gi wallitsus on teiste Saksa ühhendud rikidega  sedda nöu piddanud selle peale köwwaste käia, et Augustenburgi prints Sleswig-Holsteini  würstiks peab kinnitub sama, agga Lauenburgi  hertsogi made parrast tehko Saksa sured  rigid, mis nende melest hea on, kelle otsust  nad ka pea otawad, et teada sawad, kelle parralt nad jäwad. Austria wallitsus on ka sellega rahhul, mis Baieri wallitsus sowib, agga kas Preislane ka rahhul on, sedda ei ussu kegi, mis ka keigist nähha, et ta iggapiddi  püab wasto raiuda ja teiste nöu tühjaks  tehha. Ta on pärris raud-pea ehk kiwwi-südda,  kes kussagil järrele ei anna, waid omma punni aeab, kas õigusse woi üllekohtuga,  selle peale ta ei wata; sest tännini ütleb  ta ennesel keige surema õigusse ollewad neid maid pärrida, misga teised wallitsussed koggoniste ei tahha leppida, sest et se nende arwates jälle se keige surem üllekohhus, mis ma peal woida sündida, se olla otse ühheksama  ja kümnema kässo wasto. Baieri wallitsus  on sedda ennese kohhuse ja õiguse arwanud  ollewad, sedda aega nimmetada, millal  ta selle asja selletust ühhendud rikide selletada  annab ja ütleb ka sedda, et ilma temmata  ei woi nemmad middagi tehha. Ta tahhab kui kossilane Augustenburgi peigmehhe eest sönna kaks kosta ja lodab köwwaste, et keik naabrid temmaga ühhes nõus sawad ollema.  Sakseni ma poolt on tal jubba sönna käes, kellega ta rahhul, nad on temma nõus. üks Prantsusse seitung könneleb jälle teist jutto, ta ütleb: Prantsusse rigi wallitsus on agga siis sellega rahhul, et Preislane hertsogi maad omma külge kissub, kui ta põhja Sleswigi  maad Daanlassele taggasi annab, ei te ta sedda, siis ei woi ta ka lota, et temma tahtminne saab sündima. Ee tahhab Preislassele  nattuke kange ninna tubbakas olla, mis tedda kangeste aewastama panneb. Inglismaalt. Üks Sealane auro-laew ..Etna" mis hilja aego Amerikamaalt tulnud, tonud sönnumid, et põhjapoolsed wäed Wilmingtoni  linna lõuna poolste kaest ärrawötnud. Kindral Terri aeanud kindral Hooket tagga, ta katsunud, et agga terwe nahhaga eest ärra sanud. Lm woetud! kas se ilma werrewallamatta  on sündinud? Sedda ma ei ussu, sest kus puid raiutakse, seal on laasta ja kus suretükkidega lastakse ja moegadega raiutakse, seal on werd, rohkem kui südda kannatad pealt wadata. Õlleks se lojuste werri, siis põlleks seni jälle; agga et se innimeste, meie wendade werri on, sepärrast touswad juukse karwad püsti sedda luggedes. Oh sa helde aeg, millal  lõppeb se üks kord! Kirjawastussed. ... Teie kohtomeeste wallitsemist olleme kohhe prukinud; kui se ka ei awwita, kahjo ei te ta koggoniste. J. A. T. Ei woinud sekord weel prukida, olli paljo wanna järge ees; kui woimalik siis prugime tullewa kord. ?. A. H. H. Olleme Teie armast kirja kätte sanud, agga ei wöinud tänna ennam parrata jäi tullewa korraks. 81 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 9. März 1865. Teadaandmissed. Perno wogtei - kohto polest antakse teada, et endise rae-teenri Johann Kristian Kauseldi  pärris maea ja aeaplatsid, mis 3. Allewi  jaus (merre küllas) .M 390 ja 391 on ja nimmelt: 1. üks pu maea kus 18? ui-sülda 30 üZ-jalga  aea-maad körwas. J. üks aea - plats 204 m-sülda 30 m-jalga suur, õuna- ja marri pudega istutud ja 3. üks aea-plats mis 85 O-sülda 15 n-jalga suur kas ühhes tükkis woi iggaüks isseärranis auksjoni  kaupa rohkema hinna pakkujale sawad ärramüdud. Wälja pakkumisse päwad on 20., 22. ja 23. Märtsil ja kui peaks nõutama wimane  termin 24. Märtsil enne lõunat kello 11 üllemal nimmetud kohto ees. Pernus rae-koea peal 26. Webruaril 1865. Kohto pea-wannem R. Hehn. ?4. Sikkertär A. G. Mors. s Perno politsei kohhus annab seläbbi teada, et umbes wie näddala eest üks tassenbung kus ka rahha sees, leitud ja politsei kohto kätte widud. Kelle omma kaddunud, woib sedda kätte sada, mis agga kolme näddala aea sees