Sleswig-Holstein, kui ommad saddamad jawahwad laewamehhed Preisiga ühhes prugib, tehta sellega just sedda, mis ta onuna keige suremaks kassuks  tulleb. Üksi omma rammo peale lotes ei wõida n nlumd eddespiddi Tani wasto mitte julged olla, ja rigikoggo abbi, noh, se ei aea ial tuhhat nelja, maid astub tassahiljukeste. Nüüd wõ iksime ka nattuke Gaierimalle minna. Knida teame, seal wallilseb nüüd kewwodest sadik noor knnningas Ludwig 11, kes alles tullewa Augusti kuus 20 aastat mannaks saab. Noh, noor perremees  neil on, agga perrenaist ei õlle meel. Seal põlle siis immeks panna, kui kosja juttud rahwa suhho sünniwad. Se on jo nenda mailma  wiis ja seadus, et üks liud Pessa ei te, waid kaks. No kust noor kunningas seltsi peaks nõudma? Säh, seeb se on, mis rahwas weel ei tea. Kunningad ei sa nisuggust asja mitte waggusi tehtud, nago meiesugguste lapsed. Kunningas isse ei lausuda sest weel sõnnage. Et isse katoliko usko on, siis saab mist ka sedda usko abbikasa wõtma ja nimmetakse seks Modena printsessi, nimmega Maria Theresia, kes 1849 sündinud. Ma mõtlen, sedda keik wõime nende omma holeks jätta; egga nad meid pulma ommeti  ei kutsu. Kui omma politika kõmuga ItMamaile lähme, siis ei leia meie sealt ka suurt asja eest. Prantsus pilaks paawsti jallal hoida, agga Italiamehhed isse jälle nmberlükkada.  Et Prantsus - Jtalia leppingo järrele Roma liu weel Jtalia pealinnaks ei sa, on keigil  nago okkas silmas, ja Garibaldi ja temma samatsed mehhed, kes msamma wahhe paawsti, km Napoleoni sattuvad, need süllitawad tuld selle leppingo ülle ja ütlewad, et Jtalia lasknud ennesele sellega Prantsusse raudrõngast munasse Panna ja omma käed kinnisidduda. Mis agga peab wallitsus teggema? Prantsussega Lüllisse minna, se otteks koggoni pahha ja teeks neile kiig suurt kahjo. Mitmed pallawa werrega mehhed  Lahhaksid jälle parrem sedda, kui nenda Prantsusse käppa al seista. Nende Parlament on nüüd kous ja eestotsa saab kül Wlorentsia ttka pealinnaks, tulgo parrast, mis tulleb. Hiljuti  olli agga seal linnas suur weeupputus, et allumissed korrad ja keldrid maeades wet täis tullid ja lootsikutega ulitsate peal sõuti. Linnas ja linna ümberkaudo olla suur wessi wagga suurt kahjo teinud. Et innimessi õlleks hukka la nud ei olle mitte kuulda. Meie Suurwürst Aujärjepärria Nikolai Aleksandrowitsh olla neil pä-wil Mailandi linnas Italia kroonprintsiga ja Turini linnas kunniuga ennesega kous olnud. Sealt läinud Genua ja Genuast Nitsa linna, kus Keisri Proua asset on. Siit wõime mind Prantsussemate minna, kus nende keiser Kompienne lossis niõnni aeg piddusid peab ja wõerid kokkokutsub. Seal watawad surenmd Prantsussed, nago gradiklasi peale: kaks korda kutsutakse, agga kedda kutsutakse enne, kedda Parrast? Sedda möda arwatakse siis wõerid keisri melest armsamad ehk alwemad ollewad. Seddasamma  pannakse ka isseärranis wõera sadikutega  tahhele ja sealt pütakse siis wäljarehkendada, missugguste wasto Napoleonil hea ehk pahha meel on. Nenda on poli tika loud. Muist asjust wõime nipaljo nimmetada, et seal jubba koerad ammo pearahha al on ning maksetakse 495,322 jahhi- ning uhkusse parrast petud koerde eest 3,456,165 pranki ja 1,364,791 howi- ja karjakoerde  eest 2,669921 pranki. (Meie Tarto linna koerdel on sesamma maks ees ja rägitakse sest jubba kibbedaste.) Shalongis (Chalon), Prantsusse sures sõaleris  on tannawo sui arrakatsutud, igga rüggementi  tarwis uht kedowilja aeda assutada ja se on ni hästi korda läinud, et eddespiddi ka muial paikus seddasamma tehhakse, kus wõimalik on, et sõamehhed sui aeal isseennestele kaapsaid, kartohwlid  ja muud sellesarnast kedowilja wõiwad kaswatada. Wani rigiwannematest on 70 meest rahhoseadusse  poolt ja 21 selle wasto olnud, ja sellega  on siis rahho kinnitud sanud; nendasamma ka Winis ja Berlinis. Uemad sönnumed. Tartust. Kuida üllemal niumietud, on siin üht hullu koera kinniwoetud, mis lojuste klinikus ärrakärwas. Selleparrast on 2 korda politseikohto P olest käsko antud, et lisina rahwas, kes koeri piddawad, neid koddo kinni peawad hoidma, ja kui haigeks peaksid jäma, warsi kwar- 375