Italia wäggi kord Roma linnas, siis ei sa neid sealt ennam kegi wälja, kostab: „Lähhäte teie ülle paawsti raja,, siis olleme meie sõalaewade ja 10,000 mehhega seddamaid Italia randas!" Selle peale on jälle Rattazzi wastus: „Kui teie nõnda ähwardate, siis tulletage mele, et Roma lin meil lähhem on, kui teil. Kui teie kotto tullema hakkate, olleme meie jubba ammo seal, ja siis same nähha, mis saab." Nõnda on nüüd juttud Italia ja Prcmtsnsse wahhel, ja lähhäb luggu sel wisil eddasi, siis wõib olla, et Rattazzi, kes Garibaldi wangi laskis wõtta, tedda isse Kaprera sare pealt taggasi kutsub ja Roma pole sadab. Garibaldiga, sedda teame ammo, lähhäb Italia rahwas paksast ja weddelast  läbbi ning Napoleonil ei jä siis ennam muud nõu, kui Italiaga paawsti parrast södda hakkata. Kuhho nisuggune sõdda wiib ja kuida se wimaks lõppeb, kes teab sedda ette üttelda? Praego on kõik alles polel, kes teab ehk tullewa kord teame jubba ennam. Paawst agga wõttaks  kümme kord parrem Prantsusfi kui Italia mehhi; sest essimessed tulleksid tedda ait ma, teised wõitma. . Nootsimaak olla jubba mõnnes paikus kõwwa talwe maas ja sanid wäljas. Wiljaikkaldusse  läbbi jäid mitmed salwed tühjaks, se- Pärrast on jubba näljahädda käes ja weel surem tullemas. MeHhiüamaakt kulukse ni paljo, et Austria admiral keiser Maksimiliani surnokehha ikka weel ep olle kätte sanud ja arwatakse, et tühjalt taggasi  tulleb; siiski wõib weel olla, et temma totus  tõeks lääb. Uhhendud rigides on rahwas omma Präsidendiga tüllis ja nurrisemisses ning tahtwad lemmast lahti sada, agga ei tea weel, kas sawad. Nisuggune assi põlle ni hõlbus. Lissa. Peterbnrgist. Telegrahwi sönnumed, 7. Okt. Riiksradi kohto nöu järrele on kõigis fadda mates ärra keeldud Wennemaalt wilja wöerale male wäljawia; Somemale wilja sata, on lubbatud. Selle järrele on rukki hind Peterburgis  warsi l rubl. tshetwerti pealt allanenud.  EsmaSpääw, 9. Okt. tõi telegrahw jälle ued sonnumed, et wiljamümisfe keeldus wöerale male alles kahhe peal olla; wöib tulla, wöib tullematta jada. Ommeti kästakse wiljakaupmehhi ettewadäta. Kauba sõnnumed. (Peruus, 4. Oktobril. 1867.) Ilmad, et kül mitte tormifed, siiski wessised ja willud, wihm ähwardab pöllo ja maantedele liga tehha. Kauplemine seisab wägga waggusi; linno on selle aastase sagist paar kümmend koormat sisse tulnud , ja linnaseemnid ui wähhe, et eila alles hakkati W. L. Sternbergi aitas essimest kord klapperdama. Seemne saak on tassin, agga laewo rohkeste Preistmaalt järrele tulnud; kas kõik täidetud sawad, on teadmatta. Laewo on sissetulnud  173 ja wäljaläind 167, aurolaewad jure arwatud.  Linad, W-linnad 46 rubl., v-linnad 69 rubl., Lv-linnad 66 rubl., K-linnad 67 rubl., V-linnad  60 rubl. pärkpund. Linnaseemned, külwiks 17 rubl., ölliks 9 rubl. tshetwert. Willi, uissud 11, rukkid 10. odrad 7, ja kaerad rubl. tshetw. rukki jahho 100 T 380 kopp. Sool, punnane 7 rubl. 60 kopp., walge 7 rubl. püt. lKuida kuulda peab sola hind tõusma.) > Heringad, weikesed 12, sured 14 rubl. püt. Wõi, 8 rubl. puud. Kartohwlid, 100—160 kopp. wak. Räimed, 12 rubl. püt. Raud, 20 rubl. pärkpund. Kiwwisöed, 160 kopp. püt. Tubbak, 120 kopp. leistk. Kirjawastussed. 2W) J. R. K s. Mis wökmalik olli, olleme teinud. Suionnaga wöiksime paljo ennam könnelda. M 7) M. J. P . Kuida näete, olleme kätte fanud ja warsi prukinud. W 8) R. D. K. ... s. Tekst wist ei olnud meil wökmalik;  agga hea olli, et meile teada andsite. 2W) H. H. W . Ei olnud wökmalik sönna sönnalt  üllespanna; agga mis mahha piddi jama, ei olnud ka mitte pea assi. Et kegi mu teadust annaks, ei olle suurt lota. 2l0) p. M. R -... s- Ollime ka enne sõnnumid fanud, agga kuida ollete näinud, wähhe teiseti. 2li. 212) ?. F- H. W........s Tanname wagga möllema kirjade eest. Wiimne olli nattuke pik meie rumile,  agga jäi siiski lühhendamatta. 327 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. Zv. October Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit polizeilicher Bewilligung.) Üks WessiWesks kahhepari kimmidega, kus põllud  ja heinamaad jures on, müakse oddawalt ärra. Weske jure juhhatab selle lehhe wäljaandja. (3)