Eesti Postimees ehk Näddalaleht W 42. M!-i. Tartus, 14. Oktobril. -«sm ma- ja liimarahlmlc. IV»- Essimenne aasta. Ses lehhes seisab: Miks ei tahha mönni Eestlane mitte Eestlaseks jada. Ommait maalt. Kolimaea pühhitseminne. Wändra ladast. Parrismade mümissest. Nöugepanniad. Poud. Pola kolidest. Õnnetus ? pombikuli labbi. Wöeralt maalt. Preistmaalt.—» Sleswig-Holsteinist. Austriamaalt. Jtaliamaalt.  Prantsussemaalt.  uemad sönnumed. Tartust. Kauba sönnumed. Ued ramatud. Kirjawastussed.  Teadaanbmissed  ja kulutamissed. Miks ei tahha mönni Eestlane mitte Eestlaseks jäda? olliine Nr. 40. -mõnni sõnna „ecstikelest"  kõnnelenud ja saime pan päwa eest selle peale kirja, mis hea melega olgo terwe Eestisõbber  saatmast teistele ka luggeda anname. Teab mõnni parrem, siis olgo hea innimenne ja parrandago. Meie kirjasaatja sõbber ütleb agga nenda: „ Egga minna iea, mis teised sest mvtlewad ehk ütlewad, agga minna pean sulle su sisse sulla tõt ütlema: se on hea, et sa mitte üksi kuuldud ja nähtud asjo ei kuluta, ei ka mitte nenda tük sealt ja teine tealt sisse ei panne selle kõlwato trööstimissega: „OH, Eestirahwale hea küllalt! waid et sa ikka jälle kord sest, kord teisest  asjast konneled, mis isseärrauis meie rahwa külge putuwad. Nenda ka se tük „eestikelest." Ma ollen sedda hea melega luggmnd ja mul olli seal jures nenda, nago peaksin ka sulge kätte wvtma ja sulle mõnni sõnna kirjutama. Ma tean jubba ette, egga sa middagi omma teada ei sa petud, agga sest põlle wigga. „Ma arwan sest asjast õlleks mõnda kõnneleda.  Tõeste, wägga pahha ja laidowäärt lnggu on, et ni mitto Eestimeest, kennel õn olnud  õppetusse läbbi targaks mehheks sada, et parrast mõnnesugguses ammetis auuga omwa leiba  sõid, mitte omma suggu rahwa anuks ja kassuks  ei tahha ellada. Kes peab sedda teggema, kui mitte need mehhed meie suggu rahwa seas, kes omma mõistusse ja seisusse järrele sedda wõiksid tehha ja peaksid teggema? Mis kasso on Eestirahwal sähhärdnse meeste õppimissest tarkussest, kui neile parrast selga pörawad ja musuggu rahwa hulka ennast püüdwad ärrapeita, kellel targa ist meestest muidoge pudust ei olle ? Mis au ja kasso on neil euuestel sest, km uemmad  parrem woera rahwa hulkas wiimsed ja põlgtud on, kui ommeti omma rahwa pole hoides  essimesed ja auustud mehhed wõiksid olla? -- Se assi on Pahha, agga mitte ühhe ehk teise süüd üksi, ehk kül minnad ja wõerad ennamiste  walmis on, sedda üksikult ühhe ehk teise