kingitud asjade' WMsse MN kskks korjanud, et praego WD rubla koos on. Se on wissist üks kido wäärt"assi, sest MR'seisus  ennam ja ennam kindlamaks sada, juurt wotta ja wösso aeada» Meie kolid ott alles, kui üks õrn nüp kewwMsel/ÄeM, agga ornmetige  lobame, et Jummal saab sedda kAma eest hoidma ja temmale ikka ' head päwa paistet andma, et ta õitsema ja wilja kandma hakkab»  Suur tänna siis meile, kes tsnW-agga se tänno taewa Tädile,  kes neid meile kinkinud,' küs meie lapsed hinge ja ihho harrimist, nenda' km närtsin d Aimed kastest kossutud sawav» Lasko siis Issand, neid temma pühha niMMe auuks hästi korda mmnä." - PeterbargiM 's Uu s kub ber Keisre Herr a on 1 9» Zan naril ä. keigekörgemalt  käsko andnud, kelle läbbi tännine Liwima 'kubberner' von Dettin gen, temma palwe peale ammetist lahti "lastud ja'keiserliko  lossi hofmeistriks kinmtud ja Balti Domainhowi  präsident von Li sa n der temms asfeMele kubberneriks MMmetud sanud. 2S. Zuml 1867, keige kõrgemalt kinmtud  seaduse 22. paragrahwi järrele on, kas üsna lahti ehk nimmetamata aea peale pilleti peale lahti lastud soldatite ükZespiddämisseks Samara kubbermangus Rowi-Useni makonnas  kaks tükki maad, kummagi 12,486 tessatini  suur, rigi domäni ministeriumi polest assutusseks kätte näidatud. Se ma on agga isseärranis neile lubbatud, kes pärrast omma lahtisamist tenistussest, mönne isssärralikO wea pärrast, omma sündimisse paika ei tohhi assuda. Kui meil näddala kolme eest kulm ni kange olli, kus toa-seinad ja aea-teiwad piiksusid  ja paukustd ja iggaüks, kel tarwis Mi wäljaminna, head rided piddi ümber pannema,  on ta Peterburgis Z 0 kradi peale sanud, kus iggaüks, kel häddalist toimetamist põlle olnud, toas istunud. Keige ennam kimpus olnud waesed iswosnikud; paljo Neist on ka liig kerge rietega; neid olla külm tubliste näppistanud. Suurwürst Konstantin Nikoläjewitsh  olla neile, kes omma hädda temma lossi kaebama tulnud, soja teed , sosad fapad ja - sured -iorro- mütsid- unda .lgj^d^Mvtse nendasammK on-ka Suurwürst Nikolai RikolajeWitsh  neile soja te-wet anda lasknud» Karja kaupa on neid senna kokko langenud ennast soendama-; -paljo on ka sojad-eided janud  - Mis läbbi meie maal -wilja pudus ni sureks ja wilja- hinnad kõrgeks tõusnud / sest körmeldakse ühhes wenne seitungist nenda: .Meie suur ' - leiwa pudus son- - ossast. seläbbi tulnud, et Wennema, minnewa kswwade, wäljamaalt  pakkutud kõrge wilja hmnadegaennast  ahwaldada laskis, liig paljo wilja walja sata, et omma tarwidus nappiks jäi. Kaugema  kubbermangudes, mis pärris Wennema wilja salwed, kus allati oddawslt wilja sada M, sn keik Ddessasse kokko wetud ja ülle merre wäljamale läinud; jubba kesk suil, kus meil silmaga nähha olli, et suurt leikust lota polnud, olli wanna warra läinud. Wäljama rcchwas ollid selle pslest ennam ettewaatlitumad,  km näggid, kuida ilmad ja wilja matjad  seisid ja et suurt totust polnud, segsaste murretsestd, et pudus kätte ei saaks tullema; sepärrast pakkusid head hinda ja wilja tulli kokko küllalt. Sedda ei wsinud ka kegi arwata,  et leitus m wähhikesseks piddi jama ja pudus ni sureks tõusma; iggaüks lotis omma põllust rohkem samad, kui pärrast sai; sepärrast  on iKa parrem ettewadata, kui pärrast shhata. Dlleksid kaupmehhed sel aeal wähhem  omma tasko ja rohkem kcige ma ja rigi rahwa hädda peale möttelnud, põlleks meie pudus tõeste ni sureks tõusnud, kuida ta praego on. Jubba minnewa kewwade ütles sedda selgsste, mis meil odata olli; seal olleksid  ka wilja - müad ennam isseenneste ja omma ma rahwa peale, kui wöeraste peale piddand mõtlema; agga parraks, iggaüks mõtles  agga omma tasko peale! Sellega on hirmust suurt hädda sta male kutsutud; nälg kurnab rahwast nenda ärra, et tullewa kewwade  ei suda omma pöldufl harrida , mis peame siis ütlema? siis tulleb teine aasta selga, mis sedda hädda weel suremaks teeb. Jubba praego on käes, et kes aasta eest weel rikkad rallomehhed ollid, peawad nüüd kerjama. 45