tössine ja et temma käest ka ütlematta paljo nõutakse, agga awwalik on ka, et kelle käest paljo nõutakse ja kes ikka peab wälja jaggama,  sellel peab ka paljo ollema, agga kel paljo  peab ollema, se peab ka paljo õppima, sest wanna lõppeb, kui middagi uut jure ei tulle. Et üksi se teist öppetada woib, kes isse öppetud  on ja ka üksi nikaua tõeste kassulikkult öppetab, kui kaua ta issi hõlega öppib ja omma  tarkust suremaks tehha nõuab, ei jõua kegi walleks aeada. Oppial on terraw silm isseärranis selle peale, kas koolmeister ka tõeste sedda mõistab, mis ta öppetab ja kas ta wahhest  omma elluga sedda mahha ei kissu, mis ta öppetab; sellepärrast peab ka igga koolmeister  omma elluga omma öppetust tõendama  ja kinnitama, sest so ello möedub paljo ennam kui so paljas sönna. Et Eesti keles jubba paljo tullulikkuid ramatuid  leida, woib ka igga koolmeister neist kergeste mõnda head õppida ja ka öppetusse jures prukida, agga ärgo prukigo ta neid öppetusse  aeal, waid enne koli tünnide hakkatust. Ommetige leitakse koolmeistrid, kes ilma ramatuta  kui kammitses kanna, ei eddasi egga taggasi ei sa, kas siis õige koolmeister peab ramato naeal seisma? ehk kuidas woib üks nisuggune nõuda, et kolilapsed peawad sedda peast mõistma, mis ta isse ei jõua mõista egga õppida? Kui paljo koerust ja tühja nisugguses  kolis kolilastest sel aeal tehhakse, kui koolmeister ramatust ette loeb ja igga sönna ommale korjab, mis ta laste ette wiskab, teab nisuggune koolmeister issegi; sepärrast öppigo  ta enne koli, agga ka keik, mis ta öppetab,  ramatust pähhä ja ärgo lubbago ennesele millalgi sedda nödrust ilma enne läbbi wötmatta  ja ommas peas selgeks teggematta, laste ette astuda, olgo se ka se keige wäiksem öppetus. Põlle ka kellelgi kassulik ühhe korraga paljo ramatuid õppida ja läbbi wötta, mis jures wahhest polelikkult läbbi näppude jookseb; kassulikkum  on agga üks ja põhjani õppitud, mis siis ka igga ühhe pärris warrandus on; sest parrem on pissut ja hästi, kui paljo ja sandiste.  Sesamma sönna tõendab ennast ka koli öppetusse jures, kes paljo ja keik asjad ühhe korraga öppetada tahhab, ei sa keddagi öiete öppetud, egga jõua kaugemale kui ta on; sest lapse mõistus ei kanna keik ühhe korraga wastowötta ja seläbbi saaksid paljo asjo ta peas seggatud, waid enne peab üks assi kinnitub  ja alluseks pantud sama, kus peale teine ehhitada sünnib. Zgga öppetus mingo järk järgult pikkamessi kergemast asjast raskemale ja allustage nenda, et ta ülle lapse mõistusse ei olle; ühhestgi asjast ei tohhi enne ülle minna,  kui laps temmast selgeste põlle arru sanud,  olgo ka, et se kümme kord ette woetud saab. Keige ennamiste jä keige kauemalt essimeste  öppetuste jure, mis sa wundamendiks alla õlled pannud ja tulleta neid tihti jälle mele, kui nad ka tõeste öppitud on, agga te neid ka lapsele armsaks, et ta nende jures ärra ei tüddi. Paljo innimessi, kes omma koli asjus tõeste usstnad ollid ja kidetud said, ei mõista keigest sest middagi omma ello tarbeks  prukida; sellepärrast olgo keik koli öppetus  ello heaks öppetud, middagi ei pea kolile, waid ellule öppetud sama ja isseärranis rehkendamisse  jures, kus paljo pudust ette tulleb, nenda, et se keige parrem tahwle rehkendaja middagi peast ei jõua arwata, mis ommetige se pea assi on. Otse kui igga tö omma wisi tarwitab, aeab ka laste öppetaminne omma modo tagga, mitte iggaüks põlle koolmeister, kes issi paljo õppinud,  waid üksi se, kes ka teist öppetada mõistab. Wöera keelte sees on laiad ja pikka  d ramatud selle ülle kirjutud, kuidas lapsi peab öppetadama; meie teada puduwad Eesti keles seie aeani nisuggused, woib ka olla, ehk aeg ka neid meile saab toma. Sedda õlleks sowida, et ommetige igga koolmeister nähha saaks, kuida teised temma ammeti wennad omma lapsi öppetawad, et koolmeistrid ühhe teise jure kokko tulleksid. Kirriko öppetaja, kes maal kolide üllem, kutsub süggist poolt talwet keik koolmeistrid ühhe jure kokko, annab  neile jubba enne sest teada ja nüüd peale kokko tullemist teeb nimmetud koolmeister, kelle jures koggominne sünnib, omma lastega prowi  ja näitab sedda modo, kellega ta omma lapsi öppetab. Seal jures teeb üks ja teine 402