wasto walmistada. Saal? nüüd nähha, kas tülli tõuseb woi allancb. Saksmnaal hakkawad jubba mõrmed seitungid  ka sedda ühhekohtust jutto aeama, et se keigeparrein  õlleks, kui nemluad omma suurt jautud riki uisamma ühhendaksid, nago ItaliarahwaS ommaga on teinud. Agga sedda tülli ja kissa mis se teeks? Kuhho peaksid keik need peale 30 issamade-issa omma perrega minnema, kui se õnneto luggu peaks Lullema? Agga sedda meie ei nssn. Saksama ei õlleks mitte enuam Sa?- sama, kui se ial woiks sündida. ZtatiamaaÜ. Paljo on neid innimessi, keS pahhaks pannewad, et innimessed paawsti „issalikko karjatse keppi al" ei Lahha ellada ja tcdda omma kunningaks piddada, otsego temma pappide wallitsus ial kerge ehk korralinne õlleks olnud? Et agga temma kep praegogi wägga „issalik" ei olle, näeme sest, et keik paawsti soldatid alles ihhonuhtlusse al seiswad ja ni jämmeda keppiga, kui soldati püssirauast sisselähhab,  iggal aeal kui eksiwad, 10 —40 pauko wõiwad sada. Se koht kehha, mis ilmsüta peab kannatama, on kätte nimmetud ja seisab ennamift  seljaroo lõppetusse ümberkaudo. Keppid pemrad „torest puust" ollema, mis wist ni paljo täbhendab, et Roma linnas tulli ka Lores puus küllalt põtleb. Italia rahwa heamelclinne rigiwolla maksunune  lähhab omma sodo ikka eddasi; aggarööwl:d  on Italia allalinne nuhtlusse wits. Paawst lubbaS keigile andeksanda, kes rööwliammetit piddid mahhajätma ja wäljatullema'. 73 meest on sedda pakkumist wastowõtnud, agga teised onuna näppotööd eddasi aeanud. Andekssamissega  tenida innimenne paljo wähhem kui risumisftga.  Hiljuti ollid nemmad ka üht preeskit ?näagedesse weddanud. Kegi ei teadnud kus ta janud. Mõnne aea parrast tekkis preester jälle wäija, agga kurjateggiad ollid tedda nenda pinanud,  et mees— peast rummalaks jänud? Prantsnssemaatt kuleme, et Napoleon jälle üht hulka omma sõameestest Roma linnast tahta taggasi kutsuda. Siis jada weel 5000 Prantsust Italiamale, kes Septembri kuus koeo tulla. Kuida peale selle paawsti asjad lähwad, on teadmatta. - Prantsusse koddose politika asjade polest olla Napoleon hiljuti om- ma tillematele üttelnud: mis temma isse ennam noalmis ei sada, se jada temma poea holeks tallitada.  Temma oüa siamale 15 aastat Prantsussemaad  surelt ja kuulsalt wallitsenud, poeg sada parrast tedda seddasamma teggema. Kes nenda wõib rakida, peab ennam kui innimenne ollema. Inglismaast. Inglased on omma nimme ja suggu peale surelissed innimessed, sedda teadwad  keik, kes nendega kokko putuwad; watawad hea melega ülle olla teiste peale, kui tahhaksid iggaühhele üttelda: mis sul täiwammussel ka on? Kus nemmad ka wõeral maal käimas on, ikka on nemmad karredad ja kandilissed. Tewad teised middagi, siis on neil allati middagi laita; tewad nad isse middagi, siis peab keik õige ollema.  Midda penem ja libbedam Prantsns, sedda jämmedam ja karredam Inglane. Tossist sõbrust ei olle neil kellegiga, kui üksi nendega, kes hädda parrast nende karr edu st peawad kannatama.  Kui Pola mässamisses üllekohto teggiaid nuhheldi, siis olli neil omma säre peal hurjutamist,  et merri wasto kohhas: keik olli liig! Agga kui nemmad isse 1857 Indiamaal innimessi  suretükkide otsa ette kinnisiddusid ja „pihhuks  puhhusid," kui lamaika sarel 1865 Neegrid  ilmküssimatta üllesposid ja surnuks peksid, siis noh, siis piddi se jo nenda ollema, sest need ollid Inglaste wasto mässanud. Uks Neger neid on mitme saddade kanpa olnud sai Jamaikas ilmsüta 50 piitsahopi. Kolmekümnema hobi al juhtus onneto mees hambid kirristama. Seddamaid lasti tedda üllestõusta,  pandi köis kaela ja tõmbati oksa? lamaika wisi ähwardakse ka Irimaal tehha, kui mässaminne, nago meil karta on, peaks tullema. Agga tehko manni teine nenda, küllab siis kuled, kuida Inglased hurjutawad. GelZiamaalt. „ Sinna ei pea mitte warrastama,"  isseärranis mitte õuno kardinal-piiskoppi  aeast, muido käib so kässi, nago kahhe lapsel Belgiamaal. Seal ollid 2 last, uks 12 ja teine 13 aastane, piiskoppi aeast mõnne õuna tasko pistnud. Muidogi olli nende tö kibbeda lapse witsa lnäärt. Agga mis sündis: üht pandi 4 ja teist 6 aasta peale wangi meelt parrandama!  Kui se tossi on, siis peame wöggise  uskma, et katoliko piiskoppidel wägga issa- 96