ja Taanlane selle ülle keige ennam hambid kirristawad,  agga seeb se temmale nalja teeb. Eks aeg anna head nõn. Rootslane on isseennest ka Dani nõuns sno eks ta õlle teunna nllesnnda !mbcr), on ka konwerentsi piddamiöse nõuus; agga ta Lahhaks parreni püssi ja mõegaga naabrit appi minna; et sest konwerentsi st suurt ei wõi tulla, tunneb temma nisununa kui teised keik. Saksama rigikoggo on ka Inglase polest ssest Inglane on se kord Dani eestkostja ja derite kutsuja) kouwerentsile pallulnd. Selle eest wõiwad Prantsnst tännada, kes muido ei tahha tulla. No Sakslane on ka lubbanud minna, ehk ta kiil teab, et tedda Inglane egga Taanlane, sjah, õigust üttelda, Preislane egga Austria ka mitte) rohhelisse laua äres ei salliks. No waatke, uenda on nlleüllse praego wõerama  asjad, mis meiesuggune parremaks ei wõi kehha, ennego isse parranewad. Gaiitsiameatt. sWangiwõtmissest.j Seal on nüüd just needsammad lond, mis Polamaal  lõpmas on. Mässajaid tabbatakse igga paäw kinni ja nuhheldakse iggaüht omma südi möda. Ka seal on surem hulk mässajatest alles nored pimahadbemed. 277 Mangi st ollid Põled alla 20 aastat Mannad, 103 alla 30 aastat ja mies jaggo mann emad; peale selle keik maesed  ja õppetamatta innimessed. Üks ainus nende seas olnud jõukam warra Polest ja mitte ennam, kni 21 kolitud innimessed. Sellepärrast samad Mägga mitto ihhonuhtlust, et muust ei mõista. Surgimaalk. sSnltanrööwlite kääs.j Türgima ja Italiama, need on nisuggused maad, mis hästi röowlid kandwad. Uhhel maal sigginewad  ka handid ja karvud eunam kai teisel. .Seal on jubba Mannast sadik teekäiad ja muud innimessed nisuggnstega keige hõlpsam kokko juhtunud,  kes ilma rahhata ostwad, et tänna Jummalat,  kui hinge sisse jättvad. Agga et sahhärdune  äppardus Snltaui ennesel ka piddi juhtuma,  ei olleksin ma enne mitte usknud. Webruari  ku lõppetusses on se ommeti sündinud. Sultan olnud Ismidi linna ümberkauudo linno jahti piddamaS ja tenuna sured üllemad temmaga. Nago se nüüd jahhi peal saggedaste sünnib, et ktittid ühhest teisest lahhntud samad, nenda on ka Sultan sannd. Agga ta põlle nutte kana üksi janud. Nööwlid, kes üht innnuest tiksi näinud, astunud laetud püssidega teunna tundev ja ahwaedanud sedda ja teist tehha, kui ta mitte keik nende kätte ei annaks, uus tal kasno olli. Mis piddi waene Sultan teistest kangel üksi teggema? Kas wa?to pannema? Nöömlid okli mitto. Kas ütlema, et ta Sultan on? Sest õlleks snvem pahhandns wõinud tulla. Ei nõu, kui piddi cnnna kallist pussi, knld mi, kuld sõmulst ja 20 kuldtükki, nüs ta! taskus juhtusid ollema, heaga ro ära li te kätte andma.  Selle hinna eest on ta isse omnia silmaga  nähha sannd, knida röönnite polest lnggu tennna rikis on. Mis ta Pärrast on teinud, ei Lea ma mitte nttelda. Mõnnesuggused sõnnumed. Tnb baka p rnki mi nn e, Uhhes Londoni seitungis on lugeda, et sest sadik, kui seal pibo jominne viete wisiks on wvetud, suur wina jominne  taggasi on jänud. Nnhha makswad kül mõllemad, ommeti wiin hopis ennani, kui tubbakas;  ja niis wiin ennam kahjo teeb ja õnnetust toob, se olgo nimmetamatta. Tubbakas on nago rot wilja salwes, wiin nago karro karja seas. Amerika kallis aeg. Amerika sva läbbi on lõunapoolsetel ni pudus ka', et üks linna perrenaene hiljuti ütles: „Enne panuin ma rahha kumksse ja wõtsiu korivi käe otsa, kui ma turrult middagi ostina laksin; nüüd pean korwi rahha tais paunema, et turrult ili paljo toito saan, kui kukrusse mahhub! Sedda teeb parrako sõdda, isseärrauis kui ni kaua turib, nago Amerikamaal, kus weel praego kegi ei tea, kumbale  wöit jääb. Kallis ma. Londonis ei jõua ükski waesenl  innimenne maad osta. Poolteist wakkamaad maksab mõnnes ulitsas 60,000, rnõnnes koggoni  119,000 naela. Birminghami linnas maksetakse  nisugguse matükki eest 67,000, Liwerpoolis  150,000, Mänkestre linnas 200,000 naela, se teeb 30 taalrit rimtsalla eest. Lissaleht Nr. jure. 113