider waggadus.j Roma linnas surn üks Inglane ärra ja maeti mahha: Eug-- gulased lasksid hanakiwwi peale temma nimme, sündinusse ja surnmpäwa ülleSpanna ja senna alla need smmad: „Hinga rahho sees." Km paawsti pappid sedda näggid, loid nemmad käed kokko ööldes: „Mis hullo temp fe on, kuida wõib üks hukkaläinud! „ketser" rahho sees hin-: pada, kes pühha paawsti usko ei olnud?" Ml kustutasid ninmletud sõnnad ruttu kiwwi pealt ärra. - Nenda on Noma asjad. Prüntjßssemeast. lMis Napoleon Ailshiriamaal Sealt Ahwrikama ran-. nast tullewad nüüd sõnnumed iggapäüw Prant-- sussemale ja kulutawad, kuida keiser Atshiriaasjo  õiendab ja rahwas tcdda iggal vool sure rõmoõiskamissega terretab. Mdda wallitseb uütid senui kaua keisri Moua Engenia ja hoiab asjad' kohhe. Mitte üksi Eüropa innümssed, kes seab maal ellawad, waid ka rahhotumad Arabianlehhed  sSamtseuid) piddada sedda sureks auaks, et keiser isse neid watama tulnud. Napoleou olla Alshiriamaad „Ueks-Prantsusstiuaaks" nimnie  tanud, mis sealt ma endise rahwale mele peab talletama, esmalt, knida nende mässamissed, mis ehk eddespiddi weel tahhaksid kehha, nisamma  ilma asjata peawad õllenia , kui Pärris Prantsussemaast tiik ärrakiskuda ja teis eks, kuida 162