noor hobbune ilma ohjata: hakkab lõhkuma, ehk ei mõista teed piddada. Sepärrast öppetust  on tarwis, ni hästi Wennemaal, kus prius hakkab, kui ka meie maal, kus ta jubba  aitummal ammo käes on. Surem hulk innimeste häddast ja willetsussest tulleb ikka nende rummalussest. Sedda näeme igga pääw isseenneste keskes, ja sedda möistwad ka Wennelased  ning hakkawad sepärrast sure holega kõlide eest murret piddama, mis wägga õige  ja tarwis on. Rammal innimenne jääb ikka ennam ehk wähyem teiste orjaks, kui temmal ka kümme priusse kirja taskus olleksid.  Kuida ööldud, sedda tundwad Wennelased  selgeste ärra, ja töttawad sepärrast linnades  hulgani pühhapäwa-kolidesse ja hakkawad  maal ka koli asjade eest holega murret kandma, ja wötwad head nõu ja abbi, mis neile rigiwallitsusse polest ses asjas antakse, römo ja tännoga wasto. Noh, mo armas  Eestirahwas, mis nõu on sul uel aastal  selle asja polest? Oh, et ma igga koggokonna  maiasse ehk kus muido rahwas kous on, sisse peäseksin ja wöiksin palluda: Armad  sugguwennad, teie tullete kokko ja peate nõu ühhe ja teise asja pärrast ja Jummal önnistago  sedda; agga kas küssite ka: mehhed, wennad, mis peame teggema, et mele suggu rahwa õp petus ja kolid kölblikko korra peale saaksid? Eks meie põlle weel küllalt kaua rummalusse kammitses kinni olnud? On meil tänno Jummalale lubba käes, ärgem ootkem siis mitte käsko egga sundmist. Meie isse, kas kulete, meie isse peame ärratundma,  kui tarwis sedda on, ja selle eest hoolt kandma. Rummala aknad on allati tuhmid, ja temmal ei kaöwa ial ni paljo sulgi selga, et lennata wölb. Meie prius on kallis ja tännowäärt  assi, agga paljuks kasso toob ta ilma mele harrimisseta innimessele? Keige ennam palluksin ma neid, kedda kohto ja muid koggokonna  asjo pandud tullitama: ärge olge mitte paljad päilesed ja ammeti nimmekandjad! Teid on wallitsetud ja teistest ausamaks arwatud, naitke nüüd ka, et teie ilma wiljata wigipuud ei olle, waid püüdke iggamees omma nõu ning jöudo möda selle eest hoolt kanda, et meie suggu rahwas tundmisse tee peal eddasi  saaksid. Mis wöite seal parremat tehha, kui et omma laste öppetusse eest murretsete.  Aitwad möisa ja muud wannemad körwast ka, noh, hea kül ja tänno neile; agga ärge laske ennast üksi nende naale ja ärge ootke senni, kui nemmad waggise sundiwad. Sest lomast, kedda wäggise söma aetakse, ei tahha ial head elloloma sada. Mis au se meile on, kui ikka otame, et teist suggu rahwas meie eest ennam peab murret kandma, meid ennam armastama, kui meie isse? Waatke uel aastal omma laste peale ja tulletage mele, mis teie neist odate. Jnnimenne on Jummalast  priiks lodud, agga kui temma meel ja waim rummalusse kammitses kinni ja pimme on, siis tulleb wäljaspiddisest priussest temmal tehti ennam kahjo kui kasso. lummal on meile kül möistlikko waimo annud, agga se tahhab harrida, ja seks on öppetus ja kolitaminne.  Omma keige ausamaks kullutamisseks piddagem sedda, mis meie omma norema sou kolitamisseks kullutame, ja sedda kullutust tehkem  römoga. Nenda, armad luggejad, nenda palluksin minna, ja pallun ka teid ommalt  kohhalt seddasamma tehha, et hea assi eddeneks; sest meie seas on wee! paljo tuimust ja pimmedust, mis rahwast kinni hoiab. Aitko  lummal eddasi! Sönnumed wöeralt maalt. Preillmaalt. Seal maal on nüüd ueks aastaks uus kunningas, agga mitte noor. Endine kunningas Pridik Willem IV., olli 20 aastat Preisi kroni kannud ja nüüd Jõuluks  *) maggama läinud. Temma olli Jummalast  lodud terrase waimoga ja helde melega innimenne, kedda temma allamad wagga armastasid  ja nüüd tagga leinawad. Ta suur ödde, meie Keisri Emma, kuida teame, läks paar kuud enne sedda hingama. Preisi au- *) Wöerama Kalendri järrele on se 2. Januaril;  agga kuida ammo ollen üttelnud, meie olleme neist omma Kalendriga 13 päwa tagga. 10