küssida: kustep se keel siis tõusnud ehk esmalt  käddesadud? Eksep ehk tulle ka Maltswetist?  Postimees: Armas Peter! selle peale wöib Harjo Adam sulle keige parrem wastust anda; temma ellab seal liggikorras, kui ussaldab  tunnistada. Harjo Adam: Mis ma sest salgan, meie Kusalo öppetaja E. Ahrens (nüüd on ta isse jubba liggi aasta päwad mulla al) olli kulus eesti- ja somekele tundja mees, ja temma  wöttis 20 aasta eest selle weidra prügi esmalt Messe ning leidis aega möda jüngrid; tallorahwa seast kü! mitte, agga muialt, ja neil on nüüd üsna halle meel meie pimmedussest,  kui meie mitte nende head pakkumist ei mõista tännoga wastowötta. Nenda kui nemmad kirjutawad, peab pärris eestikele kölksuminne ollema, agga mis sa teed ä', Eestlased  soggedad, nago meiege, ei tahha sedda tõeks tunnistada. Zärwa Mihkel: Agga ütle ommeti, Postimees,  kas sinna õlled kuulnud, kuida meie öppetajad peaksid ollema, kas selle poolt ehk selle wasto? Postimees: Ni kaugele, kui minno körwad  üllatanud, on nemmad paljo suremast hulgast ikka alles wanna armsa põhja peal; mis eddespiddi saab, kust ma sedda wöin teada? Agga ma ussun, et nemmad ka selle jure sawad jama, nago meiegi sedda same teggema.  Wanna te, wanna söbber, pealege kui ta tru ja hea on. Ommalt maalt. Lättimaatt. Kolakate Tagga järrele kulutakse Lättimaatt weel Polakatest  weidrat tükki. Seal tulnud tännawo sui (pääw põlle mitte nimmetud) ühhel pühhapäwal  3 ratsa mässajat ehk tullekihhutajat kirriko jure äbbilessi tellima. Nad kulutanud seal rahwale, mis õnne Lätlased leida, kui nemmad P õlakate nöuusse heita. Keik need, kes sedda ette tahta wötta, sada ommad maad ilma koppikuta iggawesseks pärrisommaks. Kenna kül rummalatele; agga Lätlased ei olnud  sedda. Mönned mehhed astunud liggi nendega jutto aeama ja küssinud, kas neil siis tunnistusse kirjad taskus on, et Lättima nende parralt jaggada olla? „Ei sedda kül mitte, kostnud Polakad, agga meie wöttame maad muidogi ärra, ja jaggame siis neile, kes meie nöuus olnud." Seal üttelnud üks terrane Lättimees: „Kas teate, meil on üks suur tük seiswad maad, mis meie isse ei prügi, sedda anname teile jaggada. Agga teie peate isse järrele minnema ja ärratoma, sest se ma on üllewel ku peal, mis tänna öhto jälle kaugelt wöite nähha. Wötke sedda, siis põlle teil tarwis mässajad olla; agga meie maad p)ötta ja jaggada, se põlle ni kerge. Sest Wenne Keiser on meie armastud ja ainus  keigeüllem Peaperremees, kelle eest meie Zummala seadusse järrele ello ja warra ärraanname,  muud meie ei tunne." Selle peale kihhutanud Polakad omma teed. Agga miks Lätlased neid kelmisi kinni ei wötnud! Zah, hea üttelda! Lätlastel polnud muud käes, kui lauloramatud kaenlas, ja Polakatel tulle ja werreriistad käes. Mis piddid muud teggema,  kuid lassi minna. Hunti ei puta palja käega. Agga sähhärdused narra mõtted on Polakatel. Tallinnast. 28. Augustil on Tallinnama öppetajad kokkotulnud  ja omma Sinodi piddamist Zummala tenistussega allustanud. Muido tehhakse sedda  seal Jani kuus, agga et neil tännawo piiskoppi ehk kindral - supertendi wahhe aeg M, on se seiamale turinud. Uus piiskop, W. Schultz, on teiste öppetajatele isse sinodijutlust  piddanud. Lasko Issand keik head nöupiddamissed omma rigi kassuks korda minna.  Selsammal päwal parrast lõunat on Leipsigi missionimaea peawannem, Direktor Hardeland, kes Tallinna küllalisseks tulnud,  Dom-kirrikus missionijutlust piddanud ja kirrik kuuljaid täis olnud. Woib olla, ehk mönni hea innimenne mõtles seal ka meie peale, et eddespiddi sest laiemalt kuulda same. 285