täielik, keik on pudulinne, kellest ka igga innimessel  omma ossa on, ühhel nenda teisel teistwisi, mis läbbi ta ka kerge eksima. Avamast  sadik söddib lihha waimo wasto, egga tahha ennast koggoniste temma alla heita, on kergem keik uskuma, mis juhtub kuulma ehk näggema ja sest tulleb ka, et se keige targem, olgo sönnades ehk teggudes juhtub kommistama.  Waeste Postimeeste näppude peale wavatakse  wägga terrawaste ja keik asjad, mis ta toob, kulutakse ühhe wägga kange margapuga  ülles, juhtub seal pissut hagganaid sees ollema, siis on kohhe kaebtus lahti. Kui sedda otse su sisse ööldakse, ei woi kegi pahhaks  panna, sest öppetust lähhäb innimessel surmani tarwis; agga wägga pahha on se, kui sedda tagga selja tehhakse, kuida sedda alles hilja aea eest ollen kuulnud, ja weel pealegi öppetud meestest, kes ommetige igga Postimehhele ta wiggadussi su sisse woiksid öölda ja tedda seläbbi parrandada. Postimees  põlle jo kellegi ingel, et temmast woi süüd leida. Ta on lihhalik innimenne, kelle wanna Adam saggedaste pea püsti aeab ja ue-innimessele russikast näitab, kui siis kegi temmale ka korra ninna peale lööb, egga se pahha põlle. Saime mödaläinud näddalal Audrust kirja, kus omma pole wennaga mollemad nattuke möda körwo saime. Olleme waesed mehhed mollemad juhtunud kommistama nattuke hagganaid läinud tule kerutussega puhta wilja  sisse. —- Kuulge, mis wiggadussed seal olnud. Ta kirjutab: Armas Postimees! Kahhe asja polest on mul sinnuga nelja silma al nattuke könneleda, mis ülle agga pallun mitte pahhaks panna. Olle esmalt nenda hea ja ütle omma polewennale,  kui juhtud temmaga tee peal kokko sama, et se Audro poisi, Jurri Mängusse poea Jurri noa otsa kukkumisse luggu mitte nenda põlle olnud, kuida temma sedda omma 36 numris juttustab, seal on kaunis rohkeste naeste lörri seas. Et ta noa otsa kukkunud, põlle  mitte üsna tulest woetud, agga se läinud paljo pahhemaks, kui ta tõeste olli. Nugga põlle mitte köhto läinud, waid külge nattuke hawanud; ta põlle ka mitte surnud, waid läks teisel kolmandamal päwa! jälle karja jure, kus ta omma tenistust selsammal silma-pilgul tallitab,  priske ja terwe. Teine assi, se putud so ennesesfe: õlled ka ommas 38 numris middagi könnelenud, kus pool töt ja pool wallet kokko seggatud. Sa könneled seal ilmadest ja kidad neid wägga head ollewad, teed olla keik tahhedad ja mis weel muud; agga meil saeab saggedaste weel wihma; se ei tahha kuidagi so könnega kokko passida. Ma ei mõista, kus need tahhedad teed on, kus sa omma pastlid põlle soppaseks teinud, ehk kelle töldas sa sõidad, et wihma piiska põlle näinud, egga omma mammust märjaks  teinud? Pallun, kui eddespiddi jälle ilmadest  könneled, omma Kalendris parrem järvel wadata, ehk wõtta ka meie Kalender abbiks, küllad trehwad siis parreminne. Seal on ka omma nattuke töt sees, agga puhhas weel ammugi mitte: egga se nisso weel hea põlle, kus lustid sees. Meil on ka monned kuiwad päwad olnud, kus mõnda tööd, mis wihma pärrast polele seisid , olleme. ärrateinud. AiLummal, sui wilja olleme keik kennaste kokko  pannud ja ka monne hea sao heina ülleswötnud.  Olgo seks korraks, muido wennib jut liig pikkale. Sinno söbber Audro Peter. Willandimaalt. sPärris made mü- Kerstna ja Murrikaste mõisa pärris  herra, grahw Anrep-Elmpt, on ühhe päwaga mollema möisade parralt tallo maad nende perremeestele, kes neid maid tännini piddasid 183 rubla hobb. taalre pealt, ärramünud.  Pahhowerre mõisa, mis Paisto kihhelkonnas,  on 'ka temma parralt ja sealt tallallomadest  on ta neljandiko jao sellesamma hinnaga nende made perremeestele ärramünud. Tallinnast. sUus abbi Pühhapäaw 13. selle ku päwal, on kindral supertent  Schultz kahhe teise öppetajaga, Motse  ll i ja Krause, Eestimale üht uut abbi- 316