sinusse ja jõuga latra tullede walgusel tööd teggid, olli neil se rööm öhto kello pool 11, kui kaksteistkümmend tundi tubliste tööd ollid teinud, neid õnnetumaid, et kül nõdraks janud,  ellusalt wälja sada. Jummal, kes neid seal immelikkult hoidnud, olgo tännatud! - Peale selle, kui meil 28. Septembril 6 gradi külma olli, tullid meile warsi Oktobri ku hakkatusses sojad ilmad, mis ku lõppuni turisid; wahhel sekka tulli ka wihma, mis nago keik lodust ueste ellawaks  teggi. Ilmad ollid ni sojad, et monned  lilled, mis Sakstel aedades, ueste õitsema ja rosipuud lehta aeama hakkasid. Ellajattel olli nende laud priskeste kaetud, sest haljast rohto olli iggas paikas wötta. 30. Oktobril  tulli uus talwe ja panni keik maggama omma walge katte alla. Paar päiwi hiljem 2. Nowembril olla nad hommiko kello 5 aeal kanget mürristamist kuulnud ja walgo heitmist näinud, mis ni hilja wöeras kuulda ja nähha; üks wägga arrudlane assi! Kaukafiamaalt. Kuida seitungid könnelewad, olla seal Surnabadi  makonnas, Oktobril, üht kerget ma wäxrisemist tuntud, mis hommiko poolt öhto pole läinud. Enne kui sedda mawärrisemist tuntud, olla nad üht kohhisemist ma al kuulnud.  Otse sel päwal puhhus kaunis wallidat  öhto tuult, agga sel mawärrisemisse aeal olla üsna waikne olnud, mitte tule öhkugi tunda, mis wägga immeks panna, sest parrast mawärrisemist olli tuul jälle wäljas. Polamaalt. sKeik rahhus Nemmad on sea! omma nekrudi andmissega walmis ja keik läinud waikselt ja ilma tüllita moda. Üllepea on Polamaalt 21,073 meest läinud. Jo neil siis keik ni head mehhed olnud, et keigist 163 meest ärrapöllatud, mis mitte põlle wasto woetud, muidogi teada, põlle wäetenistusse kölbanud. Bessarabiast. Sealt kirjutakse: 10. Nowewbril otse Mardi päwa õhtul kello 8, olla kolm wöerast meest öppetaja Breitenbahhi roht-aeda tulnud ja pallunud, ette walletades, neil olla sandi teega wankre tük (Uchse) katki läinud, abbi. Kirriko öppetaja wannem poeg umbes 20 aastat wanna, kes ühhe tö-mehhega aedas, olnud  kohhe walmis neid awwitamas; agga need wöerad pallunud nende käest üht sesuggust puud, mis jälle tükkiks prukida woiwad. Nüüd olla nad läinud üht sesuggust otsima, agga need wöerad olla neid wägga kennaste mõistnud  keldrisse ahwaldada, kust lühhikesse russikate  söa järrele need kolm wöerast meest wälja karganud ja omma meeste eest ukse kinni  pannud, siis läinud keelmatta tuppa, kus wanna ellatand öppetaja omma proua ja lastega  istunud. Ilma neid kartmatta, olla nad keik kappid ja kastid puhtaks risunud, kiskunud  wanna öppetajal ta rided seljast, wötnud ' uri taskust, siis läinud wälja, tömbanud öppetaja  tölla-honest tõlla wälja, pannud ta hobbused  ette, risutud asjo ni paljo kui ruum wasto wötnud, tõlla sisse ja siis olla nad otse kui õigusse mehhed omma teed läinud. Öppetaja  olla üht neist rööwlitest ärra tunnud, sest et minnewa sui temmal suilisseks olnud. Kohto sullased sõitnud warsi järrele ja kuida kuulda, olla mehhed Kishenewis kätte sadud. Wöeralt maalt. Preifimaalt. Preisi kroonprints olla kunninga  nimmel Belgiamale läinud sealt kunninglikku  suggule, kes nüüd süggawas leinamisses,  Preisi poolt neid trööstima ja sellega sedda teada andma, kui wägga Preisi kunningas  nende kurwastussest ossa wöttab. Jääb sennist senna, künni mattused ka möda sawad. Preisi kunningas andnud käsko ommas lossis kolm näddalat leina riet kanda. Belgiamaalt. sOnsa kunninga ellu  Kunninga surmast, et ta 28. Nowembril  löunä aeal ärra surnud, olleme jubba könnelenud;  tänna tahhame, ni paljo kui seitungid  meile teada andwad, temma ellust juttustada.  Leopold Saksen-Kobur- 405