omma st peast ka parremat tunnistada. Seal tulleb  nüüd üks ustaw Willande koggodusse omma mannem meile appi, ööldes: „Postimees, pea kinni! Sinna rägid meie koggodussest nenda, kui otleksid meie Eesti koggodusse liikmed kirrikoehhitamisse  wasto ommad rahhakukmd pitseri alla pannud ja taskud kinniõmblenud. Kuhho sa sellega lähhäd! Se ei olle mitte nenda. Olga terwe, mõisnikud on kül paljo aitnnd, agga tattonikud ka mitte käed rüppe pannud. Kule, ma ütlen sulle. Eestlased on peale materjali  weddamisse ja tõmeeste andmisse enneste peale wõtnud: 1) altaripilti murretseda, mis 1000 rudl. maksab ja sedda keikide peale ärrajaggada.  3) ue orreli kullo 5000 r. armastusse andide läbbi enneste keskes kokko panna ja sest on jubba sellega kokko, mis lin Manna orreli eest tassub, umbest 3000 rubl. kous. 3) Eestlaste  rahha abbiga on ue kirrikule telliskiwwi kattnsse assemele plek-kattus peale sanud. Ja peale selle, kas siis materiali weddanünne> ja tõmeeste leib ja päwad middagi ei maksa? Säh, Postimees, mis sa nüüd ütled?" Noh, nüüd ütlen aitummal, et Eestiwcnnad ärratundwad, et meie kui rahmas omma kirrikutega  seisame ja langeme. Senni kui meie kirrikud seismad ja puhhas lununala sönna nende sees, jõuame meel mõnda uut ja wanna kiwwi kaelas kanda, künni lununala aeg tulleb, sedda ärrawõtta. Midda ennam omma tarmituste  eest lummala abbiga isse murretseme, sedda parrem. sMis LõhmusseJaan tee peal näinud.j  Kes teed käib, se mõnda näeb, on jo manna tnttaw assi. Ntenda ka nimmetud sõbber  Willandi makonnast. Temwa kirjutab meile mõnne päwa eest nenda: ..Armas Postimees? Sõbrad aitwad siit ja sealt,"" on so omma sowiminne ue aasta terretamisses.  Sepärrast pista allanial nimmetud asjad ka omma tasko. Neil päiwil olli mul weike teekond Perno. Te olli kül alw, üks päaw wihma, teine lund ja külmetand. Keik Perno poolt jõed lahti, et npputus warraks. Juhtus ka nenda, et loma pnhkamiSse päaw pühhapääw olli, siis läksin ka mõnne aasta parrast linna-kirriko. Toit olli aus, mis õppetaja kantsli pealt jaggas, nago teemehhele  walmistud. Ta käskis ülles Zerusalemma minna. Ja se olli wagga armas kuulda, et se olgo meie kombe pühha kotta jõuda n. t. s. Teine ja weel surem rõõm olli wa' LõhmuSse wannale  walmistud. Parrast lõunat kello nclli oUi sealsammas kirrikus kontsert. Nored, lummata rigi ja kirriko armastajad hinged on Pernus ennestcie  kallid mängoriistad murretsenud ja laulda saggedaste tirrikuS, Issanda anuks ja koggodusse römuks. Agga sel nimmetud pämal olli nende lautoga teine luggo. Kes laulo kuulda tahtis, piddi pilleti eest 15 kopp. andma, agga mitte lauljate  ning ja mäugiate maema ja aega tassuda, maid se rahha saab ue kirriko ehhitamisse tarmis; sest et üks kirrik selle kuggodusse kahta liig kassin olla. Se olli kui hea sa liv mulle temehhele,  et innimesse lapsed seks omma ihho ramme  ja aega palgata kullutawad. Üks mo endistest  maea lastest, kes nüüd seal ellab, pistis mulle ka pilleti peusse ja minna istusin omma sassis pea ja sammise rietega ka puhtama ehtede wahhel ja se olli teine külla toit. Jõest olli kü! lvaene ülle sada, siiski olli kauniste kuuljad ja se järrele arwata,  tullid mönned head rublad se hea tarwiduSsele  kokko, ja et armastus, mis nisugguses aSjnS keigs tuggewam abbi on, omma tööd seal jureS teinud, näeme sest, et wie pilleti eest on 10 rubl. ja üks teine jälle kümne pilleti eest 5 rubl. maksnud.  No mata, manna wend uenda lahmad Jummala  rigi asjad, ehk kül uõdrnsses maSto tuul ja tormi, siiski immelikkul wisil eddasi. „Peale nende lauljate leidsin ma weel übheS weikesses, agga kauniste kassitud maeas rohkeste nori laulo lapsi, ehk kü! ka mönned habbemed jo neljakümne aasta pole hoidsid. Jõulo rõõm helilises  meel nende suust: ..Mis kitust, tänno, mis römo sönno, need mäljal kuulsid, kes karja hoidsid" —ja selle saruatsid. Issand önnistago rohkeste nisuggusid asjo! Ohjad koeo pole pöördes olli mo südda römo ja hirmo mabhel. Keik jöcd ülle kallaste täis, mitte talme jälgegi eunam nende peal. Ma ei kuulnud kül mitte, et innimessed surma õnnetusse ollid juhtund, muud kui üks noor õmbleja neitsike olli csmaSpääm hommiko möõst sadik Perno jõeS olnud. Kas lemmal kömwa põhhi, wõi haud surmaga  jalge al olnud, sedda ma ei tea; ta olla elloga peasüüd. Agga maene Puddi Mart on ommeti selle sure märjaga Kõo kõrtsis omma ello minaklasi jätnud! Teisipaäw öhto on ta eest kõrtsist,  mis eunamiste tühhi ja pimme on, surnult leitud. Puddi Mardi klaas olli süggamam kui Perno  jõggi õmbleja neitsile. „Parrako ollen ka selle lühhikesse tee peal wägga paljo klasi-söbro leidnud. W. W. kõrtsis olli körtsinaesel  üks jalla surune nurk meel, kus ta omma puddeli ja klasi mõis hoida, kõrtsi laua ja letti kohta polnud ollagi, keik olli minamõtjate parralt. S. kõrtsimamma ütleS omma mchhe marra maggama  läinud, et minnema öse weel pühhade järgi 31