Armas Postimees! Minna annan sulle nattukene  meie ma talwest teada ja ussun wist, et teie maal üht sesuggust talwet ommetige põlle. Meil on praego ni paljo lund, et maea kattusid ennam nähha põlle, waid keik on lumme al, ja wannemad innimessed ei mälleta nisuggust talwet näinud ollewad. Külm ei olle suggugi wähhem, waid nisamma kange. Meie ellame wasto Türgi radda, egga põlle siin enne talwet koggoniste nähtud, agga nüüd ni ränk lummi ja kange külm. Innimessed põlle siin sellega harjunud, sepärrast neil ka koggoni wöeras ja raske kanda, sest et külma läbbi ka keik wägga kalliks läinud. Üks nael laua wöid maksab üks rubla 40 kopp. ja põlle ka koggoni mitte sada; pudega weel hullem: üks mehhe selja tais maksab 80 kopp. ja üks rubla höbbedad, kui kauaks sedda saab? Kuida wöib seal kül kegi soja tubba iggatseda? tännab  agga Jummalat, et toito wöib tehha. Puud on sepärrast wägga kallid, et innimessed  wankretega lummest läbbi ei sa ja regge ei mõista nad tehha, sepärrast kannawad puid selgas ja wöttawad omma waewa eest rohket hinda. Polamaalt. sßahwa Ühhes wenne seitungis seisab, missugguse sure römuga  Pola tallorahwas armolisse Keisre Herra armo kulutust nende priikssamisse parrast  wastowötnud. Nende rööm on ni suur olnud, et nemmad nende kätte ja rietele suud andnud, kes neile need rõõmsad sönnumed male winud. 24. Webruaril on se kulutus keige Polama ülle laiale lautud. Kui pikkale on nende orja põlli wenninud? saddade aastate  kaupa on nemmad selle raske ikke al ägganud  ja pikki silmi odanud, mil se ärrapeastja  tulleb, nüüd on ta tulnud ja sedda koormat  nende öllade pealt mahhawötnud, ning on ka lota, et nemmad nüüd eddespiddi, kui pri-rahwas, omma armolisse Keisri Herra  Lruiks allamaks sawad jama ja keigest wäest mässamisse tuld soutumaks püüdwad kustutada. sSurma Sesuggusid halledaid  sönnumid leiame saggedaste seitungide seest ja need tewad mele üsna kurwaks, et ristirahwa seas weel sesuggusid on, kes Zummala  ja innimeste seaduste järrele ei tahha ellada ja sepärrast siis wimaks omma kurja teggudega surma nuhtlust enneste peale kissuwad.  Mödaläinud Webruari kuul on jälle kolm meest püssiga sanud mahhalastud, sest et ei põlle Jummala egga innimeste käskusid piddanud, waid wägga süggawaste nende wasto  eksinud. Annaks Zummal, et se nendega sündinud assi teisi öppetaks käskusid täitma! sPalwe Polamaal ellab kaunis  rohkeste Sakslasi, kes senna on assunud ja nemmad läkkitada saggedaste allandusse tunniskirjasid selle palwega grahw Bergi kätte,  neid Keisri Herra kätte sata, kus sees omma truust üllestunnistawad ja kus ka ühtlasse  palluwad, lubba anda, söariisto mässajate  pärrast kanda, et iggal aeal nende wasto wöiwad hakkata. Grahw Berg on sedda lubbanud  ja käsknud neile söariistasi anda. Seddasamma on ka Polarahwas pallunud, ei põlle weel antud; agga olla nago polest suust lubbatud. Kui se peaks agga õigeks minnema? sSaksa seitungide Mönned saksa seitungid on ühhe nore pealiko peale sedda jutto tõstnud, nago õlleks ta üht noort judi usko tüttarlast warrastanud ja tedda ennest  jures sallaja piddanud. Pola seitung aeab sedda juttu walleks ja könneleb: Mis saksa seitungid kõnnelewad, ei põlle mitte sönna tossi, sest preili Natanson ellas parrast wannemate  surma õe jures, kes welskeri Neimanni  abbikasa olli ja et ta wägga süddamest ristiusko tahtis heita, agga temma ödde ja õemees selle wasto kangeste seisid, pöggenes temma nende jurest ärra ühhe pealiko jure ja pällus tedda omma täitmisse alla wötta. Pealik  kulis ta palwet ja wöttis tedda omma maeasse. Pari päwa parrast tulli Neimann mitme teiste omma ussulistega pealiko maeasse ja et ta isse just koddo polnud, wisid nemmad tüdrukut wäggise sealt ärra. Kui pealik koeo tulli ja sedda kulis, läks ta warsi Neimanni maeasse ja tõi sedda tüttarlast sealt jälle ärra, ja piddas sönna, mis ta ollid tõotanud, tedda 95