Eesti Postimees ehk Näddalaleht .M! 8. 1863.' TiN'tus, 5. Maü, jll Teine aasta. Registev: Wönni sönna möistlikko lugzejale. Ommalt maalt. Maarja kirrikokolid. Jälle tühja läinud.  Tullekahio. Kelmi tö. Aurotee. Weel sönnumeid Nitsa poolt. Mällestusse kook. Aleksander- Nemski tsereis. Kaunis leina mällestus. Saddama tö. Jälle üks mässaja wähhcm. Uemad sönnumed. Tartust. Peterburg-st. Simbirskist. -- Preisimaalt. Pranlsussemaalt. Kauba sönnumed. Kirjawastusscd. Teadaandmissed ja kulutamissed. Mönni sönna möistlikko luggejale. armas Eestirahwasl Meil on ni mõnnesuggusist  asjvst teine teisega könnelda, mis Lullusad  ja tarwis olleksid, agga ei kellegist muam kui sest, knida meie laste õppetns parrem eddasi lähhäks. Ilma selleta on kelk muud asjad polikud ja pudulissed. Sellep olest on unud ka üks küllasõbber, olgo terme, ommad mõtted pabberi peale pannud, ja ma ei tea mite, miks neid üksi onnna teada peaksin piddama. Luggege siis ja m õttelge jarrele, ja kni mõnni arwab asja parrem teadwad, tömbago sulge peusse ja tehko Parrem. Wastastiko selletusse läbbi saab assi sedda selgemaks, kni selgust nõutakse.  Agga küllasõbra kirri on nenda: „Ma ollcn „Eesti Postimeest" pallunud, et ta ni hea õlleks, ja mulle ühhe ma ese koolmeistrile lubba annaks, ka arrokord minno  weiksid nmttid omma lehhe sisse masto wõtta ja onuna söüradele järrelemõtlemisseks teada anda, selle nõdra lotussega: ehk mõnni lnggeja  nende seast ühhe ehk teise Lerrakesse leiaks, mis ta omma kassuks wõiks prukida. Sedda lubba on „Postimees" mulle hea melega kaannud. „Ma ütlesin, et ma omma weiksid mõttid järrelemõtlem isseks teada tahhan anda. lärrelemõtleunnne  on se sum and, mis Inmmal innimossele kõige teiste lodud lomade seast ükspäinis  on annud; selabbi wõib ta agga teiste lomade ülle mallitseda ja neid ommaks kassuks prukida. Kes järrele ei mõtle, selle ülle, mis ta teeb ja mis ta nääb, waid agga ükspcttms jarrele teeb, mis teised ees tewad, ilma järrelemõtlematta,  sedda arwan minna ei wõi mitte iunimesseks, weel wähhem m õisi likku  ks iuuimesseks arwatagi. Pri (wabba) innimenue  ei te egga tallita mingisuggust asja ilma -jarrelemõtlematta. Parrisorri teeb agga ükspäinis  sedda, mis tedda kästakse, ilma, et ta teaks, mikspärrast La sedda teeb: temma on agga ükspäinis kässotäitja ja ei pmgi millalgi omma  teo eest kosta: sellcpärrast on ta ka ühhe „massina" sarnane. Pri innimenne ei tohhlgi mingisuggust asja ilma järrelemõtlematta tegha egga tallitada, ja sedda ei wõi ka keg: temma