isseärralikko õigust nõudnud, mis neile põlle anda wöitud. Nende assutusse koht on pahhem  pool Kubani jõe kaldal. Üks pool wersta sealt emal, ellad üks külla tais Sakslassi, kus rohkem tuhhat hinge koos. Eestlaste assutusse  kohha nimmi on Kasinskaja org ja senna on ka mamöetja läbbi neile maeade assemed kätte antud ja adraga maod sisse aetud, pissut  on alles, kes ommad maea onnid polletamata  telliskiwwidest on jõudnud ni kaugele malmis tehha, et mürid malmis, agga ommetige  alles ilma kattusteta seisawad. Ja nendasammoti  puduwad neil ka kirrik ja kolimaea. Kange päwa pallawus ei lasse ka lausa taewa al jummalatenistust piddada. Kui ka omma maeade seinad pölletamata telliskiwwidest  üllestewad, agga mis tahtwad marjuks peale panna? Waesus on neil ütlemata suur ja pukanti kussagilt wötta! Wõeralt maalt. Ringwataminne. Hakkame tänna omma wäljama asjadega Prantsusse maalt peale ja siis lähhäme.tassa hiljokeste ettewadates eddasi,  et holegs woime tähhelpanna, kuida asjad  siin ja seal lähwad. Könnelcsime jubba minnewa naddala nende tronikönnest, mis liig kõrge sonnadega nende parlamenti allustusses petud. Tänna tahhame sest siis nattuke juttustada  ja nattukenne rohkem tähhelpanna, kui paljo selle könne sees head ehk pahha leida olnud. Se on jubba üks mannast tuttaw assi, et Prantsusse rahwas üks wägga upsakas  ja torre rahwas on ja Napoleon tännini neid wägga hästi on mõistnud omma ratsa hobbuse  selgas sõidatada ja ni kaua olli ka keik wägga hea, kui keik asjad nenda läksid, et iggal  pool tahtminne täidetud sai; sest mis on ka ühhe innimessel muud tarwis, kui et ta tahtminne  täidetud, siis on temma Jummal koddo; agga ni pea kui tuul hakkas wasto puhhuma, ja asjad wasto oksa minnema, nago se Romaö, Mehhikus ja isseärranis Koreas läks, siis ollid kohhe kulmud kortsus ja suud täis tuld. Napoleon püdis nüüd ommas tronikönnes  sedda kuld kustutada, agga ommetige põlle se temmal korda läinud, sest rahwas olla arro sanud, et temma sönnad ta möttetega  mitte ühte teed ei konni, ja et prius temmal kül suus, agga mitte teggudes põlle. Tahhab ta omma kroni kauem kanda, siis katsko sedda köwwem kinni sidduda, muido woib peast mahha libbiseda, ja kes panneb sedda ennam pähhä?! Kui jubba rigi üllemad  limist lahti läinud, mis head on siis weel odata; ja nenda kuida rigi üllemad, nendasammoti  ka allamad, kahhes jaus. Kullad saab rigi wallitsus weel mõnda kuulda, mis ta körwad wallutama panneb! Preislassel on jälle ommad murred ja tüllid,  mis körwa taggust kihhelema panneb. Minnewa suist sadik on keik wallitsusse asjad koggoni teiseks läinud. Agga et nende wankre!  mitte nenda, kui meil, nelli rattast al põlle, sepärrast ei tahha se neil mitte hästi jooksma hakkata, kül katsub Bismark neid seädida ja märida, agga ikka kiunuwad ja karjuwad  weel. Surem ossa Põhja Saksama ühhendud rigide koggo liikmed ei olle weel keigega rahhul, mis Preislane teeb ja kas nad ka ialgi peaksid üsna rahhul jäma, se on üks küssiminne, mis ülle meie ei egga ja ei tea üttelda; agga ennam on wist karta, kui lota. Sest üks tössine ühhendus näitab weel ühhe wägga sure kaljo tagga kinni ollewad, kas kegi peaks jõudma sedda sealt lahti peasta, sedda ei tea egga ussu nemmad issigi. Lootsid omma asjo paljo parreminne minnewad, kuida lähwad! Keige suremat tülli teeb praego nende parlamendi liikmete wallitseminne; kedda rahwas wallitseb, ei wötta Bismark wasto, ja kedda Bismark tahhab, ei wallitse rahwas, ja sest tulleb siis nende suur kaakleminne; otse kuida meil walla wannematte wallitsemissega luggo olli. Nüüd olla kunningas nõuks wötnud,  issi parlamenti peamehheks astuda ja sedda allustada, küllap same nähha, kas assi peaks parreminne minnema. Kui ta temma käes parrem sünnib, siis on assi kohhe selge, kelle sü läbbi ta tännini põlle läinud. Mönned  tahtwad seal keik sedda süüd ühhe wäljama  seitungi kaela aeada, kedda ütlewad musta kassi ollewad, kes seal ni paljo tülli tehha. 64