läbbi otsego isseärranis linnaks linna sees, kuhho eunam rahwast kokkotulleb, kui mõnnes saksa „rikis." ülleültse on. Seal sawad kõiksuggused tembud, kunstid ja naljad tehtud. Nago iggal pool, sawad ka seal, kes silmad ei mõista hammaste  wahhel piddada, wahhel sekka ka hästi petta ja pikkapöidlamehhed ei panne ka mitte kassi rüppe, waid lassewad neid tihti teiste taskus  käia, mitte külma parrast; pikkad näppud on ikka piggised, kuhho wöerad asjad külge hakkawad.  Minnewa kord olli seal üks koerahammas,  kes ilma kulluta mõistis rahha tenida. Ta panni onuna laudpodi peale sure lippo Messe selle pealkirjaga: „Siin wõib 5 kopp. eest keiserlikko talwelossi La Pärris sumsses nähha sada." Agga mis ta näitas? Temma podil olli pissuke akken sees', sealt läbbi näitas ta keiserlikko lossi 5 kopp. eest, mis wäljapool podit  iggamees mõllema silmaga ilma hinnata wõis wadata. Ja ommeti olli neid küllalt, kes omma 5 kopp. temma kätte wisid. Millal mailm narridest  ial tühjaks saab l Neljas teatres mängiti Z kord päwas ja rahwas käis tuhhande wisi sisse ja wälja. Et nisugguel rõmo- ja piddopSiwil  napsimüatel narrnd kaela ei jä, on muidogi  teada! Lust otsib lusti, ja winaklasis arwawad  nwnned sedda leidwad. Sedda ei sünni üksi Peterburgi wõinäddalal. sKreeklaste abbi.j Meie fteame jo, et Wennerahwas Kandia saarlastele, kes Türgi wasto sõddiwad, paljo rahha kokko panueb. Wenne sadik on 1. Webr. Ateni linnas ühhekorraga  70,000 rubl. Kandia komilee kätte annud, mis Peterburgis ühhe sure pallipiddo peal kokko ollid tulnud. Peale selle on weel paljo rahha abbi söddijatele korjatud. Nisbni-NoWgorodist. Seal olla nüüd alles wälja tulnud, et krono aitadest aeg aealt 11/2 miljoni puda sola ja 100,000 pud. rauda olla ärrawarrastud. Kes wargad peaksid ollema, ei tea meie weel üttelda, enne kui kuulda same. KsmomoaÜ. sW annad seisusse õigussed  ja wollid on wissad su rrema.s Mis mõnne inmmcste seltsidel kaua aega, vlgv õigusega ehk õiguseta, käes olnud, ei tahha mm- mad ni hõlpsaste ärm anda. Hiljuti teggid Peterburgi kubberm., parrast Kasani kubberm. mõisnikkud middagi mis krono melepärrast ei wöinund olla, ja nüüd kulukse Somemaalt seddasamma.  Seal olli rigi wallitsus parlamendile ettepannud, mitmed wannad roostetanud seisusse õigussed ärrakautada, mis Parrast 11. Webr. nõupeti. Mõisnikude wollikirjast, mis aastal 1723 antud, piddi K. 6 ärrakustud sama ja selle assemele uendud õigus pandama. , Ota senni, nemmad ei wõtnud sedda mitte wasto ja tahtsid wanna jure jäda wanna olli nende seisussele parrem. Mis wallitsus selle tõrkumisse  peale saab ütlema, et tea meie weel. Wöeralt maalt Ringwatminne. Berlinis on põhjapoolne saksa parlament ikka alles sellega waidlemaS, kuida ja mis nori järrele omma asjo selle parlamendi  aeal peab tallitama, et kõik ruttu ja mõnnusast  eddasi lähhäks. Kui sured ja kui perrekad parlamendi  liikmete esseärralikkud ühhemelelissed seltsid  nende seas sawad ollema, ei olle weel selgeste  teada. Wanna ja uemelelissed suremad seltsid teineteise wasto, on tuttaw assi, agga kumb surem ja tuggewam saab ollema, tulleb sest, kuida wähhemad seltsid, kes muist sedda, muist teist, ühhe ehk teise Pole sawad hoidma. Neljast lõunapoolsest rigist (Baden, Baieru, Darmstadt, Würtenberg) peab Vadima kõige ennam põhja rigikoggo pole hoidma. Vadima  olli ka minnewa sui kõige wissam Preisiga sõdda hakkama, ja piddi sedda teiste sundimisse järrele parrast wäggise teggema, olli agga ka essimenue sõariisto käest mahha pannema, kui ilmsiks tulli, et ui hästi Austria, kui mu lõunapoolse  Sakslaste assi Preisi wasto middagi ei awwitanud. Vadima ei olnud ka mitte, nago Vairima, sõaaeal Prantsusse käest abbi kerjamas käinud. Nüüd on kül Bairil ue ministri labbi nemad mõtted, agga sure hulga suurde süddames on waen Preisi wasto weel suur küllalt, et alles  teadmatta on, kas uus minister, kes Preisi Pole hoiab, kaua ammetisse jääb. Kunningas isse on alles noor ja nüüd weel pulma mõtted süddames. Türgima, mis saab sellega? Prantsns ja 78