gi maal suurt wõtta ei olle. Sellepärrast ei pea agga kegi mõistlik Eestiperremees asja lossi jätma. Mis tännawo korda ei läinud, lähhäb jälle tutlewa  aasta. Egga aastad keik wennad ei olle. Permi kubbermangus olla judba mõnnes paikus Siberia lojuste - katk jälle likumas ja kahjo teggemas. Jsseärranis olla hobbused keige õrnemad selle wasto pannema; agga ka weiste sekka peab se pahha haigus tungima ja neid mahhamurdma. Kus agga rahwas holakamad ja mõistlikkumad olla haigid lome terwedest lahhutama  ja surnud seddamaid ja hästi süggawamasse  mahhamatma!, peab hädda paljo wähhem  ollema. Miervi kubbermangus Radomisseli makonnas  on rahhe kahhes kohhas kokko 3342 Dessätini  maad keik sui- ja talwewilja mahhalönud ja sellega 32,000 rubll eest kahjo teinud. - Ka Odessa pool olla hobbuste haigust, agga mitte Siberia katko wisil. Dessaraöiamaakt. Nohhotirtsud. j Kuida Odessa seitung kulutab, olla seal mõnnes makonnas nende pahha södikutega suur hädda, kuhho nad Moldawimaalt sisselennata. Neid ärrahukkama on keik innimessed kül wäljaaetud, nago meie maal mõnni kord hundijahti, agga ei pea paljo tahtma awwitada, sest et ikka jälle ued parwed Moldawi poolt jure tullewad. Jggal  maal on ommad head ja wead. Pokamaast. Ni hirmus kui se kül kuulda on, jääb siiski wimaks tõeks, et surem hulk tullekahjude südi Palakate peale langeb. Kurjad innimessed, kes ommast mässamissest  middagi ei sanud, püüdwad nüüd sel hirmsal wisil omma wihha lahhutada, et ilma süta innimestele kähjo tewad. Kui kurri peab nisugguste meel ja südda ollema! Et nemmad ommas õelusses muud ei wõi tehha, siis püüdwad  küllasid ja linnasid ärrapõlletada ja nimmetawad  tulleleeki Pola mässamisse punnaseks lippuks! Kurrat isse ei wõi ka kurjem olla! Ühhes küllas sadi jälle põllemapistja kurja tõ pealt kätte. Se sadan olli rätseppasell teisest küllast. Temma hundirong tunnistas: üks wõe- Ras mees illusas rides olla tedda käsknud külla põllema panna ja olla temmale selle eest 6 rubl. hobb. annud. Sedda rahha leiti ka temma taskust.  Kui se nüüd ka tossi olli, mis ta tunnistas,  mis peame nisuggusest rätsepa narrokaelast  arwama, kes ennast 6 rubla eest ärramüüb ni suurt kurja teggema!! Teised tullesütajad,  kedda nenda kinniwõetud, on ka sellesarnatsid  asjo tunnistanud. Pärris põlletajad ellawad isse ennamist teine pool piri ja saatwad sealt omma tulleteenrid sisse. Wõeralt maalt. Rootsimaalt kirjutakse, et Wenne merrewäe  kindral-admiral, Suurwürst Konstantin ja Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh minnewa  ku lõppul 37 söalaewaga Stokholmi linna al ja Rootsi kunningal paar päiwi wõeraks olnud.  Neist laewadest on ühhel somuslawal, nimmega ~Smertsh," Alandi saarde al ka õnnetust  juhtunud, et wasto kaljo läinud ja kahjo sanud. MMamaaitt. teeb seal Ankona linnas suurt hädda. Peale 14,000 innimest  on linnast ärrapõggenenud, ulitsad on tühjad  , keik podide uksed kinni ja terwe lin nago surnokabbel. Keige halledam peab ollema lapsi nahha, kelle wannemad ja holekandjaid koleratõbbi  hauda winud, kuida nemmad nalgas ja pool allasti mõda ullitsaid hulkuda ja mõnned wähhemad nuttes omma wannemaid tagga otsida. Kunninglikko wallitsusse polest tehhakse kül, mis ial wõimälik, agga ni pea ei wõi suurt hädda warsi kustutada. Ankonas ellawad liggi 50,000 innimest ja neist surrewad peale 100 innimest igga Pääw ärra. Se aeab silmad lahti. Keik toido kraam, mis mitte üsna wärske ja puhhas ei olle, wõetakse kohto Polest warsi ärra ja sadetakse turro pealt omma teed, ehk se kül müate mele parrast mitte ei olle. On ka siin ja seal teiste linnade sees koleratöbbe kuulda, agga mitte weel paljo. Prantsussemaalt. Molitika mõttedj ui hästi paawsti kui Austria wasto, käiwad Napoleoni  peas ümber. Preisi ja Austria näaklemisse  peale wahhib ta terrawa silmaga. Kui 275