weel tarwis ärrarohwida ja walgeks lubjada, mis tullcwaks aastaks jääb. Sedda keik nähhes,  peame meie selle koggodusse liikmed rõmoga  ürlema: „Aio hing, kida lehowat ja keik, niis mo sees, temma pühha nimme!" Millal meie Tarto linna - koggodns ni kaugele saab? Sellegipärrast, tahhab Jummal ja nääb sedda tarwis ollewad, siis tulleb pea. Tallinna linna waeste holelandmissest on meile head innimessed ka teadust annud, agga selle peale ei olle meil tänna ennam rumi. sEestima kolidest. Kuida meie Eestilaste kolidega ülleültse luggu on, ei hakka meie siin jälle pikkalt selletama, sest et kellegil ennam tundmatta ei peaks ollema. Wirromaal  olla mödaläinud aastal 136 koli ja 9167 kolilast olnud; lärwamaal 77 koli ja 4666 kolilast; Harj omaal 47 koli ja 2494 kolilast  ; Länemaal 76 koli ja 2632 kolilast. Koliassi  ööldakse kiil eddasi minnemas ollewad, agga mähhärdune ta siis enne olnud, kui alles praego peale 200, ütle peale kakssadda malda koggoni ilma kolita on! Se assi on isseennesest ni selge, et mingisuggust selletust ennam tarwis ei olle. Kes ellab, se näab, kuida siis ue koggokonna seadusse aeal selle polest loud lahmad. Peale lummala abbi on agga igga rahwale keige parrem temma omma abbi; kes sedda ei mõista ehk ei tahha, se wahtigo teiste silma ja Maatgo, kui kaugele ta sellega saab. Otab kegi rahwas, et temma kolid taewast peawad mahhasaddama, se ei olle wäärt targemaks sada, kui ta on. Kes kelab meid omma kolide eest isse murretseda? - „Meie ei jõua!" Walle! Meie ei tahha ehk ei mõista tahta, on paljo ennam tõssi. Aita isseennast, siis aitab lummal ka, ehk seisa maas ja lasse teisi ennese ülle astuda, muud nõu ei olle. Aitaks lummal tuimu sse ja rummalusse paelo meie rabma ümbert langeda, keik muud paelad langeksid  isseennesest ja meie astuksime harutud  rahwa sekka. Tweri Mnast. sKa koliasjust.j Sea! tuüi Rshewa makonna koggodus kokko ja piddasid nõu, kuida nende asjad parrem wõiksid minna. Mu asjade seas ei nnnustanud nemmad ko litt  sjo mitte ärra. Nad teadsid kül. et rahwa waimoharriminne keigetarwilissem tö on. No mis nad teggid? 9cemmad wõtsid ühhel melel sedda nõu, Nshewa linna gümnasiumiko li ja makonda 19 rahwakoli assutada ja kullo, mis selleläbbi Lutleb, wõttis makond isseennese peale maksuks, ja se olli au ja kidowäärt assi, ehk kül se kullo aastas liggi 19,000 rubl. maksab. Nemmad ei wahhi teiste silma, waid aitwad isse ennast, ja nenda peab se ollema. Noh, kui se assi tõssi on, siis mingem ja tehkem ühhel ehk teisel wisil, ni kui meile tullus on, nendasammoti. Gümnasiumiko li põlle meil tarwis assutada, neid leiame pea iggast linnast ommal maal, agga rahwa-elementarkolisi, neid assutagem, kui arro olleme sanud, et meie endised ABD-kolid Mardipawast Maarjapäwani meid halja oksa peale aita, muido peaksime ommeti  ükskord seal peal jubba istuma. Ma tean kül, et sedda ülle põlwe ei woi murda, agga ma tean ka, et sedda mõnnes Paikus aitummal jubba on peale hakkatud ja lähhäb eddasi! Meie ei loda kül mitte innimeste peale, agga meie lodame ommeti, et Inmmal meile eddespiddise  koggokonna wannemate seas mehhi annab, kel ka selle asja polest selgemad silmad on. Sealsammas Nshewa linnas on 2 rikkast naesterahwast  ühhe maestekoli tarwis 79,000 rubl. annud, kelle intressidest kool üllewel petakse. Peale selle tahtwad needsammad naesterahwas üht tüttarlaste näppotökoli assutada, ni suurt, et 40 tüttarlast korraga wõib wastowõtta.  Sest omma tüttarlapsi rummataks jätta, teeks igga rahwas wägga rummalaste. Neist peab jo parrast rahwa essimenne waimoharrimisse hakkatus tullema. Wõeralt maalt. Zlustriamaast kuleme, et Mehhiko keisri proua seggane mõistus mitte ennam ei pea tahtma  selguda. Waene keisri proua! kes alles 26 aastat wanna, ui raske õnnetusse sisse on langenud.  Suremat südi aetakse jälle Prantsusse keisri peale. Temma olli neile esmalt Mehhiko okkaskroni pähhäpauuud, seal jures ennam lubbanud,  kui parrast piddanud ja nüüd, kus keisri proua Charlotte hütle Sharlotte) temma käest isse tulli abbi palluma, olla Napoleon ennast 338