perlid suust wäljakukkub; agga kas laul sellepärrast  jubba lauluks sünnib nimmetada? Wötta nappust! Põlle seal salmi egga wisi arro,  ei öiget hakkatust egga löppetust, waid sanna  pitkem, teine lühhem, nenda kuida lauljal suhho tulleb. Kelle körwad arm ei peaks mässima  sedda kuuldes? On agga luggu nüüd alles nenda. kas siis mitto sadda aastat taggasi  parrem wöis olla, et sedda kuldset laulo aega taggasi peame iggatsema? Ei minna sedda ussu. Nago keigis muis asjus, arwan ma, nenda ka lkulotundmisses, peaks meie rahwas  ikka eddasi, agga mitte taggasi minnema.  Kes meil ses asjas omma Jummalast  antud jöu ja nöuga abbiks tahhab olla, sedda nimmetan minna ommal kombel Eesti Arndtiks ja Silleriks; nad ei prügi ni sured olla, kui Saksamaal. Et meie pool miljonit  Eestlasi mitte ni sureks rahwaks ei sa, nago Sakslased, Inglased, Prantsussed :c., sedda ma ussun kül; agga mis wigga sest siis on? Kas se maia, kus 5 innimest sees on, mitte ei tohhi laulda, waid se üksi, kus 30 kous ellawad? Et mönned meiesuggu rahwa seas omma armast makele laulo ennam ei salli, mis se muud on, kui jälle rummaluS? Agga laul olgo nenda, et laulda ja kuulda sünnib, muido on jo laitjal öigus laita. Kirja löppetusses saab külla wend korraga prohwetiks, ja kulutab meile ette, et üht Eesti laulikut ial mailma ei sünni, ja et 100 aasta pärrast keik Sakslased ehk Wennelased olleme. Oho! se lähhäb jo nago aurowankris  eddasi. Kui se agga ni rutto lähhäb,  siis olleksime jubba nüüd ammo piddand sedda ja kes teab mis muud weel ollema. Seitsme saea aasta sees olleme Daanlaste, Rootslaste, Sakslaste, Polakate ja Wennelaste  seas Eestlaseks jänud, ja nüüd peab meie nimmi  100 aasta pärrast ma pealt kaddund ja meie kolme sammoga Sakslased ehk Wennelased ollema?  Se kulutus on raske uskuda. Olgo kül meie seas mönda sündinud, nus parrem õlleks sündimatta jänud, ning mis ta jälle rummalussest  on tulnud: sellegipärrast ei kau Eesti  nimmi Eestimaalt, weel wähhem ni rutto, ja Teie nuttolaulo ei wöi meie mitte järrele laulda. Teie watade liig tuhmi prilli läbbi ja tahhate meid ilma asjata hirmutada. Töstkem  parrem pead üllesse ja waatkem tännoga:  keik meie asjad lähwad sam sammult parrema  pole, ehk kül aega möda, nago keige mu rahwa! ka on läinud ja weel lähwad. Kui minna Postimees Teie kulutust peaksin uskuma,  siis peaksin omma tasko jubba tänna warna pannema; sest kellele ma tedda ennam kannaksin? Eestlased ellawad ja sawad Zummala  abbiga ka eddespiddi ettama ja pääw päwalt targemaks minnema, seest ja wäljaspiddises  asjus, ning nenda ka eht Eesti laulus Zummala, omma issama ja Keisri auuks. Se on meie kindel lotus. Olgo sest kül. Meie olleme wennad, ärge töstke nüüd kohhe russikast, waid kui Teil waggusi  middagi wastada on, siis wöttame sedda hea melega wasto. Sannumed ommalt maalt. Kuhho pole tännawo innimenne körwad pörab, sealt ei kule ta muud, kui kaebdust lia wihma ülle, ja sedda näeme siiasammas igga pääw. Arwa on üks paäw, kus paikese pallet  nahhä same, ja seddagi mitte ilma nisutamatta.  Talli-wilja külwiga on maddala ma meestel waene luggu iggal pool. Nendasamma  on sui - wilja korristaminne ja kartohwli kiskuminne wihma mängis. Suiwilli mäddaneb  ma peale ja kartohwlid ma alla. Mitmes  paitus jätwad pöllomehhed rukki pöldo tullewa kewwadeks odrade tarwis, ja se on muidogi parrem, kui semet raiskava ja pöldo rikkuda. Agga kuida saab luggu eddespiddi wiljahindadega ollema? Mis sawad waesed innimessed  tullewa talwe ettemötma, kui waeste pärris toidus, se on kartohwlid, pöldo mäddanewad?  Noh, et ilmad pahhad on, sedda ei tea meie üksi, waid Ju mmal teab ka, ja piibli sömapalwe peab hästi jüddamest wllema:  „Keikide silmad lootwad, Issand! sinno peale, ja sinna teed lahti omma helded, rohked  käed, ja täidad keik, mis ellab, hea melega."  Tulgo pöud ehk liig wihm, senni kui 277