sinna ei tohhi ni paljo pakkuda? Ei armas söbber! kui sa sedda tühja lörri ussud, et sa eddespiddi oddawamalt saad, siis pettad sa ennast wägga ja woid ommast madest, kelle eest sa tünnini rasket orjust orjasid, ehk ränka renti maksid, koggoniste ilma jada ja pead neid teiste kätte andma. Ussu mind, ma rägin sulle sõbralikult, osta sa midda warrem sedda parrem, ommad maad pärriseks, enne kui üks wöeras tulleb ja rohkem pakkub, ning aeab sind maeast wälja! Kuhhu tahhad sa siis omma  naese lastega minna? Armas ristiwend!  ussu mind: otse kuida sul se täielinne wolli, omma kue ehk kassuka eest hinda küssida,  nenda ka ühhe pärris mõisa herral omma  ma ülle, seal ei woi kegi hinda peale panna. Üht sesuggust nurjatumat lörri on kurjad innimessed  wälja winud, kes hea melega ühheksama  ja kümnema kässo wasto tahtwad tehha: nad tahtwad so kohta osta. Hoidke sesuggust  tühja juttu uskumast! se sadab teid agga hädda ja õnnetusse sisse. Pernomakonnast. sHöbbe Mis höbbe pulmad on, sedda teab meie aeal jubba wähhem kui laps, sepärrast õlleks se üks ilma asjata rumi raiskaminne, kui neid selletama hakkaksime. Ta on neile, kes sedda päwa pühhitsewad, üks römo päaw, agga teistele  middagi. Et agga siin Eestirahwast, kedda ikka rummalaks ja kes teab missugguseks  sõimatakse, middagi nende auuks tahtsin könneleda, sepärrast ollen sedda allustanud. Pootsi mõisa pärris herra, baron von Maidel, kelle parralt ka Watla mõisa, piddas 10. Oktobril  Watla mõisas omma höbbe pulmi, mis saksa rahwal üks suur römo pääw on. Et nüüd baroni herra Testama kirriko wöörmündri herra on, ja ommal aeal selle kirriko asjade parrast suurt waewa näinud, sepärrast on Testama  kihhelkonna kirriko wöõrmündrid ja koli wannemad kokko tulnud ja enneste keskelt kaks meest, —üks wöörmünder ja üks koli wannem wälja wallitsenud ja senna saatnud keige kihhelkonna nimmel baroni herra ja prouale õnne sowima. Mehhed ollid ka sedda pikka teed ärrasöitnud, ning baroni herra ja proua neid lahkeste wastowötnud ja selle ülle wägga römustanud,  et nad nt tähhele panniad ja möistlikkud  olnud ning sel päwal senna tulnud. Waatke armad wennad! se teeb meie Eesti suggule au. Nenda peaksid keik teggema, ehk kaoks siis se wanna tuttab söimo sönna: Eestlast  aea ikka wemlaga tagga! sMerre peal Kuida meie söbber kirjutab, on 6. Oktobril Kihno ja Runo sare wahhele ühhe Orrajöe mehhe, Andres Krentsi kuut, mis gipsi ja mu kaubaga  olli täidetud, ärrawaonud. Ta olli omma kaubaga Riast Tallinna pole minnemas,  kui korraga kuut hakkanud waoma, nenda  et innimessed kaunis kange tormiga waewalt  pati sanud. Et tuul kange olli, on nad agga otse alla tuult söudnud ja nenda õnneks Warbla Saulepa Mõisa alla kaldasse sanud; kuut on nende silma ees ärrawaonud. Kas keik kahjo selle waese mehhe kanda langeb,  kelle kuut se olli, ei tea meie mitte öölda.  Tänname agga Zummalad, et innimessed  hingega mäele said. Kuida kuulda, on sellesamma kudi perremehhe  wend Maddis omma kudi Kronstati ja Tallinna wahhel ka ärrakaotanud. Kas se tossi on, ei tea meie selgeste mitte. Se süggisessed tormid põlle kül pikkad, agga ommetige kaunis wallidad olnud. 22. Oktobril on ühhe pissukesse laewa mehhed, kust nad pärralt olnud, põlle kegi arrusse sanud omma laewa Kastna mõisa ja Kihno  sare wahhele merre peale jätnud ja isse ärratulnud. Torm on ni walli olnud, et laened  allati ülle laewa käinud, misläbbi laewa meestel koggoniste woimata olnud, kauem senna  peale jäda; heitnud ankro merresse, hüppanud  pati ja tulnud Kastna mõisa alla, Meloksi  ninnasse mäele. Mehhed seisnud päwa kaks seal, künni ilmoke waikseks jänud, läinud  siis jälle üllesse, tömmand purjud peale ja läinud omma teed. Arwatakse et nad Some mehhed olnud. Riast. Ria seitung könneleb  meile tormidest, mis 24. ja 25. Oktobril  seal olnud nenda: „Se torm mis üllemal 370