dab omma merre' äärsid maid- kaitsta, Ä iggaüks,  olgo kes tahhes , karkasseta ta peale woi tulla ja kelle surus ka nikaugele üllatab, et omma ja teiste Saksa rikide kauba laewo kaugema merrede peal jõuab' kaitsta, Ri tuggewaks ei arwa ta ennast woiwad sada, et iggu waenlasse wasto julgeste woib minna,  agW ommetige ni sureks, kui ial woimalik.  Kelk Eüropa söa-laewad ja waed olla kolmes jaus ; ta ei tahta essimesse egga teise jau surussets sada, wai d arwa ta sest ennesele kül, kui ta kolmandama jao kilda saab. Tehks  ta ni sureks kui (a jõuab, meie ei woi koppikat  senna jure anda; lähhäb ommal tarwis! sUus telegrahw.) Et HamsurM weel ühhest uest telegrahwist rägitakse,  näitab nattuke imme assi ollewad, sea! on neib jübba ennam kui tarwis; agga ommetige  olla üks weel pudu. Wenne ja Dani  walkitsussed, kes nüüd languks sawad, tahtwad  üht merteallust telegrahwi ehhitada, mis JütlandUNaält läbbi JnglisMale peab mmnema.  Sega olla neil nöu, mitmed eahho otsad,  nago köie otsäd kokko sidduda. Annaks Jummal et se korda lähhäks! Sleswig-Holsteiit? asjad põlle se näddalip.samnwi  maad eddM läinus. gusi seal, kuhtzu - minnewa näddsla jätstwe, Rahwas heidab öhto murrega maggama ja tõuseb Hommiko lotussega ülles, agga se lotus  kaab nago,uddzt jälle äxra. Rahwa essikud  Läiwad Wahhel jälle koos nöu piddamas ja ühte teist kinnitamas, ikka kindluste selle jure jada , mis kord ette wötnud, EllaPad iggapWw lotus.se ja kartusse ma hhel. Kellele omma hädda öiete faebada, ei tea nad issigi ! ' JtttlittMMslt. sR ahwa mä ssami nn e.^ Seal maal on üks suur' tulle purskaw Mgzgi>  mis jalga kõrge - ta mimmi on Ättta -—se aeab jubbamonva aega tuld ja tullist wirna seest wälja, et üsna immM on panna; kuhhu se tulline wirm ehk -wesdMk lawa jookseb, rikkubpuhha-Mra,mis ees on, saggedaste mattab ta terwed küllad ennese  alla. Se kord jookseb se lawa agga teise külge, kus küllasid põlle, sepärrast potte se kahjo mis ta teeb m suur; otse nenda on Jtalia rahwa süddamed; ühhed öiskawad römo parrast, et nende kunningas Wiktor Emanuel Sitsilia sare pealt ärra Wlorentsi linna asset tulnud ja teised süllitawad jälle tuld; et La Tttrini linna põlle tulnud. Palermo rahwas läinud  ka möllama ja ei tea issigi mikspärrast; agga kmda kuulda, olla wanna Garibäldi seal suur süallune, ta olla neid tagga kihhutanud, Mässaminne sanud kohhe jälle waigistud, wist monned ka nattukest lukku tahha pandud, agga mis kord tehtud, kes wöttab sedda ennam  taggafi. Oh sa wanna ha! pea! kui kaua tahhad sa astla wasto takka ülles' lüa? Eks potte ükskord jubba küllalt? Õlled jo küllalt  ma peal müllanud; kas sa ei mõtle ka, et pead keigest sest ükskord arm andma! Wrantfussemaalt. Prantsusse rahwas on üks wägga tulline rahwas,  mis mitte igga seäse aewastamisse eest ei kohko ja Napoleon põlle W liig arg, Mga sekord olla neil ommetigehambad löggisemas, et ei tea, mis peawad teggema. Europäma würstide ja rigi wallitsejatega on ta söbber, egga põlle tal neist kellegist middagi karta; agga Amerika poolt aeab üks wägga paks mücristamisse pilw ülles, ja sedda kardawad, et lse üht hirmust rasket mürristamist ja saddo  nende peale saab toma. Se teeb neM praego' suurt pea - wallo; ei leia ka kuss agi poolt abbi ehk warjopaika, selle kange mürriswmiöfe  wasto. Kui on hea kaap-kübbar pähhä panna/ siis woiwad weel lota, et raske  saddu liga ei teeks. Amerika rahwas on hirmus tullist wlhha täis Prantsusse peale ja keige ' MeWo asjade parrast. Mikspärrast se neile silmas torgib, sest ei sa meie arru: 5 Et Meswig -Holsteim rahwas ftsuggvftd köwwad mehhed olla, egga sest sönnagi tahha et Preiölane neidomma küü nde wahhete  tahhad kiskuda, se tehha Prantsusse rahwale  röAo; aWa weel eimaM römustmbad 64