peawad onuna loaga lastud sama, ilma et kegi ütleks: „Arge pange pahhaks!" Ta on sepärrast Türgi wallilsusse käest andekspatlumist sa kahjotassumist  nõudnud. Kähjo ei arwa Jtalia suremaks kui 52,000 pranki ollewad, ja tahhab, et Türgi wallitsus laewa kapteini peab ammetist lahti laskma ja seddasamma temma laewa neste suretükki terretamisse läbbi auustama. Türklane olla kül selle wasto esmalt mokkad wingo tõmbunud  ja kas ta parrast Jtalia tahtmist teeb, on meil alles teadmatta. Amorikamaatt kuleme kurjustamist selle ülle et Saksa ja Shweitsimaalt parrandamatta pahha- Leggiaid, kedda nemmad koddo ei suda kinnipiddada  ja toita, pari taalriga taskus, Amerikamale sadetakse, otsego Amnrikama nende kelmide assu'  tusse paik õlleks. Selle wasto tahhetakse sealt poolt nõupiddada, et kelmide saatjad onunad kelmid  seddasamma teed möda jälle taggasi sawad. Nenda kaebawad ja ähwardawad. Amerikarahwas,  ja neil woib õigus olla. Ulleannetumaid  tekkib parrako iggas paigus issegi kullalt, mis neid ennam tarwis muialt laewaga tua. On kellegi karja seas haigeid lambaid, siis ei olle temmal mitte vigns neid naabre karja, sekka sata. Kirjawastussed. 273) J. R. M s. Meie fame sest tarwilissest  asjast könnelema, ogga wannal aastal ei õlle ennam rumi. 274) K. L. Z l. Jnnetumat ja rumma>lamat  asja ei olls meis enne weel kuulnud; agga kui assi kohtv al on, siis peame selle otsust enne ärraootma ja pallume  Teid siis jälle kirjutada. Teiste hurjutamisseks ja maenitsemisseks, kui sühhärdusi jölledaid weel kohhezil peaks ollema, ei tahha Meie siis mitte könnelemarta jürta. 275) O. W. W . . . . . ° ° s. „Juttstsa" telliad Jöulolaupawani alles 3M on siamale keik ennamiste täit ppognat tellinud. Meil ei ja sepkrrast muud nöu ülle, kui nenda tehha: meie hekkame esmalt jälle polepoognaga  ja lähme senni eddasi, kui telliate hulk ni kaugele  on jõudnud, et tais pogen trükkikullo arramaksab, siis ollustame täiega. Mis siis sissemakstud hinnast pudub, woiwad luggejad jarrele tassuda. 419 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 2H. Detsembr. õk. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Bewkiligung.) Keigeiitlema käsfo peale, mis 18. Oktobr. 1. a. waljaanti, hakkab Januaril nekrutimötminne, mis künni 16. Webruari ku päwani 1867 turib. Sellepärrast kutsub Tarto linna raekohhus keik selle Unna koggodusse losiallused liikmed ni hästi kodda- niko, tömeeste, kui ka teniate okladist, ?eS 2l ja mitte meel S 6 aastat waunad, !6. Januari ku päwaks  sia pearahha. kohto ette, kus losiwötminne saab ollema. Ühhelhobil maenitseb agga raekohhus  keiki selle linna losiarrulessi, keige pelgoholdmisse  eest ennast hoida ja isse tulla. Paugo keik lostallused sedda lähhek, et nende pelgohoidminne  neile suurt pahhandnft ja nuh ilust seadusse polest toob, kus wasto, kui isse tullewad, nende nekruti-kohhusse taitminne omma seatud üllemate abbiga kergitud möiks sada. Tarto raekohtus, 6. Detsembril !866. Tarto linna raekohto nimme! ja polest Nr. Kohto-Bürgermistea Kup ffer. Üllemsekretär N. Stillmark. Meie linna tullekohto polest (Brand collegium)  antakse teada, et kuuni I. Märtsi ku päwani igga öse, öhto kello 5 pritsi ma eas wahhid samad üllewel ollema, ja et igga tullekahjo, mis sel aeal peaks juhtuma, senna on teada anda; tullekahjud  mis muul aeal juhtuwad, antakse nago ennegi, raekoeas teada. Tartus, 3. Detsembril t 866. (l) Bürgermeister Kupfser. Robert Nörrenbergi krasi-, kedrusseja  ride uhtumisse wabrik Tartus teeb ruttu, head ja oddawat tööd. KrasimaSsiuate peal on peiukesed ued krasid. Ahhutnd saab iggal aeal, ka keige kangema külmaga; sest mässin seisab köetud toas. (3) Kolilapsi maalt wöttob kosti peale ja korteri, kedda Januari kuus 1867 koli tuokse, kiugsepmeister  J. Frey, Lude optegi kör»vas Mentini maeas. Kontsert. Laulo armastajatele antakse teada, et Pallamusse kirrikuS ü. Januanl, se on Kolmekunuinga  pühha laupämal waimolik kontsert ehk kolilaulminne saab ollema, kus meesrekorist peale kümmekond korilaulo neljahealega saab ettlauldud. ZBiljamümLSsest. Et minno kätte mitmest paigust maalt wiljamüminne on antud ui hästi linnas, kui ka male müa, sepärrast annan ma keige põllomeestele  teada ja pollun neid, omma milja, ni paljo kui kellegi! on, minno holeks müa anda, sest et ma keik ostmisse kohhad allati tunnen, kus kaup julge ja keigeparremat hinda antakse. (3) Cäcilie HeidenschLld. Rattaska nlitsas Baron Maydelli maeaS. Kdve ostwad õlleteggemisse tarwis W. Felschau 6 Comp. <ll