Perno Postimees ehk Näddalileht s tBkt Wi-S kesknäddal 22. Webruarll.^ aasta. Ses lehtis seisab) Wata, mis rummalus teeb! Ommalt maalt: Tarto saksa laat. Tarto meistrid,  sellid ja pursid. Peterburgist: Rahhawahhetus. Wöeralt maalt: Austria wastlapääw. Jtaliast: Gaeta langenud. Parisist: Wastla-härg ja protsessi otsus. Inglaste kiitmissed ja laitmissed.  - Ahwrikast: Surma-ohwrid.  Missionipühha.  Teädaandmissed. Kauba-hinnad. Wata, mis rummalus teeb! Rummalus on jubba iggapaises tühjas, ajalikkus töös allati sureks tülliks ees, Mis siis weel seestpiddises waimolikkus asjus, kus ta kümme kord suremat kahjo wöib tehha!  Mis siin allamal loete, on kelk nenda, et pitka eestkönnet tarwis ei olle. Kuulge siis, mis üks söbber Zärwamaalt meile teada  annab. Armas Postimees! Süddame halledussega pean sulle jälle omma  poolt asjust kulutama, mis mitte illus kuulda ei olle. Meie M. koggodusse asjad .on üsna sassis. Wist kuskil pool ei olle nimme järrele ühhe usso rahwa seas sähhärdust  kirjo asja nähhä, kui siin, mis teiste koggoduöte innimessed kui immet vaatamas külmad. Ehk kül nende tembud pärdikud on, ei sünni ni eksitud lammaste ülle mitte ennam naerda, waid peame paljo ennem nende  eest palluma, et rummalusse jamsiminne nende peast ning süddamest ärralahkuks,. mis labbi nemmad otsekul joobnud on. Kui nenda ühhes ainumas kirnkus ni mitmesuggusi weidraid  usso tempusi näen, lahhab pea üsna- seggaseks  ja meel kurwaks. Meie nurga „walleprohw.et" põlle sul ennam  tundmatta. Se tühhipaljas ellad alles, ja on nüüd ueste rumwalat rahwast oigelt teelt ärraeksitamas ja porriauko lükkamas. Temma on üks hirmus häbbematta, ehk parrem  üttelda, peast vödraks läinud pattokot. Ta ei habbene mitte ennast „Ristia Zoannesseks"  ja „Ue Zsraeli Moseseks" nimmetada  ja ni jölle kui se on rummal rahwas  ussub sedda kössi ollewad! Sa ei tahha wist uskuda, et nisuggusi rummalaid weel ma peal on?l Küssib kegi: kust siis nisuggune kergemeelne ebbausk tulleb? Selle peale wöib igga mõistlik kosta: Kuskilt muialt, kui surest Reed waesed lomad on keik ennamist kirjatundmatta innimessed,  kes kellegist asjast ei tea, egga luggeda  ei oska; ja kni ka mönved sedda ennese teäda oskawad, siis on seni pudulinne ja waewalinne, et egga „segga",