on ka Graefe silmapegel ni sure tännowäärt assi. Silmapeegli leidmissest Lnlleb ka muist, et silma arstimisses nüüd ni sured asjad sünniwad.  Wannad 70-aastased innimessed, kes pool ello aega piuunedad olnud, ehk lapsed, kes weel päwa wälgust ep olle nämud, sawad akkiste  weikese leikamisse läbbi, nago immekeo läbbi, kus jures neil waewalt minnut aega nattuke  watlo on, jälle näggema. Köörsilma (wilto waatjad) nored tüttarlapsed, kelle ellokäik muido ilma nende süta kmw peaks ollema, woiwad pari pissukese  rapso läbbi 1 miuuutiga, jah kuida ma isse omma sillnaga Berlinis ollen näinud °— minnutiga isse enneste ja onuna suggulaste  römuks, kvhhe silmad Pahhü sada ja samma wadata, kui teised innimessed. Sedda tunneb ka rahwas seal selgeste ärra, sest muido ei õlleks Dr. Graefel igga Päaw mitte paar kümmeud kord leikamist. Ei olle seal ka ilma asjata hirm leikamisse eest, mitte poolt ni suur, kui meie Eestirahwa jures, mis ennamist kiil sest tulleb, et ueuuuad iggapääw silmaga wõiwad  uähha, kui suurt kasso mõistlik leikauunne sadab, mis meie jures arwa ettetnlleb. Kui meie Eestirahwa seas jubba ennam innimessi õlleks, kes leikamisse läbbi omma keigeüllemat head, se ou silma näggemist, jälle olleksid katte sannd, niis ilma selleta iggawcst õlleks kaddunuks  janud -7 siis saaks ka nende ilma asjata hirm aega möda kadduma, ja minna lodan kindlaste, et meie ka sedda päwa same näggema. „Ma tahhan siin tohtre leiknmissest ja Eestirahwa  hirmust selle eest, mõnni sõima kõnnelda, ja isseärrauis näidata, mis hirnms õnnetus selle läbbi wõib tulla, kui haige leikamist ja mitte isseärrauis leikajat ei karda, mis koggoni teine teist on. Teado parrast on keige pealt wägga tarwis, et ma üht innimest, Me kätte omma  silmi pean audina, ka taieste pean uskuma, ni hästi temma mõ istusse, kui ka weel ennam temma holika mele polest, ja selleparrastpeab silma arsti essimenne murre ollema, et temma jmest abbi otsiad tedda taieste ussuwad. Saggedaste pannewad arstid haigede poolt sedda tühjaks lapse hirmuks leikamisse eest, mis wimaks oige hirm nende enneste eest olli. Isse on leikaminne, isse leikaja. Agga rägime siin sest hirmust, mis innimestel leikamisse eest ou. Kui üks toh- ter on, kedda ustakse ehk kedW peaks ustania, ja siiski lasseb haige mne 30 korda tuüikibbeda rohhoga omma silmi märida, mis temmale igga kord räkimatta ennam wallo teeb, kui pissuke leikamisse raps Lerrawa riistaga, siis on nisuggune  hirm tõeste rummal ja kahjolinne hiriu. Eks se ennam rummal ei õlle, kes rõuged omma lapsokest enne lasseb sandiks tehha ehk hirmsa wallo järrel hauda panna, kui et Paar ronge riipsukest temmale lasseb käcwarre Peale leikada? Just sesamma seadus on ka llm tohtre leikamissega.  Tohter ei olle kui mitte Zummal, waid õppind arstia innimenne, agga tellima leikaminne, (mis La üksi siis teeb, kui mu nõu ei aita) ei sünni Mitte haigusseks, maid tetwisseks.  Saggedaste kuuldakse haigede suust: ~Pange ui paljo rohto peale, kui Lähhate, ja MM ennam  se wallutab, sedda parrem on; agga ärge J nunn ata parrast mitte leikage!" Säh, kus seal nüüd arro ehk mõistus on? Eks se olle, kui ütleks haige: „Mul on paise ja ma tahhaksin  terweks sada. Armas tohter, keda ja küpseta mind ui paljo kui tahhad, agga ärra mädda paisestwälja leika!" Kas haige sel misil wallo kardab? Ei karda, sedda kannatab La tihti imme wahwussega. Kardab ta ehk w erd nahha? Tühhi jut! 25 kupposarwe selga ehk 2 adert korraga lahti, et werre ojad tagga, ennamist ikka wõereti kohha peale ja mitte õigel aeal, -- kes seal werd kardab? waid tohtre leika mi st kardetakse. Kust se tulleb? Rummalussest, wannematest  Pcirritud rummalussest, ja wanna sõnna ütleb : „Rummalusse wasto sõddiwad ka jummalad  ilma asjata." Nisnggnsed hawad ja muhhud  rahwa kulges on wanna haigus ning sedda parrandab aeg, agga pikkalt, sedda möda kui aeg ja õppetus rahwa meelt selletab. „Kui agga hirm leikmisse eest peab kadduma,  siis peab sedda sündima: haige peab uskuma, et tohter tedda mitte kergel melel ei leika, waid, kuida üllemal nimmetud, üksi siis, kui muud wisi abbi ei sa. Kui haige sedda weel ei ussu, peab arst ui paljo kui wöimalik. Lemmale sedda püüdma ärraselletada ja haige tahtmisse järrele eddast arstima, et ta arro saaks, kui rummal Lemma, ja kui tark arsti tahtminne on. Se kaswatab Lemma julgust ja kaniab Lemma tühja hirmo. 306