nähha olnud, ja kuida Peterburgi rahwas, need mitmed saddatuhhanded, mis seal kous ellawad, silmameega Wennema Emma pusärgi järrele waatnud. Nüüd hingab Ta 5. Nowbr. sadik omma wiimses waikses kambris. Temma önnis olli önsa Preisi kunninga Pridik Willem lil. tüttar, praeguse kunninga Pridik Willem IV. ödde, (kes ikka alles haige maas on) ja I. Zulil 1798 sündinud. Ta önnis emma, kunninga  proua Lowisa, olli ni süddamest hea innimenne,  et Preisi rahwas lemmast, kui inglist weel praego könnelewad. Kui Preisimaal weel tänna päwal üht naesterahwast tahhetakse kita,  kes täies te wagga, süddamest lahke ja sane, tru abbikasa, helde emma ja hea perrenaene  on, siis ei tea nemmad parremat üttelda,  kui: „ temma on nago önnis kunninga proua Lowisa." Se kallis innimenne olli meie önnist Keisri Prouat omma süddame  al kannud ja ilma sünnitanud. Temma nores pölwes ollid Preisimaal rasked päwad: PraNtsusse „Punnapart" tallas maad ja waewas  rahwast ja sündis neid 1812 ka Wennema  wasto wäljaminnema. Agga mis sesinnane  Eiropa pinaja pärrast sest on sanud, sedda teame jubba ammo. Aastal 1817, kui jubba „Punnapart" Helena sare peal wangis, nago loukoer ahhelas, hambid kirristas, mis kegi ennam ei kartnud, sai meie önnis Keisri Proua Suurwürst Nikolai Pawlowitsi abbikasaks.  Nende laulataminne olli just Temma sündimisse-päwal, 1. Zulil, mil Ta 19 aastat  mannaks sai. Aastal 1825, 19. Nowembril,  kui Jummal önnist keisrit Aleksander I. siit mailmast olli ärrakutsunud, istusid Nemmad  Wennema aujärje peale, ja on sedda keigesuremat  riki liggi 89 aastat wallitsenud. Nende essimessed wallitsusse päwad ollid tormilissed. Sündimisse polest olli Suurwürst Konstantin Pawlowits, kui Keisri järgminne wend, aujärjepärria,  agga ei tahtnud wallitsusse murret  ennese peale wötta ja olli ennast sest lahti pallunud ja keiser Aleksander olli omma kolmat  wenda Suurwürst Nikolaust aujärjepärriaks  nimmetanud ja omma käekirja läbbi kinnitanud,  agga se kirri jäi künni keisri Aleksandre  surmani awwalikkult kulutamatta, mis läbbi esmalt mönnesuggused seggaduösed tullid. Õnnis keiser Nikolai isse olli, kui Suurwürst, omma wennale, kes sel aial Warsawis ellas, truust mandunud ja piddi pärrast isse keisriks heitma ning temmale ueste truust wannutud sama. Kes neist innimestest weel ellawad, kes sel aial Peterburgis ollid, teadwad kül, missuggune  paäw se 12. Detsember 1825 olli. Püssirohho hais lehkas stnatiplasi platsi peal, keiser Peetri I. ausamba ümber, ja kulid lendasid  möda ulitsaid. Se kurwastas nore keisri süddant eest otsa wagga, agga läks tänno Jummalale pea möda. Keisri Pauli pöiad ollid nelja wennaksed, ja önsa keisri Nikolai pöiad nendasamma. Se wannem suggu on nüüd jubba Jummala ees. Õnnis keiser Nikolai  sürri 18. Webr. 1855 ja temma abbikasa  nüüd 20. Oktobril 1860. Jummal üllendago  nende hinge! Nüüd agga wallitseb meid nende essimenne Poeg, meie üllewagga auustud ja armastud Keisri Herra Aleksander  11. ja Temma essimenne Poeg, Suurwürst Aujärjepärrba Nikolai Aleksandrowits, on meie laste lotus. Jummal pitkendago Nende paiwi meile jadawaks  kassuks ja wagga ello tähheks ja trööstiga  Neid praeguses leinamisses! Kuida ööldud, Peterburgi seitungid kulutawad önsa Keisri Proua matmissest pitkalt, agga meil põlle sedda rumi. Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Seal on nad ikka aggarad  omma kuulsa targa meeste mällestusseks rahhakorjama ja selle eest neile ausambaid ehhitama. Wonna kuulsa Humboldi mällestusseks  on neil jubba 37,000 tandrid kous. Seal seas on ka Peterburgist 1000 rubla ja parrast on Keisri Herra 300 Dukandit ommast taskust weel jure kinkinud. Nenda möistwad öppetud innimessed omma suggu mehhi, kes neid juhhatanud ja nende kassuks ellanud, meles piddada. Kas meite seas ka nenda? Parrago! meie rahwa waim on alles  kammitses. Wähhe on neid, kelle silmad selgemaks läinud. Tulgo mönni walleprohwet 5 » 355