otsas põlle. Keige parremad on türgi kaerad,  agga ma kaerad wägga waesed ja paljo teggi ka külm enne aega malmis; sepärrast õlleks  sowida, et tallorahwas ommale aegsaste uut kaera semet tullewaks kewwadeks murretseks.  Kartuhwled lahmad meel korda, ehk kül kewwadine külm nende kasso kaua kinni piddas.  Linnad on lühhikessed ja samad wist pissut wälja andma ja semed põlle sured asjad,  sest külm näppistas neid jubba warrakult." Peterburgist. sKeiserlik Jgga õige rigi allam auustab keiserlikko käsko ja püab sedda täita; sepärrast tahtsin ka teile sedda aegsaste teada anda, et kui se käsk ka sia male üllatab, meie walmis olleksime sedda täitmas. - Peterburgi seitung ..Nord Post" annab teada, et Keisre Herra olla keigekörgemalt  käskinud, keiges Wenne rikis rahha korjata ja selle rahhaga Tihwlisse linna Kaukasia  söa löppetusse mällestusseks üht söa-wäe kirrikut ehhitada. Kenna mällestus, mis pölwest  polweni jäeb. - sWals rahha  Peterburgi  kauba seitung teab sest könneleda, et sures  Londoni linnas kuus saksa meest leitud, kelle tö olnud, Wennema rahha pabberid järrel tehha,  ning seläbbi kronut petta. Wägga hea, et se pessa leitud, muido olleksime ka meie, kelle kätte koggematta monni õlleks woinud juhtuda, ommast waesussest ilma jäda; sest egga krono kellegi kahjo ei tasso; kel wals rahha juhtub ollema, peab ommast ilma jama. Selle ku 7. päwal olla Suurwürst ja Aujärje pärna ning Suurwürstid  Wladimir ja Aleksei Aleksandrowitshid  kalli terwisega omma keiserlikko wannematte  jure Ilinskoje lossi peale, mis Moskwa lähhedal, jõudnud. Kiewist. sSuur 3O. Augustil  olla Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh  kalli terwisega senna jõudnud ning sellesamma päwa parrast lõunat peasnud tulli sealatses preestri maeas lahti. Suurwürst olla isse ka kohhe senna läinud, egga enne sealt ärratulnud, künni tulli kustutud sanud. Kui ta Kiewis paar päiwi olli paigal seisnud, ning söa-wäggede munserdannst ülle wadanud, olla ta 2. selle ku päwal sealt wälja Perejaslawli pole sõitnud. Meie sowime temmale kallist termist temma reisi peale. Wöeralt maalt. Preifimaalt. sUus Preisi kunninga pea käib se kord ümber, sest uus ma tük ja rahwas tahtmad ka, mis järrele nende  rattad peawad jooksma; sepärrast peab ta senna ued seadussed ja wallitsejad murretsema, kes keik kohhe teed hoiawad. Ta käis korra koddo, agga läks marsi jälle wälja ja on praego Ratseburgis Sleswigi ja Lauenburgi asjo õiendamas. Keik on wägga hea, agga meie kardame, ta saab parrast suurt peawallo, sest teised rigid ei põlle ükski sellega rahhul, mis Preislane ja Austria tewad; iggaüks wänab  selle ülle pead. Keik seitungid on kaebtussi  selle üllekohto tö ülle, mis nad seal tewad, täis ja nende omma keskes olla se ommetige  wägga õige. Wenne seitungid urrawad, Prantsusse seitungid ei te sedda parrem, Inglisse  seitungid need söimawad üsna awwalikkult  ja Saksa ühhendud rikide koggo ei tea weel, kust otsast peale hakkata, et sedda pahha  ilma sure kärrata õiendada; sest nemmad tahtwad keik waggusi tallitada. Rigi wallitsusse polest olla teada antud, et ellajate többi ülle piri tulnud olla, ja sepärrast  kästud teed kinni panna, et se pahha többi mitte kaugemale ma sisse ei tungiks ja neile suremat kahjo ei teeks. Ellajad on jo ma mehhe warra, kui katk neid ta käest risub, siis on waesus warsi läwwe ees mütsi kergitamas  ja perremeest lahkeste terretamas. Jtaliamaalt. sK Koli asjad ei pea seal polegi sedda ollema, mis nad peaksid,  sest nimme järrele olla neid seal küllalt, agga kanda pissut wilja. Kolide üllem minister  olla neid kord watamas käinud; agga mis ta sealt leidnud? Mitte muud kui mele pahhandust;  sepärrast olla ta köwwa käsko an- 308