Heinamaead ja tulled Peaksid üksi seal üllestehtud  sama, kus ma limane ehk sawwine on, agga mitte turblase ma kohha Peale. On kõwwa  ma liig kaugel nidopaigast, siis peaks tulleassemel  kuuni meest sadik süggaw kraam ümber ollema, mis rabba põll emist kelab kaugele minnemast.  Nisuggusis asjus ei peaks meie rahwas,  kes jo aitummal! totraks ep olle lodud, ennast ka mitte seks üllesnäitama. Jälle peaksid,  nago üllemal nimmetud, perre- ja wallawannemad  ikka ilma sündimata isse silmad lahti Leggema ja ärranaggema, mis tarwis on. Kahjo eest hoida on kergem, kui kahjo parrandada,  ja kahjo marsi parrandada jälle parrem, kui sureks minna lasta. Nõnda ka metsa- ja rabbapõllemisega: on nad sureks läinud, siis on isseärranis rabbapõllemises kõik abbi ilmasjata. Meie olleme siin paljuks rumi meil on >— kõige tutwamaid asjo nimmetanud; teadwad innimesed isse meel ennam, kuida metsapõllemine wõib tulla, noh, siis hoidko selle eest; tännawo on need kahjud muidogi saggedad kül. Ommalt maalt. Tartust. Innimeste uppumist on meie linnas wimastel päiwil tihti kuulda olnud, kord isse ojumises, kord hobbusid ojutades, 2 —3 näddala  sees 4—5 innimest! Wiljasagi ja külmi polest saab luggu tännawo meie Vallimaal ennam ehk wahhem  iggal pool iihhesuggune ollema. Mis talwewilja  polest sadakse on kül hea ja raskem kui enne nähtud, agga kassin. Kus kõrs korda lähhäb, seal on ka terra ja ennam terra, kui muil aastail, agga üksi seal, kus mullu manna seemnega ja warremalt mahha tehti, se on enne 20. Augusti; muial on ni waene, et kui seme mahha saab ja kõht mönni kord täis, siis on ka rõmopäwad mödas ja leib otsas! Suiwilja parrast  ei olle mitme põllo peal tarwis sirpi egga wikkatit kätte wõttagi, sest seal põlle nita egga toikada. Tännawo saab meid paljo ollema, kelll muud nõu ülle ei jä, kui ni mastomeelt  kui se mitme targale" on kui lummala  armo peale lota. Lastel on se kerge, agga orjadel raske ... Külwi teggemifega,  arwab üks wanna põllomees; ei peaks tännawo kegi liig mttuline ollema, olgo siis 39 34. Augusti k. p. wahhel, nmido woiks rukki-ussi läbbi mõnned Põllud kahhe korrast külwi tarwitada. Katseks, kas rukkims põldus on ehk mitte, kaewago põllomees õhto omma külwipõllo peale mõnned 1 j alla süggawad augud,  mis, kui woimalik, alt weel wähhe laiemad kui pealt, et öse sisselangenud ussid järso seinadest  wälja ei sa ronnitud. On neid rohkeste aukus leida, siis ärgo rutta go külwiga. - Perno makonnast. Kõhhotõbbi olla seal pool ikka alles möllamas, nõnda et mõnnes kihhelk. 20 —3O surnut näddalas maetakse, ja mitmes tallus weel waewalt üksainus innimene jallal. Audro mõisa kärner pannud omma kolm last korraga hauda ja läinud mõnne päwa parrast  isse ka järrele! Ka Perno linnas peab kõhhotõbbi wägga paljo innimesi hauda saatma. Pühhapääw, 4. Aug. on seal Eesti kirrikus 62, Saksa kirrikus 15 ja Wenne kirrikus  12 surnut maetud! Se wõib jubba kõige kergemeelsema innimese nattuke mõtlema panna: 89 Pusärki ühhe näddala sees! - seddasamma  kurwa luggn kuleme ka Wändrast. Kõhhotõbbi  tahhab kõhtost wähhendada, et tännawune  saak nende täitmiseks kasfin on. Seddasamma  arm asid ka mõnned takka Perno mehhed, kedda siin sealt poolt kõhhotõwwe pärrast küssiti. „Surrewad ka, mis surrewad," kostsid mehhed, „wõi nende pudu on. Täunawo muidogi leib kassin, parrem kui neid wähhemaks saab, et wiljawak ni ullearro kalliks ei lähhä." Noh, need mehhed ütlesid ka, mis ommast melest armusid  õige ollewad, ehk kül mõistlik ja härritud  innimene ial nõnda ei rägi. Uppumise surma on tänuawo paljo saggedam kuulda, kui wessisel suwwel, kus innimesed  ni tihti mees ei käi egga ni pallawÄt sisse ei lähhä. Pernus läksid 2 Arre walla meest 3. Aug. jõe äre hobbust jootma, tahtsid ka wankre koddaraid kasta, aeasid sisse, kallas olli järsk, kaddusid mehhed ja hobbune. Üks wahwa Lauga mees, luhhan Neinhold, tõi kül teise mehhe weel jõe põhjast wälja, agga teine uppus ärra. Kaks kohmetand kallameest wahtisid kül kalda peal, agga neist ep olnud suurt abbi. Au nende meestele, kes liggimise häddas omma hädda peale ei wata! Kui nem- 259