mis 586 talert suur ja Ue - Kartelli mõisa jaust 17 tallokohta, mis ühtekokko 532 talert 29 krossi suur. Ühtekokko on Wönno 8. kihhelkonna kohtokonnast 57 tallokohta, kelle surus 1688 talert 62 krossi, ärramüdud. Tallinnal?. sUus Kuida Tallinna seitung könneleb, on W. Frese (Wrese) senna linna ma koggodusse peale..pühha Waim" teiseks öppetajaks wallitsetud. Peterburgist. sSönnumed Keisre Herra ja Proua Mönni pääw enne sedda, kui Keisre Herra ja Proua Darmstatist tahtnud wälja soita, janud Keisri  Proua äkkiste haigeks, et põlle woinud toast walja minna ja karta olnud, et ette woetud  päwal ei piddand woima ärrasöita. Ommetige  olli haigus pea jälle lahkunud ja termis  nikaugele kätte tulnud, et ettewoetud päwal  sealt ärrasöitstd. Nende tereis läinud wägga kennaste, ilmad olnud head ja lahked,  mis terwisele wägga ommased, sepärrast siis ka lotus suur, et termist jälle täieste kätte saab. Oktobri ku 7. päwal, öhto kello 8, on nemmad Lioni linna jõudnud, kus Keisri Proua termis wägga hea olnud; pikkast reisist  nattuke mässind, puhkanud öse sea! ja teise  päwa hommiko warra kello 8, sõitnud nad Marseilist läbbi Nitsa pole. sSakslaste Nende Sakslastele, kes sui aasta eest mässamisse parrast Polamaalt wälja pöggenesid, andis krono Samara kubbermango, Stawropoli makonda  jälle assutamisse kohhad, kus nad woisid  endid assutada. Agga se aeg, mil mehhed  senna jõudsid, olli seks jubba liig hilju, weel maad harrida ja külwi mahha tehha, kust nad ommale üllespiddamist olleksid woinud sada. Peale selle pudusid neil keik ma harrimisse  riistad, ilma kelleta nad middagi ei woinud tehha ja keige surem pudus olli neil rahhast, sest et Polamaalt paljalt ja tühja taskudega piddid wälja minnema. Keige wähhemast  piddi neil ommetige üks hobbu ja üks lehma mullikas ollema. Et talwe ähwardas pea peale tulla, piddid nad ennestele maeasid murretsema, mis agga sellepärrast liig raske olli, et tarwitawad asjad seks putusid; sepärrast  wötstd nöu ministri herrat palluda krono polest neile abbi murretseda ja malli  tsesid seks enneste seast üht meest, kes nende palwet ministri herra ette piddi wima. Pannid  keik meel wimast koppikat kokko ja saatsid tedda Peterburgi omma palme kirjaga. Nende  palme sai ka kuuldud ja igga assuja perrekonnale  100 rubla krono polest laenatud, mis läbbi nad nüüd awwitud ja nende allustusse  pöhhi kinnitud sai. Simbirskist. sönnumed  Simbirski tullek  Tünnini  tullid meile agga waewalissed sönnumed neist hirmsaist tullekahjudest, mis se aasta seal ollid; agga nüüd antakse meile taielikult teada,  kust selgeste woime nähha, kui hirmsa sure  hädda sisse arruto hulk innimessi, pahha innimeste läbbi on langenud. Enne kui eddasi  könneleme, tähhendame ni paljo, et iggakord,  kui tulli lahti läks, ikka wägga kange torm olli, mis tuld sure ruttuga eddasi wiis, et kustutajatel se koggoniste woimalik polnud, sedda kustuda; tulli pühkis keik mis ees olli, hallastamata mahha. Kaks neist tullepannejatest  on kinni wöetud, kes ka omma palka sanud: lastud mollemad püssiga mahha! Mitmed,  kedda ka süalluseks arwatakse, on alles kohto kulamisse al, kes agga tännini weel omma suga põlle tunnistanud, selle kurja töteggiad  ollewad; ka lapsi on nende seas ja nimmelt Korsunis üks pois, kedda üks Po- sedda kurja tööd temma assemel  tehha! Kohtud peawad seal ommas järrel kulamisses, hästi ettewaatlikkud ollema, egga koggoniste omma otsuse andmistega wägga  liig ruttama, sest et siis ka pea üht ilma süta woiwad hukka mõista. Sedda teab igga üks, et sesugguste suurte õnnetuste, nago tullekahjude,  külge hakkawa haiguste ja nälja hädda  aeal innimessed üht ja teist mötlewad ning saggedaste omma arwamistega õige te pealt körwa kommistawad. Simbirski hädda on tõeste üks hirmus hädda, kelle sarnast paljo 348