kirroöppetajad nende arro teada annud, kes nende koggoduste sees ilma silma walgusseta pimmedat ello peawad ellama. Selle üllesandmisse  järrele leiti tannawo aasta hakkatusses  Somemaal ülleültse 4591 pimmedat innimest ollewad ja nende seast 1699 meesteja  2982 naesterahwast. Seal tulleb siis igga 1999 innimesse peale 13 pimmedat; agga kuida  näme, pimmedaid naesterahwast on hopis ennam, kui meesterahwast. Kuida peaks sellega meie Eestirahwa seas luggu ollema ja mitto pimmedat siin tuhhande peale tullema? Polamaalt. sPolakate mässamin- Wöib olla, ei mönnel on lusti sedda innetumat asja kuulda, agga mul ei olle mitte lusti sedda kulutada; ma kulutaksin paljo parreni  Pola rahwast head, kui neist head kuleksin; agga et head ei olle, pean nende kurja kulutama, ja se on raske. - Kuida uemad sönnumed kulutawad, hakkawad nemmad jubba paiguti arro sama, et nende tö tühhine on, ja mässajate  salgad lähwad sassi ja laggunewad ühhest teisest ärra. Tallopoead käiwad ümber, püüdwad  kinni, kedda kinni sawad ja andwad neid kohto kätte. Nenda olla jubba ühhes paikus Mv mässajat tallopoegadest kinni pütud. Klutske  küllas on 3000 tallomeest selle tarwis kokko tulnud, et mässajate peale jahti tehha. Mitmes  paikus ei julge mässajad sepärrast middagi  ettewötta. Keige werrisem lahhing keige selle mässamisse kohta, on 6. Webruaril  Simiatise linna jures olnud. Esmalt tullid mässajad wenne wäe kallale, said taggasi  lödud ning pöggenesid linna. Teisel hommikul  hakkas wäggi esmalt suretükki tullega, pärrast  tormiga linna peale ja tungis sisse. Nüüd tulli linna sees hirmus tapminne. Söamehhed  ja mässajad on seal tullisse wihhaga ühte teist tapnud ja hammastega närrinud. Agga se ep olle liig kaua turinud; sest tullepombid ollid linna pöllema suutnud, ja se teggi hirmsa tapmissele otsa. Linna rahwa kissendaminne, kes omma pollewate maeade seest pöggenesid, on hirmus kuulda olnud, seal jures nende äggaminne, kes omma werre sees maas surmaga  woitlenud ja soameeste römo öiskamin- ne, kes wöimust sanud. Wimaks on mässajad  pöggenema pannud ja peale 600 surnud mahhajätnud. Wenne poolt ööldakse poo! sedda wört langenud ollewad. Keigest linnast ep olle ennam kui 23 maea seisma janud. Kus agga mönni wenne wäe poolt mässajate kätte juhtub langema, siis tewad metsellaja- teggo. Nenda on nemmad üht kasaka pealikut, kes nende kätte wangi sattunud, kassist ja jallust kinnisiddunud ja ellawalt jõkke wiskanud! Dombia linna lähhedal on üks pap omma koggodust kirriko kutsunud ja seal neid paljo sönnadega mässama kihhutanud. Esmalt kulunud  tallopoead waggusi pealt, agga kui neid hakkanud ärraneedma, kes mässajate wörko ennast ei anna, läinud üks küllawannem teiste seast altari ette, tömbanud ramato pappi kaest ärra ja lönud sellega tale wasto silmi, ööldes: ~sinnaks nenda Zummala sonna ja kodda teutad?  Selle peale pistnud pap lippama, muido õlleks ehk weel hullemat tulnud, ja olla praego alles pelgus. Ni hukkas on asjad!  Warsawis  on keikile teada antud, et Pola rahwal tulleriisto ja mässajate seitungid piddada, kangeste  ärrakeeldakse, peale sedda ähwardakse igga maea, kust seest wenne söameeste peale peaks lastama, põhjani mahhakiskuda. Sedda kurja mässamisse tuld kustutakse kül holega, agga weel ep olle se kustunud. Annaks  Zummal sedda pea kuulda, et werrewallaminne  lõpnud. Mönnesuggused sönnumed. Leigatud ehk raiutud hawad parrenewad  keige ruttem, kui tuleoht hawa liggi ei pease, ja seks prugitakse üht linnast hawanartso,  mis tisleri limiga ülletömbatud, hawa ümbermässida ja ni kaua peale tulleb jätta, künni haaw on parranenud, mis sedda möda, kuida haaw surem ehk wähhem on, mönne pawaga sünnib. Et agga tallokohhas limipot allati käepärrast ei olle, ja pea assi on, hawa ni ruttu kui ial wöimalik kinni sidduda, siis õlleks wägga tullus, linutud linnast  riet taggawarraks piddada, et kui tarwis,  ommast maeast warsi wötta õlleks. Sealt 70