Tarkust. Pühhapääw, 25. Oktobril olli meil Tartus essimenne sanite ja worimeeste hobbused  aurasid ja kellad kollasid igga ulitsa peal; sest iggamees tahtis essimest liugo lasta. Aurolaewade sõit on lõpnud ning ka muud laewad Emmajõest kaddunud. Niast olleme pärrisma  d e mümiss est jubba kolmat kirja sanud mis tullewa korraks peab jäma. Peruust. sOnnetus hullo koera läbb  i.j 18. Oktobril tõi üks õnneto issa J. kihhelkonnast  omma 4-aastast tütrekest Perno tohtre jure, kedda hul koer olli ärrakiskunud. Lapsoke olli weejällestusses keik omma näggo jubba katki kiskunud. Koera hammustamisse haaw olli ka alles palle peal nähha. Halle olnud pealt wadata,  kuida waene lapsoke häddas omma silmi pöritanud!  Tohter piddanud tunnistama: on hiljaks jänud, ei wõi ennam middagi parrata! Hul koer olli kül pari päwa parrast otsa sanud, agga õnneto laps peab ka wist surrema!  Wannemate  ahhastust wõime issegi mõista. Pemojõel olnud näddala eest jubba jeä kord peal, agga meil Tartus alles Meeile hommiko 10 gradi külmaga. Kirjawastussed. 159) J. M. J s. Teie kirja olleme tännoga prukinud, ehk kül wahhe muutnud. j 60) P. S. U Tännoga wastowöetud ja prugitud. 16!) S. M. D-K . Olleme püüdnud ni paljo kui wöimalik olli, Teie tahtmist täita. !62) a. W w. Ommeti jälle hulga sea kohta! Meie jöggi jookseb ikka alles wanna wisi; agga kui Teie purilinns peale kaebate, et temma ei lenda egga laula, stis tete temmale ilma tahtmatta üllekohhut. Just r.endasamma  wökksime meie ka kaebada, agga se ei õlleks mitte oige. !63)E. J. R. Q —. Essimenne jaggo Teie tahtmkssest  on kerge täita, agga teine sedda raskem. Meile õlleks se tõeste üks puhhas, agga mitte teistele. Lasseme omma söbro nattuks wannemaks sada. 360 Bruck von H. Zaakmann. Von der Censur erlaubt. (Nr. 2(0.) Dorpat, h. 26. Octbr. lSõi. Verantwortl. Redacteur Zoh. Jannsen. Teadaandmissed ja kulutamissed. Keikile, kes Lowi mõisa metsast pölletusfe puid ja palki on ostnud, agga mitte weel kätte sanud,  antakse selle kulutusse iäbbi teada, et nemmad aegsaste möisawallitsusse jure pearoad tullema, olgo kirja läbbi ehk susönnaga omma asja selletama, sellepäreast  et Zürripäwal 1865 saab metsaüttcm wahhe- Latud sama. Keik ostetud puud ja palgid sawad igga uäddala teisipäwal wälja antud, ja muil paiwil ei sa mitte wäljaantud, ja peawad keik sedda päwa tähhelepannema  ja meleS pivtama. (Z) Löwi möisawallitsuS. Tartus H. Laakmanni jures on pildidega  Lrükkitud ja müa: Mailma aiaramat, kus sees on, mis mailma algmiSsest Ma peal on sündinnö,  mitme pildidega ärraselletud. Teine parronduS tcük, kus ued luggemisscd on jure pantud. Hind 38 kopp. Willandi Kalender l 865 aasta peale. Hind l 9 kopp. Tarto Kalender 1865 ajastaja paale. Hind 19 kopp. Minna annan tsoda, et kes oddawa hinna eest ehhitamisse palkisi tahtwad osta, känno ehk palgi wisi, need mingo Helme kihhelkonda Adseri mõisa (mis Alla mõisa järrel) kaupa kula ma. Kes rohkem tarwitawad,neid  pallun aegsaste mulle Tarto linna kirjutada. Ahhelhobil annan teada, et ni pea, kui talwe te tulleb, sawad seal metsas hobbuse-tömehhhed palgi weddomisse Lööd leidma, jõe are wäljawedda, ja maksetakse  selle eest head hinda. Sel asal saab ka kirjutaja selle tallitusse tsewis Adseri mõisas korteris ollema. (2) Kaupmees R. Umblia. Krotusse möisaS wöib üks karjamees warst kohta leida. Zärrelkulada Tartus v. Bokki maeas. Seal mõisas renditakse ka mõisa nurmed  wälja. (l) Minua annan selle läbbi teada, et ma Saksamaalt  ja Peterburgist palja usi wärwifi ollen sanud  ja sepärrast siit sadik paljo oddawamalt wöin wärwida, kui enne. Koshenilje punnane, enne! rubl. Z 9 kopp. T., wärwin nüüd W kopp. eest; mis enne 89 kopp. maksis, maksab nüüd 69 kopp; rosapunna  st, enne 79 kopp., nüüd 35 kopp.; rosa, enne 69 kopp., nüüd 39 kopp.; punnane, mis enne -49 kopp. maksis, maksab nüüd 37 kopp.; lilla, enne 49 kopp., nüüd 35 kopp.; kollane, enne 49 kopp., nüüd 35 kopp.; pruun, enne 39 kopp., nüüd 35 kopp.; rohhelinne, 25 kopp.; walkjas finn ine2s kopp; mustjas sinnine, enne 45 kopp., nüüd 46 kopp. Walged willo mustaks wärwida, maksab 25 kopp.; muste willo ülle wärwida maksab 29 kop?, nael. Wärw on eht ning ei mari mitte ärra. Ka willast riet, willased rättikud, linnased rättikud, loudlinuad, põlled zc. :c. sawad illusaste wärwitud ehk trükkitud ja ruttu malmis tehtud. Wärwiameister C. Hacken schmidt, ellab Tartus Kalla-turro nurgal ommas maeas. (li