kes wäljaspiddi meie uöko janud, paljo pahhem  teggid, kui sesinnane uösust langenud lesknaene.  Temma olli selle kiwwi läbbi taewa leiwa murretsenud, agga mitto teisi neid kiwwa  paise tohherdamisseks ja muuks ebbausso tembuks prukinud. Oh, et Issand meie rahwa peale hallastaks, rummalusse uddo ärraaeaks  ja nende silmad lahti teeks! Meike ja tuggew  Willandist  antakse meile kentsakat luggu teada, kus jures mönni luggeja wist pead köngutab. .18. Augustil tulli meie kaupmehhe Wernikule Ria linnast üks kaubawoor ja wori weddajad  ollid Pärsti ja Willandi walla tallomehhed.  Selle wori seas olli üks weike hobbune, mis 11) puda raske, ja sesamma hobbune weddas  53 puda kaupa Nia linnast künni Willandi  linna. Hobbune olli Pärsti tallopoea Karro Kustawi jaggo." Kui tössi, siis on sedda kül immekspanna. Tartust. (Latti  Tarto  linnast kirjutab üks kallis ..Postimehhe" söbder nenda: „Armas Postimees! Sinna kaebad saggedaste  selle ülle, et Eestirahwas omma kolide ja koolmeistride eest wägga wähhe hoolt kandwad.  Egga se walle ei olle. Jah, meie rahwa  tuimus on selle polest weel wägga suur. Ikka on alles wähhe neid Eesti suggust, kes arro sawad, et omma laste kaswatamisse ja kolitamisse läbbi nemmad tullewa pölwe rahwale  keige suremat kasso saatwad. Kelle! omma  laps armas on, selle keige surem murre peaks ollema, tedda jo warrakult hea koolmeistri  käe alla panna. Head koolmeistrid agga ei kukku taewast egga ella tulest: neid on wähhe leida ja kui leiad, siis on tarwis  nende eest hästi hoolt kanda. Agga kuiva  tehhakse sedda? Noh, eks ennamist nenda, kui ma sulle siin ühhest Lätti koolmeistrist tahhan  könnelda. Lättimaal on paiguti rummalust  ja tuimust weel küllalt. Omma reisi peal juhtusin ma seal hiljuti ühte mõisa, kus mõisnik  tallorahwale head sowia mees olli. Seal olli kolme walla kohta üks kool. (Ma mõtlen, se polnud mitte liig!) Jubba 25 aastat olli koolmeister seal lapsi Volitanud ja koli murrest  ja koormast üsna halliks läinud. Üksi ei jõudnud temma ennam koli piddada, sepärrast  ollid tedda jubba mullo tahtnud lahti lasta. (!!) Agga et ta 25-aastase waewa palgaks  mitte ni auuga kuse alla ei saaks, olli mees ühhe heaste kolitud abbilisse wötnud ja omma taskust palka maksnud. Kolikoht olli wist hea raswane? Walle! Ei toitnud ühte, weel wähhem kahte. Sedda teadis möisawannem, kes isse ka kirriko wöörmüudri herra ja koliüllem olli, ja tahtis awwitada. Ta nõudis omma walla käest ni paljo abdi jure, et noor koolmeister nattuke palka saaks. Tahtminne ei olnud surem, kui paljast 3 kopp. mehhe hinge pealt aastas. (Se ei olle nüüdse hinna järrel ennam kui sutäis wina.) Agga  mis wastasid perremehhed? Kas ütlesid muidogi jah? Ota senni! „Mitte üks koppik!"  olli nende wastus. Kas kuled, Postimees  ? mitte 1 koppik, weel wähhem 3! Nenda  kostsid Lättimehhed. Peaaego keik sowisid head koli ja koolmeistrit, agga selle eest nattuke  ohwerdada seal ollid essimessed nässud.  Mönni häbbematta krants ütles weel: „Aeame wanna koolmeistri wälja, siis on norel  rumi ellada." Za kui herra neile meletulletas,  et wanna koolmeister jubba 25 aastat  nende lapsi kolitanud ja et nemmad sedda Jummala egga innimeste ees ei jõua ärrawastada,  kui tedda nüüd kerjama aeawad, ei siis mõistnud sarwilissed muud kosta kui sedda: „Zah, meid aetakse ka ärra, kui ennam tööd ei jõua tehha." Nenda olli seal paikus weel Lättimaal. Za sedda teab keik mailm, et Lätti koliasjad ülleültse kaugemal on kui meil; agga neil on ommad pimmedad kohhad ka, kus nenda näitab,  kui olleksid Lätlased ja Eestlased ühhe topsi seest rüpanud. Kui mees 25 aastat kolitolmo lakkunud ja ennast waewanud ja pärrast, kui höbbe juuksed ta ainus höbbe on, peab sandikeppi naeale ennast toetama ja wähhem  hallastust leidma, kui wanna hobbune ehk wanna koer: hullem ei wöi üks rahwas omma tuimust tunnistada! Kus latrekandjate  eest sel wisil hoolt kantakse, seal ei 280