ei tohhi tegi neist, kes luggeda ei mõista, rigi ammetnikufi  ühhes wallitseda. Neist Amerika ühhendud-rikide  kolidest olli tänna minno nõu pikkemalt  räkida. Rahwa-kolide assi ou ühhendud-rikides taieste waldade omma assi; seaduse järrel on igga malta kohhus, selle eest murretseda, et ükski koliarruline laps ilma koli öppetuseta ei ja'. Igga wald, se on 2009 künni 3000 hinge, on mitme kotikonda jautud, kellest igga ühhel (omma 150 tunni 300 hingega) üks kool üllespiddada. Kolide arm on sellepärrast wägga suur. Nõnda tulleb näituseks Nju-loorki rikls igga 300 hinge, jo Wiskonseni rikis praego igga 130 hinge kohta üks kool. K oli de-w al litsus  on wallast ennesest wallitetud wollinikude käes. kedda enuamist ühhe aasta peale wallitetakse, ja kes mu kellegi järrele ei küssi ja mu kellegi al ei seisa, kui rigi seaduste al. Nende käest lähhäb ka igga aastane arruandmine kolide üll ema zentraal-direktoriumi  kätte. Mis kolimaeade kohta üttelda tulleb, siis on neid iggas rikis mitmesuggusid. Länepoolse rikides on nad ennamist liht palkidest üllesehhitud maead, iddapoolse rikides illusad ühhekordsed,  terwed koead, kedda winamarja aiad ja liana puud sisse pirawad. Ült emad kolid on agga ennamist  kõik kolmekordsed maead ja immeliko ossamusega  kolitarwitust möda sisseseatud. Igga lapsel ou omma weikene laud ja iste. Üksiko klassides kui ka sures  wastowõtmise salis on ramatute-koggud, kaardid, globused, köiksuggused lodud asjade koggud ja ennamist  ka üks klamer. Nende asjade peale, mis jo lastele paljo römo tewad ja neid wägga ärratawad,  kull utab Nju-loorki rigi mallitsus üksi aastas 6500 dollarit ehk 8775 rubla ärra. Igga! kolil läbbikaudo peab omma ramatokoggo ollema, ja snrem hulk rikisid on selle peale rahhasnmmasid kinnitanud, kedda igga aasta üksiko koli-mallitsuste kätte sadetakse. Nju-loorki ramatokoggodes üksi on N/ü miljoni ramatut, se on läbbikaudo igga koli kohta 1300 tükki. Koolmeistrid samad seminarides  wäljakolitud. Oppetused, mis nende seminarides  antakse, on: l) Algebra, 2) Geomeetria, 3 j Heemika, 4) Astronoomia, 5) Lomo selletus, 6) Psihologia, 7) Maraalsilosoofia, 8) Histooria, 9) Koolitamise kunst, n. n. e. - Külla koli de ilmlikud oppetused on: Luggemine, kirjutamine, arwamine; siis geograafia, kelle öppetuse peale isseärranis  suurt tahtjust pannakse; geomeetria ja jonitamine,  isseärranis se jaggo, mis maamöetmise ja maea ehhitamise kunsti jures tarmis lähhäb; pölloharrimine, tähtede tundmine, rigi seadused ja mallitsus, ja mu st ka. Emmakele öppetuse polest tehhakse meel rohkem, kui Saksama rahma kolides. Isseärranis wadataise selle et laps omma mõttid korda möda ja mönnusal wistl ülles wöib kirjutada. Agga sest ei olle meel kül. Igga kolilaps  peab omma mõttid ühhe nimmetud asja ülle ka susönnaga mõistma üllesarrutada ja nende eest awwaliko waidlemistes seista. Nende küllakolides käib igga laps läbbikaudo, ta olgo rikkas ehk waene, ommast B'"ast künni 15. ja 16. aastani. Sellepärrast ei prügi meie ka suggugi immeks panna,  kui kuleme, et suur jaggo kuulsaid mehhi, kes selle sure rigi ülle enne wallitsenud ja meelgi wallitsewad  (uago kulus Linkoln ja praegune präsident  Johnson, kes enne rätsep olnud,) muud koliöppetust ei õlle sanud, kui nende rahwakolides. Jsseärranis tähtsaks peetakse nende kolides luggemise  öppetust. Lapsed peawad seal ni kaugele sama, et neil kõik wöimalik on luggeda, ja et nad ka kõik möistawad, mis nad loewad. Amerika ühhendud  -rikldes tulleb igga perrekonna peale rohkem  kui üks zeitungi piddaja. Neik on aealehtesid, mis igga pääw wäljatullewad ja kellest 196,666 tükki, ja näddalalehtesid, kellest tükki'trükkitatse. Sellepärrast ei olle ka immeks panna, et seal igga kingsep ja rätsep rohkem politika asjust teab, kui meie jures mönni kõrge ammetnik. Amerikas loeb igga mees; luggemine on üks tük temma iggapäwasest  leiwast. Koli de üllespiddamise kullo kannab ennamist igga wald isse. Maksud jautakse seddamöda ärra, kuidas igga perremehhe krundi surus on. Kegi ei panne seal nende maksude  wasto, maid annab hea melega. Midda rohkem  harritud üks rahwas, sedda rohkem saab ta ka sest arro, kui suur kasso lemmale omma harritud olleko kannist korrast iggapiddi wälja kaSwab. Sedda surema rõmoga on ta siis ka malmis, selle asja heaks middagi ohwerdama, sest. ta teab, et need anded ni hästi kõige rahwale kui ka igga üksiko liikmele saddakordset wilja towad. . Agga midda rummalam rahwas, sedda missam ja tüngsam kolide eest middagi kullutama. Temma sassis mõtted ei anna jo meel koli kassust arru sada, sepärrast oigab ja äggab ta, nago märimata rattas, kui kolide heaks middagi peab ohwerdama, ja sowiks neid parrem soo ja rabba tahha. Kus tössine waesus äggama panneb, sest ei rägi meie; agga rummalus ei olle jo meel ihhulik waesus, ehk kül tihti selle juur. Sahhärdused agga, kui üllemal könneldud, on rahwa-kolid ühhendud-rikides. Sesuggune rahwas teab ja wöib siis ka middagi, ning se awwaldab ennast Amerika rahwa ellus igga pääw ja igga piddi. Meie ruum ja lubba ei kanna, sest kõigist siin räkida. Nipaljo agga peame meel löppetuseks ütlema: Kus rahwas isse sel wisil omma waimo harrimise  eest hoolt kannab, seal ellab üks tössine wabba rahwas; kus sedda agga ei olle, seal saab wäggiwald perremees ollema ja rahwa waim ikka pärrisorja waimuks jäma! Rummalus peab ikka tarkust ja waesus rikkust orjama, agga kegi ei wöi meid sundida rummalad ja waesed ollema, kui rahwas isse üks kord mõistaks wanna tuhka 242