Kes nüüd rahhapabberipiddajad on, need waatgo  h õlega järrele, kas nende pabber kellegi nende nmnridega kokko lähhcib, mis siin on ninnnetud;  on luggu nenda, siis on neil raske wõido eest peaseda. Kuida kuulda, olla üllem wõit, 200,000 rutt., ühhe Peterburgi kaupmehheselli  ommaks sanud, agga selgemat teadust Lemma nimme ülle zc. ei olle meile weel mitte tulnud. Peterburgis ja Moskwas korjatakse Kandia saarlastele, kes Türgi wasto söddiwad, armoandeid  ja neid tulleb rohkeste kokko. Hiljuti assutadi  suurt pallipiddo, kuhho 3000 iunimest ollid kokko tulnud, ja se pallipiddo on 58,000 hõbberubla Kreeklaste heaks sisse tonud. sJggal mehhel omma issama armas,  j Wenne Lallopoead, kedda Parisi linna sadeti, seal eht wenne tallohoneid mailma näitmisse  tarwis nllesehhitama, peawad suurt iggawust  tundma. Prantsussed, kes omma asjo korgil kombel ikka ülle teiste piddawad, arwawad, et iggamees, kes jalga Parisi pistab, se ei tahhaks  ennanr ärratulla. Walle! Keigest Parisi Uusi ja uhkusest ei pea Wennelased middagi tähhel pannema, waid neil ui iggaw ollema, et iggatsewad  taggasi sada. Siis alles, kui nattuke lund hakkanud saddama, on nemmad rõõmsamaks läinud, ööldes: „Noh, üsna sant ei olle siin ka mitte, tulleb ommeti ka lund mahha!" M õnned  neist lasknud lumme tollalad suhho saddada ja rõmustanud ennast, et wõeral maal omma ma tutwad asja jälle näinud. Monem« paralement on teisiMw 10. lanuaril on nõupiddamessi alganud. Kello 11 enne lõunat on sinatimaea treppi pealt, mis sure kirriko jures turroplatsi äres seisab, keige rahwale  parlamendi hakkatust kulutatud. Wõeralt maalt ÄKeKÜse. Meie ei woi mitte ilma mnrreta Tttrgima peale wadata. Temma on nago wanna praggune ahhe, mis läbbi tullekahjo wõib tulla. Temma söawäggi mis Kandia sare peal 40,000 meest olli, on 30,000 kokkosullanud, agga jõudo ei otle kotto järrele saia. Wiimsed tellegrahwi sõnnumed (13. lanuar) kulutawad kül, et terwe Kandia saar Ilmal olla sõariistad mahha pannud ja Türgi alla heitnud, agga sähhärdused  Türgi telegrahwid peawad ka saggedaste  kulutama, mis neid kästakse. Assi näitab liig äkkilinne ollewad, kni et seddamaid tõeks wöime piddada. Sedda immelikkum on kõrwalt tähhele panna, kuida Prantsus ja Inglane  türgi asjus mitte ühte teed ei käi. Inglane  sadab onuna sõalaewad Egiptussemale, sealt wiitse kunningat auustama, Prantsus onnnad jälle Konstantinopoli, sultanile auandma, kus tedda ka ni sure au ja pallawa armoga wasto wõetakse,  kui weel tännine keddagit Eüropa sadikut ei õlle wasto wõetud. Need asjad tähhentawad ka onnna nattuke. Sennikaua ej olle Pra nisusse  maal isse ka mitte keik kuld, mis hiilgab. Hommiko pool Hinamaad olli neil Korea kunningaga  tülli, admiral Noze sadeti sõalaewadega sedda karristama ja kes teab mis teggema; temma wõit ei pea agga kullo weel ammo mitte ärramaksma.  Peale selle hakkada Prantsusse au ka Persiamaal allanema. Keik prantsusse sõameistrid olla seal lahtilastud ja nende assemele  Preislased wõetud. Seddasamma olla ka Donau würstirigides sündinud. Senna jure tulleb nüüd weel koddomail törahwa leiwa pudus,  mis ni sureks lähhäb, et töinniminne, kes kahhest käest ellab, pango hambad warna, kui kõht sellega rahhul on. Inglismaal on kül koddopaikus ka tallitust küllalt ja nende praegune ministerium ei seia just mitte kõwwa jalge peal, sest et parlamendi seaduste uendamist püab wasto rahwa tahtmist wakka al hoida; sellegipärrast ullatawad nende silmad ka ülle merrekaela  muid asjo näggema ning peawad, kui Preisiga ei tahha koggoni külmaks jäda, Prantsusse  sõbrust nattuke jahhutama. Teeb Prantsus Türgi ja Austriaga sõbrust, siis on Inglasel Preislasi  ja Italiattarwis. —ltaliapüab ommasõawäekullo  ni pissukesekS tehha, kui ial wõimalik, et wäljaandminne wähheneks. Koddoses asjus on Italial weel wägga paljo teggemist, sepäo rasi ei sa temma kül hommikoma asjus mitte suurt liggikönnelema. Paawsti, temma munkade  ja kloostride asjad ei olle weel ammo selletud. Spanial on omma sure Kuba sare pärrast Läne - Indiamaal mõnda karta. Seal olla mässaminne tänna ehk Home tullemaS ja 23