piddi weel iggal pool tarwis. Kunm H.-Me ku päwani Mi summa sures judba 1,6ö2,4M rubla'Male tõusnud» ' KroNstsbtW. Selle ku 12. päwal on seal kaks tullekahjo olnud, kus wiis pu maea mahha pöllenud ja otse selsammal päwal on Ha rk omis ka sesamma õnnetus Parrast lõunat kello kahhs aeal olla kange tulega tulli lahti peäsenud ja kolme tunni aea sees 6O maea tuhhaunnikaks teinud. Kahjo olla seläbbi wägga suur, sest et wähhem ossa maeastd tulle-kassas ülles- Möetud olnüd. . OöesfM. KuidaHalt on nemmad sönnumed sanub, st Bulgaris kaks mässajate seltsi kokko heitnud, kellest üks selts Makedomasse läinud» 3. Augustil  on Gabrowi lähhedal Türgi söa-waggede  ja mässajata wahhel kaunis lahhing olnud.  Muud selgemad teadussed puduwsd alles. Wõeralt maalt. POOW«smkt. Pari aasta Eest taggasi, kui Preislsne Austrialassega tutti piddi koos Mi ja Austrismne tubliste pükste pihM M, olli suur kitus sest, et wöit sepärrast PreiAlasse  pole janud, et lemma rahwas hästi kolitud  ja sest olla nüüd Shlesia koolmeistved OMma konwerentsis suurt karra teinu d,— olnüd  keik nende tö, et wöit Königgrätsis Preislasfe  pole jänud; sedda olla keik kMd teinud. Selle ülle kärtsutad Breölau wallitsus nattuke ninna ja wanab mokki koolmeistrid wopsides mng Meb woito Preisi söa wäggede waprusest ja söakunstist, mis nad mitte kotis, waid mmal sppmud, olla tulnud ollewad, agga mitte kolis  öppitud tarkussest; sest keige targem kolis wälja öppetud noor mees, ei olla weel ammugi tark söa-mees, kui ta ftdda tarkust muial polle õppinud. Zssiärranis meie aeal, ööldakfe seal sddasi, sn saggedaste nähtud, etneed, kes koli asjus iggapiddi teiste ees, issama eest keige wähhem  ustawad ennast näidanud (?) ja kus issama  keige suremas kartussts, neil keige wäh- htM.mõistust, tedda awwitada. (Kas se nenda tössi peaks ollema, sedda wõiwad agga need tõeks tunnistada, kes issi krono kenistusses  olnud, meie ei julge sedda tõeks uskuda. P. P.) Sönnumite jarrele, mis .Augustil Berlinist sadetud, on grahw Bismarkil ühhe lusti söido peal, mis temma kahhs teise sõbraga  ühhes olli ettemõtnud, suur õnnetus ol? nud. Grahwi hobbune olla kommistsnud ja nenda mahha kukkunud, et grahw hobbuse Ma janud. Selle peale sanud grahw tõlda tõstetud ja kseo taggasi widud, kuhho mkohhe tohter kutsutud, kes grahwi labbi kutsunud ja sedda tunnistust andnud, et ta mitte suurt wigga põlle sanud. Augustil Nrjutakse:  Grahw Bismarki terwisega lähhäb igga päwags parremaks. Ta olla katsunud nattuke  Ma, seal olla ta suremat wallo tundnud; istub ta agga waggusi, siis põlle wallo. Aste maggada temma Waggs hästi, ja sest on näh? ha, et wäljalt poolt ihho rohkem piggistada sanud, kui seetsepsolt. JtÄlisWSMlt. Kussagil teiste made sees põlle mpsljs mässajaid ja rahhotumaid innimessi,  Mi seal; pissut seitungist' on, Ms nende kölwatumaist ja pahhaist tödest ei rägita, ennamiste  Lggas seitungis on neist luggeda. Kus paljo pahhuraid lomi koos, seal on karjstsel nendega fuM teggemine ja otse sesamma luggo on ka Jtaliamaal. Rigi wallitsus püab kül neid rahhuö hoida; agga kes aeab ni hulgale ühhe korraga päitsid pähha ehk kes sõuab neid korraga Vaigistada. Hiljoti olla siit ja sealt nende pahhurate Me kaebtussed tulnud, mis kõhtude holeks janud järrel kulsha ja süüdlastega tehha mis seadus kassid. Ehk same eddespiddi kuulda, mis otsust kohhus andnud. Prautsussew a a lt. Mönne näddala eest Mi üks kurja süddamega innimene omma kat Zummalast salwitud wallitseja, Jnglisma kunninganawasto  üllestöstnud ja tedda ärratappa tahtnud , mis agga Zumma! põlle lasknud korda minna. Kurjateggial olla M korral õnneks läinud, metsa putkata ja nenda ennast Anni püüdjate eest warjul hoida; agga kas 280