hea nöuuga appi tulnud. Wallitsusse palest on siis ni hästi krono tallopoead, kui ka Kalmukid käsko sanud, omma karjadele talwe aeal ulluallust  murretseda, kus lomad külma ja sadduse ilmaga warjo wõiwad leida. Wallitsusse põiest on ka sellele, kes keige parremat ja sündsamat lojuste kuri mõistab walmistada, 59 rubla auupalka  lubbatud, et teised selle järrele wõiksid tehha, ja kui asja hästi mõistab tehha, wõib ka üllema wallitsusse polest weel ennam sada. Teada muidogi, nisuggusi soja lautasi, kui meil on, ei olle neil seal mitte tarwis, ommeti on seal lumme ja räitsaka saddo, tormi ja tuisko talwe aeal ka küllalt. Ka meie maal, kus kül ni willetsat asja ennam ei leita, on ommeti karjapiddamisse polest weel pudust leida. Talwe aeal wiskatakse komadele paar korda Päwas käppoga pohko ette, aetakse kord ka kaewo äre ehk jõe augule, hea kül! Üht isseärranis mõistlikko lojuste  tallitust ei nähta weel paljo kusgil. Sellepärrast  on siis ka lojuste uaggo selle järrele. Kiitsakad ja kürus, kartvad waswoksa selgas ja selg muhkusi täis, pealege pole kehhani kuiuud sönniko kampas ning jatlad käiwad risti rästi al, kui kaewo jure lahmad ja sealt taggasi tullewad.  Poo! surnud sawad mättasse ja weetakse mitto näddalat reega metsast koeo; Jakobi päwal alles mõunel wannakarw selgas, sealt peab siis paljo pima ja n õid sama! Sest siis tulleb, et Rammo  Reinul olli 4 lehma ja Pibo Niardil ts, agga Mart käis allati Reino käest pima ostmas, kui teomehhe lähker täita olli. Nelli lehma wisipärrast toidetud ja tallitud, on paljo ennam, kui kahheksa Kalmükide kombel Pemd. Ja meie lojuste laudad, neil on nisamma paljo parrandamist tarwis, kui meie ellomaeadel, mis ka alles ni mitmes paikus nago su Usund suiwilja  rõugud metsa wahhelt wälja paistwad. Kui pürrismapiddajad omma kohte ostes mitte isseenuast ei olle ärramünud, siis peame oigussega nende käest keige ellomaeade ja kõrwalisse  honete parranemist otama. Puhtus ei olle mitte uhkus, egga rojastus kellegi allandus. Wõeralt maalt. PreistmaalL- waidle- Kmda karta olli, nenda on ka tul- nud, Preisi ParlamentiS ei olle jälle rahho egga  sündlikko meelt mitte leida. Muist rigiwannemaid  hoidwad ühhele, muist teisele pole. Ühhed  ütlewad: se on õige, mis ministrid tewad, teised jälle: se ei olle mitteõige. Minnewõtta nüüd arro kinni! Mõllematel näitab ommast kohhast õigus ollewad. Dani sõa wõidosamisse läbbi lotis üks pool leppitust tullewad, agga se lotus on ka tühja läinud. Moll emad waidlejad seltsid Pärriwad wastastiko järrele andmist, agga kumbagi ei tahha järrele anda. Kuida peab seal kokkoleppiminne sündima? Iggal maal, kus Parlamentid on assntud ja rahwas ommad sadikut wallitseb ning omma knllo peale senna  kokko sadab, on neil üks põhjaseadus, mis järrele keik rigi asjad peawad talllitud sama. Sellesamma põhjaseadusse kallal nemmad nüüd Preisimaal ridas on, ja isseärranis kahhe paragrahwi jures, kellest essimenne maksudest  ja teine waetenistussest rägib. Neid põhjaseadusse paragrahwisi selletab nüüd igga selts isse wisi ning ei anna omma kiusust mitte järrele. Muido ütlewad ennast rigi ja rahwa  head nõudwad, agga igga selts nõuab sedda isse wisi. Mis üks selts kidab, sedda teine laidab.  Nenda on se paar aastat judba olnud, nenda on se tännawo jälle. Kui assi parremaks ei lähhä. mis kassin tahbab olla, siis on karta, et neid jälle koeo sadttakse, ilma et nende tallitus  sammo eddasi õlleks sanud. Mis nüüd weerad inmmessed pealt kuuldes sest arwawad, sedda ei maksa üttelda, sest egga nemmad selle järrele ommeti ei te. Keige pahhem luggu on se, kui riik isseennefega tüllis. Preislased wõikfid  Amerika sõa st nattuke õppetust wötta. MucSWig-Holsteinimaalt. sKahhesuggused  mõtted.j No eks ma ütle! lubba Shlesmig-Holsteinimaal halkamad ka kahhesuggnsed  mõtted ja sõimad innimestel süddamekse ja suhho tekkima. Preisi wallitsus ei salga mitte ennam Paljo, et nimmetud hertsogirikisi, kai ka mitte koggoni innesele wõtta, siis ommeti ni liggi, kui ial mõmalik, ennese külge tahhaks kinniköita.  Midda ennam nüüd tullewane Shleswig- Holsteini hertsog Preisi külge heidab, sedda julgem  woib temma kül waljaspiddise waenlase wasto olla, agga sedda wühhem saab ka Lemmal 35