ma ja werd ning warra wiimse tilgani ja toppisani  ärra andma, snne kui Sinnõ rigi pirid üht jalla täit peaksid nihhutud sama!" Kui teie ei ussu, siis tulge watama: Wennemaalt leiati söariisto kui ka söamehhi, kes neid issama  armastussega kandwad. Wennema wastussed üllemal nimmetud kirjade peale on ka jubba ärraläinud ja ööldakse kül rahholissed,  agga mehhised ja kindlad ollewad, mis liht makele ni paljo tahhendab: ..Minna ei tulle teie peale; agga tullete teie minno peale, siis leiate mind kotto ja terrawat moeka mo peust." -—Kuida ööldud, Zummal wöib zneile kallist rahho hoida ja sesamma lotus on ka meie Keisril; agga Prantsusse parrast wöib ta igga pääw rikkutüd sada. Präntsus on keige Saksama kronikandjatele kirjad saatnud selle tahtmissega, et nemmad ka ommalt poolt sähhärdusi maenitsusse kirjast Peterburgi sadakstd,  kui Paristst, Londonist, Winist ja Stokholmist  senna tullid; kas temma tahtmist tehhakse,  on alles teadmatta. Km se tossi on, mis Znglävte seitungid kulutawad, siis peab. keiser Napoleon nüüd sure holega Wenne-, Pola- ja Preisima makaarti  tundma õppima, üsna nendasamma kui ta 4 aasta eest Jtalia ja Lombardia makaartidega  teggi, enne kui Austria wasto ütles: „Nüüd hakkame peale!" Temma õnnopoeg, prints Napoleon, Sardinia wäimees, peab ka wägga Põlakate nöuus ollema. No kes teab ehk ka sellesamma mõttega, mis keisri Napoleonil  1831 ennesel olli, kui emma maeast sallaja ärrajooksts ja „kroni otsima" läks. Polakad,  kes Parists ellawad, peawad kindluste lootma, et Napoleon Wennemaga sõddima hakkab,  agga P õlakad lootwad paljo mis tõeks ei lähhä. Prantsusse kotkal on weel mönni hea kiwwi jalgus, mis tedda lendo ei lasse, weel wähhem senna pole, kus tuld ees näeb. Sepärrast on meil kindel lotus, et ta Wenne wastussega saab rahhul ollema, kui temmal ka muido kes teab kui suur söahimmo  õlleks. Ni tark on ta ammo, et parreni  waggusi jääb, kui uisapäisa peale hakkab, mis pärrast omma kahjuks wöib tulla. JttglisWKslt. sZnglaste nurrin Amerika Prantsus püab Inglaste  püssid Wennema pole pöörda, et nad allati temma abbiks ja sabbas kinni olleksid; agga Inglaste ja Amerika wahhel ei olle ka suurt sõbrust, waid paljo ennam kibbedaid sönno ja rusika näitamist. Amerika mehhed kaebawad, et Inglased ommal maal lõunapoolsetele  lubbawad laewo walmistada, ja se põlle mitte walle; agga Inglased kaebawad, et Amerika lasseb nende kaubalaewo merre peal ärrarisuda, ja se põlle ka mitte walle. Minne wötta kinni, kumbal õigus on. Peab tülli tõusma, siis ep olle südi kaugelt otsida. Tõuseb agga Amerika ja Znglisma wahhel södda, siis on muidogi teada, et Inglastel paljo aega ei jä Põlakate eest Wennema peale mõttelda, keige parrem õlleks agga, kui kuskil  södda ei tulleks ja Amerika ja Pola mässaminne  ka pea lõppeks. Andko sedda lummal! Peenust. Sel 29. Aprilli k. p. on Perno makonna praos W. Schultz, kedda Tallinnama  mõisnikud Tallinna kindral-supertendiks wallitsenud, Keisri Herra p olest selle ammeti  peale kinnitub sanud. Ued ramatud. Tartus H. Laakmanni.ja Peruus B. Gildenmanni jures on müa: 1) Waimolikkud kutsmisfed Issanda  winamäele. Jesusse sõbrale wäljaantud.  Hind 12 kopp. 2) Wilhelm Kind. Üks jut öppetusseks  nore rahwale. Hind 10 kopp. 145 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 7. Mai 1863. Teadaandmissed. Keiserliko Tarto Landrihti kohto polest saab selle läbbi kulutud, et 27. Mai ku päwal 1863 enne lõunat kel 16 Kabbina mõisas keik suggused raua tükkit ja pöllo riistad ning massinit auksjoni wisil sawad müdud. Tartus, 15. Aprillil 1863. Landrihti kchto herra N. v. Oettmgen. 364. Carl v. Riekhoss, Sikkertär.