birski Lutt. usso koggodus olli enne põllemist 400 hinge suur, liggi 100 hinge on parrast sedda muial paikus peawarjo otsinud ja koggodus  sedda wähhemaks ja nõrgemaks jänud keik kullo kandma. Ka nemmad on Peterburgi abbikassast  adbi pallunud, kui Paljo nad sawad, on teadmatta.) Seltsi pärrisliikmeks  Krüneri  mõisa herra, baron Maydell ja abbilnkmeks sind ent loh. Mielberg. Lähhemane seltsi,kokkotullemirme on 3. Märtsil. - sLihwlandi põllotö aastarama- Lud.j „Mis ramatud need on? küssib mõnni. „Minna ei tea neist keddagit." -- Sedda ma ussun kiil, sest nemmad ei tulle mitte meie keles  wälja, waid kes põllomees neid lnggeda tahhab, peab kaunis selgeste saksakeeli mõistma. Kes ei mõista sedda ei sunni minna ka neid luggema, agga ni paljo tahtsin meie enneste wahhel üttelda, et nemmad nüüd põllo- ja mu kassulikko tõde seltsi sekretäri C. Hehni wäljaandmisse al wägga wisipärrast ja mõnnusaste  kirjutud sawad. Hiljuti luggesin ma selle aeakirja wiimse ande seest, et tännawo sui Nigas  jälle suur põllotö ja maealomade näitus saab ollema, mis ülle ma eddespiddi laiemalt teadust annan. Teiseks on seal NaZ. Hehni Meklenburgi reisist kenua tük sees. Temma rägib sedda, mis ta isse seal maal omma silmaga on nätnud. Meklenburgi asjad olla Lihwlandi asjadega kaunis ühte ladi. Politika asjus olla nemmad seal kül m eite st nattuke ees; neil olla ka koddaniko suggu mõisnikust, linnadel olla ommad  ma-päwa sadikud, teed olla parremad :c.; agga põllomeeste asjad olla selle eest jälle mei- Lest hopis tagga. Kui Lihwlandimaal jubba 5? protsenti tallomadest tallorahwa käes olla, siis Meklenburgimaal mitte ennam kui Z protsenti.! Nemmad olla seal nende asjade polest wahhäkäiko  taggaspiddi käinud, nenda et nemmad 1755 kaugemal olnud, kui 1864. Tallomadest olla paljas Bsas jaggo tallorahwa käes. (No selle eest on neil jälle linnas ja maal peks Pripärrast;  kahte head ei wõi innimenne ühhe korraga  tahta, ja kes sedda neile jaggawad, on NMbe ommasuggu innimessed ja ussowennad!) Tormast. sÕiendus.s 51» mödaläinud  aastal kõnnelesime meie ühhest tullekahjust, mis Torma kolimaeas olli sündinud, nenda kui meile sedda teada anti. Seal olla agga kirjasaatja  koggematta ehk meiega eksinud. Lapsed, kes tubba pühkinud, ei olla mitte lakkest lude tonud. Liggi tund aega parrast toa pühkimist olla tulli lakkes wäljatulnud, kuhho laste jallad tullega ep olla sanud. Laste assi olla mõisawallitsusse  ja õppetaja teadmissega kihhelkonna kolimaeas järrelkulatud ja neid mitte süallused leitud ollewad. Tulle hakkatus olla Praego alles teadmatta. Kahjo üllesandminne eipea kamitte õige sllema. Koomeistri kahjo olla 60 rubl. ülles antud, 20 ruhl. wäärt ja ühhe leffnaese ja tüttarlapse kahjust, kelle warrandus kirstoga lakke jänud, (olla 2 ehk 3 kord surem) ei olla sõnnage lausutud.  Ni wägga kui meie kirjasaatmisse eest tänname, pallume ikka sedda wana sõnna melespiddada:  „Rägi, mis tõssi ja sö, mis Apse," muido raiskawad õiendussed meie kassinat rumi. Peruust. sPerno laewa kaup 1864.j Peruus on miunewa aastane merrekaup aitummal kaunis kordaläinud. Kus kaup hästi jookseb, seal on ennam ehk wähhem sel, kes kassi jalgo tahhab ligutada, ka omma leiwapallokewõtta. I. Wäljawidud: Inglismale 33 lae--' lvaga linno 28,252 pärkp., takko 1081 pärkp., kaunepid 63 pärkp., õlli - linnaseemnid 2008 tshtw., õlli-kogid 133,780 tükki, ragoskid 6,370 tükki, laudo ja plankisi 950 tükki, maksid kokko .............. ......... » VVS,S4» rubl. V 5 kopp. Portugalimaale 7 laewaga linno 5,721 pärkp., takko 346 pärkp., rogoskid 500 tükki, laudo zc. 269 tükki, maksid kokko . . . . . , 553,4V8 rubl. kopp. Preisimale 33 laewaga 56 pärkp., külwi-linnaseemnid  24,832 tshtw., ragoskid 3,450 tükki, laudo ja plankisi 193 tükki, maksid kokko . . 3»«,H88 rubl. S 4 kopp. Hollandimale 29 laewaga kannepid 116 pärkp., rukkid 13,829 tshetw., odre 31,164 tshetw., õlli-linnaseem. 835 tsetw., tudre 2,192 tshetw., ragoskid 4,810 tükki, laudo ja Plank. 2,131 tükki, maksid kokko SBS,SBL rubl. OKkoPP. 58