Sat ailustanud, kelle abbiga nende ellajad maksetud  samad, mis katko többe läbbi langemade Se nõu põlle tõeste laida wäärt ja õlleks wägga sowida, et meie maal ellajate kaswatajad  ka seddasamma teeks. Sedda kassat wöiksid ellajate assekurant kutsuda. Holsteinist. sWarrandus kokko sullan  u Üks manna sönna ütleb: „Kes marid,  se sõidab." Ennamiste lähhäb. se ka toeks, agga ommetige juhtub wahhest sekka, et rattad just siis hakkawad taggaspole jooksma  ja otse nenda olla Augustenburgi kassi käinud. Holsteini rahwas pöllastada wägga tenima parrast, et ta ni paljo kullutanud ja ommetige middagi selle tagga põlle. Jsseärranis  olla wäljama merre kanid, kelle peale tal keige surem totus olnud, Sleswig-Holsteinitna  würstiks sada, tedda ni jmmenud, et nörgastus pea kätte tulnud: kes ta eest sammo astunud, kahhe ja kolme eest makso pärrinNd. Lähhemad sõbrad olla manna issale öölnud: mitte ilma asjata ennast ni wägga kallutada, maid parrem omma koppikat käes hoida, sest assi ei olla sedda wäärt. Nimmetawad sedda selgeks rahha raisuks, mis kegi tale ennam taggasi ei maksa ning kässiwad tedda ettewaatlik  olla, muido woib ka se nattuke pärris maad, mis ta pärrast olla, käest ärra libbiseda. Prageri seitungid towad sekord nattoke pahha  sõnnumed, mis Shüttenhowis hilja aea eest olnud. Linna rahwas heitnud ühte seltsi ja lõhkunud ja risunud üht Judide ello maea ja nende poed puhtaks ja waesed Judid, et julgenud wasto seista, sanud wemlatega möda mammust, et tolm tagga olnud. Linna wannemad  olla püüdnud sedda suurt kärra ja mässamist  waigistada, agga se teinud asja meel hullemaks: mässaja rahwas unnustanud ärra, et üllemate sõnna kuulda, keikide kohhus on; - hakkanud wasto. Selle peale olla sandarmid  neid talsutama lakkitud, agga mehhed kiskunud söa riistad nende käest ärra ja siis hakkanud neid wemlatega laiale pillama. Sandarmid  olnud rõõmsad, et terwe nahhaga nende käest peasenud. Nüüd janud neile omma lubba ja tubba, teinud, mis kurri meel heaks kiit- nud; mässanud sa möllanud keige ö Läbbi. Agga ennäh! Kui nenda Uggi teise hommikuni  olla möllanud, läinud mimaks issekeskes risutud warra jaggamisse jures tüllisse, siis olnud ka kohhe peks lahti. Pratttsussemaalt» Sealatsed parlamenti liikmed olla issekeskes Eüropa kõikuma ja räppastand rahho parrast liig waljuste waielnud. Mönned olnud rahho poolt, mönned jälle soa poolt, stparrast tõusnud  suur sönnadleminne nende keskes, et wimaks  ühhest lahkunud ilma, et asja taggamiddagi  olnud. Prantsussema, kes sellest iggal aeal kiitleb, et ta iggal poo! tülli, mis teiste wahhel  tõusnud, löppetanud, arwab ka siin ennest kohhuse ollewad Preisi ja Austria seggadust kalo peal hästi ärrakaluda ja siis sellele, kes süüdlane, su sisse õõlda: pea su ja olle wait, sa nõuad, mis põlle õige. Hertsogi made wöitjad olla tännini omma sodo omma tahtmisse  järrele enneste asjo õiendanud ja seal jures, kuida st jubba mailma mood, omma kotti peale möttelnud, kas st öigusstga ehk mitte, selle peale nad ei wadanud. Napoleon pühhib nago mönni kanna nokka ja ütleb: põlle weel keik taskus, mis peus on, woib wekl käest ärralibbistda; lodab ka ennest! Reini jõe kallast möda hea raswase su täie walmis seisma  d, kui parras aeg tulleb. Woib olla, egga meie tea. Prantsusse seitungid könnelewad: Meie keisri  proua astub kui politika pilt ikka ennam ja ennam walgusse ette. Enne tulli ta ükspäinis  siis parlamenti ministrite sekka, kui mönni isseärralik assi ette tulli, kus suremat jarrel mõtlemist waja olli; agga nüüd olla ta ennamiste igga kord nende seas, egga ussu neid mitte suggugi. Inglismaalt. sTüllikad  Dublinist  olla telegrahwiga Londoni sönnumid sadetud,  et nad seal jälle mõnda meest kinni tabbanud,  kes omma kat rigi wallitsusse wasto julgenud ülles tõsta ja mõnda teist, kedda ka süüdlasseks petakse otsitakse weel tagga. Ehk kül keik wangi honed köwwa wahhe al, siiski 95