ka jnbba waggust janud ja Winis hakkatakse rahholinti kudduma, mis tüllitsejaid jälle peab ühhendama, - üttelge isse, kas ma waene Postimees ei pea nago katla kuiwale jama? Säh, kuluta nüüd, mis sa kulutad? walleta, kui tahhad , agga sedda ma ei tahha, wui! ütlen parrem paar sõnna tõt, kui waagna tais wallet. Preisimaalit. sKo li seadus, j Kuida igga õppetud innimenne teab, on Preisima üks neist madest, kus koliõppetusse eest wägga suurt hoolt kantakse. Endise Preisi koliseadusse järrele piddi igga laps, kui 5 aastat wannaks olli sanud,  kolis hakkama käima. Nüüd on nemmad arratuunud, et se niõnne lapsele ommeti liig warra on, ja nenda seadinud, et kes wiendama aastaga koli tahhab tulla, sedda kül mitte taggasi  ei sadeta, agga enne kuendamat aastat mitte wäggise ei sunnita. Noh, nenda wõera kolidest  kõnneledes, tutlewad wäggise meie ommad kolid mele. Kuida on siis nendega luggu? kas nago üllemal nimmetud Pihkwa kubbermangus, ehk nago Preisimaal? Kas meie Eestilapsed sadetakse  ka wiendamast ja kuendamast aastast sadik  koli? Walle! Meie külla ja wallakolid hakkawadMardipäwagajalöPwad  Maarjapäwaga, siis on lapsel ni paljo käes, et kui hoidlikkult unnustab, siis on tullewa Mardipäwal omma korjatud warraga lahhedast walmis ja wõib sealtsammast jälle peale hakkada, kust minuewa süggste hakkas. Kui sedda 12 ja 13 aastaga peale hakkab ja nenda aastat kaks kolm talwe õppib ja sui unnustab,  siis on luggeja wanuadus ka kääs ning taieealinne Eestiinnimenne walmis, olgo küpse ehk tores! Tahhetakse suikoli assutada, oi parrako,  kule siis wastokissarnist: karjast olla tarwis,  lamburi olla tarwis, siggade ja lapsehoidjat  olla tarwis, ei olla aega, kes läbbeda sui aeal kolis käia ec. zc. Preisimaal on keik neidsammo asjo ka tarwis, agga nisuggust jutto ei kuulda mitte. Nemmad teadwad, et õppetud lastest õppetud innimessed sawad, kes koggoni teised mehhed on, kui meie maal kaswawad, ja sellepärrast  ei te nemmad mitte, nago meil tehhakse. sUpPuja abbimees.j Preisimaal läks 18. lulil Potsdamis soldat Hawelijõkke ojmua ja waus Põhja, kus ta surma hirmoga pikka rohho sisse end meel ennam kinni mässis. Preisi kroonprints Pridik Willem, kes ka seal ojns, istus parrajatt, ojumisse rie ümber, kalda peal. Waewalt naggi ta soldati kaddumist, kui silmapilk ride ümbert ärrawiskas, jõkke hüppas, ruttu senna  paika ojus ja õnnetumat uppujat karwopiddi jõe Põhjast wäljakiskus, kes jubba 7 minnutit wee al olli olnud. Se on lõbbus kuulda, et Prints mitte ep olle mõttelnud: „Minna ollen  kroonprints, mis mul soldatiga asja?" waid on appi läinud, kus abbi tarwis olli. Kteswtg Hofsteinimaatt. sßõömrahho  ülle.j Lõuna pool Holsteinimaal rõnuistab rahwas ennast ka, et Dani paelust on peasnnd, agga nende peasminne olli jubba ette teada, et se teiseti ei woinnd ennam tulla; agga paljo snremon Sleswigi, isseärranis selle ma põhja poolse rahwa rõõm, kes meel mitte julged ei nõinud olla, kas ehk Austria ja Preislane neid ommeti wimaks Dani kätte ei jätta. Kui nüüd sõnnumed  wälja tullid: Daanlane peab Sleswig-Holsteini  ja Laumburgimaad, nenda kui se kaardi peal seisab, üllewelt Königsaujvest künni alla Elbejõeni Lauenburgi linnast sadik, ärraandma, siis olli rrõm suur! „Kas olleme nüüd Taanlastest lahti, Üsna lahti? Kas nad ei wõi meid ennam pilkada ja naerda, pinada ja waewada egga meid wäggise Daanlasiks tehha?" Nenda küssis rahwas, ja kui Ööldi: üsna lahti! Zissa, siis ollid keik kohhad rõmokissa täis! 21. lulil ollid rahwas  Plensburgi linnas rõmotutted pollema pannud,  ja ollid ühheteise suns ja kaelas kinni, viskasid,  laulsid, hüüdsid hurra! ja Länuasid lummalat  ja häid innimessi, kelle abbiga nad ollid lahti sanud. Keige aknade peal sarrasid rõmotulled,  kuid mitte Taanlaste aknade peal, kes pimmeda aknadega omma wallitsusse langemist leinasid. Sakslased agga ollid rõõmsad, tuiskasid  ka mõnned aknad sisse, kus tuld peal ei olnud,  agga sedda keleti warsi ärra, mis ka õige olli; sest kui innimenne rõmus on, ei pea ta kcllegile pahha teggema, ei ka omma waenlasele mitte. Nenda samma suur ehk weel surem rõõm on ka Haderslebi linnas olnud, kus rahwas  Austria ja Preisi söamehhi kätte peal üllestõstuud.  Nõmo silmaweega on mehhed, naesed, lapsed 260