Prantsussemaal pannakse wagga immeks,  et Garibaldi söapiddaminne Sitsilias nenda mönnusaste eddasi lähhäb ja weel ennam  sedda, et se Parisis mitte pakso werd ei pea teggema, waid sest asjast peab üsna awwalikkult  keisri sögilaua jures könneldama, mis mitte ei tohhiks sündida, kui keiser Garibaldi  peale pahhane õlleks. Prantsussed peawad  üsna temma poolt ollema, ja kus kokko sawad, teine teist küssima: kas õlled kuulnud, jubba peab ni ja ni kaugel ollema?  Prantsusse  seitungid kulutawad ka wägga julgeste, et Garibaldi söakorter jubba pühhadest sadik kesket Palermo linna peab ollema. Wöib ka tössi olla, sest Prantsussed on kaks aurolaewa selle peale seadnud, et Sitsilia wahhet eddasi taggasi peawad käima ja sannumid toma. Nemmad  wöiwad sedda muidogi parrem teada, kui meie siin emal. Prantsusse keisri onno, prints Hironimus,  se ainus endise Napoleoni wend, kes weel ellus on, peab wägga haige ollema, ei tea kas lähhäb ehk jääb; wanna on ta jubba küllalt, 76 aastat. Keiser Napoleon ja (emma proua on möllemad meie Keisri Emmale, kes Nitsa linnast Würtembergimale tullemas on, Lioni linna wasto sõitnud ja peawad tahtma Tedda künni Straasburgi linna sata, mis jubba üsna Würtembergi lahhedal. Siiski kulutawad nemad  sannumed, et nemmad -kü! Lionis kous olnud, agga Prantsusse üllemad on sealt jälle Parist taggasi pöörnud ning Keisri Emma Würtembergi pole tulnud. Aitko Jummal Tedda terwisega üks kord koddomaile. Inglismaalt. Iggal maal ommad prügid, agga mitte keik head ja kidowäärt. Ka Inglastel on ommad isseärranis kombed, mis teistel ei olle, agga teistel on jälle teised. Uks armastud pruuk on neil nende wöidoratsa  aiamissed, kus jures nad hästi kihla wöiwad  weddada, ja selle peale on Inglane wagga maijas. Mönni Inglane on jubba ni kaua kihla weddanud, kui püksid jallast kautas, agga se ei parranda teisi. Enne pühhi olli neil jälle nisuggune ratsa - aiamisse piddo. Sel aia! tullewad need keige willedamad hobbused kokko, kord ennam, kord wähhem, agga omma paar saddatuhhat innimest ka, ja weel peale sedda, wahtima ja kihlaweddama. Se kord arwatakse, et seal 250,000 pari silmi watamas  olnud, kui ratsamehhed wöido aiasid. Se assi isseennesest peab weider kül ollema ning neil on seal jures ommad kindlad prügid  ja seädussed, nago kaardi mängiatel, mis truiste peawad petud sama. Esmalt illus köwwa  ja tassane te, pitkerkune ring, 3 ehk 4 wersta pitk; ringi sees ja ümber on watajatte platsid; teine pool otsas seiswad wannemad, kes mängo heäles hoidwad. Enne aiamist kulutakse  söitjav ärra, keik peawad ühhe raskused  ollema; kes kergem on, saab middagi tasko, et ennam kalub; üks peab ollema, nago teine. Köis seisab risti tee peale ette tömbatud, hobbused  seiswad keik körwo seal tagga, mehhed selgas, kihlweud on wetud, mis muud kui: üks kaks kolm köis langeb ja hobbused  lendawad nago tuul. Keige innimeste silmad lähwad kasa, ja keige ennam neil, kes kihla on weddanud ja paljo rahha sisse pannud.  Hobbused tullewad sennasammusse jälle taggasi, kust wälja läksid, ja kes keige ees tulleb, on wöitnud. Sedda kissa ja karjumist,  mis seal jures on, ei jöua ükski üllesräkida.  Kelle hobbusel keige tullisemad jallad on, se on mees ülle teiste. Inglased weddawad  hirmus sure summade peale kihla. Keige willedama hobbuse perremees on ühhe päwaga teiste kihlweo labbi 70,000 naela ehk kiggi pool miljonit höbberubla teninud. Keik kihl- weud, mis nisuggusil päiwi! Inglismaal wetakse,  arwatakse ikka peale 7 miljoni höbberubla,  mis ühhed kautawad, teised wöitwad. Teada muidogi, on nisuggune rahha pillaminne  ennamist nende assi, kennel rahha pillata  on, ehk kül waesemad innimessed nisamma  hea melega wahtima lahmad; agga neil on meel muid eht Inglisse prukisi, mis ka igga karjapois tunneb ja armastab, ja neist on keige ütlem nende kulus Poksiminne. Mis assi se on? Muud middagi, kui russikatega teine teisele was- 174