saart köwwaste omma küünde wahhel kinni piddada, egga mitte ni kergeste käest ärraanda. Darmstattist. sWenne keiöre Selle ku 2. päwal on Wenne Keisri Herra omma Prouaga kello 12 sealt Kissingi sõitnud.  Sealt ma üllemad wallitsejad läinud neid raudtee howi saatma. Pissut aega enne kello 12 tulli Keiser omma Prouaga ühhes lahtises töldas senna, keik ulitsad ollid nenda rahwast täis, et häddast woisid läbbi sõita, kedda Keisri Herra lahkeste terretas. Suurhertsog  läks neid künni Ushawenburgi saatma, kuhhu ta monneks päwaks Kunninga Ludwig I. jure tahhab jäda. Kölnist. sArrudlane Monne päwa eest sai meie naburis Kreweldi linnas üks arrudlane pühha pühhitsetud, mis sedda wäärt on, et sest ka teistele könneleme. Minnewa  aasta surri seal üks rikkas pürjer, nimmega  Kornelius de Greihw ärra, kes enne surma  omma testamenti, se on wimist seadust omma aealiko warra polest olli teinud. Selle testamenti järrele lubbab ta omma warra, mis ühtekokko 458 tuhhat talert, se on ennam kui 3/4 miljoni kuldnad armastusse tõde tarbeks  kinkinud, kelle intressidest sedda toimetakse,  mis armastus meie iggaühhe käest nõuab. Sest rahhast on ta nimmelt Kreweldi linna jauks 100 tuhhat kuldnat kinkinud, kelle intressid  igga aasta 50 Kreweldi waesema perrekonnadele  peawad ärra jaggatud sama. Monne  päwa eest said need essimessed intressid, mis 4 künni 5000 kuldnat olli, neile ärra jaggatud. Se pääw olli keige Kreweldi linnale  üks suur tänno pühha. Pea keik maead ollid täis lippusi ja plaggusid, wäe musekandid  mängisid ulitsate peal, öhto serras keik lin autulledest ja keik ulitsed ollid murdo rahwast täis, mis ühtekokko ennam kui 60 tuhhat pead arwatakse ollewad, kes muist sealt linnast, muist jälle sealt ümberkaudo maalt kokko tulnud. Se assi tulletab meile keikile agga isseärranis  neile, kes ilmaliko warra polest rohkem õnnistud, mele ja ütlewad: „Mnne ja Le nendasammoti."  Kisfingist. sSured Austria keisre proua on 5. selle ku päwal Wenne Keisri ja Proual wöeraks käinud, mis nemmad  ka selsammal päwal lemmale jälle teggid.  Suurwurst Konstantin, kes eila öhto senna olli jõudnud, on Austria Keisriga ka wastastiko teine teisel wöerusel käinud. Home peab Austria Keisre jures ja tunna Home Wenne Keisri jures lõuna sõma-aeg ollema, kuhhu keik seal ollewad rikide üllemad malli  tsejad samad pallutud. Baieri kunningas, Würtembergi kronprints ja kronprintsessin ning Nassau hertsog peawad tänna ka senna tullema.  Sesuggustd suri wõeraid põlle seal ammogi  ennam korraga ni rohkeste koos olnud kui tännawo, mis ülle nad wägga rõõmsad olla. sP rantsusse ja Wenne Keisri Üks Saksa seitung könneleb, et Prantsusse  ja Wenne Keisril se nõu olla Sleswigi kanalist otsemat merre teed Läne merrest põhja merresse tehha, misläbbi kauba laewadel nende teekond mönni sadda pennikoormat lühhendud saaks. Õlleks wist wägga sureks kassuks, kui peaksid sedda jõudma tehha. Haderlebenist. sDaanlasse noda Kuida nende seitung könneleb  olla Daanlane seal nendasammoti kui Sundewittes omma nodad wälja heitnud, et nori mehhi pettusse kombel enneöte pole püda ja walletawad neile, kes teab mis keik ette. Kes siis kergemeelne ja omma nimme kord alla kirjutanud, on loksus, egga pease ennam nende küünde wähhelt, waid mingo eddasi ja wötko warsi söariistad katte ning mingo omma wendade wasto wälja. Kuidas nende noot hakkanud ja kas nad paljo kätte sanud, põlle mitte teada antud. Stuttgardist. sKunningas Würtembergi allamad kannawad jubba 14. selle ku päwast sadik leina ridid, sest nende wanna ellatand kunningas, kes jubba mõnda aega pöddes, on selle päwa hommikul ommad silmad kinni pannud ja siit mailmast omma iggawesse rahho sisse ärralainud. 206