ja kibbowitso kannab; ma arwan ennast ka nattuke teadwad, kust Eestirahwa king on piggistanud ehk weel piggistab; ma arwan ennast ka nattuke teadwad, mis nende hinge ja ihho rahhuks tarwis õlleks, agga need asjad  ei lasse ennast ülle pölwe murda, sest Ükski pu ei lange- ühhe hobiga egga kaswa ühhe päwaga. Agga lubbage mind ommeti küssida, mis head need on sanud, kes hõlmad wö alla pistnud, Krimmi, Samara ehk senna ja teisele rändanud? Kui süddamest sowikfm ma, et nad kohhegil onne olleksid tagga sanud  ehk eest leidnud, agga walle! wihma käest tilkuwa räästa alla, muud middagi. Ma põlle kül isse Krimmis käinud egga mul põlle ka lusti weel Home senna minna, agga piddage  kinni, ma tahhan teile ommeti middagi Krimmi Eestlastest könneleda, mis üks meie usso öppetaja, nimmega Walker, hiljuti Peterburgi  linna olli kirjutanud. Temma ütleb nenda: ..Minna sain Peterburgi piiskoppikohto polest  kasko, neste assunud Eestlasi Krimmis omma ammeti polest watamas käia. Minna ei tunnud neid egga nende assutusse paikasi, sepärrast läksin esmalt Neüsatsi Sakslaste koloniisse  (assutusse paika) kelle öppetaja Keüchel  sennamale Eestlaste keige häddalissemid kirriko tarwidussi olli tallitanud ja neid iggal  pool isse watamas käinud. Temma teadis  mul keigeparremat nõu anda. «Eestlaste hulk, kes Krimmi rändanud, kui ka küllade hulk, kus sees nad nüüd ellawad, on hopis surem, kui mönni arwab. Essimenne  Eestikülla, kus ma käisin, olli Samruk,  öhto pool poolsare serwas Eüpatori makonnas,  69 wersta Neüsatsi saksa assutussest (koloniist). 6. Junil jõudsime meie, öppetaja Keüchel ja minna, Samruki küllasse. Keik rahwas,  kes meid jubba hommikust sadik ollid ostnud, tullid meile wasto ja näitsid rõõmsad ollewad. Samruk seisab jarso merrekalda peal, mis nenda wälja näitab, nago Ranna mõisa jures Tallinna lähhedal. Samruki külla rahwas  on keik ennamist Tallinna lähhedalt, Haberste,  Hargo ja Tiskeri wallast tulnud innimessed.  Neid on seal 25 suggukonda ja ellawad, nago keik Krimmi Eestlased, urtsikute sees, mis Tatterlastest mahhajäetud. Agga need on parrako willetsad urtsikud (oMid) lambi mättaskattustega, ja külla otsata laggendiko  peal, kus silm kuskil haljast puoksa ei näe. Kui merri ja mönned kaljud lasihedal ei olleksid, näitaks keik paik nago surnud ollewad.  Külla wäljad, ehk kül rohkeste wihma  olli saddanud, näitsid ni willetsad ja köhwetand  wälja, kui minno silmad enne ep olle näinud. „Meie wastowötmisseks olli küllasultsi (ehk küllawannema) maea walmistud, sest keige Krimmi Eestlaste küllawallitsussed on saksa assujate järvele seatud, mis neil omma koddomail  tundmatta assi olli. Samruki küllasultsi  nimme olli Hindrik Seimann ja tulli saksa rides meie ette. .Ta on enne toapois olnud ja omma herraga Prantsusse- ja Inglismaal  käinud, räkib saksa-, wenne- ja eestikeelt,  iggaühhest nattuke. Ni waene kui nende  elloasse kül olli, ütles rahwas ümberrändamissest  ommeti tüddmd ja wässind ollewad ja tahtis Samruki ellama jäda. („Kust se parrem ommeti leida on?") Ka lubbasid nemmad,  kui kolimaea peaks ehhitatama ja koolmeistrit  seatama, kolimaea ehhitusseks tööd tehha ja koolmeistridele maad anda (müidogi nisamma head kui neil ennestel on) ja parrast  ka wilja zc., kui nad isse nattuke kõssanud.  Ma katsusin nende luggejalapsed arva. Möistminne läks korda. Üht luggemisse aega piddada, ei olnud mitte wöimalik. Piddi keik ühhe päwaga tehtud sama. Selle katsumisse  ja öppetusse peale olli keik külla kokkotulnud ja kulasid waggusi pealt, andsid ka wastust, kui üht ehk teist küssisin. Teisel päwal wotsin 2 luggejalast ja 3? wanna innimest  lauale. ..Pärrast Jummala tenistust läksin ma Tomas  Lahmanni ja Hindrik Lentsmanni maeasse ja aeasin nende meestega külla asjust jutto. ..Keige pealt anti mulle teada, et walleprohwet  Leinberg (Maltswet), kes kui wöeras ja wöera nimme al Krimmis ümberhulgub, kül ka Samruki küllas käinud, agga warsi minnema sadetud ja selle keeldussega, et temma omma 324