hes nöus olnud ja nenda paawsti tahtmist möda kunninga Prantso pole hoidnud. Se assi tulli agga wälja ja piiskop pandi poleks aastaks wangi ja peab weel peale selle IWO pranki trahwi maksma. Se ei olle kül piiskoppi  egga paawsti metest hea, agga mis kehha,  kuida tö, nenda palk. Kui Jtalia minister omma kulust kirja kirjutas, kus sees paawst ja kunningas Prants omma jaggo ka said, ei wastand paawst selle peale middagi. lihhed ütlesid: „Ta ei holi sest!" Teised jälle: „Ta tunneb, et se tössi on, mis ta peab wastama!" Mitte nenda  kunningas Prants: temma on pitka ja laia kirja kirjutanud, kus sees ta jälle ueste ärraselletab,  kuida temmal üllekohhut tehtud, ta riik ja rahwas ärrawöetud, ja tedda hulkuma  aetud. Mis Neapoli rööwlid tewad', sedda  wabbandab temma keik ja ütleb, et nemmad  omma öige ja Zummalast seatud kunninga  eest olla söariistad wötnud. Need ei olla mitte rööwlid, waid öiged söamehhed, kes omma kunninga eest seista. Siiski salgab temma, et tal nende massamistega middagi teggemist  olla. Parrast sedda, kui temma Neapoli  rööwlid on puhtaks peksnud, wöttab ta nüüd Sardinia pattud ette; agga neid on temma metest ni paljo ja nad on ni öelad, et immeks on panna, kuida Wiktor Emanuelil ja keige temma sullastele tulli taewast kaela ei lange. Noh, wöib sellepärrast olla, et Zummal pattusid ennam tunneb ja ennam nendega kannatab, kui kunningas Prants. Prantfusfemaalt. Seitungi juttu  d. Se on wanna tuttaw assi, et Prantsuste  ja Inglaste juttud wägga arwa kokko sünniwad. Kui Prantsusse seitungid kirjutawad,  nende keiser olla seal ja seal olnud, rahholist  ello ellanud nago lambakarjane wains pea! just selsammal aial püüdwad Jnglisma  seitungid Napoleonist koggoni teist jutto tehha. Nad ütlewad: Keiser Napoleon on kül seal ja seal, teeb sedda ja sedda, agga La südda ja mötted on koggoni teise asja  peal. Italiama poolt ei pöra ta silma, paawsti ja Roma linna poolt ka mitte; Rei- m jöggi ja Saksams seiswad ta! järgest meleö,  hulga Prantsustsga Inglastele wöeraks minna, wöib tal ka üks armas mitte olla. Temma surem nim peab se ollema, et ta Eiropama  wannad aujärjed ue pöhja peale seädida  tahhab, se on, nisugguse pöhja peale, kuiva  temma ennese a ujärjel Prantsussemaal ja Wiktor Emanueli cmjarjel Ztaliamaat al on. Sedda peab se meest, kes paljo ei rägi, agga paljo mötleb, ööd ja päwad iggaksema, ja targad mehhed ütlewsd, et temma ei wöida teistmodi tehha; sest senni kaua kui temma aujärg teistega ühhe pöhja peal ei seisa, ei wöi ta ennast mitte teistega ühhe sarnatseks piddada; on ta agga sennamale sanud, kuhho  ta püab, siis on ta essimenne teiste seas. Et nisuggune assi, kui se temma tösstue püüdminne  peaks ollema, mitte kergelt ei iähhä, agga kergelt södda wöib tua, sepärrast on Napoleon allati söa wasto malmis. On ka tähhele panna, et just nüüd neil päiwil Prantsusse wäeüllemad üks senna, teine tenna on reisimas; agga iggaöks nisugguse kohha peale järrelwatama, kus innimeste  arwates södda enne wöiks tulla, kui tullematta  jäda, nenda kui Neapolimaal, Wenetsias, Reini jöe äres :c. Nisuggused asjad tähhendawad  middagi, agga meiesuggune ei wöi neid kohhe arrutada, ja seeb se on, mikSpärrast Prantsuste ja Inglaste seitungi juttud mitte kokko ei sünni. Uus mttwallitseja. Se on tossi, ühhest Prantsussest wöib keik sada: ühhest kirjutajast  kunningas, ja kunningadest, kui hadda  käes on, mönnikord ka kabakas. Sähhärdussed  asjad põlle Prantsuste seas mitte ennam sündimatta. Korsika sare peal ellas üks kohtokirjutaja, selle pöiast sai keiser, temma wendadest kunningad, kes pärrast keik jälle lahti said ja katsusid, kuida omma leiba leidsid,  ja keiser isse surn wangipölwes tühja sare peal. Ühhest sähhärdusest Prantsussest on nüüd jälle seitungides jutto. Löuna Amerikamaal,  öhtopool merrerandas ellab üks rahwa suggo, nimmega Araukanid, ja nende hulk arwatakse 250,000 hinge ollewad, ning se ma, kus peal nad ellawad, ööldakse 1509 ruut-pennikoormat suur ollewad. Se rahwas 302