gus, 6508 wersta Peterburgist, Wenne ja Hina piri jöe' kaldal, kus liggi 500 maea. Seal on Mai kuul hirmus tulle kahjo olnud: surem ja kennam ossa linna olla ärra pöllenud, kellest muud põlle järrele janud, kui ahjo warremed.  Zssiennesest mõista, on kahjo ütlemata  suur. Tafhkentist. sMa Se lin on wasto Türgi radda, kus Muhamedi  ussuline rahwas asset, kes praego Wenne rigile suurt tülli teeb, ja seal hiljoti kaunis suur lahhing Wenne wäggede ja selle rahwa wahhel olnud. Seal olnud 23. Märtsil hommiko  warra, peale kello kahhe, üks wägga kange ma-wärrisemine, mis löuna-ohto poolt wasto põhja hommikut läinud. 13 minutid hiljem on teist korda wärrisemist tuntud. Keik maead, mis seal linnas, on mõnned rohkem monned wahhem wigga sanud. Kolm mosheed (kabbelid),  2 palwe maea ja 321 ello - maea on keige rohkem ma-wärrisemisse hopa maitsnud, kus 9 meeste-, 4 naesterahwast ja 2 last surma sanud ja üks meeste- ja 5 naesterahwast  raskeste hawatud. Keik kahjo arwatakse  ühtekokko 11 tuhhcrt rubla. Selsammal aeal on sedda ma- wärrisemist ka mitmes seal Lähhemail paikades olnud, kellest agga selgemat  teadust põlle antud. Rahwa jutto peale, olla mitto Kirgislast mäggedikudes ma-wärrisemisse  läbbi surma sanud. Ehk kül Tashkentis  igga aasta ma - wärrisemist, ommetige ütlewad üht sesuggust, kui sekord olnud, 40 aasta sees mitte näinud ollewad. Mullast ja pölletamata telliskiwwidest tehtud mürid, mis kewwadise wihma läbbi pehmeks liggunenud, on keige wähhem ma - wärrisemisses wasto suutnud panna. 26. Märtsil, öhto kello 10, on jälle ma-wärrisemist olnud, agga mitte ennam  ni raskeste, kui essimene. Ka Siberimaal,  Irkutski linnas olnud 16. Märtsil, öhto kello 11, kaunis ma-wärrisemine, mis agga sedda wähhemadki kahjo põlle teinud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Olleme kord Me pm Mljamale  astunud siis pörama esmalt Berlini linna wärrawast sisse ja watame, kuida sealatsed  koddosed lood sekord on. Pslitika wanker on kuri alla tõmmatud, sest põlle meil middagi jutlustada; keik on waggusi, muud kui, et kunninga kulm siis kortso weab , km silmad löuna-öhto pole pörab: sealt õlleks temmal nago middagi karta ollewad. Kunninga!  olla nõu essimest korda, peale selle, et Hannoweri ma Preisi ma külge linutud, Hannoweri maad watama minna, tahta seal kolm päwa aega wita ja siis jälle taggasi tulla, ning 13. Zunil ka Wormsis olla, kui Lutterusse  kuio katte alt wälja poeb. Kuhhu kunmngas se sui terwise kinnitusse wet prukima  lähhäb, on weel teadmata; kuida oö!- dakse, olla ta sedda tohtrite nimmetada jätnud,  arwawad tedda Karlsbadi Ka Austria keiser sowida nägga, et kunmngas temma ma pealse sui monni aeg aega widaks. LAksemburgifi. Kes rebbast ussub, fe woib hunti nisamma uskuda ja tedda lammastega  ühte lauta panna. Ehk mälletate weel, könnelestme minnewa aasta, kuida keiser Napoleon Preisi kunninga peale käis, omma wägge Luksemburgist ärrakutsuda, ja keik mallid  ja kindlussed piddid mahhalöhhutud sama; agga mis teeb ta nüüd? tahhab waggise Luksemburgi,  nago üht mäest last, kellel ei issa egga emma, ei wenda egga ödde põlle, omma sülle wötka. Z 5./26. Mail öse, olla Luksemburgis  igga ulitse nurga ja kus wähhä rumi olnud, Prantsuse kele kulutusse kirjad ülleslodud, kus nõutakse, et Luksemburgi rahwas  Prantsusse wallitsusse alla heidaks. Kulutusse  kirjas seisnud: Luksemburglassed! Armad  ka allamad! Arkage ommetige ükskord ommast unnest! Tõuske ülles ja tunnistage keige Eüropa ees, et teie sedda koormat ennam  ei suda kannatada, mis teie öllade peal on. Preislast, kes teie järrele ahnitseb, ei woi teie silma otsas sallida. Aeage keik malle prohwetid, kes teid pettusse kombe! Preislasfega ühhendada püüdwad, wälja. Prantsusse riik, kedda teie armastate, hüab teie wasto : Wennad ja tömehhed! Prantsusse  riik annab teile tööd ja wallitsemisse õigust ! Parris perremehhed l Prantsusse riik saab teie ommadust kaswatama ja surema 192