mide ja soldatite kimpo wiis, kes tedda ta rikkussest ja uhkussest wälja aeasid ja temmale  sedda pölwe andsid, mis temmal töe polest käes olli: waesust, pimmedust ja keik ello-willetsust. Se önneto mees on mitto ränka  aastat sessugguses willetsusses ellanud, künni  surma-ingel armolissem olli, kui ta jamsitöbbe  waew ja Daanlassed, ja tedda ommeti ükskord sest pina-pölwest ärrapeastis. Sesamma önneto mees põlle mitte ni willets  ja waene lapse pölwest sadik olnud, ei, ta olli ommal aeal ka rikkas ja õnnelik ning auustud mees Sleswigis, Holsteinis ja Zütlandis, selge sönna ja täie arwoga ja olli Saksa rahwa eestkostmistes Dani maal wahwa  mees. Se olli apteker Karberg, Ztpenradi  linnas. Zggamees Sleswigis tunneb ja teab temma nimme ja rägib temmast auustamisse  ja tössise süddameliko leinamissega. Agga pissut on neid, kes neid waewamessi ja pinamessi otsast otsani teadwad, mis temma  tuggewat waimo ärranörgestas. Temma olli wäggi - walla ohwriks sanud. Temma ausa ello pölwe ärraäwwitaminne näitab Danima  õigust, mis Sleswigis iggapäise leiwa kombel Saksa rahwale keige Saksama nähhes ennam kui kümme aastat anti. Kui sesuggused  loud Saksama wendade süddant likuma  ei õlleks piddand pannema, noh, siis õlleks nende süddamed kül tuimemad piddand ollema, kui kiwwi. Zättame nüüd tänna temma asja polele ja könneleme tullewa kord eddasi. Ommalt maalt. Peenust. Saksa laat lõppes meil minnewa  esmaspääw, se olli 10. selle ku päwal ärra; kaupmehhed kramisid keik jälle kokko, mis ei sanud ärramüdud. Kas keik römuga koeo pole ruttawad, woi lähwad ka monned öhkades,  sest et pissut teninud, sedda teab iggaüks  isse parreminne kui minna, egga ma põlle keikide käest läinud küssima, kuida ta rahhul on; agga ülleültse kaebatakse wägga, et tenistus  liig kassin, olnud; kui igga ostja ni paljo on ostnud kui Postimees siis woin kül öölda: pühhiwad kaupmehhed iggaüks omma silmi, ja kaebawad, et tenistus wähhike olnud. Peenust. Se aasta on meil paljo tormisid ilmo, agga wahhest sekka ka oige kanged, mis innimest pea jalla pealt tahtmad ümberlükkata. Minnewa näddala könnelesime tormist, mis meil 29. Julil olli kus jöe messi 5 jalga kõrgem olli kui muido, agga 6. Augustil olli meil paljo kangem torm ja töuso messi ka meel jalga poolteist ehk rohkem kõrgem, kui essimessel korral olli. Tuul wingus ja hulgus maeade ümber, nago õlleks ta neid ähwardanud mahha lõhkuda.  Muud kahjo põlle ta meile teinud, kui et wilja nabrad pöllo peal ärra laotanud ja saddama ehhitusse aggadega mängis La imme wisi, need ojusid nago mustad kallad mee pindas. Teisel hommikul jäi tuul jälle maitsemaks  ja messi allaneb praego silma nahhes. Waesed laewa-mehhed kes merre peal, Jummal  olgo neile armolinne! Torrist. sUppumisse Kui pea woib innimenne õnnetusse sisse sattuda ja .surma hammaste wahhele langeda; lähhäb terwe kotto wälja ja saab surnud koeo taggasi  todud. 19. Julil —se olli otse pühhapääw  läksid kolm meest ühhe pissukesse lootsikuga jõe peale kalla püüdma. Kui nenda hea tük maad ollid möda jögge alla pole läinud,  mõtlesid jälle taggasi minna; agga et just kõrtsi kohtas ollid, sepärrast läksid ka korra sisse ninna allust uisutama, egga tulnud  seal kellegi! mele, et se riistoke wimast korda nende käes nusutada woib olla. Kaks neist kastsid keled ärra, agga kolmas watas pealt. Taggasi minnes istusiv need kaks, kelle ninna allused nisutud ollid, lootsikusse mahha ja kolmas sõudis püsti. Se keige wannem, üks 45 aastane mees, jänud nattukesse aea pärrast tukkuma, ja et ta wägga wärunud, tahtnud se teine istuja, kes ta selja tagga olli, ta pead omma pölwele peale tömbata,  et õnnetust ei peaks sündima; agga ni pea kui ta tedda tõmbas, hakkas mees kangeste rabbama wist tulli tal lange 259