peale smmete wimaG ornma sööd üllestunmstanud  ja kirja labbi keik selgeste h.akkatAssest otsani teada andnud» Kirja sees tunnistab ta keik selgeste, millal ta jubba sedda pahho. nöu ommas süddames sünnitanud ja kuida ta sedda keik Wäljaarwanud. Räddal enne sedda kurja tööd, olla kaupmees Shemarin 3000 rubla koeo Lonud ja sedda omma körwatse kätte hoida andnud. Shemarini abbikasa andnud rahha laste kätte ülleluggeda. . ja. pallunud Gorskit, kes parrajate seal olnud, järrelwadata,  et lapsed öiste loewad. Seal jures olla Gorski.'kuulnud, et lühhikesse aea parrast weel rohkem rahha koeo tulleb ja sest aeast sadik olla mõrtsuka mõtte ta pähhä tulnud, mis tedda tagga sundinud ennesele püstolit osta ja üht riista mahhalvMisse tarbeks tehha laska, mis ta ennesel gümnasti öppimisses oölnud tarMs ollewad. Et maea rahwast ja Nendasammoti ka seal ümberkaudo ellamaid inmmessi püssi paukumissega harjutada, ja nago selle wasto walmistada, et kui ükskord jaht lahtilähhäb, kegi püssi paukumist immeks ei panne, olla ta wiis päma seal püstolit Haugutanud.  Lastel olli fe Mreks rpmuks, km Gorski nenda püstoliga hullas ja Shemarin issi teggi asja meed lustiliku Maks. Kui Gorski Me polest nüüd keik asjad arwänud kordas Mewad, olla ta parrast aega odanud, omma werretööd ärratehha, mis ka kaua ennese jGrrele  põlle lasknud odata. L. . MärtW, kui Shemarin, .temma abbikasa ja toa tüdruk ksddo polnud, hakkanud Gorski omma hirmust tööd ja keige essimene, kes temma käe al langes,  olli Shemarini wannem poeg, siis temma  emmK, siis koea-mees ja siis kögi-tüdruk. Koddustega M ta nüüd walmis ja otas neid kes waljas ollid. Shemarini abbikasat olla ta kaks kord lasknud; essimene laeng põlle treh- Wanud^ SsrstVwist. ellab saggedaste ka keige puhtama särgi ja peuema kue at ja üllekohhus õitseb sigusse assemel. Nmba olla Sarakowi dmnainhowi kassa järrsl watamisses  Märtsi kuul BOOV rubla kassinam leitud, km Krjad tuMstauM. Kes Diddi seal süüdlKM ollemas KÄ muud, km Me Meks kassa seiM, ja fe olnud sealane rent- meister; wötko müüd rahha wälja, kust. tahhes  ja taitko augo ärra ja muldagi teada  » au ta ka leimasi tai)ti» .sGrahw kes kM.A kuud Peter burgis asset piddan.uo olla SL» selle ku päwal kalli terwisega sealt jälle taggasi  jõudnud ja sure römuga wastowoetud» Temma M aeawiwitus Peterburgis slla rah- W.a suus walle. -jutto-' mis. ülle issjärranis  Väljama seitungid mõnda ilma stnnitanud;  sanud korraga löppetud» / :- e Wõeralt maalt. AttstMOWStttt. Jälle Molle mjddagi Mad kuulda ! Grähwina Ebergeni olla kohtoolla langenud, sestiet/ tedda selle polest suüdlasseks et grähwina Horinski äkkitzte Mrrasurstuw  Aprilli! lõppenud Mrotfts, W et ässi selgeks sanud, et ta tedda kihWtiga surmanud. Kohkus Mõistnud tedda W;aasta peale raske mangi pölwe .ja gMwIM aMMmest  lahti. J.tK li KM s alt- Pulmad modav za noor perrenaene koddo. Kronprints Humbert on omma nore abbikasaga selle ku pawal Wlomnbsi linna sõitnud, kus sedda noort pari sure römo ölskamissega, luggemata hulgast wastowöetud. Se pääw olnud keigil kui suur pühhapääw, iggaüks tahtnud noort pari nähha ja neid terretada , kellegi! põlle mele tulnud tö peale mõtteida. Kronprintsi pulmale ollid mitmed Mropama  printsid ja kronprintsid Tunni kokkotulnud  , ja kui sest aWwalikukt teada antud, et m rohkeste suri mehhi seal, olla se rahwa körwad imme kikki seanuh, kus ka mõnda jälle malmis mötteldud, mis koggoniste ilma  alluspõhjata arwatud neid politika asjade parrast senna tulnud ollewad. Ertshsrtsog  Ludwig Wktor ja Maksima prints, kes peigmehhe keige lähhemad suggulassed, põlle mitte pulmale tulnud, lasknud endid wabbandada.  Preisi kronprints, kes jubba kord Ztalia pird peal M ja siin ja-stM -UNme vömukko lMstowAmist sW i pulma 142