seke sedda ommeti), ja muud sellesarnast, mis La isse keik tõeks piddago. Temma surem nurriseminne on sest, et «Postimees" ..õppetajate makso eestneuda kõnuelda" (nimmetab habbematta ka mõnda) kuida ' se temma melepärrast ei olle; ähwardab löppetusses ka, nago sippelgas, et kui..Postimees" mitte meelt ei parranda,.. siis jah) meie ei tea, mis siis peab sündima. Übhe sõnnaga: eest kuuni tahha otsa solgiwessi, muud middagi. Kolmas sedda sorti kirjasaatja näitab euuam õvpind mees ollewad; ei hüa ka mitte neuda lille aea metsast, nago 2 essimest, maid astub mehhe uisil ..Postimehbele" põigeti tee peale ette ja ütleb: ..Minna ollen Karl G...... .n Holstrist". So, so! Teie tener! Mis Teil siis wallutab? Nüüd hakkab  ..Postimebhele" pikka jutlust piddama isse omma ja teiste tarkussest, omma paddadest ja katteidest, kuulsast  meestest ja nende, kolidest :c. :c. Et unni peale ei tulleks, küssime meie ta omma sönnadega: „Aulik  herra!" kust se kange köhha Teil on hakkanud? ja same nüüd happo sönnadega teada: «Postimees" olla „Eesti Shilleri," lianimmega Sobergi laulust julgenud nende soppase sisso parrast laita, ja sedda olla ta jummalakartma innimenne selge «leiwakaddedusse  parrast teinud!" Peale selle tungib  ta meel sammo lähhemale ja ütleb: «ja segipärraft  tean minna ja nntto muud, et J. Januseni  esstmessed laulud wiis kord Sobergi lauludest soppasemad on." Aitummal, tänname wägga! Olle te ommeti wäljasüllitanud, mis teil suus'pakkistes.  Lubbage meil' nüüd ka sönna kaks üttelda. 1) Mis Jummal Teie «Shillerile" annud, (kelle salmikud' meile Peruus jubba trükkida pakkuti) nago salmiks teggemisse annet, ehk kül harrimatta, ei olle meie ial laitnud, agga mis ta trükkida lasknud,  on soppane, tükkati üsna roppo piri äres, sedda ei pesse Teie sap puhtaks, kui Teie ka wimast tilka selle tarwis ärra kullutaksite. 2) Kui Teie «Sbiller" puhtamaid salmikuid ilmale ei sünnita, kui need essimessed lummaluke, kes peab tedda nende parrast kaetsema?" kas öppetajad, koolmeistrid,  lastewannemad, ehk kes? olgo siis Teie. Paljo cnnam peawad nemmad kahhetsema, (ja sedda teme meie ka) et Eestirahwale ja nende lastele  ni kahjolikko röga ettepannakse, nago wannaks läinud waargamarjo. Ja kui arwate, et meie sepa  rra st temma laulust ei kida, et ta Eestlane on, siis pistate lussika koggoni waagnast möda; agga ta õlleks piddand Jeriko jama, künni habbe kaswab, ja temma laulude kiitjatel ka. 3) Maitsge keelmatta omma «Shilleri" lauloleiba, kui se Teil maggus on ja kostge isse möllemad selle eest, kui selle tore roaga Eesti laste suud ja süddant rikkute; agga musta mustaks nimmetada, ei panne Teie kirjad, kui neid ka lumme wisi mahhasaeaks, «Postimehhe"  suud mitte kinni. 4) Kas J. Jannsen mõnda laulo sünnitanud ehk mitte, sedda ep olle lemma meie teades kellegi ees kiitlemas käinud; agga missuggused need „wiis kord soppasemad on, kui Teie Shilleril," sedda pallume teid awwalikkult üttelda, et rahwas nende eest teaksid hoida; kui mitte, siis ärge pange pahhaks, peab wallelikko nim mi Teie pcaehteks jäma, ja sest õlleks meil kahjo. Tahhate Teie ehk omma kirja ka trükki panna, hea melega, temma lühhike selletus on siin jubba malmis. Nenda paljo nisugguste kirjade wastusseks. Kelle näppud kirjutago jälle. On meil aega, siis matame ülle, on wcel ennam aega, siis wastame neid jälle selsammal aupaklikkul misil; kuid ilma nimmeta kirjad wiskame ilma luggematta körwale. 332 Verantwortl. Redacteur Zoh. Zannsen. Von der Censur gestatter. Dorpar, d. N. Octbr. 1866 Druck von H. Saakmann. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Bewilligung.) Üks karjamõis, mss 33 wersta Tartust, sure postmaantee äces, taieste pri ma peal, hea põllomaga, on oddawalt miia. Selgemat teadust annab selle lehhe wäljaandja. (3) Robert Rörrenbergi krasi-, kedrusseja  ride uhtumisse wabrik Tartus on omma massinatele jälle ued krasid peale pannud, et ruttu ja heaste keik tellkmessi wöib ärratehha. Willo kedrada ja riet uhtuda wöetakse iggal a eal wasto ja tehhakse ruttu walmis. Sedda vallub tähhele panna (3) Robert Nömuberg. Kakrverre mõisas on 2 lodja müa. Selgemat teadust annab sealsammas (2) Baron No! ken. Rendi koht. Tarto makonnas Nanno kihhelkonnas  on Knrreknlla makoht, mis 685 wakkamaad  pöldo ja wakkam. heinamaad suur, ja kus peale 48 süllast ellama assutud keige täieliste honetega, mis pöllomehhel tarwis, sedda maid rendi peale anda. Selgema järje peale wöib juhhatada selle lehhe wäljaandja. (3) Minna annan teada, et ma omma Rootsiridepodi  hospiddali-ulitsast Sukoffsky maeasse Tõpferi podi wasto ollen assutanud Äige k«uba jures müün ma ni oddawalt, kui ial wöimalik. (l) M. Umblia. Rukkid, nisso, odre ja kaero ostab kaupmees C Hennig. (3)