jöudo möda. Ses asjas on Sakslased nüüd ühheömeles; agga suremat kurbdust wanna önsa Arndtil ta surma tunnini ei olnud, kui et temma „armsad saksa wennad" Prantsusse  römuks ni mitmes asjas mitte üks südda ja meel ei olnud. Kui Arndt Sakslastest rakis ehk laulis, siis ei tulnud temmal rigi raddasid egga rahwa nimmesid mitte mele, nago ta ühhes kuulsas laulus ütleb („Kuö on Sakslase issama"): „Kus ial kõlksub saksakeel, Ja laulab Lojal' üllewel Seal on Sakslase issama." Nenda elli Arndt. Agga mo südda lähhäb kurwaks: kus on mo Eesti rahwa Arndtid? Millal sünniwad need mailma? Millal tullewad,  kes Eesti rahwast ka eht issama-laulus öppetawad omma issamaad ja seisust armastama?  Eks se Maarja-ma, kus pea! meie kaime, mis meid toidab ja pärrast lahkest kaisso wöttab, mitte kita egga laulda ei sünni?  Kül sünnib, agga kus on lauljad, kedda laulotiwad lendo töstwad? Mönda (isseärranis  ühte) tunnen kül, kell' hea tahtminne ning nõu õlleks selle polest omma nödra jöudo katsuda, agga mis seal tärmini weaks ees on, sedda ei ütle mehhike mule, kui sellele, kes kedda neljasilma al küssib. Separrast ei lubba ta mind siin sest ka mitte selgemalt könneleda, waid pean nisamma wait ollema ja ootma, nago mitto muud, kennel se assi armas õlleks,  kui tulleks. Austria rahwa hulk. Hiljuti, kui Austria rigi rahwast arraloeti, leiti neid 34,437,964 hinge ollewad, mis pea aego ni paljo on, kui Prantsussemaal. Need innimessed  ellawad 11,240 ruutpennikoorma peal, 68,518 kohha peal, 5,406,907 maia sees ja 7,577,595 leibkonnas. - Praego peab Austria pealinna Wini rahwa hulk 47.3,957 hinge ollema. Se on kül ka hulk innimessi, agga mitte meel neljas ossa Londoni rahwast. Sannumed pöllo tööst ja maiapiddamissest.  Pühhapääw olli jälle ka ja tutwad Kasiks perremehhed wanna wisi Rammul kous Reino jutto kuulmas: Oja Peter: Kule Rein, wa' küllamees, minnewa kord könnelesid talli-rukkist: ütle ommeti,  mis sa sui- rukki teggemissest arwad? Maksab neid ka mahha külwada wöi mitte? Rein: Sui-rukkis on wägga kallis willi, isseärranis kerge, liwase made peal, paljo enuam  wäärt, kui sui-nisso. Mitmesuggused wead, mis kerge made peal sui-nissule sünniwad,  ei sünni sui-rukkele mitte. Temma tahhab  kül warralist külwr, agga kerge made peal wöib sedda ka warremalt tehha: kewwade  niiskus ei te temmale mitte waewa. Kerge ma meestel on sui-rukkis sureks kassuks,  sest mu sui-willi nisugguse ma peal ommeti  hästi ei siggine; ja et sui-rukkis terrade cgga pöhho polest talli-rukkist tagga ei kai, waid saggedast weel ette lähhäb, sepärrast peaksid perremehhed tedda isseärranis kerge kartohwli ma peale külwama; se on ta pärris ja parras paik, kus ta perremeest mitte habbisse  ei jätta. Mis muido sui-rukkist üttelda õlleks, on iggal pöllomehhel ammo tuttaw assi, sepärrast lähme eddasi ja rägime mönni sanna ka o d r a d e st. Mäe Tomas: On neid jälle mitmet seltsi? Minna ei tunne ennam, kui kahheja  neljatahhalesi; kuetahhalistest ollen ma kül kuulnud, agga põlle neid ommas küllas weel näinud. Rein: Odre on peale 20 seltsi, ja nende seas paljaid, sinnisid, musti ?c. Eddaspiddi wöime ka meiege mönda uut seltsi prowida, kui nad korda lähwad, ka piddada. Eest otsa agga peame omma kahhe - ja neljatahhalessi odre kinni. Mae Tomas: Agga kummas siis neist kahhest parrem peaks ollema? Rein: Selle ülle ei wöi kegi pärris seadust  tehha. Möllematte jures wöib perremees kord kasso kord kahjo sada, nenda kuida pöld, aasta ja perremehhe omma tö on. 142