tahha meie omma nõuuga wahhele tungida; kuid sedda sowime süddamest, et kitsikune! ja tuimus kusgil süddame likumist ärra ei lämmataks. Mis kegi teeb sedda tehko ta pea. Head ei woi kegi liig warra tehha. Sest olgo kül, ja uüüd otame, kas Issand lummal innimeste süddamed nago wee ojad pörab ehk mitte. loh. Jannsen. Ommalt maalt. Tartust. sM eestelauloselts „Wannemuine.  "j Sesinnane lauloselts on jubba täunawo Janipäwa! assutud; agga senni kui temmal weel õiget seadusse Põhja al ei olnud, senni ei olnud meil ka õiget asja temmast kõnnelda. Nüüd on siis, kuida kuleme, asjad ni kaugele jõudnud. „Wannemuine" lauloseltsi põhjussed (reeglid) on ministril) erra Polest 27. Oktobril kinnitud, kubberneriherra polest 11. Nowb. Tarto sadetud ja siin politseikohto läbbi 20. Nowembril seltsi kätte antud. Teisel päwal wallitsesid seltsiliikmed selle Põhjussekirja järrele enneste keskelt ommad tallitajad ja wannemad ja tullewad nüüd 3 kord näddalas kokko ees titele  laulo õppima ja laulma. Nende põhjussekirja  järrele (H 2) on kirriko korilaul seltsi peaassi; agga seal korwas ka muud igga innimessele  sündsad ja lvbbusad laulud, mis rõmuks ja õppetusseks armsad kuulda. Peale mude on praegune laulja liikmete hulk 33 meest. Kes seltsiliikmeks tahtwad sada, neid wõetakse põhjussekirja  juhhatusse järrele iggal aeal wasto; seisusse, ammeti ja kue peale ei wadata mitte, kui agga mees muido laitmatta innimesse head nimme kannab ja muud asja põhjussekirja wasto ees ei õlle. Kes lauldud ei sa, wõiwad kuuljaks liikmiks heita ja iggal laulotunnil keelmatta kuulma tulla, ja neil on teistega ühhesuggnne õigus. Andko nüüd lummal, et seltsi ihkaminne, ka sel wisil Eestirahwa  meleärratamisseks ja waimo harrimisseks ommast  kohhast nattuke head assutada, wõiks korda minna! sHobbepulmadj ei tulle mitte iggapaäw,  waid 35 aasta takka. Ühhe Tarto linna  maeaperremehhel ja waeste holekandjal, Jaan Rosenberg, ollid nadMardipäwal tulnud. Hommiko  warra cirratasid sõbrad Ledda korilaulogaunuest Messe. Ohto koggosid Pallutud sõbrad kokko. Hiljem tullid õppetaja ja köster ka neid terretama.  Paarrahwas istusiwad keskele, poeg issa ja tüttar emma korwa, köster mängis orreli peal ja sõbrad laulsid ümberringi: „Wõtta nüüd Issandat wciggew." Parrast piddas õppeiaja paarrahwale armsat kõnnet ja tulletas neile mele, mis lummal 25 aasta sees neile head teinud, kui paljo neid õnnistanud, kui mitme kurja eest hoidnud  ja häddast peastnud. Ta panni nende käed teist korda kokko ja maenitses neid tännolikkud olla surmani ja hingepeio tullemisse wasto ennast wal-- mistada. Parrast ta õnnistas neid ja nende enneste  ning keige sõbrade süddamed ollid ligutud. Lõppetusseks lauldi: „OH wõtkem lummalat," ja siis peti piddo eddasi. Künni peale pool ööd jäid sõbrad weel kokko ja lahkusid siis siiddamelikko  tänno ja vnnesowimissega. Dillanbr makonnast. sTullekahjo.j Wanna - Suisleppi wallas on 15. Nowembril Mats Lallika ellomaea ärrapõllenud. Kahjoolnud  sedda wallusam, midda ennam perremees onnna maea wägga ausaste olli ehhitanud. Õnneks  olnud tuul nenda, et teine tallo seisma janud, ehk kül wägga lähhedal olnud. Ehk kül paljo innimessi kokko tulnud ja mõisaherra ka pritsiga (wirtsoga), ei olle pöllewa maeale ennam -sumt aitnud; teine maea agga on ennamiste selleläbbi kajtstud sanud. - Tulle hakkatus olla ühhest turbla kurist hakkanud, mis rehhealluse lähhedal ei tea kuida potlema hakkanud. Ellawid  lomi ei olle kül mitte sisse jänud, agga kustutamisse jures on perremees isse ja temma pois Ado, põllewa kattukse pealt mahhakukkudes tullise pude wasto raskeste haiget sanud; näggo ja juuksed olla kõrwetud. Perremehhe kahjo arwatakse 1200 rubl. peale. Seal õlleks nüüd naabritele, kelle maead ümberkaudo  alles pea peal seiswad, pehmet süddant sowida. Niast. Mõnnesuggused õnnetussed.j Kmda Lihwl. kubbermango seitung jälle kulutab, olla Oktobri ku wiimse kahhe naddala sees 9 tullekahjo olnud (pea keik Lättima jaus), mis kokko 19,014 rubl. tuhhaks teinud; peale selle 3 äkkilist surma, 2 innimest isseenmstele otsa 400