ei tahta nemmad kaelas kanda, mis läbbi ka keisri ommad käed wallitsedes seutud olla. Mis nüüd keiser nende wastastiko kirjade peale saab teggema, ei tea meie weel. Itakiama asjad lähwad pääw päwalt ikka kirjumaks. Rahwas kissendab Roma linna jarrele,  paawst ei tahha anda. Kuida nemad sõnnumed  õiendawad, ei otle kül Roma linna sees weel mitte mässamist olnud, agga ümberkaudo maal on jubba mitmes paikus tulli lahti. Italia wallitsussele teeb se paljo murret. Roma linna ärrawõtta, õlleks temmal nisamma suur lust, kui Gdribaldil ja mudel, agga seläbbi Prantsussega karwöpiddi kokko minna, on ka raske assi. Se« parrast on ka Italia wihha Prantsusse wasto otsata ja sedda surem, midda wähhem sedda awwalikkult wõiwad üllesnäidata. Sest wihhast langeb suur ossa minister Rattazzi peale, kelle meel Prantsusse  pole hoiab, kuida kõik Italiama teab. „Prantsussest laht!" kissendab kõik rahwas, agga sedda tehha ei olle ni kerge. Sellegipärrast ei jä teist nõu, kuid Septembri-leppingut ümbermuta,  muido keeb padda ülle ja Rattazzi ei jõua ennam taggasi sulguda. Seal jures tikkub agga paawstile kitsas kätte tullema ja temma ilmlik wallitsus wäggise käest ärrakadduma, mis kõik paawstid Peetrusse omma käest kiitwad sanud  ollewad. Garibaldi on nemmad kül Kaprera  sare peale taggasi saatnud, agga sellega ei olle weel tülli egga tulli kustunud. „Room! Room!" kessendab kõik Italia, ja nüüd on Rattazzi  ja Septembri-lepping seal wahhel, sepärrast Püaksid rahwas sest nisamma hea melega lahti sada, kui Austria rahwas omma konkordatist. Kui Napoleon Italiamaal mässamist peaks sowima,  siis ei olle tal muud tarwis, kui omma Seprembri-kontrahhi läbbi Roma linna wärrawad  kinnihoida, siis tulleb mässamine muidogi; sest Napoleoni wahhele tungimine on neil hirmus  wastomeelt. Olgo hea ehk pahha, agga middagi peab warsi sündima. Et Napoleon Italiat koggoni wäggise hakkab rõhhuma, pealege nüüd sel aeal, kus temma sarwed Preisi pole on Pöördud, sedda ei wõi meie ka mitte uskuda. Agga Napoleon on isse ka kahhe kärbist wahhel:  tol tahhaks hea olla paawstiga, hea olla Italiaga ja, kui wõimalik, neid mõllemid Preisi wasto prukida; agga paawst ja Italia ei sünni parrem kokko, kui tulli ja wessi, ja seeb st waene luggu on. Inglismaal kõnneldakse ikka peale Abissinia sõast, ja sedda ennam, et kunningas Teod orus (ommal maal lasseb ta ennast keisriks nimmetada)  ikka wanna wist omma timmuka ello peab ellama ja isse omma allamate seas. nago hunt lammaste lautas tallitama. Kue näddala sees olla ta werrejännuline mees 3000 innimest arratapnud. Mõnnes paikus olla ta rahwast nende omma maeadega ühhes ärrapõlletanud ja rahholikko teekäiad üsna ilmasjata tappa lasknud. Waesed innimessed, kedda ta puhtaks risunud, pakkuwad temmale ka omma ello, misga muidogi nälja surma ohwriks jäwad. Nisuggusele on Inglaste ruttamist wägga tarwis. Rootsimaali. Mis meie nüüd leiwapudussest  Somemaalt kuleme, sesamma hädda peab ka põhjapool Rootsimaal ollema, et innimessed, kelle wilja külm ärraikkalnud, wärrisedes pikka talwe peale wõtlewad, kellel nüüdki ennam leiba suhho pista ei õlle. Pealinnas Stokholmis ja mu surema linnades olla komilöo - assutud, kes rahha korjawad. Iggal pool tehhakse, mis ial wõimalik on, häddaliste hädda kustutada, agga hädda saab tännawo mitmes paikus wägga suur ollema. Türgimaalt. Serbia würst lasta ommad sõamehhed Türgi raja äre kokkokoggoda, mis jälle nago ähwardus wälja näitab. Kandia sare peal olla Kreeklased Türgi armo ärrapõlganud  ning ei tahha ikka weel alla heita; sedda olla nemmad ka wõera konsulidele teada annud. Egiptusse wiitsekunningas kutsuda ommad sõamehhed,  5000 meest, Kandia sarelt ärra, ehk kül Türgi kindral Omer pasha selle wasto panneb. Selle läbbi lähhäb seal Türgi jõud hea hulk jälle nõrgemaks ja Kreeklaste julgus kaswab. Lissa. Tartust. Pühhap. 1. Okt. piddas st,» 6. matk. Mielberg ..Wannemuine-seltsis" wägga mõnnusat ja öppetlikko köimel ilmadest, se on külmast, sojast,  wihmast, tulest:c., mis möistlikkud kuuljad sure hea melega tähhelpannid. Selsammal õhtul sündis Tartus ka üks kurw assi. Kaupm. Karl Adamsou, 3l aastat wanna, olli ennast kihwti läbbi ärrasurretanud. Lesk ja 4 last jjäid järrele. Arwatakse, et ta wölgade parrast isseennese hukkajaks sanud. 319