losep, kaupmeeste nimmel Göbell ja mu Poltsama koddanikude nimmel Lustig; mimaks rakis weel õppetaja kirrikokoggodusse nimmel mõnmd sõunad. „Nüüd todi jvdawa winaklasid wälja ja mis keigest keige lobbusam olli ei petud seal möisnikude egga tallonikude, herrade egga mu meeste wahhel wahhet, waid keik jõiwad iihhes Zous ja ühhel melel tohtri herm terwiseks. Õhtuks Palluti keiki kirrikomõisa, klls sömaaeg olli malmistud. Oh sedda maggust jutto ja rõmo! Tõeste, ma ütlen sulle, Postimees, piddud  ollid ausad ja sedda ausamad, et üksmeel seisuste wahheseinad olli mahhaliikkanud ja tillemad  ja allamad ollid ühhelmelel rõõmsad. Se keik ehk ei passiks muido finno vauna, agga Eestimehhed ollid jo omma pessakouna nimmel ?a seal kous ja sowisid teistega ühhest suust: „„Kaua ellago meie tohtri herra Rathlef! Pikkendago  lummal temma päiwi ja andko temmale jõudo ja wcigge, et ka eddespiddi ikka senna jõuab, kus hädda ja haigus healt teeb ja appi büab?" Aitmnmal, se olli tükki aea kohta jälle tiik, mis meelt kossutab ja eddespiddist kokkosündimisse  lotust kinnitab. Kautago lummal ühhelt poolt keik torredust ja teiselt poolt kaddedust, siis lähhab aega möda keik hästi. Rõmoga knleme  ka teine poolt, kuida Põltsama koggodus omma õppetajat nago lapsed issa armastawad, kes neid mitte üksi hinge roaga ei toida, waid ka piddolaual jälle sest on kõnnelenud, kui suurt kahjo se meie male teeb, kui temma seisus sed ikka nenda, km rasw ja wessi teine teise wasto seiswad. Dilkandt makonnask. sTarwasto ?o-li-orrel.j  „23. lanuaril kuida sealt kirjutakse  ollid selle koggodusse õMtaja ja kog- teendrid, isseärranis koolmeistrid, omma köstre jures kous, rõmoga ja tännoga, lummala wasto, meletulletamas, kuida nende 1 aasta eest ettewsetud nõu, kihhelkonna koli-orreli Parrast  hästi olli korda läinud, sest se sowitud 4 registrega (Gamba, Gedackt, Prinzipal ja Oktaw Pedaliga) õrrel, J. Sautre ehhitud, ja mis 240 rubl. maksis, olli neil nüüd käes. Agga kust nad sedda rahha said? lummala ja hea innimeste abbi peale lotes, wõttis kihhelkonna  koolmeister, kes ka ühhes köster, mõnne koolmeistriga nõuuks, selle tarwis annoandid Palluda  ;a korjata, ja hakkasid isseennesest peale ommast waesusscst jõudo möda andes. Nende rõõm otli suur, kui kirnko tillemad ja wannemad, kelle ette se assi sai pantud, mitte üksi nõuuks, waid tubliste abbiks ollid. Tarwasto mõisa pärrisherra Landrath C. v. Mensenkampff kinkis 100 rubl. Suislepi mõisa Pärrisherra barou Th. Krüdener 25 ja öppetaja prausk P. Carlblom  10 rubl» 105 rubl. said, kuida nimmetud koolmeistridest, wöörmündridest ja teistest koli ja Zppetusse armastajatest koggodusse liikmist kingitud.  - „Kolist ja kogg. laulust räkides tulletasid koosollejad omma endist köstert ja kihhelkonna koolmeistert, P. Ko rolli, kui nende nimmetud kahhe asja polest suurt heateggiat siin koggo-- dusses mele, ja w otsid nõuuks armoanded, kokko panna ja korjata, et õnsa mehhe haud selle tanno mällestusseks raud risti ja aiaga ausaste saaks — Mis seal muud weel koggodusse  kassuks sai rägitud ehk nvuuks wõetud, ei julge nad weel awwaldada, kuid sowiwad agga, et kirriko tillemad ja wannemad omma koggodustega rahwa õppetusse ja koli kui selle keige tarwilikko ja kassolikkoma asja parrast paljo head nõu ette wõttaksid ja lummala abbiga  korda sadaksid." jSurma suust Laggasi.j Sealsammas  kihhelkonnas Sare wallas ollid 26. Januaril  pulmad ja hulk innimessi kous. Üks pilleti-soldat,  kes senna kontwoeraks tulnud, otti ni ahnelt wina wotnud, et toa nurgast maast leiti üsna kange! Mees õlleks kaugeks jm nud, kui mitte Helme koolmeister M. Jakobson ni kahmakas põlleks olnud, tedda warsi lahtiwõtma ja temma ihho holega õeruma, siis lussikaga temma hambad lahti kangutama ja rõõska pima sisse andma. Selle peale hakkas õnneto jälle hinge tõmbama. Muidogi ollid nüüd keik rõõmsad,  er pulmakodda mattussekoeaks ei sanud. Teisel hommikul otti mees alles norgus ja ui- Parrem ei wöiks armas Tarwasto koggodus übhel hobil ka isseennost mitte auustads, kui nisugguse mällestusse  läbbi. E. P. 62