tallokohta, ühtekokko 304 talert 29 krossi; Dukera mõisa jaust 18 tallokohta, ühtekokko 462 talert 28 krossi. Ühtekokko on RLa kuendama kihhelkonna kohtokonnast 53 tallokohta  , kelle surus ülleültse 1523 talert 71 krossi on. Ria 4. kihhelkonna kohtokonnast  sanud müdud: Astre ja Dreeliagi möisade  jaust 16. tallokohta, ühtekokko 531 talert  13 krossi; Pootsema mõisa jaust 11 tallokohta,  ühtekokko 318 talert 22 krossi; Dikkeli  mõisa jaust 10 tallokohta, ühtekokko 448 talert 75 krossi; Mure mõisa jaust 3 tallokohta, ühtekokko 70 talert 42 krossi; Mojani mõisa jaust 3 tallokohta, ühtekokko 82 talert 6 krossi; Stolbeni mõisa jaust 11 tallokohta, ühtekokko 379 talert 40 krossi; Rosenbekki mõisa jaust 20 tallokohta, ühtekokko  714 talert 28 krossi ja Kaugeri mõisa jaust 22 tallokohta, kelle taalride arro mitte põlle üllesantud. Ühtekokko on Ria 4. kihhelkonna  kohtokonnast 74 tallokohta, kelle surus 2244 talert 46 krossi on ja 22 tallokohta  , kelle taalride arro põlle üllesantud, ärramüdud. Eddasi, ikka eddasi, se teeb meile römo! Riast 7. Oktobril. Nende päiwe sees on meil jälle kaunid wihmased ilmad olnud ja se panni kauplemist ueste kammitsesse. Linno ja linna seemnid tulleb wägga pissut linna, agga hinnad seisawad ikka ühhe kõrgusel. Dünaburgist kirjutakse: „Need wihmased  ilmad, mis meil rohkem ku aega turinud, on jubba näddala päwad möda, ning selle assemele tulli jälle külm. Rukki wilja saak põlleks se aasta mitte wägga waene olnud, kui olleksime agga keik korra pärrast kokko sanud.  Praego seiswad weel akjallad wäljade peal, kenna haljas kroon pea peal orräs turja peal —! Sui willi, mis wägga kennaste  kaswis, ei sanud nende märja ilmade pärrast õigel aeal walmis, sepärrast olli hilja aea eest weel paljo leikamata ja kokkopannemata  wäljal. Linnad ollid wägga prisked kassudes ja römustasid igga ma-mehhe süddant,  agga rasked wihmad pannid neid war- ra mahha, rohhi kaswas läbbi, läksid käest raisko. Keige waesem luggu on rukki külwiga:  praego seisawad põllud ennamiste keik mustad, egga põlle lotagi, et middagi mahha  sawad, sest et warrased külmad jubba maad liig külmaks teinud, kus idda ei sa wälja tulla. Aea-wiljadega põlle assi suggugi parrem:  kartuhwled ni waesed, et paiguti mitte semetgi kätte ei anna ja kaapsastest ei põlle juttugi, need on agga paljad lehhed! Peterburgist. sönnum  e Selle ku essimesel päwal on suurwürst  ja aujärje pärria Kopenhagenist ja suurwürst  Wladimir Aleksandrowitsh Stuttgardist ühhe korraga Darmstatti jõudnud. Preisi kun°- ningas on ka sel päwal meie Keisre Herral ja Proual lõuna sömaaeaks olnud.  Keisre  Herra ja Proua on 8. selle ku päwal kalli terwisega Nitsa linna jõudnud. Wenne- ja Amerikama  peawad praego kibbedaste nõu, mollemid maid telegrahwi labbi teine teise lähhemale tõmmata, ning on omma nöupiddamistega ni kaugele jõudnud, et kummagi ommalt poolt tahhab holega peale hakkata ja tehha, et tradi otsad kokko ullatawad. On se ükskord malmis,  siis põlle w'a kaim ennam raske senna paljo terwisid sata; silma pilk seal. Se ainus wigga seal jures on, et nattuke paljo rahha  maksab: noh, egga meil möllemil sest tühjast pudo põlle; on terwis käe, siis on meel hea. Idarwast.  Söaminister  on käsko annud, et sealt linna mallid  ka peawad mahha löhhutud sama, otse kuida neid Rigas, Pernus ja Tallinnas jubba ammugi löhhutakse. Ainus Narowa jöe poolt peawad weel seisma jama; seal olla ka mönned  krono maead mis ta weel tahhab prukida. Kiewist. sSurma Kes ei tahha sönna kuulda, peab maitsma, se on jo mannast tuttaw ja kes sest ei holi, noh, kes senna siis woib parrata! Seal olli üks kohtomöistja  - möisnikude suggust kes selle ülle holega omma ammeti polest piddi wal- 341