mis losimisses sisse tulli, korjatakse ue erreli tarbeks» Õppetaja laskis ka neid lauljaid senna palluda, kus nad keige losimisse aea rahwast omma lauludega römustasid. Meie armas õppetaja teeb mässimata Issanda winamäel  tööd, ning on selle kirriko kassuks üht weikest ramatut wälja andnud, mis sel pühhitsemisse päwal rahwale mällestusseks sai müdud. Kannata Postimees, ma jutlustan  sulle sest ramatust. Essimesse lehhe külje peal seisab selle kirriko pilt ja seal al need sönnad: ..Kui armsad on sinno honed, wäggede  Zehowa!" (Taw. l. 84.) Agga pörame  lehhe ümber, siis leiame selle kirriko tähtjad  aastad ja asjad, nenda kui: Millal se kirrik ehhitud ja mis temmaga pärrast sündinud;  agga pörame meel lehti ümber, siis leiame meie õppetaja wäggewat manitsust, kus ta ärraselletab, mis se pühha mees Laurentsius  on olnud ja mis ta piddand kannatama. Meie leiame selle ramato seest ka kallid laulud.  Kui sa Postimees luggeda mõistad ja sedda ramatud läbbi loed, ütled sa missist: Mo südda on römo tunnud, ma sowin sedda keigile Lauritse päwa mällestusseks, ja neid on küllalt sada. Et meie kirrik ka selle koggodusse  kohta weikene on, tahhab õppetaja sedda suremaks tehha laska." Peterburgist kirjutakse 13. Augustil, et meie armolisse Keisre Herral nöu olla 25. Septembri ku päwaks Krimmi sarest Peterburgi  taggasi tulla. Sesamma seitung konneleb, et Keisre Herra wend Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh omma poeaga, Nikolai, Peterburgist olla wälja sõitnud ja tahtwad rigi seestpõlisid asjo ka omma silmaga järrel wadata. üks sealane seitung toob üht teadaandmist,  mis rigi kassa woi rahha ministeriumi polest pea-rahha ja ma maksude polest antud, meile luggeda, kust selgeste näeme kui paljo möds läinud aasta! 54 kubbermango pealt on piddand pea-rahha ja ma maksust sisse tullema  ja kui paljo on sisse tulnud.  Ülleüldse  on piddan.d 60 miljoni 567 tuhhat 436 rubla sisse tullema, põlle agga mitte rohkem tulnud, kui 54 miljoni 778 tuhhat 241 rubla 22 kopp.; wölgo jänud liggi kuus miljoni höbbe rubla. Millal tahhab nüüd rahwas sedda arramaksa? Zggal aastal on jo ommad  maksud kaelas, mis maksa tahtwad! Kust on nüüd se aasta kahhekordne rahha wötta? Irkutski kubbermango seitung könneleb, et Werhneudinski makonnas jubba Märtsi kuust sadik, kus alles paks lummi maas olli, tänna päwani metsad pölleda. Keik ma seista  allati pakso suitso täis, et hinge tahta kinni matta. Se keige kurwem assi seal jures  on, et kegi selle tullele ei püa aeda ette tehha, egga sedda kustutada, waid ta lähhäb omma tahtmist möda nenda eddasi, kuida mets ees paksem ehk arwem juhtub ollema. Kuida nad sedda ni wagguse pealt woiwad wadata, sest meie arru ei sa. Polamaalt. olla, kuida Warshawi  seitung könneleb, wimaste päwade sees paljo Laggasi janud. Kui ka kül weel iggapääw  se többi rahwast mahha rewwib, siiski ei olle nende arro ammugi mitte ni suur, kui enne olli ja teiseks ei olla ta koggoniste ennam  ni murdaja, kuida ta hakkatusses olli olnud; nende arro kes jälle terweks sawad, on paljo surem surrejate arrust. Tohtred, kes többesid parrem tunnewad, kui meie, ütlewad  sedda mitte ennam pärris kolera, waid nags temma norema wenna ollewad, kes paljo nõdrem ja jõuetum ja sedda nimmetakse kolerine.  Sesamma seitung teab könneleda, et 21. Jutist sadik Ojasdowi piddalisse ennam üht ainust kolera többist põlle sisse kantud. Somemaalt kirjutakse: ..Se aastase wilja  sagi ülle tullewad iggapääw ikka kurwemad sönnumed meie kätte, kellest selgeste näh ha wöime, et üks raske nälja aasta meil ukse ees. Wilja wäljaandminne ei olle ammugi keskminne, waid jäeb kaugele alla. Hädda ja nälg lautawad igga päwaga omma tiwo laiemale meie ma ülle. Ennamiste igga ma nurgast tullewad sönnumed, et us rukki wäl- 277