wälja tulnud? Mis piddi M MMd. se,. pea assi. ollema, et nad selle mõtte peale tullitz, omma. maad. mahhajätta ja mine olli neil ommetige seal ja ühtlasse ka kindel, sest egga nad muido põlleks wäljaläinud  ja jo nende tahtmine ni kindel ja köwwa olli, et taggasi tullemine wastomeelt ja raske mis nad ni kohhe tunda andsid kui laew hakkas  taggasi minnema! Ni kaugele nüüd sekord Hio rahwast, kingib  Zummal terwist, siis kõnneleme tullewa kord weel nattuke, lodame siis nende asjaga üsna Malmis sawad. ' Ommalt maalt. Pernust. Meie koddone  ello, head sõbrad, on praego wägga kurb ja raske. Kohho tsbbi möllab ja mässab  wägga meis linna ja ümberkaudo rahwa seas; wiib mönnest maeast kaks ja kolm ärra; WZttab üllemid ja allamid, sakso ja tallorahwast,  rikkaid ja waesid, wanno ja nori, kesk Messi ja lapsi, ja kuida tännini nähha, ei tahha ta weel wähhemaks jada, waid surmab ilma armota wanna wisi eddasi. Perno Eesti koggodusses on umbes nelja näddala asa sees, mis se többi siin mässab, jubba uhtekokko 154 innimest surnud ja issiärranis wimaste näddalate sees wägga rohkeste; pühhapääw näddala eest tehti 61 eest tänno, kes ühhe näddala aea sees ollid ärrasurnud, ja mödaläinud  pühhapäwal 57 eest. Meie ilmad seisawad  ikka paksus suitsus, pallawad ja ni waggad, et tule öhhukest põlle; kesk päwa on meil ennamiste iggapääw päwa warjus 23 künni 26 kradi soja ja öseti ei tahha krabide arro alla 15 minna. Peab Jummal kaua sesuggusid ilmo, siis ei põlle meil se aasta rukki külli teggemissega ni warra teggemistki, sest keik maad ja põllud on ni kuiwad, km tuhk koldes. Wanna taewa tädike ei tahha meile tännini weel wihma piiska anda, et nattuke maad nisutaks, puud hakkamas jubba ärranärtsima, oksakesftd on norgus mahha langenud ja lehhed sure pallawa käes kortso tõmmatud Keigist on nähhT, et mM st aasta mitte weel wimane nälja aasta ei sa ollemä, mis kül keik sure Jummala käes seisab  z- agga ni kui meie nödder silm üllatab  wadata, ähwardab nälg suremaks. WÄna,  km praega käes on. Keik lodus on praego leinamas ja Jummala armo wihmukesse  järrele otamaS. - MödMinud teisipäwal näddalaeest olli Perno linna rahwas middagi silma ees wadata,  mis nad enne põlle näinud. Üks krono  auro laew - neid on se sui meie ja Ria wahhel merres Mitkb tükki, sest et siin SMMS söa kunsti öppiwad, käis meie jures kiwWi süssa sisse wötmas. Ta tulli jubba esmaspäwa  õhtul meie sure silla äre, sai teisipääw hommiko warra söed kätte ja läks hommiko kello pool ühheksa tormates meie saddamast wälja; nattukese aes parrast olli suretükki laskmist  kaugel merre peal kuulda ja se turis künni õhtuni. Laew ei olnud issiennesest liig suur, arwata umbes paar kümmend sülda ptk» sJäärmargi st.j Meie se aastane jäärmark on mödas ja iggaüks sedda sanud, mis ta tahtnud. Kaupmehhi ja tühja kunsti teggijaid olli sekord käppuga lahhutada; agga kuida kuleme, on keikide suud kaebtust täis. Kaupmehhed wähhä teninud, sest ostjaid olnud  pissut, agga millal saab põhjata kyt täis? Kaupmehhed ollid ennamiste keik Ebrea ussulissed ja wanna tuttaw assi on jo: egga nemmad sa ialgi kül! Tössi on ka, et kegi nende käest paljo ei tahha osta. Olleme issi kuulnud üht ja teist ütlewad: mis m'e senna lähhäme, ilmaasjata petta laskma. Laupääw  olli iggaühhel käsk käes asjad kokko kramida ja koeo minna. Riast. Liwima- kindral suppevtent vr. A. Kristiani, kes mönned näddalad kotto ärrs olli, on 2. selle ku päwal kalli terwisega jälle koeo jõudnud. Kuida kuulda, tahhab ta Uhhikesse  kodduse puhkamisse peale, jälle Wolmari  linna sõita ja seal se aastast sinodi, mis 25. Augustil hakkab, piddada. Kes meist ennam ei peaks lahti lastud soldati Zuhhsn Heinrich Wilumeiti ristmisse  sakramenti teutamissest, kellest ommal aeal kõnnelesime, mälletama, et ta Liwi- ja Kuramaad Mbi käies omma last seitse kord olli ristida lasknud. Ria seitung könneleb 261