nad selle ülle, st arwawad Preisi ja Austria söbruse pea nago kemwadise jeä koost ärralaggunewad,  mis ka pea woib sündida/ Amerikamaalt. sßahho Seitungid kulutawad meile, et sea! rahho komminad olnud ja oige kaunis liggi; lõuna poolne präsident läkkitanud põhja poolse präsidendi  jure leppitust teggema, mis ka seal wägga sowida õlleks; agga sedda teab se ja teine, mis assi seal wahhel olnud wist on poolsed middagi nõudnud, mis põlle lubtzada wöinud poste sest. kokko Uslemissest  middagi sgnust, modl! Nad osta m tullised ühhe teise Ahsto olnud/ ei nende konmerents keigist paar tundi turmud, siis wstnud iggaüks omma mütsi sa läirwd omma keed. Üks ninna tark ütleb: nende konwerents olnud nago enne aega sündinud laps, sündides surkud. Et nende rahhust middagi volle sanud, tahtwad nad nüüd ommsd söa - riistad weel wahhedamaks ihhuda ja föa-tuld suremaks tehha; nad tahta  ühte teist nüüd üsna ellusalt ärrafüo. Waesed innimessed kes seal ilma süta peawad  surrema! Mõnnesuggused sõnnumed. Pürjudeg a saa n. Norramaal on se jubba ammust tuttaw assi, talwel mitte hobbust  sani ette panna, waid nemmad söidawad sanidega otse kui padidega merre peal, pannewad  purjud peale, tüür tahha ja lähwad lennates eddast, muidogi teada, tuul peab hea ollema. Nüüd se talwe hakkatud Berlinis ka sedda katsuma ja leitud wagga hea ollewad,  sõitnud möda ja wasto tuult. Jälle uus assi, kellest enne põlle kuulda olnud. Raudte õnnetus. Umerikamaal Kanada raudte peal on suur õnnetus sündinud; kaH massinat jooksnud wastastikko kokko ja mollemad  Sest hirmsast lõhkenud ahjud ja tulli peasnud lahti ning wankred läinud pöllema. Kui paljo seal in- nimessi surma' sanud, on teadmattch agga >l-8 sanud raskeöte hawatud. jn- Ettewatamata to sadab surma. Põlle ial hea, kui innimenne-siiH, km ta wägga hiKgme,  külma joma aega joob. Saksamaal on Januari kuul üks noor naesterahwas surma sanud; on kangeste tantsinud ja sega ennast liig higgistanud, jonud klaas külma met ja mitte kaua parrast kukkunud mahha ja kohhe walmis surnud. Mõistatus. Kolme-j ärgu ne sö na. Mo kahe essimeste sees Saab marju paiFa iggamees; Sa rutad külma ilmaga Neid kirest kinni tabama: Kes omaks weid wvib nimmetHa,r Se tohib rahul, elada. Kes kolmat pehmeks paenutas, Se!'l on ta mäea ellajas, Jääb köwaks ta kui söNa sees, Siis seisab küsimise ees. Kas weel ei märka wennike? Noh, arwa süüks siis silmale. Ei tunnud rahwas manal Keik kolme ühhenduse teel; Naad kaswid kaugil wööral maak,' Ei kulutanud raha weel Kui nüüd, kus noor? ja wansamees On ala nende suitso sees. Kirjawastussed. H. P. S. Olleme Teie kirja kätte sanud, mis eest tynMme, tahhame tuUewa kord prukida. : P.. — Muido wägaa hea, agga kardame , et ei peas^Waft'wMräkvast läbm; kui peaks läbbi samä, siis leiate tullewas uumris. ; -: 65 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Wrenzssnfj. Von der Censur gestattej. Pernau, den 23. FeVruar 1865. Teadaandmissed. Ma. mõisa wallltsus annab et seal tuTtma Henmxche— Zurri päwast süllas te kohhad muist rahha rendi peale, muist teo-orjuse  peale sada on. Ka woetakse senna mõisa