on sealt 12 söalaewa lubbatud. Serbinis walmistakse nisamma holega ja lubbatakse km näddala aea sees kaks tuhhat hobbust anda. Kui se tossi, et Egiptusse witse kunmngas  sepärrast omma söawäed Kandia sarelt ärrakutsunud, et Sultan temma palwet, Kristlastele  priust lubbada, põlle kuulda wötnud, siis ei woi meie kül ennam kaksipiddi möttelda,  et nende wahhel pea tulli saab lahti minnema.  Epirus ja Thesfalinis kaswab mässaminne  jöudo. Ztalia wallitsus läkkitab uks ossa omma merre wägge admirali Ribotti  al hommiko pole made wahhe merresse. Peab isse teadma mikspärrast. Noh, mis kuleme siis Inglismaalt? On asjad seal hästi? Ota senni! Jrima mässajatest  on kül rahho; need on soutumata kaddund,  agga sedda ennam teeb nüüd to- ja leiwa-pudus kärra. Ehk kül helde süddamega innimessed omma su - täied poleks jaggawad, agga se ei jõua weel keigide köhhud täita. Kül katsub ka rigiwallitsus ommalt poolt tehha,  mis ial woimalik, ommetige on kissendaminne  suur sest neid on paljo, kes sada tahtwad  ja andjaid on pissut. Rahwas on rahhoto  ja mässamas. Immelik on se kül, seal aidata, kus middagi käes põlle. Eks hüppame nüüd korra ka ülle merre Amerikamale, agga mis kuleme seal? jälle middagi head! Seal on, kui tuul pissut puhhuma  hakkab, jälle pahha haiso tunda tahtwad wäggise tüllisse minna. Noh, tulle Jummal appi! mis on seal siis jälle wigga? Jah! mis seal wigga on? Wigga põlle kuigi suur, agga ommetige on harjad punnaseks  läinud. Üks präsidenl öölnud teisele ühhe pissukesse pahha sönna ja sest olnud küllalt; põlle teist ennam tarwis. Kaddedus on iggas paikas, kus Adama lapsed ellawad, kui wanna koddo ellajas, mis sedda ei salli, kui teisel middagi on, kust ta nattuke kasso saab ja sesamma on ka nende wahhel. Kolumbias on kenna kauba aeamisse koht ja se torkida Põhja Amerika rahwale wägga wallusaste silma, nad sowida sedda enneste kätte ja sestsammast  olla küllalt sanud, wihha waeno ärritada.  Küllab same nähha, mis sest wimaks wälja tulleb?! Kas hakkab tulli tõeste pöllema,  woi lämmatakse weel enne hakkatust ärra. 49 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Loreuzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 7. Februar 1867. Teadaandmissed. Perno rae-kohhus annab keige nende Perno hinge kirjas seisawa meestele, kes linnast wäljas  ellawad ja kelle eest 19. Januaril on nummert wöetud, teada, et nemmad keige hiljemast 14. Webruari ku päwani Perno pea-rahha kohto ette peawad tullema; jättab kegi sedda teggemata, langeb selle trahwi alla, mis nekrudi seädusses nende p olest kinnitud, kes ennast körwale hoidwad. Siin antakse ka nende nimmed ja liso nummer teada. Tenijate okladist: Peter. Prokosjew Kurnossow . . 1. Jurri, Jani p. Täets .... Jaan Mannere ...... 4. Tömeeste okla dist: Peter Heinrich Albrecht ... „ 1. Jwan Jimofejew Sikoff ... » 2. Ludwig Albrecht 4. Jurri Blumenwelt 5. Georg Eduard Toffer .... „ 6. Hans Gustawi p. Jakobson . . „ 7. Heinrich, Jurri p. Simonson . . „ 9. Fedor Tomson . . . ... . ..Ii). Heinrich, Friedrichi p. Meybaum . „ 11. Pernus, rae-koea peal 14. Januaril 1867. Perno rae-kohto nimmel: Justits-pürjermeister Fr. Rambach. M 99. Sekkertär Schmid. i. Keige kõrgemalt seatud Liwima statisti komite  läbbi antud kässo järrele on Liwimaal iggas linnas üks isseärralik rahwa ülle luggeminne,  mis mitmesugguste teaduste parrast tarwis ja 2. Märtsi ku päwa peale seatud, mis parrast ka meie linnas üks kommisston assutud. Peale selle, et se kommisston omma tööd on allustanud, kutsub temma keiki linna koddanikusi ja kes siin ellawad õige rohkeste kokko, hea mele polest selle kommissionile abbiks  olla, sedda tööd ruttust eddasi aidata ja