pöra, sul on weel aeg käe, sest sa õlled alles ellus; mis sa õlled sest sanud, et sedda teed õlled ni kaua käinud? Ei ma mälleta, mis ta mulle se peal ütles. Nüüd tahhan teisest räkida, kelle nimmi Mihkel  S. Olli ja kes alles ellus omma ausa Vendade  ja sugguwössale häbbiks ja koormaks on. Et terrane pois olli, sowisid wannemad Lemmale parremat  pölwe kui teistel lastel, ja pannid tedda P. koli. Seal õppis siis ka ni paljo, kui hantwärgi innimessel tarwis on, siis pannid wannemad tedda linna meistri jure ammetid õppima, siis sai selliks  tehtud, ja wimaks isse ka meistriks linna. Wannemad ja sugguwössa awwitasid körwalt, et Mihkel sai omma maea, wöttis emmanda, sai lapsed, piddas sellid ja öppipoisid, keik olli hea järje peal. Agga jälle tulli rikke sisse, ei mõistnud  ettewadata ja hoida, head linna sõbrad eksitasid  pahha teele, melitasid libbedaste trahteri ja Mardi mängimist maggusaks piddada, ni kaua kui warra otsas ja majad käest ärra: siis sõbrad kaddund, Mihkel hulkuja oh hädda, oh willetsust!  Emmand wöttis tenistust, sest Jummal olli lapsed ärrakorristanud, üks Lüttar jäend ellusse,  segi sanud mehhele; Mihklite läinud male wendade jure, need wötwad korristada, ja peaksid tedda heamelega enneste jures, ja ta wöiks tõega ausaste ennese pead toita, sest ta on terwe mees, ja tenuna ammet maksab küllas küllalt (ta on wokkitreier); agga kas La wiitsib ehk holib, ei suggugi!  Leiba and ivad wennad, agga kui kange wina himmo peale tulleb, siis wöttab keppi kätte ja pühhib  kerjama! Waatke, armsad nored inuiul  essed, ei aita tarkus ühtegi innimessel, kui tal ei olle kindlat meelt ja õiget Jummala tundmist. Sest kolmandamast kolisöbrast põlle mul pahha räkida, ta ollema W. linnas koddanik ja meister olnud ja kui ärrasurnud, siis on ta sugguwössa lemmalt pärrandust sanud, sest tal olnud omma maja ja ello kraam; noh, se on jubba parrem kuulda. Nüüd rägin mönnest innimestest, kes omma saksakeeli hästi prugiwad. Kümmekond aastade eest näggitt Pöltsama ladal ühhe kenna tükki. Podide  liggidal, kus rahwas paksuste käiwad, olliwad kolm saksameest (nad ollewa wennaksed olnud) ja üks neist ühhe mõisa opmann Järwamaalt, need kolm teggid enuestele sedda nalja, tallorahwast pilkada ja neid riole kihhutada; ka nende peale litsuda nenda, et mittogi mahhakukkusid ja haiget said. Kui nad sedda ollid tükki aega eddasi ajanud,  astus üks pitka musta kue mees teiste hulgast  saksameeste ette, ja hakkas selge saksakelega neid keelma ja maenitsema, et se ei'õlleks sündsa nende kohta, ja kui nad ka essi otsa temma wasto turtsusid, andis ta neile mõista, et lada peal ka silla kohhus õigust mõistmas õlleks: siis pühkisid saksa mehhed pitka ninnadega sealt minnema. Min- na waatsin pealt ja mõtlesin: waat, kas põlle hea assi, et rahwa hulgas ka mönni targaste kolitud mees on. Minnewa sui juhtusin temmaga kokko, sest ma tundsin tedda silmist, ja kuulsin, et ta Villandi pool üks külla koolmeister ollewad. Pari aasta eest ollin Villandi pool Ue-K. mõisas  omma tallitussel paar näddalat, seal sain pari innimestega tutwaks, kes wägga selgeste saksakeeli mõistsid, üks neist olli tallo perremees, kes linnas kreiskolis käinud, ja teine koli perrenaine, kes kaua sakste jures olnud, möllemad armsa allandlikko  wisidega, sepärrast ka Krahwi proua neist luggu peab, sest ma näggin omma silmaga, kui ta sõitis küllasse neid waatma ja nendega jutto ajama, sest temma ei mõista meel suggugi ma keelt, et ta sündinud saksama innimenne on. Waat, eks olle hea assi, et proua, kes omma rahwast armastab, seddawisi ommetegi pari innimestega isse saab könnelda, sepärrast armsad meie ma nored  rahwas, õppige peale saksakeeli ja kui wöimalik  ka wennekeelt, minna ollen mitto korda kahhetsenud,  et ei olle saand sedda norelt kätte; wenne allamad olleme ja ei oska wennekeelt; agga kel heled käe, ärgo se sago upsakaks, ni kui ma alles Paide linnas ollin ja juhtusin ühte podi, kus hea kord külla rahwast sees. Korraga astub üks soldat ka senna sisse, wiks mees pealt nähha, hakkab kaupmehhega wennekeelt räkima; se agga sai warsi arro kätte, et kes temmaga könneles, mitte sündinud Wennelane ei olnud: „jätkem sedda,  hakkame parrem sulla makeelt räkima, se lähhäb  libbedaminne." Noh küllarahwale sai naero ja kawalerile häbbi. Jummalaga armas Postimees, jäen sõbralikkust  so ' F.W." Pöltsamalt on kirri tulnud, kus head ja pahha sees seisab, nago se siin heitlikkus mailmas ikka on: üsna hea ta ial ei sa, Jummal hoidko tedda üsna kurjaks samast. Esmalt sealt koggodusse Piiblipühhast. Muido pühhitsetud sedda  ennamist süggise Mihkle päwal, agga tännawo  17. Märtsil. Meie waimolikko küllaleiwa jaggajad ollid se kord Willandi öppetaja,  kes 23. Taweti laulo ülle jutlust piddas,  ja Tarto praos, kes piibliseltsi allustamissest  könneles. Meie omma öppetaja olli seks päwaks isseärranis laulud trükkida' ja rahwa kätte jaggada lasknud. Nende laulude wahhel sai ka 4 - healega kori pealt lauldud. Kui tahhad, ma pannen sulle eösimest ja wimast  salmi ka sia üllesse. Essimenne salm olli: 126