Polaumalt,  Warsawi  seitung könneleb, et Zuni ku hakkatussest  sadik Plotski linnas kolera-többi likumas olla. Kui ta ka just wägga liig ei pea mässama,  siiski olla ommetige 18 tuhhande hinge pealt 89 temma näppo läbbi käinud, kellest ta 28 maggama pannud. Warfawist. Sealatse rahwal on wägga kurwad päwad, sest nende Weikseli jöggi olla allalisse raske wihma saddudest ni ülle äärde aeanud, et keik maddalamad maad, mis jöe lähhedal, kui lausa merri, wee al seisnud. Kui wessi jubba 19 jalga kõrgem, kui muido parraja  seiso aeal, siis woime kül arwata, mis ello sealatse jöe äärse rahwal wois olla. Ütlewad  innimessed mitte sedda mälletawad, 1844 aastast sadik üht sesuggust upputust näinud olnud, sel korral tõusnud wessi wiis jalga weel kõrgemale olnud 24 jalga kõrge. Seal ei woi kahjo, mis wessi teinud, mitte ennam saddade egga tuhhandete, waid miljoni kaupa loetud sada; sest kus üks sesuggune  josaw wessi ülle pöllude ja heinamade käib, need põlle mitte ükspäinis ühheks, waid mitmeks aastaks rikkutud; sepärrast ei woi sedda kahjo kegi walja arwata, mis nad sanud. Wõeralt maalt. Preisimaalt. Kui weel mälletate, olleme  sest ommal aeal könnelenud, et Prageri rahho teggemisse protukollis olli üllespandud, Dani riik parrib põhja Shleswigi maad taggasi,  ni pea kui agga rahwas sedda iggatseb ehk sowib. Et nüüd se, mis ükskord protokolli üllespandud, ka saaks täidetud, olla Preisi rigi wallitsus mönne näddala eest Dani wallitsussele  selle polest kirjutanud, põlle agga tannini weel wastust taggasi sanud. Hannoweri rahwa süddamed tuksuwad wägga selle ülle, et nad nõnda koggemata Preisi külge sanud. Ka neil olla harjad punnased  ja kulmud kortsus, kes issi heamelega sowinud, Preisi allamaks sada. Seal ei olla mitte ennam ühhe, waid keige rahwa suus nurrinat kuulda. Maksud olla ni sured, et kegi ei sada nende wasto: ütlewad neid 25 künni 60 protsenti suremad ollewad, kui Hannoweris olnud. Austriamaalt. Rigi wölgade üllewaatmisse  kommission olla keisrile üllesandnud, kuida rigi terwisega wölgade polest luggo olla ja nende kirjast leiame, et rigi möllad 1865 aastal peale 387 miljoni suremaks kaswanud.  Woi on ta siis üksi kaswanud? Ei mitte! waid ta kaswab igga aasta, otse nago  Karrosabba Matsi wölg maggasi ja laeka ramatus. 1865 aasta löppetussel olli keik rigi wölg 2,532 miljoni 83 tuhhat 148 kuldnat  suur ja 1866 aasta löppul jubba 2,819 miljoni 717 tuhhat 689 kuldnat. Kui se nenda igga aasta eddasi lähhäb, siis ei tea meie, mis sest asjast wimaks wälja tulleb ehk kes sedda maksma peab. Kommission kirjutab  pikka kirja, sest et keik selgeste keisrile ette panneb, mis temmal tarwis teada; meil saab sest kül, et teame, temma wölga igga aasta miljonide kaupa suremaks minnewad. Teeb Karrosabba Mats otse nendasamma, et wölg igga aasta suremaks lähhäb, siis ütleme  tale su sisse: on ta pitkem aeg perremees  olnud. ck Galitfien on Juni ku löppetussest sadik sures upputusse häddas, ja sönnumed, mis sealt tullewad, on wägga kurwad. Lemburgi seitung kõnneleb: „Se suur wee hädda, mis al praego ohkame, lautab ommad tiwad jubba  ülle kolme neljandiko sealatse ma ja keik wilja põllud nenva ärrarikkunud, et sealt middagi lota põlle. Juni ku 26. päwa õhtul  tõusid kange põhja tulega paksud ja mustad  pilwed ülles, mis meile üht 36 tunnilist rasket wihma saddo tõi. 28. päwa hommikul  olli keik se täielik hädda silmade ees, ja sure süddame kurwastussega olleme tähhelpannud, mis hirmus suurt pahha wessi olli teinud. Üht sesuggust õnnetust, ütlewad nemmad, põlle nad 23. aasta sees mitte näinud ollewad. Pissukessed jõed, mis sedda wäärt pollegi, et neil ka jõe nimmi, ollid nüüd korraga ni 238