ka ühtlasse laste wannemattele ja keige koggudussele  armast manitsust ommad lapsed Issanda  kartusses kaswatada. Selle peale astus  kindral supertent altari ette, manitses nori ja wanno neid käskusid, mis praego said selletud,  holega meles piddada ja kussinaste ja puhtaste nihästi könnede kui teggude polest ellada. Õlleks kül sowida, et piiskoppi manitsus  keikide süddametes maad õlleks leidnud. Peale selle peti ka saksa kele jummalatenistust ja parrast sedda said keik küssimissed koggodusse  wöörmündri herrade ja koggodusse wannematte  käest küssitud, kus ka middagi ette ei juhtunud, kus oppetajale ja kirriko teenritele pahhandust õlleks woinud olla; keik läks wägga hästi. Loppetusseks laulsid seminari koli-lapsed mitmed laulud ja sellega olli pühhapawa  tenistus öhto kello kuus löppetud. Esmaspäwal ollid keik koolmeistrid omma kolilastega  kirrikus koos ja kui kindral supertent kirrikusse astus ning sedda salmi: ..Oh pühha waim meil tulle sa" ette ütles, mis koli lapsed  kennaste laulsid, piddas piiskop üht armast  könnet laste ja wannematte kohta. Selle peale piddi igga koolmeister omma laste käest piible luggo küssima, mis tänno Jummalale wägga heaste laks, lapsed laulsid kennaste ja said üllematte polest mitmel wisil läbbi katsutud.  Wimaks tännas piiskop koggodusse oppetajat,  koolmeistrid ja keiki koggodust, et temma seal paljo römo olla tunda sanud ja jättis neid palwe ja manitsussega Jummalaga.  Se römo pääw jäeb kauaks Wiggala  koggudussele ja nende lastele ühheks mällestusse  päwaks. J. Z. Riast. sWangi-kodda Eksid, wanna wend, ütleb mönni; kes wangi kodda lähhab lohkuma, sealt põlle jo middagi sada. Tossi, wanna wadder, agga kule kuida luggu olnud? Se olnud 23. Augustil, öse parrast kello ühteteistkümmend, olla mängid  wangi koe pörmando ülles kiskunud, muri alt augo läbbi kaewanud ja siis keik nelli meest, kes ühhe järrel kulamisse parrast kinni olnud, ärra pöggenenud ja need olla nimmelt: Parwen Wolkow, Wadei Beresnikow, Mihail Wilimonow ja üks Preislane Karl Ludwigson. Kes sedda keige parremast teadwad, kuhho külge nad läinud, on nad isse. - staens pabberite mümissesH kirjutakse  : ..Selle kulutusse järrele, mis rigi banki wallitsusse polest kulutud, on rigi seest polise teise wöido laeno pabberite müminne künni 27. Augustini lubbatud ja siis uks wahhel kinni pandud, mis agga eddespiddi wist Me lahti tehhakse. sOnneto Neljapäwal näddala  eest, 25. Augustil, hommiko kello 3 seal, olla üks laewa kaptein, kes omma meestega üht pu kuti, mis randa olli läinud, appi ruttanud,  rannast lahti peästma, surma sanud. Peale selle, kui nad kudi rannast olla lahti sanud, olla üks lahtine purri tedda ülle parda merresse wissanud ja ehk kül iggapiddi tedda pütud kätte sada, ja surmast peasta, olla ta ommetige enne ärra waunud, kui awwitajad liggi sanud. Wist on tal ka naene ja lapsed,  kes tedda tagga leinawad; Jummal trööstigo neid! Tallinnast. sÕnn eto  Õnnetus  juhtub iggal pool, olgo se merre ehk ma peal, selle eest ei woi meie ennast kuhhugi peita. Tallinna seitungis könneldakse: ..Mitte wägga liig ammo on ühhe inglise purju laewa peal, siin Some merres, suur õnnetus juhtunud:  äkkilinne torm olla ühhe pomi mastist mahha kapteini pähhä wissanud ja temmale selle matso andnud, et ta peagi selle järrele arrasurnud. Laew purjutanud Tallinna alla ja surnud kaptein kantud laewast male ning sanud laupäwal, 27. Augustil, sealtse telliskople  surno aeda mulda pandud, kus tal ennam õnnetust egga hadda ei sa ollema. Pea selsammal aeal olla ka üks Tarto tudent, nimmega Karl Eduard Lutter, alles üsna noor, keigist 21 aastat 1 ku 2 päwa wanna, senna maetud, kelle mattuseks hulk teisa tudenta  Tartust senna ollid tulnud." Jlluksist. ulle k a h j o.) Se weikenne  linnakenne on Kuramaal liggi 200 285