tahmane teine tustine, muud wahhet põlle middagi.  Kui korsnapühkia õlleks La ehk nälga janud,  kui mölder wõib omma leiba sada ja weel liggimestele kassuks ellada, miks ta ei pea siis mõldreks heitma, liategi, kui neid weel wähhe ja ommetigi tarwis õlleks, —> sest ilma mõldreta mailm Paljo ennem lähhäks nurja kui ilma korsnapühkiata. Nisammoti on luggu talloseisussega  ja teiste üllemal nimmetud seisustega. Auwäart mees saab igga seisusses auustud; olgo üks kelm, kui kõrges seisusses tahhes: kelm ta on ja seks ta jääb! Keige wiimne tallopoea sullane on Saratowi mõisnikust Karakosowist parrem.—Talla  seisus on terwe innimesse mõistusse järrele  nisamma kõrge ja nisamma aus kui mõisniko  ehk mu seisus. Ja kui selge mõistusse poolt järrele watame, on põllomehhe ehk talloseisus  just keige kõrgem. Ilma selleta teisi ei ollekski, ehk teistel ei õlleks leiba; tallo seisus on keige surem kui luggema hakkame ja tallo seisussest  on keik teised seisussed ennemuiste wäljatulnud, miks siis nüüd ennam sedda ei tohhi sündida? Kui Adam põldo kündis ja Ewa lehmi lüpsis ehk lambaid nitis, kus ollid siis mõisniko ehk muud seisussed? Terwe meel ja mõistus ütleb sellepärrast: „tallvseisns on kõrgem, kui õppetud meeste seisus," kui nüüd üks mees talloseisussest õppetud meeste seisusse sisse astub, ei wõi temma ial talloseisust PZlgada. Ka ei olle seisussed mitte lummalast lodud, sest kui se õige õlleks, mis ka kuuldakse, siis õlleks Temma igga seisussele tähtjas  märk külge lonud, õlleks algmisses mõisniko musta, tallopoega walge, koddaniko punnase ehk muud karwa lonud. Sedda ei olle nüüd ialgi, sest Jummalal seisussi tarwis ei olle, Temma ei pea sest luggu ühtigi, mis seisussest innimenne on, Temma ees ei olle wahhet, rikka egga waeste, sure ehk maddala wahhel, nago kirri ütleb. Kui lummal seisussi õlleks lonud, kuida õlleks siis 10 päwa eest tallopoeast Kommissarowist, mõisnik  Kommissarowi herra wõiuud sada? 3. Aprillil  , kui alles tallopoeg olli, wolas sesamma werri temma soontes, mis kui mõisnikuks olli sanud. Nigi wallitsus ja innimeste seltsis ello tarwitab agga, et seisussed peawad ollema; kel surem kohhus shöhere Pflichten), kel surem ja ennam mõistust ja õppetus tarwitawad Lööd on. Sellepärrast on se mailma ja innimeste seadus, et se seisus, kellel sure kohhus sPflicht) on, se ennam auustud, kõrgemaks arwatud saab, sel ka suremad õigussed (Recht) on; sest knida tö muda palk, ja rahhaga ei sa ilmasgi nende inmmestele tassutud, kes omma ello teiste innimeste  eest, waenlaste kulide wasto snago wäe üll emad, kellest mõisniko seisus on wälja tulnud) ehk külgehakkajate haiguste wasto häddalesst aidates  (nago arstid ja hingekarjatsed, kelle kohhus  on iggal aeal olgo öse ehk päwal, olgo kallis pühha ehk tuisune ilm, teiste abbiks tõttama),  kes seal jures omma terwisse ja ello peal wäljas on. Nisugguste palk on siis surem seisus ma peal, kõrgem ilmlik au ja suremad ma pealsed õigused, mitte ükspäinis nende endile, waid ka nende lastele; nenda sawad Kommissarowi  lapsed ja laste lapsed issa wappra teo eest ossa, nenda sai Israel issa Äbrami tru ustama  ellokäigo eest õnnistud. Seisuste wahhed on innimeste tarwilissed seadussed ja sawad  mailma otsani jäma, ni kaua kui seadussed  maad ja riki wallitsewad. Kes nüüd talloseisussest  wälja astub ja õppetud ja harritud innimeste kohhufi omma peale wõttab, se ei eksi ilmasgi lummala kässo wasto, kuida monni on üttelnud, waid Lemma aitab innimesteleadusst üllespiddada, ta mmretseb selle eest, et innimeste ello selts ka neid iunimessi saab, kes wõiwad raskemad kohhused sPflichten) kanda. Et selle jure Jummalast lodud terrane mee! ja mõistus tarwis, on muidogi teada, agga sedda wõib ka lota, et nisuggune innimenne, kes tallo seisussest paljo waewa ja sure holega, kitsekuste wasto iggapääw söddides ni kaugele on õppinud, ka. lummala polest anded on sanud, Ms keikide jures, kes õppetud seisusses on sündinud, täielikkust  leida ei olle. Ütleme meie agga nüüd ühhe Eestimehhe õppetud poeale, temma olla uhkusse parrast õppinud,  et issa seisussest lahti sada, parremaid rideid kanda ehk kulutame temmale ette, temma sada omma issa ärrasalgama, siis teeksime temmale  selget üllekohhut, agga ka isseennesele suurt kahjo. Kes nisugguse teotamissega: olgo tahtmatta  ehk melega rahwast ommasuggu õppetud  meeste wasto kihhutab ja wenda wõeraks teeb, ei se wõi ial Eestirahwa sõbber olla. 133