kanud. Esmalt olla nad keik innimessed, kes maeas olnud, üllesotsinud ja kinni siddunud ja kes põlle waggusi sidduda lasknud, sellele monne hea hobi möda külje konta annud. Wimaks  sanud wanna 60 aastase mõisa herra kätte, temmal siddunud nad käed üksi kinni ja siis weddanud möda tubbasid ühhest teise, rahha ja wötmid ta käest" nõudes; kummutid ja kappid lahti teinud ja kus wöttit polnud, lahti murdnud ja keik kallid asjad ärräwöt- - nud. Wimaks winud nad herrat kirjutaja tuppa,  kus kirjutaja jubba enne kinni seotud ja pool surnuks peksetud, maas seisis, egga tedda  enne rahhule jätnud, künni wimast rahha koppikat nende kätte juhhatanud. Pärrast olla rööwled keikide silmad kinni siddunud ja neid ühte tuppa kokko winud, ukse lukku pannud ja siis ähwardanud sedda kohhe mahha laska, kes peaks julgema healt tehha. Kui keik mõisa ollid puhtaks risunud ja ka walla-laeka ärralöhkunud,  ollid nad wälja läinud, ukse lukku känud, ning siis ruttuga omma teed läinud. Kül on neid tagga aetud, agga tännini põlle neil weel sedda õnne olnud, nende jälge peale sada. PeterburgW. sTühhi — Et kolera többi lõuna pool Eüropa ma nurkades  rahwal wõeraks on, se aeada Peterburgi rahwale hirmo ja wärristusse peale, sest et kardawad tedda kui kutsmata wöerast ka enneste  kallale tullewad. Se on immeks panna,  kuida rahwas sedda többe ni hirmus kardab  ja ommetige on ka teisa többesid, mis saggedaste paljo kurjemad ja paljo kangemad innimessi tapmas, kui kolera. Dlleme isse omma silmaga näinud, et köhho többi- ja soehaigus  paljo rohkem innimessi maggama pannud,  kui kolera ja seddasamma ütleb ka Peterburgi  seitung ja nimmetab neid jännese püksteks,  kes ni arrad. Meie peaksime iggapääw  kartusse ja wärristussega selle peale mõtlema:  kui pea woime siit mailmast ärraminna! Hädda sellele kes pattust pöörmatta siit ärralähhäb.  Üks sesuggune kartus jadaks tõeste kaöso, agga kolerat ennam karta kui mupd tõbbs, on tühhi kartus. Mofkwast. sAwwalik -Mis kelmid ja ülle kätte läinud innimessed keik wälja mötlewad, on üsna immeks panna. Meie loeme Moskwa seitungist üht awwalikko märgust,  mis kül liig häbbematta; agga Zummal ei jätnud sedda mitte sallaja. —Selle ku 5. päwal on wiis kelmi ennast sandarmide pealike  rietesse pannud ja siis Rogoshi piddalisse läinud, ning seal ette walletanud, et nemmad olla läkkitud järrel watama, kas mitte wals rahha pabberid sealt leida põlle; piddali kassa pitserinud nad kinni ja wötnud liggi selle ettewallega,  kohto peal holega rahhad labbi wadata,  mis piddali wallitsus ka põlle julgenud keelda ja nenda olla nemmad 60 tuhhat rubla üsna awwalikkul kombel kesk päwa aegas sealt ärrawinud, kus kellegil põlle meile tulnud, sedda möttelda, et se rahha ehk ennam ialgi ei sa taggasi tullema, mis parrast kül arro said. Selle seltsi pea perremees nimmetand ennast obrist Kusnetsew. Se mehhike olla ka jubba loksus; sadud kätte ja pandud huri. Noh, kui perremees käes, egga siis sullasedki woi kaugel olla. Wishni - Wolotfhkowist. sKolera Sealt politsei olla Tweri kindral  kubbernerile kirja läbbi teada annud, et 4. selle ku päwast sadik kolera jubba seal omma  pahha tööd allustanud ja nemmad ka ommalt  poolt teinud, mis temma kustutusseks arwanud tarwis ollewad. Kui paljo ta seal jubba pahha teinud ja innimessi mulda weddanud,  põlle mitte teada antud. Õdessast ka needsammad sönnumed. Sealt kirjutakse: Siit ja sealt ümberkaudo tullewad  meile sönnumed, et kolera, kui kül mitte liig paljo, ommetige üht siit ja teist sealt, nenda  et päwas 14 ja 15 innimest maggama panneb. Se põlleks sure rahwa kohta mitte paljo; agga ommetige kohhutab ta paljo rahwast,  nihästi suremast kui allamast suggust, linnast wälja külladesse, mäggede peale ja metsade  sisse ello asset otsima; otse kui peaks kolera  häbbenema külladesse, mäggede peale ja metsadesse minna, neid ülles otsima. Ka nen- 315