ma, mis joma? agga wägga wallusaste kaebab: kust peame lummala sõnna ja saakramenti wõtma? Sedda pikka kirja tahhame siin lühhidelt  luggeda anda. ........ Meie smem kurbdus on se, et meie ial siin Polamaal omma kele lummala tenistust ei kule. Kegi ei kuluta meile lummala  sõnna, kegi ei wõtta meid lauale. Ristiinnimessed  peame ollema, agga ommeti otsego paggauad ellama. Meile ei to pühhapäaw ial sedda, mis koddose rahwale. Kui mõnni meitest seläbbi pahha tee peale sattub, mis ristiinnimessel  ei sünni käia, eks ta ennast sega ei wõi wabbandada?  Sepärrast pallume sind, „Eesti Postimees," anna meie hädda koddomail teada. Kas se mitte wõimalik ei õlleks, et meie siin ka lummala sõnna ja saakramenti wõiksime leida? Oppetaja, kes meie jure tulleks, peaks muidogi Ui hästi eesti- kui lättikeelt mõistma. Kõlwatumaid ja pahhä asjo knulwad meie kõrwad  küllalt, agga mitte lummala sõnna. Nüüd tulleb meil jälle kallis Paastoaeg kätte, agga kus on meie Paasto jutlus? kus meie kirrikja annolaud ? Postimees, rägi sedda neile, kes Zehk awwitada wõiwad, kui tahtwad. Peterburgis,  Kronstadtis :c. on eestikele kirrikud ja Zppetajad , agga Meie Warsawis ellame nago pagganad. Igga rahwal on ommad koggodusse koead, ka ludidel, agga meile ei kuluta kegi, et lummal meel taewas pattuse innimeste wasto ' aemolinne on ?c. ?c." Nenda lähhab halle kaebdus weel tük maad eddasi ja loppetab sellega: „ Kulla Postimees, te selle ülle hea pik jut!" Kus agga hützda isse Wnneleb, ei olle pikka jutto ennam tÄMs, ei aitaks ka se ennam kui lühhike. Agga kust abbi Amab tullema, ei tea meie ka sõrmega näidata, Mgo siis, et Latterusse usso koggod. abbi-kassa Pillem komite Peterburgis ehk temma makonna- Uomiteed mõnned nõu teadwad. Agga andko Mummal, et need, kel nälg ja jänno ön, wõik- Uid kossutud sada! Wõeralt maalt. z Preisi parlamenti päwad on jälle jo loeud  ja sadetakse temma liikmed wist pea koeo. Mende mõtted egga sõnnad ei sünni suggugi kokko. lärreleandmissest, olgo ühhelt ehk teiselt Poolt, ei olle juttoge. On jo ammo üsna iagaw  kuulda. Nngrimaal ähwardab sesamma luggu tulleuia.  Mstria tahhab, ei arwa ilngrima wannemad oige ollewad ja nisamma ka ümder- Pöördud, mis nemmad tahtwad, ei olle Austria! armas. Inglismaalt kulukse ikka weel, et lojuste surm ei tahha järrele jäda. lubba 15. Januaril olnud seal 3 ku sees 120,740 weise loma ärrakärwauud. Se nuhtlus ei pea just mitte ühhetassa ülle terwe ma käima, maid ühhcs  makonnas ennam, teises wähhem. Mõnne päwa eest sai ka ministri herra polest meie Tarto prohwesser lessen Inglismale sadetud, sedda hädda watama ja, kui wõimalik, awwitama. Inglastel on lirlastega praego sesamma pahhandus,  mis siin hiljuti Palakatega olli: tahtwad wäggise mässamist tehha. Mis nüüd, kui Wennema  lirlaste kurja nisamma heaks kidaks, kui Inglased, Prantsussed :c. sedda Palakate poolt teggid? Italiamaak, mis peale tuhhat aastat ep olle olnud, hakkawad jubba mõnned paatrid ehk preestrid abbiellusse heitma, muidogi paawsti sureks pahhandusseks, kes sedda wiimse päwa. tähheks nimmetab. Rrellamaaik ei olle rahwas maal egga sared  merres waggusi. Seal hakkada mõnned merresared,  mis alles 160 aasta eest meest mäljatõusnnd,  Me paukmnisse ja Praggisemisse taggast  wauma ja tuld purskama; teises kohhas lõhkeb ma ja järwed tullewad assemele. Tummade koliselts Tartus. S. J. Peterburgist  on jälle rubl. saatnud, tust kopv. aastas abbi same, mis eest keletumate nimmel süddamest  tänname. Tehko Jummal nende süddamed ja käed lahti, kes räkida wöiwad, nende heaks, kes sedda mitte ei wöi, et tummadel roimaks räkiate wasto kaebdust ei õlleks. Kirjawastussed. 39) p. W. B- P. . . . s. Olleme, nago sowitud olli, Teie kirja pulumatta prukinud. Muido õlleks kelk wägga hea, kui selle kirja ha^kkatust ja ühhe teise kirja löppetust, mis muial paikus seisab, ei ollekski, ehk nattuke  ennam kokka sünniksid! Au andma, kellele au tulleb anda, olleme allati walmis, agga sedda tehhakse mönni kord kaunis raskeks. Teisest kirjast möime teisel aeal ja 57