Tallinnast. Tallinna kubbermangus on ülleültse 16,827 tallokohta.  Neist ollid minnewa Jürripäwal rahharendi peal 7,676 tallo, teo-orjusse peal 8,792 tallo, tühjad ehk ilma perremehheta 176 tallo (miksparrast?) ja Wormsi sare peal 195 tallo,. kelle asjad weel taieste selletud ei olnud. Koddapoliko, pobbeliko ehk popsi kohtasi olli seal 11,279 ja neist mitte ennam kui 796 rahharendi peal, teised peawad alles  orjama. Järwama serwast. sWee ' ..Armas Postimees! Sa käid ka pikkemalt ja laiemalt umber, sellepärrast tahtsin sind palluda,  järreltullewat luggu omma pauna pista, et mönni Eestimees, kel wettest ja jöggedest isseärranis tännawo talwel ülle käimist  on, wöiks nähha, kui pea nisugguse kohtade  peal õnnetus wöib juhtuda. 19. Neäri ku päwal tulli Köo-walla mees, nimmega Pillo Hans, Rapla ladalt, kus nõukas mees ommale ühhe hea hobbuse olli ostnud; agga et maanteed paljad ja sel päwal kange torm ja wihma saddo olli, olli mees nöuuks wötnud mõda metsa teed, mis ülle Laupa Zändja-weski lähhäb, omma põle taggasi minna.  Nimmetud päwal enne lõunat jõuab mees omma kahhe hobbusega, koddune hobbune kresla ees ja ostetud täk kresla tagga ohhelikkuga kinni, Zändja-weski alla jõe kaldasse, agga ei sanud mitme päwase süsta ilma egga wihma sajo pärrast, mis wet kõrgeks tõstis ja jögge tükkati lahti wöttis, jeäst ennam ülle, waid piddi ülle weski tammi, kus agga wiis ja kuus palki körwo peal ja enne süggise ja kewwade  ka ülle käidi, katsuma ülle jõe minna. Hans tulli kresla pealt mahha, wöttis ohjad kätte ja hakkas ülle tammi minnema. Kui wiimse liasilma kohta sai, hakkas ostetud hobbune,  mis kresla tagga kinni, kohkuma ja et palgid jeätand, libbises ülle palkide sisse. Kukkumisse  peal läks ohhelik mehhe ölla tahha ja weddas mehhe nendasammoti alla, kus wessi kangeste jooksis, jeä tükkid keerlesid ja jöggi Lsse omma 19 jalga süggaw on. Teine hobbune,  mis kresla ees olli, ei jõudnud kukkund hoost üllewel hoida; rammo lõppes ärra ja nenda ollid keik kolm ühhe korraga kaddund. Möldri naesterahwas, kes õnnetust näggi, hakkas  kül kohhe appi hüüdma; agga et sel päwal  weskil rahwast ep olnud ja mölder isse ka maeast peale sadda sammo emale olli läinud,  ei sanud ni rutto abbi. Wimaks jooksis  mölder senna ja näggi agga weel ühhe hobbuse pea jeä tükkide wahhelt wälkuwad, agga meest polnud kuskil. Mölder jooksis kohhe tammi pealt alla, ronnis ühhe jeä tükki peale, mis al keerles ja otas seal, kartes et igga silmapilk wöib jeä alt katki murda, kas meest piddi naggema.  Kui nenda pissut aega olli waatnud, kerutas wessi mehhe jeä alt wälja ja juhtus mölder õnneks temma peast kinni sama ja tõmbas tedda teiste abbiga jeä peale wälja; agga et Mees jubba werend tund külma wee sees olnud, olli ta walmis surnud. Nüüd aidati ka hobbused wälja, ja siis läks õnnetusse  sönnum mõisa, mis weski jurest omma Z wersta ärra on. Raäksid wimate noordest meestest, mis Paides  röuge pannemist ja selle sarnast õppimas  ollid, noh, meil olli ka üks nisuggune noor mees seab, kedda meie herra warmalt weski jure satis. Wahhe aeal olli mölder uppund meest tuppa winud ja willase ridega hakkand öeruma, sedda möda jõudis ka mõisast  noor aadrilaskja senna ja nüüd hakkati meest keigest wäest öeruma ja anti soja teewet  ja wina sisse. Kui nenda 6 tundi tööd ollid teinud, hakkas mees ellama. Olli pari päwa weel weski jures, siis wisid ommaksed tedda ärra, olli agga wägga haige ja rammoto. Hobbustel polnud suremat wigga nahha.. Ni km ma parrast kuulsin, on Pillo Hans jälle omma endise terwise jures. Zummalaga. Laupal, sel 18. Küünla ku p. 1863. W. L." Kuramaalt. sßahwa Ülletullewa laupäwal, se on 16. Märtsil tahhaksin  ma, kui aega õlleks, hea melega Kuramale  küllasse minna. Sel päwal on seal suur kihhin ja kahhin, küssiminne jä kostminne: 77