petud inuimenne ei wõi ilma leiwata, ei ka ilma ramatuta cllada, ja õppimatta innimessel on sedda nisamma tarwis, nago pool pimmedal prilli. Tahhaks kegi meie nõn nvtta, siis sowiksime wägga, et meie eestikele ramatud ei koddo egga trükkimaeades putumatta laudil ei seisaksid, waid arrakulluud mhwa käes. Leiba egga ramatuid ei tehta kumb agit seismisse Parrast. (Räpp ina lin.) Balti näddalaleht kulutab  meile jälle nattuke sest uest kohhast, mis Peipsi rannas kaswab. Praego on ta alles noor puke, agga mödaläiuud 4 aastaga ka omma jaggo kaswamch, se on 1859—1863. Maeade hulk on 14. maeast 66 peale tõusnud; podisi olli enne 1 nüüd 7, ja kaupmehhi enne 3 nüüd 8; handwärkisi on 39 ja tö innimessi 13 perrekonda.  Näppina linna kaup, mis ta seal paikus  eest otsast muud wõib olla kui solad, heringad,  raud, terras, tubbakas:e., ja mis muido walja wihi, ollid kartohwlid, willi:e. Kui luggu  nenda eddasi lähhab, saab linnakesest parrast ka lin. Tallinnast. sNaesterahwa il)Ho nuht- on ka Tallinna kubberumngus omma otsa leidnud. Aitummal, sellega õlleme pllle sannno eddasi sanud. Kni Arabiamees onuna hobbust ilma peksuta saab vppetud- ja temmaga tööd tehtud,  kas sc siis in nimes te jures peaks wõimatta  ollema? .Ms sõnna ei kule ehk kelmi kombe!  kurja teeb, mis jo ka naesterahwa seas ettetnlleb,  peab nuhheldud sama ja saab nnhheldud, ni parrast kui enne; agga inneto innimesse nahha lõhknminne ja werrewallaminne ei olle mitte üksi nuhtlus. Andky Ittmmal, et meie nieeste- egga naesterahwas middagi ei teeksid, mis nuhtlusse U'äärt on. l'W aeste holekaudmisse st), mis Tallinnas  36. Aprillil iggast kiru kust knlutadi, et jubba peale hakkannd, olleme enne ka jubba köunclenud.  Seal on nüüd, uago ristikoggodnsses peab ollema, kirriko koggodusse waeste h alekandminne  aSsntud. Kui sedda kirriknst knlutadi, siis pallnti ka nhhel hobil, et koggodusse liikmed sedda, mis nad tanniin waeslele annud, eddespiddi ZP-- petajate ehk waeste holekandmisse kollcgiumi kätte wiiksid ning sel aeal, kni isse tahtwad. Sellega ei nõuta nlitte cisnam, k;n nad enne annud, waid patlutakse seddasamma wõrt eddasi anda, agga mitte kerjajate kätte. Meie ei hakka sest pikka jutto teggema, agga kallis assi õlleks, km se näoto kerja min ne linnadest ja maalt ärrakauukS, mis waestele egga rikkastele anuks ei olle. PeterVurgist. sKnllasaa Kuld ei kaswa Pude otsas, waid kaewatakse ma seest, agga suggawamast kui kartohwlid. Meie Wennemaal  tulteb ta Sibiria mäggedest, kus jures ka waewa kullalt on. Aastal 1862 olli Wennema  kullasaak 'iilteiiltse 7,819,531 rubla eest. Aastal 1863 jubba hea tük eunam, se on: 9,326,675 rubla eest. Muist sest kullast olli krouo, muist mu innimeste kullo peale kaewatud ja sullatud. Wõeralt maalt. Kleswig Holsteinisl. maks^ Lahhengite wahhe aeg on küt praego, agga mitte weel rahho aeg. Sakslaste wäehulgad seis wad lütimaal ja piddawad sedda Dani merrerisumisse  eest pandiks. Mis Dani soalaewad merre pea! Sakslastele kahjo tewab, sedda peawad  Dani allamad lütimaal tassnma. Kiil olli esmalt raske ning ei tahtnud mehhed rahhaga wälja tulla; agga mis ,tehha, kel wäggi, sel wõimus, ja need kaks asja on nüüd lütimaal Sakslaste kä, sepürrast kolmandaks ka lütima rahha. Esmalt olli saksa üllem kindral Wrangel keik kokko arwanud, mis Daanlased siamale omma merrerisnmissega Sakslastele kahjo teinud ja olli leidnud, et sedda jnbba 650,090 taalrit olla. Hea tük rahha. Warsi istus halli peaga soamees mahha ja kirjutas kässo walmis: lütima  peab sedda maksma! Tõssi kül, lütima rahwas  ep olnud sedda wõlga teinud, waid Danima  wallitsus, agga kes sõaaeal sest küssib, muud kui, „teie ollete Dani allamad ja nüüd meie käes, makske walja! kui mitte, küllab siis näete, kuida meie sedda isse teme." Noh, maks olli suur, Juti rahwas ütlesid esmalt: „on liig ränk,- meie ei jõua!" Sinna kattis aeg, seal wõeti warsi rahwa tillemad ja wannemad wangi ja hoiti kinni, künni rahwas rahha korjas. Näggid ärw, et järrele ei antud, piddid maksma. Sellepeale lasti wangid jätte lahti ning Preislastel põlnnd 156