mo lakkuwad, annaksid aeg aialt parrema maiadele  rumi, kuS mmmMne innimesse kombel wöib ellada; nende öued ia howid, mis nüüd ennamiste süggise ja kewwade nago sood ja rabbad  laenetawad, et innimessed ja ellajad maoni  läbbi röbbelewad, tahheneksid ärra ja saaksid  kuiwaks ja puhtaks kiwwistud howiks; nende ellajad ei seisaks ennam põieni küljeni lautas sitta ja wirtsa sees ilma harrimatta pahhastamatta, kus reddelid egga ränki ei leita;  nende maiade ümber hakkasid harritud wiljapu - ja tappo - aiad tekkima ja keik assi löbbusamaks minnema, sest harritud innimenne ei wöi mitte harrimatta ello sallida: - agga koolmeister, nüüd tulleb pea küssiminne: kust peab nisuggune kool wäljatullema? Kuhho on Zummal selle peale maad walmis lonud? Selle peale lähhäb keige wähhemast üks weike karjamõisa  tarwis, kes tahhab meile sedda koli kohhaks pakkuda?" üsna julgeste wastasin minna: „Aus herra,  kui se nöu ülleültse hea peaks ollema, siis ma tunnen Teid, Teie sate missist se essimenne  heateggia ollema, kes omma M-karjamöisat  mitte ei kela. Sesinnane karjamõisa toob Teile aastas 210 rubla renti sisse; kui nüüd herra essimesses allustusses nattuke kannataks, kas se hind siis pärrast Teie 300 tallo peale, taadri arro järrele ärrajäggatud, suur assi maksta õlleks? Kui se rent ka 500 rubla õlleks,  ei peaks minna sedda ka meel liaks, kui issa terme aasta omma poia öppetusse ja üllespiddamisse  eest ennam jure ei maksa, kui waewalt  paar rublakest. Seddasinnast renti arwan minna nüüd koolmeistri palgaks. Tannini on rentnik need 210 rubla maksnud, eddaspiddi . teeksid sedda wallaperremehhed, muud põlleks ennam tarwis. Et nüüd koli ennam ei pea wöetama,  kui karjamõisa tö peale pölls seadusse järrele tarwis on, siis peaksid esmalt nende perremeeste järgmiösed sisse aStuma, kennel keige ennemalt wannadusse ehk haigusse parrast  järgmist tarwis on, et neid sedda ennemalt  taggasi sawad. Tö ja karjalomade pärrast  õlleks kül weel middagi räkida, agga sedda  mõistab herra ilma minnota parrem seädida,  kui minna nöu annan." „Agga koo lmsistert, kust sedda same?  küssis herra. Egga meie ommeti igga kubjast, kiltert, möisapoiSsi selle peale « »öi prukida; se peaks mehhine mees ollema, kes teab, mis ta tahhab ja kel julge südda ja tössine  meel on; sest igga ühhe Hanso kätte ei wöi meie omma eddespiddisid wallaperremehhi  kaswatada anda. Kerge põlle se ammet  just ka mitte. Se peaks mees ollema, kes lummalat kardab ja ni hästi koli ammetis  kui pöllotöös mitte nago kanna takkus ei õlle. Pea ja südda peaksid tal möllemad öige  kohha peal ollema. Agga üttelge N., kus kaswab nisuggusi meie päiwil paljo?" „Tössi kül, aus herra, kostsin minna, neid on kasstnaste nüüd, agga olli enne weel kassinam.  Temma peaks minno arwades keige pealt, omma ammetit hästi möistma ning römoga  piddama; tö tarwis wöiks temmale üks mõistlik pöllotö tundja abbilinne körwa seätud sada. Sellesinnatse kolimaia üllem seädusse xamat  peaks pibel ollema. Koolmeister peaks nende noorde meeste kui omma poegade, ja nemmad  temma kui omma issa peale watama. Temma armastus ja karristus, möllemad peaksid  jummalakartlikkust süddamest tullema. Uks Eesti rahwa armastaja kolitud Eestlane, kes sedda narrilase kassukast selgas ei kanna, et ennast omma suggu rahwast häbbeneb, näitab  mul keige sündsam sllewad, kui herra nisuggust  leiab; sest muudsuggu rahwast " „No hea kül, armas N., teggi herra jutto kärki,  Teie jut on mul tänna mönda kirpo körwa sisse pannud. Ma tahhan sedda asja pitkemalt jarrele möttelda, tahhan ka teiste mõisnikkudega  könneleda ja kuulda, mis nemmad ütlewad. Agga et se mul sedda hölpsam õlleks meles-- piddada, siis pallun ma, kirjutage mulle koddo  keik ommad mõtted selle asja polest üllesse, ja kui ello on antud, küllad siis same nähha,  mis Jummal teeb." Nenda lõppes se kord meie jut. Minna teggin mis kästi, ni hästi kui ma möistsin, pannin keik omma süddame sowimist pabberi peale üllesse ja wisin pari päwa parrast  herra katte selle palwega: „Naitke teiste 258