ja teggemises tänno wäärt, harritud ells eesmärki woiksime pärranduseks jätta? Sünnib sedda, siis olleme omma wabbaduse  Jubelipiddo kassulikult piddanud. Zsflennesest on jo teada, et meie siin mitte üksi lauljatega ei rägi, waid keige nendega, kes meie Jubelipiddust woiwad ja tahtwad ossa wötta. Kuida Eesti Postimees könneleb,  lubbawad ennam ehk wähhem keigist eesti makonnadest, kuid üksi mitte Läne- ja Saremaalt,  kes ka keige kaugemal ellawad ja kellel tännawo keige surema pudusega wöitlemist, Jubelipiddule minna. Aitab Jummal Jubelipiddo  ärrapiddada, küllap same siis ka selgemat  teadust, missuggused kihhelkonnad, kust makonnadest ja kui paljo nimmelt sest piddust, olgo issi seal käinud ehk sadikute läbbi ossa wötnud. sMis mõistlikud wallawannemad Tuttaw assi on, et Eestirahwa keskes jubba wannast pölwest sadik se wägga pahha ja häbbemata pruuk ja wiis on, et nored  poisid öseti möda tallosid ümber hulkuwad tüttarlapsi maggatamas, mis läbbi mitme ausa tuttarlapse au-kroon mahha kistakse ja häbbi tanno assemele pahha pannakse. Se inneto pruuk woib agga kaotud sada, kui maea perremehhed  ja wallawannemad selle wasto söddiwad  ja iggaüks ommast kohhast selle eest hoolt kannab, et sedda ennam ei saaks ollema. Kuulge mis Eesti Postimehhe söbber, wanna Harjo Adam temmale selle polest kirjutab: »H. kihhelkonnas tullid R. wallawannemad kokko nõu piddama ja issiärranis nore rahwa parrast,  mis ennam heaste korda ei läinud. Mõistsid:  kui perremees sallib, et nored rahwas kölwatumal  kombel koos maggawad, siis maksab perremes 5 rubla trahwi, mis waestele saab. Nored rahwas, kes sel wisil üllekeeldo läinud, ei jä ka mitte nuhtlemata: tüdruk maksab trahwi, ehk istub keldris ja poisile woetakse püksi möeto.  Kui pahha ammetit mahha ei jäeta, kaswab  nuhtlus kord korralt suremaks. Sedda tõsteti walla seaduseks ja kui perremehhed kord koos ollid, anti neile teada ja selle järrele tehha". Meie arwates õlleks wägga kenna ja kallus,  kui keik wallawannemad ommas waldades  sedda seadust ülleswöttaks ja ka ommsks seädusekö teeks. Kus wallawannemad omma ammstit truiste ja hoolsasts tsllitawad ja toimetawad,  seal sawad ka asjad parremaks minnema.  Wanna sönna ütleb: „Onnnetus ei käi kiwwa egga kända, waid innimesi  möda," ja se on üsna tossi, agga ommetige  peame ütlema, tulleb õnnetus wahhest holetuse ja wahhest ettewatamata wisist. Olgo nüüd assi kuida ta on, tulgo õnnetus holetusest  ehk mis taht asjast; agga meie linnas on mödaläinud kesknäddala, se on tänna näddala  eest, sesuggune suur õnnetus olnud, et igga pääw surma karta on. Talwe aasta eest olli selsammal mehhel õnnetus, murdis käe lu katki, mis aegamöda parranes, agga üht õiget  töteggiat ei sanud temmast ennam, sest kässi ei kannatanud rasket tööd tehha. Et enne kutsar olli ja hobbustega mõistis ümberkäia,  sepärrast prugiti tedda wahhete wahhel hobbuste tahha. Kaupmehhe Heinrihseni poisil  olnud muud teggemist, sepärrast olla tedda senniks poisi assemele woetud. Mees pannud hobbused sure praht-wankre ette ja läinud lontmaakre  jurest linna pakkide köise toma; pannud  seal koorma peale, istunud issi otsa ja hakkanud howist wälja aeama, põlle agga tähhele  pannud, et howi wärraw liig maddal olnud  ; hobbused tõmmanud mehhe wärrawa pealispu  alt läbbi, et kõndide purro tagga olnud;  widud piddalisse, kus praego sure wallo ses maas on; külje kondid olla ennamiste keik purrud. RiaA. sßaske Pühhapäwal, 27. Aprillil, öhto kello kuus, olli Ria linnas wägga rasket mürristamist. Mönned kähwatamised olnud iösiärranis wägga rasked ja waljud, mis ka mõnda kahjo teinud.  Se üllewägga kenna ilm, mis enne sedda olnud, olla wägga paljo rahwast wälja ahwaldanud, kewwadist pehmet luhwti maitsma,  egga põlle kegi woinud möttelda, et ni raske mürristamine selle järrele piddi tullema, kui wägga olla se neid kohhutanud, et iggamees  katsunud, kus ullu-allust leidnud. Aleksandre  ulitsas 4Z. H. Hilli maeas lönud pitkne korsnast sisse ja lõhkunud kögi ärra, õnneks põlle kegi innimene sel silmapilgul kö- 148