kelle wallitsusse a! ta allamad kas öis kasid woi ohkasid. Weimarist. Preisi kunningas olla 28. Septembril, lõuna kello ühhe aeal sealt wälja sõitnud ja otse Prankwurti läinud, kuhhu ta öseks jäoa lubbanud ja sealt tahta temma teisel hommikul Vaden-Badenisse minna. Jtaliamaalt. Millal senna male jälle rahho saab tullema, kes sedda woib ette teada; agga praego põlle sedda sealt mitte leida. 2?. Septembril olnud Walentanos lahhing, kus mönni issa poeg maggama pandud. Seal ei pea paljo sedda kohta leida ollema, kus mitte söa-riistadega ehhitud mässajaid uhhes koos leida põlleks, kes wäggise kirriko rigi pirid mahha tallata tahtwad ja sisse tungida püüdwad.  Üks sesuggune mässaminne rigi süddames,  on otse nago soja sõrme otsas, mis muido ei parrane, kui wötta sõrm otsast mahha;  nenda on ka luggu seal: enne assi parremaks  ei lähhä, kui mässajad keige omma peaperremehhega tubbadesse pannakse, kust omma  loaga ennam wälja ei pease. Üks tõug mässajaid 600 pead uhhes koos olla Weroli ümberpiranud. Jtalia rigi wallitsus  lasknud hea kord wanna Garibaldi sullasid kinni panna, agga egga sellega weel keik otsas  põlle. Mihkle ku wimaste päiwi sees olla kaunis suur rahwa hulk troppis Prantsuöse konsuli maea ette kokko tulnud, agga enne, kui seal omma tahtmist ollid kuulda, anda sanud, olla söamehhed neid laiale pillanud; sealt läinud Preisi konsuli maea ette, ja hüüdnud: „Ellago P reisima!" ..Ellago meie ühhendusse ossalik!" ..Ellago Bismark!" Sesuggused kissendamissed  ei te kül asja pahhemaks, egga rikko rahho, waid näitab agga, mis mõtted Jtalia rahwa! praego on. Prantsusse rahwa peale on nende süddamed tuld täis ja neid piggistaks nad omma peu wahhel purruks. Kui sedda ial peaks ollema, et Napoleon julgeks omma ninna nende asjade wahhele pista; siis tahtwad  näidata, et nemmad ka mehhed ommast kohhast on, kes jännese kombel lamba aewas- tanusse eest ei pöggene. Wanna panthabbe  Garibaldi olla ühhe kulutusse kirja läbbi ornma sullastele öölnud, sennist temma poea Menotti sönna kuulda, künni ta issi platsi saab astuma; katsunud korra jälle omma wangi sarelt pöggeneda, agga se põlle ta wanna mehhiksel mitte korda läinud, wöetud  kinni ja kästud taggast minna. Woib mehhikessel kül wasto meelt olla, seal töta seista, kui tööd tehha küllalt on. Inglismaalt. Zubba aastat kaks on Zrima rahwas mässamas ja se põlle üksi seal, waid ka teine pool sure Atlandi merre, mis rigi wallitsussele mõnda murret ja melepahhandust  teinud ja meelgi teeb. Ehk kül se ettewötminne, o!go temma hakkatust Jnmaalt, ehk Kanadast otsida, ommetige üks tühhi ja ilma asjata ettewötminne, mis neile ennam kahjo kui kasso sadab; on jubba ni mitto katset, mis nad mõtlemata süddame kangusses ettewötnud; tühja läinud, mitto nende peameestest,  kes kui kergemelelissed omma nõdra ussu wendade tasko peale wälja läinud, kätte sadud ja mönni neist nüüd Australiama kimmi kaewandustes peamad kannatama ja omma üllekohhut raske to a! kahhetsema, tulleb ommetige mönni kange kaelne Erini poeg omma endise unnenäggemisse peale jälle taggasi ja hakkab nago ussike omma pead soppa alt üllesaeama.  Hilja aea eest olla seal jälle üks seltskond, kes enneste kes kes wandes truust tõotanud, mässamist ailustanud, mitte, otsekui tahhaksid nad middagit wöita, waid agga rigi wallitsussele uut murret kaela missata. Se karra aeas mönne tubli mehhe pessast wälja ja söamehhed seisid kaks päwa laetud püssidega Toweris ja otasid pikki silmi mässajate  tullemist; mangi weddaminne mangi koeast kohto peale ja sealt jätte taggasi, sündis  kange ja mitme kortse wahhemeeste al. Politsei näggi tarwis ollewad, omma mehhi ka mönnes paikas nattuke tuggewama söariistadega  ehhitada ja kuida põhja poolt Inglismaalt teada antakse, põlle se ka asjata  olnud. 334