selt so järvele! Se mõtte olli mulle süddame  jahhutamisseks onuna wanna armsa sõbra surma parrast. „Sedda tahtsin teile, armsad Eesti sõbrad, ommast sõbra-parist nimmetada, armastus ja tännoandminne sundisid mind sedda teggema. Olgo mõnnele, kes alles ellab, ellomärgiks. F. W." Ommalt maalt. Tartust, komm issi on,) kmda  minnewa kord nimmetud, sai 15. Webruaril lõppetud. Ülleültse on Tartus se kord 487 meest kronotenistusse wastowõetud, 360 Tarto ja teised muialt makondest sia arraanda todud. Nende seas otlid 117 meest teiste assemikud, kelle eest keige wähhemast 30,000 rubl. on waljaantud.  Kas need, kes sedda hulka rahha on wäljaannud, mitmed ehk meel laenanud, kas need kül waggusa, möistlikko järrelcmõtlemissega  sedda on teinud? Tahhab kassin olla, Mõnned on sellega 400—500 rubl. ja ennam meel üri ette ärramaksnud, et nüüd kün:- mekond aastaid omma koddo wõiwad ellada ja olleksid ommeti krono poolt ilma hinnata wõinud korterit sada ja omma rahha taskus piddada. Agga mis tehha, üks wõerakele mõistosõnna ütleb: „Jnnimesse tahtminne on temma taewariik."  Kas siis immekspcmna, kni mõnned ütlewad  ja kirjntawad: „ Ennäh! kas se jälle ei tunnista, et tallorahwal rahha küllalt on?" Peame sedda kuuldes kät su peale pannema ja Mait ollema. Mis tehtud, on tehtud, olgo õige ehk kowwer. sWallet wanduja.j 11. Webr. surn üks Icirwamees Tarto klinikus ärra, kedda temma naene selge sõnnaga etteütteldes senna tõi: temmapiddada wissist surrema, sest ta olla mitme teistega wallet mandunud ilmsüta innimeste wasto. Neist olla jubba kaks enne sellesamma haigusse sisse ärrasurnud,  ja et temmal sesamma haigus ja sü süddame peal olla, siis piddada ta surrema, sedda olla ette ärranähha. Mees olli taieste keleto ja meleto, ei teadnud kellegist ja jampsis kangeste.  Naese palwet, tedda uigi kaugele awwitada,  et omma üllekohto tunnistust wõiks tag- gasi wötta, ei woinud täita, sest arstil ei olle mitte Loja wägge. Õnnetuma mehhe haigus  olli peaaeode sees ja kuida prohwessori herra nore tohtridele selletas on se temma kurja süddame koorma läbbi sündinud. Kurja süddametunnistusse  läbbi peab saggedaste peaaeodele wigga  sama, mis läbbi nisuggune hirmus lahkuminne  tulleb. Hoidko Jummal keddagit kurja tee peale langemast. Hakkatus on kerge, agga lõppetus raske. Mödaläinud laupäwalsai Keisri Herra 11. aujärjepühha Jummala tenistusse ja autulledega  pühhitsetud ja tullewa laupääw pühhitseme  omma Suurwürst Aujärjepärria Aleksander  Aleksandrowitshi sündimisse päwa, kes 26. Webruaril 1845 on sündinud ja nüüd 21 aastat wanna. Andko lummal kallist terwist! Põltsamaalt. 25. aastane ammetipiddo.j Jnnimenne on hing ja ihho, sepärrast on temmale ka hinge ja ihho arsti ning nõuandjat tarwis, muido ei sa kirriko laulosõnna,  „et terwe ihho sees mul õlleks puhhas hing," mitte tõeks. Mitmes koggodnsses on kül mõllemad, mitmes weel mitte. Agga kuulge, mis Põltsamaalt kirjutakse. „Neljapääw, 10. Webruaril ollid meil arm-- sad piddud. Sel päwal sai 25 aastat täis, et meie armas tohtri herra C. Rathlef meie keskes omma arstiammetit on piddanud. Armastus  olli siis ka keik rahwast sel päwal ühhendanud,  temma arsti--holekandmisse ja innimesse-armastusse  eest tedda tännades terretama. „Hommiko warra tullid esmalt Karlshowi salsakoli lauljad tedda unnest üllesärratama, parrast  tulli Põltsama allewi laulo-koor. Selle peale koggosid enne lõunat kolmest kihhelkonnast kirriko- ja mõisawannemad, nendasamma ka Põltsama allewi ja kihhelkonna sadikud ja kolmest kihhelkonnast kohtomehhed, kui Eestirahwa sadikud,  kirrikomõisa kokko iggal seisusse! ommad kirjad taskus, terretamisse sõnnad suus ja anded käes. Sealt astusid siis, õppetaja käis ees, tohtri maea pole minnema. Kui senna ollid sanud, allustas õppetaja Maurach terretamist ja õnnesowimist, peale selle kõnneles Baron Stakelberg,  siis la Trobe herra ?c. Nende järrel  tulli tallorahwa nimmel kohtomees Karel 61