Mitawist. sKolera Sel pallumata wöeral, kes 23. Julist sadik Mitawiö  asset piddanud ja selle wahhe aea sees 250 innimest mulda pannud, on nüüd wist se nöu sealt wälja minna, sest nende möda läinud wimaöte näddalate sees põlle ta ennam suurt kahjo teinud; näddalas janud meel paar innimessi  haigeks, kes agga jälle terweks sanud. Ka tohtrid andwad sedda tunnistust, et se hirmus többi nüüd mödas olla. - Ilmad on ütlemata kennad, mitte sui Jani päwa aegas põlle nad parremad olnud, kui praego; agga ommetige wägga heitlikkud, päwa 20 gradi soja ja ööd wägga willud, saggedaste hommikuti hall maas, mis kül tännini middagi  kahjo põlle teinud. Muido ellad rahwas  waggusalt omma nelja nurga wahhel, sellest mis peust suhhu üllatab. Sealastel öppetajatel olla se tahtminne 8. Oktobril omma  sinodi allrstada, arwatakse agga, et kolera parrast neid paljo ei sa kokkotullema. Peterburgist. sPrintses Dagmari sisse soitminn Sest könnelewad ZKenne seitungid pikkalt ja laialt, kuida meie armolisse Suurwürsti ja Aujärje pärna suur kihlatud pruut, printses Maria Dagmar sure auga Peterburgi linna sisse sõitnud. Se olli laupäwal  17. Septembril, enne lõunat kello pool kaksteistkümmend. Keisre Herra olli käsko annud, et kaardi wäggi selle sure prudi auuks piddi wasto ollema ja jubba kello pool ukse teistkümmend platsi peal seisma. Temma sissesöitmissest  kirjutakse nenda: ..Meie Suurwürsti ja Aujärje pärna suur kihlatud pruut, kes eddespiddi Wennerigi aujärje kroon saab ollema,  sõitis tänna linna sisse, mis keige meie sure linnale üks ütlematta suur ja kallis pääw olli. Taewas olli ni selge, et mitte üht pilwe  lappikest kussagi nähha polnud ja ilmoke ni soe, kui kesk sui; üht sesuggust ilma, sel aasta aeal , põlle meie lin omma sündimissest  sadik enne näinud, mis keige Wennerigile,  kui üht õnne ettetähhendust arwame  ja et se suur pruut eddespiddi, kui keiserina õnne sülles saab kantud. - Peaks ka se, kes meile sel päwal üht sesuggust kallist päwa kinkinud, keik murre ja ahhastusse pilwsd  temmast emal hoidma, et temma keige Wennerigi allamatte õnneks, kui päike omma walgussega keiki walgustaks. Se sowiminne on wist keige nende miljonide Wennerigi allamatte  süddamest, kes kui lapsed emma ölma alla poewad, taewa pole tõusnud. Tuhhanded innimessed ollid sel kallil päwal wäljas, iggaüks  tahtis nähha sedda, kellest nende tullewane  ön saab wälja koitma ja kui päikesse selgus nende ülle paistma." Keik läks Keisre Herra polest kinnitud seadusse järrele, mis meie omma rumi kitsusse pärrast otsast otsani läbbi ei woi könneleda, waid wöttame agga lühhidelt ja issiärranis neid keige tarwilissemaid  ja tähhelpannemisse wäärt asjo. Temmaga  sõitis keik keiserlik wamil ühhes, ja se suur pruut istus Keisre Proua körwas keiserlikkus  töldas. Tsarskoje-Selo raudte howist künni keiserlikko talli lossine, slli kaardi wäggi möllemil polel ulitsa äres seismas. Keik selle ulitsa ärest maead ollid Wenne ja Dani plaggudega  ehhitud. Keik palkongid ja aknad meesteja  naesterahwast täis. Üks ärra arwamatta rahwa hulk täitis keik kohhad, kus wähhä rumi olli, ka üllal kattuste peal olli arruto rahwas ja iggaühhe silmist läikis römo terretus selle sure prudile wasto. Sure Kasani kirriko ees, kus linna wannemad wannast wöetud prügi järrele  sola ja leiwaga wasto ollid, jäid keiserlikkud  tõllad seisma. Keisre Herra issi ja Suurwürst Aujärje pärria ja teised Suurwürstid,  kes ratsa keiserlikko tõlla körwas, kus Keisre Proua ja printses pruut sees istusid, sõitsid, astusid ruttust mahha ja wötsid neid tõllast wasto, kus ka Peterburgi metropolit  neid õnnistades wastowõttis. Nüüd läksid kirrikusse, kus üht lühhikest jummalatenistust  peti. Peale selle astusid jälle tõlda ja sõitsid eddasi. Mitte kaua peale selle kulutasid  suredtükkid kindlussest, et nad talli lossi peale ollid sanud. annas te Meie Suurwürst ja Aujärje pärria olla omma kihlatud  prudiga, printses Dagmariga wannaste suggulassed 11 pölwest sadik.  Möllemad  olla Oldenburgi grahwi Pridrik i. wös- 316