ns maeade sees ellawad. Need stnnatsed eesti koddanikud linnas, kuida meie saggedaste olleme kuulnud õhkawad, on menne asja polest nattuke kahhe ilma wahhel. Kas õige ehk kõwwer, ei wõi meie selgeste tunnistada, agga mõnnes Mikus  ütlewad nemmad, et Eestlased, kes maal ellawad  , olla selle polest Wuelikkumad, et neile, olgo ni nõrgad ehk iuggewoh km on, MmM omma soust eestkostjad ja õigussemõistjad on seatud, mis Linna-EeDMsl WW ei õlle EA malt on Ma-CeMM WMW AgMkonmlkoGM ommasuggu meMest ja sWiM ftadMsMmat W kelemuche polest WsH WiM,) Ws Drrele  iggamees tead, mis ta Dch ehk mitte ej pea. TeiW M Mil kihhelkoMakohtust kuuni homk kohtWl MWstWU mehhed kohtolattdas Wm mas, Hs mM Uowisi tuudwad ja nende HM mõistwah ja, m paljo wi DM MOab, seadust möda nende asjo aitwad õiendada ja nende eest kosta. Kolmandaks on neil omma suggu wöõrmündrid,  üllewaatjad ja wannemad ja nemmad sawad oumm eestikelega läbdi ja nende käest ei pärrita kohto ees Hllegi adwokadi wõera kele kirja, mis kallis nõuda ja surema Hulga eesti õigusse otsistele koggoni tundmatta on.  Neuda  ei olle Linna- Eestlaste luggu mitte. Kusgil  linnakohtus ei olle meie teada Eestimehhi kohhut mõistmas ja omma suggu rahwa rioasjo tallitamas, ja uenda paljo kui teame, ei mõisteta  ka linnakohtus mitte tallorahwa seadusse järrele kohhut, waid wõerakele Balti kubbermangude  seadusse järrele, mis jälle surema hulga Eestlastele tundmatta assi on. Eestikele kirri ei öölda kohtus makswad, sest et, surem hulk linna  kohtomõistjaid sedda ei mõista, ei öölda ka sedda mõistmist nende käest nutte pärritawad. Keik kirjad, kwitungid ja muud pabberid, mis neile kohtust antakse, on wõeras keles kirjutud. Juhtub nüüd, et mönni Eestlane sedda isse mõistab,  siis on hea, agga üksi selle ühhele; kes ei mõista, peab ümber kõndima ja otsima, kust keddagit  leiab, kes hinna eest ehk sure palwete warral  temma wõera kele pabberid lemmale susõnnaga  ümberpanneb ja saggedaste sh kui polikult ja ülle käro! Sest kohto kirjad nenda püstijallo teise kele ümberpanna, ei olle iggaühhe lihtlabbase  saksakele räkial mitte käiksest wäljapuistada, pealege kui seal, mis arwa pudub, laddinakele rasukesi sees on. Ja on nüüd Eestlane sel wi« sil otsego labbi ukse ommast kohto kirjast nattuke kuuluud, mis on ta siis sest mõistnud ehk mis on tal mele janud? Peaaego nisamma paljo kui M 0 maksab, mõnni kord weel wühhem, se on, kui wõereti on mõistnud, olgo La onuna ehk tulgi sü läbbi. Egga sedda siis wägga ülleliga immeks põlle panna, kui waese Linna- Eestlasel nOnni kord ka nattuke iggawaks lähhäb, nenda kesk Päwa aeal onuna koddo, nago pimme keppi warral kõndida ja ikka Me mahha kommistada, kui juht keppi otsast lahti lasseh. On Anum  Eestlasel ommas Lõos ehk ammetis snumnad WMwad jo ka pessas teine teise wasto, miks M mitte ellus inmmessed) mõnni rioasfi ehk mu tallitus õiendada, isseA-mnis weel wZerasuggu inmmestega, siis on La nago rautamatla loom kila jeä peal, ei keelt suus egga keppi toeks käes. Ta peab wasto tahtmist otsego pool jimnest,  pool lammast omma ello ellama ja nenda öölda kinniseutud silmadega omma teed käima, km se, kes allati teiste käest peab küssima, km paljo kel on, sest et kella numred wõeras keles on kirjutud. „Noh, kelle sü se nüüd on? Miks Eestlased ei rägi sedda keelt, mis kohtus tarwis on, siis olleksid keik sassid sõlmed seddamaid lahti?" Jah, nenda ja paljo mnud wisi wõib kiit küssida, agga sellega ei otle weel middagi üllesarrutud.  Sest essiteks ei olle meil kaugelt mele tulnud,  sedda kellegi suuks aeada, mis üsna isseennesest  nenda on kui ta on. Teiseks, km küssiminne  lubbatnd õlleks ja aitaks, siis wõiksime jo üllemal nimmetud küssimist allandlikkult nattuke  nnlberpöörda, ja se õlleks ka küssimmne. Agga meie ei tahha üht egga teist, waid otleme tutwat asja otsego mödaminnes meletulletanud, et km se seadussest lubbatnd ja wõimalik õlleks, ka Linna-Eestlastele nende omma kohhalist eestkostmist  assulada, mis kohtowannemate ees maksab  ja kuulda wõetakse, siis õlleks se sure tännowäärt assi ja mõnne kahtlase süddame -pealt saaks kiwwi mahha weretud. Kuida se assi keige tullusaznalt korda lähhäks, jättame hea melega targemate ja wannemate holeks. Kus Eestlaste enneste seast selle tarwis meest ehk meyist wallitseda; kas nende oldermanni wallitsennst 410