tide otsa tehtud, pollema läinud, peale selle, kui Peterburgi kauba woor lühhikene aeg enne sedda sealt otti ülleläinud. Jssiennesest mõista, potte tulli kustki muialt hakkanud, kui ühhest säddemest, mis jo ni rohkeste massina korsnast wälja lendawad, ja tulest pollema puhhutud. Ehk kül tömehhed käepärrast wötta ollid, kes appi ruttasid, ommetige ei jõudnud nad tuld kustutada, sest et kange tuul aitas takka lükkata;  VZ silda Peterburgi poolt otsast, põllenud  ärra. Selle õnnetuse jures potte innimesi mitte õnnetumaks egga hukka sanud. Teisel pawal ruttatud kohhe hädda silda ülle jõe teggema,  mis kue künni seitsme päwa aea sees lodawad malmis sawad ja massinad omma korralist söito jälle sõita woiwad. Selle wahhe aea sees ei sa Klini ja Moskwa wahhel kauba worid mitte käima; agga reisiate parralt massinad  sawad wanna wisi ikka eddasi ja taggasi tormama, egga potte muud pahhandust, kui et tund woi kaks rohkem aega lähhäb tee peal, mis sest tulleb, et reisiad jalla ülle jõe peawad minnema, se kolkimine ühhest jõe arest teise, widab nattuke aega. Hädda sild katsutakse sesuggune tehha, et wägga tarwitawad kaubad ja ellajad ka woiwad eddasi tallitud sada. Mofkwast. sKohhus Se on kül wägga raske sönna, et kohhus eksinud, ommetige on se sündinud, kellest allamal seisa  w sündinud assi tunnistust annab.  Aastal  1861, se on: kui öiete järrel arwame, kahheksa aastat taggasi, on üks kahheteistkümne aastane tallo pois, kes Permi kubbermangust parralt, nimmega Permjakow, issa tapjaks petud  ja kohto polest Siberimale möistud. Assi olli otsas ja kegi ei kissendand selle järrel, waid iggaüks olli römus, et kurjateggia omma palka sanud, agga Zummala kohto ees olli assi teistwisi protokolli ülleswoetud ja -seal Ollid  koggoniste issi tapjad. Nüüd hiljoti olla assi selgeks sanud, kes issa tapja olnud, kas kahheteistkümne  aastane, woi monni wannem poeg. Ühhe nende mõrtsukate süddame tunnistus põlle tale koggoniste rahho andnud, separrast läinud ta Peterburgis kohto ette ja tunnistanud  ülles, et temma sedda hirmust tööd teinud, agga mitte temma kahheteistkümne aastane Siberimale  sadetud ilma süta wend; ja need mõrtsukad sn, Ms poisi kaks lihhast wenda, kes selle wahhe sees ennestele naesed wötnud ja wimase nekrudi wötmise aeal wäetenistusse sanud. Jummal teeb ommal aeal awwalikuks keik, mis sallajas tehtud, ka jubba saggedaste siin mailmas. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Kuida meil nüüd iggapääw  wägga korralised ja sojad ilmad on, mis meie talli wilja põllud wägga kennaste ehhitab ja römulikuks teeb; agga Saksamaal on nemmad sest, et se ma ennam löune pole langeb, kaugel meie ees. Seitungid könnelewad,  et Stettini ümberkaudo rukkid jubba kesk Aprilli kuul walmis lonud olnud, mis ülle nad immestlewad ja ütlewad, et keige wannemad innimesed  üht sesuggust warrast rukki lomist põlle näinud. Umbes kümme päwa enne sedda, on Kölnist otse seddasamma kirjutud. Preifimaalt. Meie sure ja armolise Keisre Herra sündimise pääw, mis tännäkdo 21. Aprillil pühhitsetud sai, ei põlle ükspäinis keiges Wennerikis sure pühhandusega pühhitsetud,  waid ka Berlini linnas sanud se pääw kunninglikus lossis pääw hiljem petud ja seal suur piddo sömaaeg antud, kuhho keik Wennema  sadikud ja nende liikmed pallutud. Preisi kunningal olnud Wennema munder selgas ja olla meie Keisre Herra terwiseks klasid kokko lodud. Bremenist kirjutakse 18. Aprillil: ..Umbes  näddata aea eest taggast aeawad need sönnumed,  et kunningas Willem tahta senna minna,  keik muud asjad meie käest, keik mu jaeb nago unnustuse pähhä. Kirjad jooksewad eddasi  ja taggast, kus Berlinist nöu küssttakse, kuida ja mil kombel kunningast keige surema aupaklike wisiga woiksid wasto wötta. Wastowötmise  kommisstoni peawannem Smidt piddanud könnet wanna ennemuistse asjade ülle, kus siis ka ettetullewad, et 800 aasta aea sees ükski Saksama würst Bremeni ma peale omma jallaga põlle sanud; sepärrast on siis nende rööm ütlemata suur kui nüüd kunningas  neid kord watama lähhäb. 150