minnemas ollema. Mis muud Europa sured rigid selle mango jure ütlewad, on alles tcadmatta.  Wnrft Karel on Preisi kunninga suggulane. Telegrahwi- sönnumed. Berlinis, 13. Junil. Hessima kurwürst on Preisi wangi sattunud sa temma omma wallitseda jäetud, kas Preisima põhjapool serwas Stettini wõi Königsbergi linnas tahhab wangis istuda. Säh, hoia weel Austria pole sa loda temma peale! Imme  õlleks, kui Hannomre wäggi mitte termelt Preisi kätte ei lange, kes Preislastest ümberpiratud. 85 pakki on Hannowri kunningas knld- ja hõbberahha Jnglismale saatnud, agga mitte meel isse läinud, nago enne kulutadi; ehk tal tull emad ka kurwürsti päwad kätte. Saksimaa! tungib Preisi rväggi jubba ülle raja Bõmimale, mis Austria parralt. Italia kunningas on moega mõle siddunud, õöldes: ..nüüd hakkame peale!" ja Garibaldi peab Preislaste  wisil eddasi tungima. Ued ramatud. Kurresares Chr. Assafrey jures on hiljuti  ükS weike salmi-ramat waljatulnud: Waino-Lilled Eestirahwa heaks melekS. Meie olleme need 34 laulo ennamist 2 korda järge möda läbbiluggenud ja veame tunnistama: õlleks ommeti meie nore innimeste käes ennam nisuggusi, siis jääksid Sobergi soppased salmikud fohho ja rabbasse, kus nende paik on. Needsinnalsed  ~Wainolilled" kõlbaksid küllalt ka salsa rohtaeda, sest sealt noppime saggedaste paljo sandimaid.  Tõssi kül, neile, kel Sobergi solk armas on, ei kõlba „Wainolilled" mitte; nende waimo maitsminne on rikkutud ja piddaivad haisewaid kallo maggusamaks, kui meega seggatud kastetilka lillekarrikas.  On lomasi, mis puhtaid terri söwod, hommiko kastet jowad ja keigemähhemat pihho omma sulge peal ei salli, on ka teisi, kes aeatagguste  ümber römustawad ehk sõnniko nuniko otsas kabiwad ja sülge sõwad. ..Wainolilled agga näitwad  sedda ollewad, mis ella, pehme süddamega laps illusas lilleaedus omma armsa enimaga räglb, kui taemalssa armotarkust immeks panneb. Kui meil ka laulude kokkopannemisse, trükkiwiggade:c. polest meel middagi üttelda õlleks, siis on se üsna körwalinne assi. Ramato kirjutaja ei olle ennast mitte nimmetanud. Ramato hind on 48 lehhkülge eest 8 kopp. Kirjawastussed. 139) P. B. T Ollenie Teie kahhekordset andi ka kahhes kohhaö prukinud ja lä"name wäqga. Z4V) M. L. W Kuida näete, olleme ni ruttu ja sedda möda teinud, kui wöimattk olli. 141) J. A. H . Lühhike, agga mönnus; sedda parrem. Essimest sowimift täita, ei olle ennam wöimalik. Kust middagi wõtta ei olle, jääb ka kunninga tahtminne täitmatta. 142) G. O. R . Sest on ommal aeal küllalt ragitud, ep olle meie teada mingisuggust kasso saatnud. 144 C. R. J. P Monni koht olla liig karre olnud, sepärrast narruke teiseks sanud. 14?) H. U. S Oige terme, ei olnud sekord ennam rumi. 146) J. M. J s. Muido hea, agga meie rumile liig pik; tulleb siiski. 147) J. Z. W. in W Ennäh! No same nähha. kui kassile möllame. 148) vr. G. S. P . Tanname wägga! Mis meil ödlda õlleks, jätkame selle roomsa päwa peale, kui isse pea meie pole käima tullere. Künni senna maie paljo tubhat terwessid. Li ssaleht 24 jure. 195 Von der Censur gestatter. Dorpar, d. Juni IBLK. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Bewilligung.) Keiserlik Tarto linna politseiwallitsus annab kelge selle linna maeapiddajatele teada, et nende kohhus  on, keige ürirahwa ja mu inmmeste ülle, kes nende maeasse tullewad ehk sealt rväljalähwad, warsi politseikohtule teadust anda ja on linnajao üllewaaljail  kange käsk käes, selle ülle walwada, et se kvhhus  maeapiddajatest taieste täidetud saab. Kässo wasto teggiab kaebago siis isseenneste peale, kui nemmad  holetuma üllesandmisse parrast trahwi alla langemad.  Tartus, 14. Mail 1866. Keiserlik Tarto linna politseiwallitsus annab keige selle linna laste wannematele teata, et nelm mad omma pissukesi lapsi mitte ilma üllewaatmissera, isseärranis meel kiwwistamotta uliesate peal ümberjoosta,  jöe äres mängida ja supleda ei lasse, maid isse nende järrcte waatwad ehk mu täie ealisse innimesse  läbbi sedda rehha laskwad; kui mitte, siis on se nende omma sü, kui juhtuma õnnetusse jures meel pealegi isse trahwi alla laugemad. Tartus, 23. Mail 1866. (Peterburgis, 15. Webruaril.) Am Tl. Jutti H. J. wird aus dem Pastorat Fellin im Parochialfchullocale eine Küfter-Conferenz stattfinden; Zusammenkunft  und Borberathungen am Rachmtttags. Minno krafimisse ja kedramisse wabriko körwa ollen minna ka üht head uhtumisse massinat  assutauud, mis läbbi iggsl aasta aeal kekk tellitud tööd ruttu wöin ärratehha. Robert Norrenberg, Tartus. (3) Mats Re im onni maeas Aleksandre-ulitsas on üks plaanwanker oddawait müa. (2)