laulo-selts olla selle mällestusse päwa pühhitsust  otse kui omma katte wötnud. Se keige surem tubba, mis seal linnas leida olnud, olla seks antud, mis mitte ükspäinis rohheliste kuse okste ja lilledega, waid ka selle päwa auuks weel mönne mu ehtega ja au-kirjadega ülles ehhitud olnud. Teiste ehhituste keskes lehwitaö ka selle seltsi lip, kus peal linna nimmi ja aasta nummer 1266 seisnud. Seinade  peal olla keige nende wallitsuste kujud (Wappen) künni Wenne rigi kullist sadik seisnud.  Laulo-seltsi kutsumisse peale olla kaunis  rohkeste wöerid ehhitud tuppa tulnud selle laulo-seltsi tubli ja kenna laulisi kuulma ja keigest sest romust ossa wötma. Kurresfarest. sLaewade õnnetus- Se aastased tormid on iggal pool laewo randa wiskanud ja seal neid purrustanud,  nenda et wessi parrast sta ja senna laewa tükka wäljawiskanud. Nenda arwatakse ka, et mönne aea eest taggasi üks suur auro-laew seal pakso uddu läbbi randa ja keigega mis seal peal ja sees olnud, merre põhja läinud.  Mis sedda arwamist tõendab on se, et wessi mönni pääw hiljem mönned laewa asjad  ja laewa plangid kaldasse aeanud; ka könneldakse,  et mönned olla üht auro laewa lühhikenne  aeg seal kinni näinud ollewad, mis agga pea nende silmist ärrakaddunud. 24. Nowembril kirjutakse: ..Eila olli meil keige se päwa hirmus torm, mis üht Hollandi laewa Worbe sare alla, kuhhu hiljuti üks Some laew randa läks, randa aeanud. Kuida laewa meestega  luggo, olnud siis alles teadmatta, kui se kirjutud, ja hiljemad sönnumed põlle weel meie kätte üllatanud. Liwimaal Hainasse mõisa alla olla üks kuut, mis Peterburgist tulnud, 5. Nowembril randa läinud. Mehhed ja ladung  sadud kätte, ja nendasammoti takkelashe, agga kuut issi jänud senna. Libawist. Seal olla Kadrina päwal korraga üsna waggal ilmal merre messi tõusma hallanud ja imme kaugele  ülle kallaste tõusnud, mis neile merre tormi ette kulutanud» Teise päwa õhtul olla ta ka põhja lodest puhhuma hakkanud, mis imme ruttult wallidamaks läinud, nenda et kello 10 aeal ni müllanud ja mässanud, et keik mis ees olnud piddand järrel andma, põlle suutnud wasto seista ja ühtlasse tulnud ka hea kord rahhet ja lund. Laewad ja muud merre söido riistad, mis saddamas ankrude peal seisnud, sanud lahti kistud ja randa aetud. Sure waewaga on surem hulk neist jälle lahti sadud ning warjo paika widud, kus torm neile ennam kahjo põlle woinud tehha. Sured puud sanud sest tormist keige juurdega maast ülleskistud ja aead mahha löhhutud; pea keik maanteed olnud puid ja aedo täis. Ka nende kenna allee (istutud pu read maantee  äres) olla torm nenda ärrarikkunud, et arwa mönni pu püsti seisma jänud. Libau ja Mitawi wahhel sõitja telisang põlle läbbi peäsenud, piddand ni kaua otama, künni te jälle lahti raiutud. Torm olnud ni walli, et innimessed laggeda maante peal põlle muido ennam eddasi sanud, kui piddand nelja töllakile  eddasi minnema. Muist õnnetustest, tänno Jummalale, põlle ei ma egga merre peal kuulda olnud. Somemaalt. Keisre Herra olla 28» Oktobril, se on: Suurwürsti  ja Aujärjepärria pulma päwal ka Some wangide peale möttelnud ja neile, kes temma ja keige Wennema seaduste wasto eksinnd, armo kulutuse ehk maniwesti läbbi armo kulutanud. Selle armo kulutusse kirja sees on ta eksijatele armo andnud ning nende süüd wshhendanud ja karristusse alt lahti mõistnud, nenda kui: kes ilma loata walja male läinud, agga middagi  muud süüd teinud, peawad kahhe aasta parrast jälle taggasi tullema; wäe josikud, kui lühhikesse aea parrast omma rüggementi jure taggasi tullewad, middagi wigga egga karristust  ei sa ollema; ja neile kes mitte wagga rasked süüdlassed põlle, on pool trahwi aega mahha kingitud ja nendasammoti on ka neile, kes kronuga wölgo janud ja jubba rohkem kümme aastat wanna, saab se wölg kingitud, ommetige ei pea ta mitte ülle 2400 marki suur ollema» 407