se aasta kussagi, keik puud on paljad ja nendasammoti  on ka meie kedo wilja aead pöllastamisse  wäärt paljad, sealt põlle middagit lota. Kahjo, mis tulli metsades teinud, on ka meie jures räkimata suur ja kuida kuleme on Liwimaal ühhe sure mõisa peal tulli 30 tuhhat wakkamaad, keige parremad metsa ärrapölletanud.  Ennamiste arwatakse metsa pöllemist  pahha innimeste tööks, kelle süddames se nurjato wanna sönna healt teeb: ..kellest mul kasso põlle, sest saab sulle kahjo tullema." TsllittnM» sMinistre  Kronomöisade  üllem wallitseja minister on selle peale, et üht saksa-kele palwe kirja olli sanud, sedda Balti kubbermangude kindralkubberneri herrale teada annud, et eddespiddi keik palwe kirjad, mis wöeras keles krono-möisade ülle wallitsewa ministeriumi kätte sadetakse, tähhelpannemata  ja kuulmata jäwad. Kindralkubberneri  herra nöutamisse peale annab Eestima  kubbermango wallitsus sedda Eestima kubbermango seitungi läbbi keigile teada ja täita, kellest ka meie siin omma ossa woime wötta. sWälja rändajate  kirjutakse  Tallinna seitungis: „Estima kubberneri herra nöutamisse peale antakse Eestima kubbermango  seitungi läbbi keigile, agga issiärranis  neile, kellesse se putub, teada, et kõhtude kätte ni rohkes te palwe kirjasid iggast rigi jaggudest kokko tulnud, kes Kaukasusse male, Strawropoli kubbermango, assuda palluwad, ja et se koggoniste woimata/ igga ühhe palwet  kuulda wötta ning nende tahtmist täita. Rigi seestpolise asjade talli taj'a ministre nöutamisse  peale, teeb Eestima kubberneri herra, igga makonna ja kohhaliste kõhtudele kuhhuseks,  kui kegi nende makonnast, olgo nälja ehk mönne mu asja parrast tahhab wälja minna, neile teada anda 1) et kui nemmad keiserlike kõrgusele, Suurwürstile, Kaukasta ma wallitsejale üht palwe kirja sata tahtwad, et senna assuda sowiwad, siis peab se seädusse  järrele kohhase kohto läbbi senna sadetud  sama, mis siis jälle, kui wastus taggasi tulnud, neile teada antakse; agga ommast peast, ilma kõhtude teadmata ei tohhi kegi ommast kohhast ennast ligutada, weel wähhem naese ja lastega, enne kui kohto läbbi teada antud, kuhhu ja mis sugguste tingimistega senna woiwad assuda. 2) Ei tohhi kohtud sedda mitte lubbada, et siit ma rahwas, ilma, et teaksid kuhhu lahmad ja kus neid wastowöetakse,  ommast ellokohhast ärralähhäwad ja samad  ksik need, kes kergemelelissel kombel omma  warra ärra pillawad, ilma, et teaksid kas teises kohtas kohta leidwad, woi mitte ja kas krono põiest assutamisseks aidatud samad, ehk kas neil sedda ommetige lota õlleks, keik sedda kahjo ja hädda, mis nad sel kombel enneste peale saatwad, issi omma süüks wötma. ' Moskwast. sWals-passi Kuida Moskwa seitung könneleb, on hiljoti sealt terwe seltskond, wals passi teggijad, kes enne Sergiewskis omma tööd teinud, agga et ammet seal pissut kasso saatnud, sepärrast surema linna sisse tulnud, kus tenistus rohkem  õlleks, kinni woetud. Omma pettusse to . kuntori, ollid nad -.Shitrow-Rünoki" turro peale, kus keik tömehhed, mis Lal tarkvis, palgatakse  ja kauba teggemisse jures kohhe 3 künni 5 rubla käerahha antakse, ülles lönud. Sedda käerahha pühkis passi andja seltskond omma tasko ja kaddus sealt turro pealt kui tinna tuhka. Üks neist olli pitsati perremees, passile pitsati alla panni ja sai tenitud rahhast teistega ühhe suruse ossa, mis agga teised parrast  temma pissukesse tö eest ennam ei tahtnud  anda. Et ta agga heaga pitsatit käest ärra ei tahtnud anda, sepärrast piddasid teist nöu, kuida sedda ilma sure tüllita woiwad sada. Nad olla tedda metsa ahwaldanud, seal temmale otsa kõpsinud ja siis petsatit taskust  ärrawötnud. Nüüd lootsid asjad keik hästi ollewad ja eddespiddi sissetullew rahha nende ommaks jäwad; agga ollid seal jures unnustanud, et Jummalal ka senna jure middagi  ütlemist ja et temma nende kurja tööd pealt watas ja sedda nenda ei woinud jätta. Pitsati perremehhel, kes nüüd ennesel ennam rägitud ei sanud, olli üks armoke, kes sedda asja keik selgeste teadis ja selle seltskonna käest mõnda olli warrastanud, andis asja ülles  ja nenda tulli se kurri pimmedusse tö walguse ette. 296