mönne aasta eest lemmale seal tehti; ta kardab  uut mürrinat weel kord tullewad; sepärrast  on se ka oige, kui ette watab. Sedda teab ta ka wugga selgeste, kuida Prantslane ja Jtaalane teine teise wasto on ja et Jtaalane middagit suremat asja ilma Prantslasse käest nöu küssimata ette ei wötta; sepärrast püab ta esmalt Prantslasse ja siis Itaalassega kauplemiöse ühhendust tehha, kellest lodab wimaks  wennalikko sobruse idda üllestärkawad. Teised ütlewad jälle, et kui ta ka peaks iddanema,  ommetige kohhe saab närtsima ning Austria jälle Preislasse sulle taggasi sunnitakse  uut Gasteini ühhendust ettewotma. Sedda  ei lasse Prantslane kül wist sündida, ehk kül ta praegused mõtted ennam Reino wadderi,  kui tui modi näitawad ollewad. Prantfilsfemaalt. Marokko sadikud, kes hiljuti Parisist ärraläinud, olla enne minnikut  wäljaspoliste asjade tallitaja ministre kätte 10 tuhhat pranki selle sowimissega andnud,  neid waestele ärrajäggada, mis isseennesest  wägga armas kuulda. Kolera tobbi  olla seal iggal pool wähhenenud, agga hopis kaddund põlle ta meel mitte; siit ja sealt tullewad sönnumed, kus ta jälle mõnda maggama pannud. Rahwas on täis kartust,  et tännawuse talme järrele, se többi paljo ennam mässama saab hakkama; olgo siis, et ilmad parremaks lahmad; siis sedda mitte ei sa ollema. Parist ommad seitungid ei lauso sest sönna, agga wäljama seitungid teadwad mõnda sealt könneleda. Üks Saksama seitung juttustab ühhest kirjast, mis 13. Januaril Parisist kirjutad  ja seal seista: „Tunna eila öhto olli ulitsate peal suur karra kuulda ja wahhest sekka ka: „..Ellago prius!"" Liggi 150 meest ollid ühte kokko heitnud ja siis möda ulitsaid sure kissa ja lauluga eddasi läinud. Kahheksa politsei süllast läinud neid waigistama ; olnud agga et terwe nahhaga eest arra sanud.  Neil olnud se lotus, et kohhe rahhule jäwad, kui politsei teenrid näwad, agga wõtta nappust! olnud rohkem tarwis. Nad sanud ka warsi abbi jure ja ni pea kui kissendajad sedda näinud, olla nad kohhe kui uddu kaddunud,  põlle rohkem kätte sadud, kui kaks, mis kohto kulamisse alla janud." Inglismaalt. — Minncwa näddala könnelesime  jubba ühhest Inglisse auro-laewast ..London", mis hirmsa tormi läbbi olla ärrawaonud  ja peale kolm sadda innimest mässama  laenetes omma hauda leidnud. Tänna könnelewad seitungid sest hirmsast önnetussest meel eddasi ja andma d mõnda teada, kellest minnewa näddalased seitungid middagist ei teadnud  juttustada. Laewa meeste arro olnud ülleüldse 80 meest, kellest 64 õnnetuma reisiatega ühhes merre hauda läinud. Et keik poismehhed polnud, kes laewameestest surma sanud, sedda woime jubba isseennesest, ilma pikka jarrel mötlematta arwata, ja mis ka selge peab ollema, et seal mitte üks egga kaks leske ja mäest last põlle järrele janud, kellel ennam eestmurretsejat põlle ja kes omma silma meega omma sängi ojutamad.  Selle sure hädda ja kurwastussele appi jõuda ja nende silma wet kuiwatada, olla mönned ausad mehhed heitnud, nende  önnetumatte heaks rahha korjata ning nenda  nende hädda ja silma wet mähhendada. Ee abbi ei pea agga ükspäinis mitte nende laewameeste leskede ja waeste lastele ollema, maid ka reisiate lessed ja waesed lapsed peawad  sest ossa sgma. üks Hamburg! kauba laew olla 22. Oktobril  wäljarändajatega ülleüldse 500 hinge Hamburgist wälja purjutanud; põhja merres  olla agga hirmsad tormid laewa Shottima  randa Leiti linna alla aeanud. Et laew hirmsast tormist wigga sanud, mis neid sundinud  mönneks pawaks senna jama, etseal wigga  parrandada. Sel wahhe aeal, mil laewa parrandadi, olla rõuged laewa peale reisiate hulka läinud ja neist paljo mahha rewwinud. Ni pea kui laew parrandud, sanud keik haiged  laewa pealt male kantud, üks tohter laewa peale wöetud ja nüüd läinud jälle merresse, agga merre peal hakkanud se pahha többi ueste müllama ja ni hirmsaste, et laew põlle wöinud  ennam eddasi minna, waid olla Spithiati 38