ja taita kästud, taieste saaks täidetud, egga sedda koggoniste ennam ei saaks ollema, et jälle kaebtussi kuulda õlleks, mis ülle kohtud, issiennese wastamisse pärrast, holega peawad walwama. Peterburgist. sMerri tahtis Selle ku 1. päwast sadik olla merri Peterburgi ja Kronstatti wahhel nipaljo jubba jeäst puhhas, et laewad woiwad käima hakkata. sLiig j ominnes Peterburgist kirjutakse  : ..Jggast rigi jaust tullewad meile need kurwad sönnumed, et liig jominne, issiärranis allama suggu rahwa keskes wägga kaswada ja rahwas koggoniste raiskus olla, mis rigi wallitsust wägga kurwastanud, ning olla sepärrast  sedda nõu wötnud, ühhel kombel sedda  pahha tobbe rahwa seast kautada, ning sepärrast üht kommissioni seadnud, kelle holeks  se antud, sedda järrele möttelda ja wälja arwata, kuida assi kelge parremast peaks sündima,  et rahwas jälle parranduv saaks. Nad olla jubba paar korda nöupiddamissel koos olnud, agga weel mitte sedda õiget ja parrajat  nõu leidnud; sepärrast peame weel nattukest  otama, künni sest eddasi woime könneleda. Annaks Jummal, et se hea assi pea woiks tulla, ehk same ka omma jodikutele nende többe  wasto rohto, et ilma sure waewata omma hirmust lakkumist mahha jättawad ja kui ristiinnimessed  ellama hakkawad! Kronfiattist. sKäsk Sealt seitung konneleb, et neile söa-laewadele, mis seal talli korteris ollid, käsk katte antud, ni pea, kui merri j east puhhas ja nad wälja woiwad minna, iggaüks omma nimmetud kohta  peab minnema. 30 neist jäwad Kronstatti  reidi peale ja sawad senna nenda seatud, et need söa-laewad, kellega õnnis Suurwürst wäljamaalt tuakse, nende wahhelt läbbi lähhab ja nemmad tedda seal keiserlikko auga wasto wöttawad; kuhhu nad parrast lähhäwad, sedda käöko sawad hiljemalt., Kownust. Sedda mõistab  se ja teine, mis wigga se ommetige peaks ollema, et nüüd ni paljo tullekahjusi on; mitte  üht näddalat ei lähhä ennam möda, kus seitungid neist ei könnele. On rahwas issi ni holetumad tullega ümberkäima, woi on innimessed  ni üllekätte, teiste maeasid pöllema sütamas. Seal on 21. Aprillil osi tulli lahti peasenud ja hulk maeasid tuhha unnikuks teinud,  et kül kustutajad mässimata ammetis ollid,  põlle se middagi aidanud. Kahjo arwatakse  150 tuhhat höbbe rubla suur ollewad. Mitte ükspäinist Kownust ei tulle need kurwad  sönnumed, et tulli ni suurt kahjo teinud, waid Wilna kubbermangus on sesamma õnnetus  olnud. Pissukesses Radeshkowitshi linnas  pöllenud kolme tunniga 55 maea ärra, kus keik sisse janud, mis maea rahwal ka ommaks  warraks nimmetada olnud. Otse nendasammoti  pöllenud ka Radomi kubbermangus  üks pissukenne lin pea soutumaks ärra. Monned maead, mis nattuke emal körwas seisnud,  janud järrele. Pool kirrikut pöllenud ka ärra, agga pool jänud seisma. Tulli ei tunne nalja, saab ta kord wihhaseks, siis sööb ta ilma hallastaniatta keik ärra, mis agga ees; sepärrast on wägga tarwis, allati ta ülle walwada ja wägga tuggewa tangide wahhel kinni piddada. Ta seisab kül wee wallitsusse  al, kui sedda õigel aeal ja sündsal wisil  prugitakse, agga on ta laiale laggunud, ei kustu ta enne, kui ennam middagi ees wötta  põlle. Samarast. sAbbi hädda Et Samara rahwas minnewa aastase wilja ikkaldusse  labbi sure hädda sisse ollid sattunud, sest olleme omma! aeal könnelenud; tänna tahhame  pari sönnaga sedda öölda, kuida nad omma ütlematta sure hädda sees abbi sanud. Sealt kindral kubberneri herra on sedda põhjatumat  nälja hädda rigi ministrile selgeste teada annud, kes sedda jälle meie armolisse Keisre Herrale otse nenda olla könnelenud,  kuida luggu seal olnud. Keisre Herr°a südda on seläbbi wägga ligutud sanud sest üks rigi Jssa ei woi sedda sallida, et ta lapsed nälga peawad tundma, andis käsko neile wilja ja rahha laenata, et tullewase lei- 163