head näewad. Püüdkem ennast iggapiddi üllekohto  ja Eestinimme teotusse eest hoida. Uhte ei jätta lummal mitte nuhtlematta ja teist innimessed  mitte laitmatta. Wimaks seuksin ma sedda asja isseärranis koolmeistride süddame peale. Nende põld hea seemnele on alles pehme ja suurde ohhakatest  lagge, külwago nemmad truiste ja holega, et mu wäljasdiddise harrimisse jures laste s üd d a ja meel mitte harrimatta ei jä. Selle hea tö alibiks  sowiksiu ma igga koolmeistri ja lapse kätte üht weikest ramatut, nago hiljuti Rigas saksakele  ja lättikele trükkiti, nimmega „Lomade sõbber." Sesuggust õlleks koddo ia kolis meletulletusseks  ja õppetusseks wägga tarwis. (Õnneks  kuleme praego, et nisuggust ka eestikele jubba kirjutakse.) Olgo sest tännaseks kül, mu! põlle ennam rumi. Agga hellisego ka Eesti rahwal igga Pääw kõrwus: Kes loma waewab hea melega, Se rummalust ja kurjust näitab sellega. Ommalt maalt. Tartust. mi nüüdjubba  mõnda aega meie linna wannematel juttuks ja nõupiddamisseks on, hakkatakse neste jälle kõnnelema ja lodetakse asjast sel süggisel wimaks ommeti middagi samad. Selle tarwis on üks kommission seatud, kes asja holega peab läbbi katsuma. Naekohto Polest on komnnssionile 4 uut liget jure lissatud. Sure kilde Poolt endine raeherra P. H. Walter ja kaupmees F. Knochenstiern  ja weike kilde poolt mamõetjaßech ja rätsepmeister Thomson. Wägga hea õlleks, kui nende juttud pea kokkosünnikfid. Pernust. Mis wiin teinud.j Neljapääw,  7. Oktobril said 2 sõbra, teine linnast, teine maalt, Nmgajõe kõrtsis kokko, ja et ma sõbral 5 topi wina kasas olli, hakkasid mehhed tubliste maitsma, künni mõllemad sirgo jäid. Selle peale sadeti linnasõbber, nimmega H. Prawon, toast wälja, et koeo lähhäks, ja maalt sõbber Puhkas hommikuni. Hobbuse olli poepois  howi pannud. Mis sündis teisel hommikul?  H. Prawon leiti kõrtsi treppi peal maas, sinnine nago jõhwikas ja surnud! Sealt widi tedda seddamaid Pulwärki. Se mehhike olnud jubba ammo pool allasti ja nälgas kõrtsist kõrtsi hulkumas, künni nüüd sähhärduse surma sanud! lummal parrako, pahhast külwist ei wõi head leikust tulla. Perno makonnaft. sWändra wabrik.j Meie maal ei olle weel ammo ni paljo wabrikuid,  et neist jubba mõnned sellepärrast seisma peaksid jama ja hulk innimessi ommast leiwast lahti sama; isseärranis halle on luggu siis, kui üks wabrik, mis omma poolteist innimesse igga ühte järgi on hüüdnud, nago Wändra klaaswabrik, piddi ärrakustuma. Ja ommeti olli nimmetud wabrikoga tännawo kewwade nenda. Mõisa pärrisherra ja wabrikoherra juttud  ei sündinud metsa hinna Pärrast ennam kokko, kaup jäi katki ja wabrik seisma. Muidogi  olli nüüd wabrikantide ja mu töinnimeste tenistus ja leib seal paikus lõpnud ja se olli kurw luggu, isseärranis neil, kel suur perre tagga, mitte wöimalik ep olnud, musta päwa tarwis middagi taggawarraks panna. Se teggi kurwa meelt. (Ärgo pango sedda omma koddust asja kegi pahhaks. Wändra koggodusses on „Eesti Postimehhe" kirjutaja emma lummal kinnitago  emmakest pimmedal ello õhtul! tedda essimest korda põlwe peale tõstnud , mähkinud  ja rinda suhho pannud; Wändra koggodusses  on temma käkki seisnud; seal ou temma ommad essimessed eestikele sennad õppiuud, seal innimeseks kaswanud ja essimest korda laual käinud,  seal ka, ni hästi kui mõistis, tossin aastaid  koggodust teninud, 6 aastat nimmetud wabrikus lapsi juhhatanud ja keige selle aea sees Paljo ennam head maitsnud, kui ta õlleks julgenud lota, sepärrast pallun weel, ärgo pango kegi pahhaks, kui selle koggodusse kurtvad  ja rõõmsad asjad ni liggi ka lemmasse putuwad.) Sedda rõõmsam olli nüüd kuulda, et wabrik jälle ueste, ning weel kindlama põhja peal kui enne, hüüdma hakkab. Rosenberg - Graubner herrad on wabrikut keige made, 14 ruutwersta metsa ja mõnne weikese tallokohhaga ühhestükkis pärriseks ostnud. Andko lummal head õnne ja rohket tenistust, et maggo õlleks wabriko perremeestel ja maggo töinnimestel! 353