nuaril jälle kokkotulnud, pole! janud nöupiddamessi  eddasi aeama. Nemmad on kül hakkatusseks  ka ZumMala tenistust pidvanud ja kirrikust kunninglikko lossi kokkotulnud, agga rahho ning üht meelt ei 'näita nende seas mitte paljo ollewad, waid essimessest sonnadest  on jubba kuulda, et paljo nukkert meelt nende seas on, ja nemmad nago nöggesed jcb ohhakad teine teise wasto seiswad. Ikka se wanna luggu: möllemaN arwawad ommal õigust  ollewad, ja sellepärrast on möllematel omma  jäggo südi. Katsugo isse enneste wahhel  labbi sada. sNurriseminne naabride Peale selle kodduse waidlemise on Preislaste! ka Austria naabriga nurrinat, mis nago mürristaminne  kaugelt kömmiseb. Preisi pea-minister  ütleb kaunis terralpa sönnadega Austria ministrile, mis tal süddame peal on, ja teine urriseb  ommast kohhast ka wasto, et mitto jubba  kartwad möega loggisemist kuulwat ja püssirohho  haiso sest nurrisemissest wäljatullewad, mis ueks aastaks mitte römus' sönnum ei õlleks;  agga ni pahhaks ei karda meie asja mitte minnewad. Kur kahhe ni sure kunningate  ministrid jubba» teine teisele alwo sönno andwad, siitz on se kül kaunis tössine nalli ja surem, kui meie küllameeste pöllopiri tülli, sellegipärrast ei tulle meie päiwil sönna- ja sulle-söa järrele ni pea möega egga püssi södda. . Preisi - ja Austriama on Saksama keige suremad rigid, ja lähhaksid need karwopiddi  kokko, siis õlleks se kül Saksamale sureks  önnetusseks, agga ommeti ep olle nemmad  Prantsussed, waid pikkaldased Sakslased, kes ennam kissawad kui kissuwad. Sepärrast  on lotus, et kui nad omma pahha meelt on süddame pealt arranurrisenud, et siis juttud  jälle kokko sünniwad. Agga mikspärrast nemmad siis nurrisewad? No küssi ! Eks nad olle, nago kaks naabre kukke: möllemad  tahhaksid, et keik kannad temma pole hoiaksid; kus seal nurriseminne jääb? Nenda on luggu Preisi ja Austria wahhel ka. Möllemad  tahhaksid, et keik pissumad Saksama rigid temma pole hoiaksid, ja sealt tulleb tülli, mis neid wastastikko kibbedaid sonno sunnib lopima. sPreisi tännawused mällestusse Keige selle seest ja wäljaspoolse waidlemisse wahhele on kunningas ka üht sönna üttelnud, mis nago pange täis külma wet kewas pajas, nattuke wöib jahhutada. 9. Januaril on käsk wäljatulnud, mis rahwale  tännawuse mällestusse päwade pärrast kunninga tahtmist kulutab. 1) peab 3. Webruaril  nende 199-aastane Hubertsburgi rahhoteggemisse  pääw Lggas Preisi kirrikus pühhitsetud  sama, mil ka ühhes sedda aastat 1813 peab meletulletud sama. 2) tulleb 3. Märtsil se pääw, mil Preisi kunninga issa, Pridik Willem lil., 59 aasta eest keik omma rigi mehhed wälja kutsus Prantsust Saksamaalt  koeo saatma. 3) tahhab kunningas sel päwal omma önsa issa mällestusse kujo allust panna. Nendasamma tahhab temma keik wannad söamehhed, kes selle aegset raud risti rinna peal kandwad, 5. Märtsil omma lauale kutsuda. 4) neid, kes Berlinist emal ellawad, mu linnadesse koggoda ja neile piddopäwa  walmistada. 5) Jggas linnas, 'kus söamehhi 1813—1815. aastast weel leida on ja 6) kus neid maal peaks ellgma, sel päwal kunninga nimmel ja kullo peale söta ja jota. 7) ka keigis Preisi kolides peab sesinnane mällestusse  pääw pühhitsetud sama, et norematele  saaks meletulletud, mis aead 59 aasta eest olnud ja mis nende wannemad teinud. 8) tahhab kunningas keik sedda tallitust ja ettewalmistamist ühhe kommitee holeks anda, mis selle tarwis üllematest kokko pannakse. Et se Preislastele sureks römopäwaks saab ollema, on muidogi teada, agga kas Prantsusse  naabrid ka liggi öiskawad, ei ussu ma mitte. Sweitfimaalt. Need ei kai mitte möda kiwwa kända, waid möda innimessi. Neäripäwal surrus raske lumme koorm Luggarusse kirriko katkust ja laggi sisse, mis läbbi 1 meeste- ja 45 naesterahwast marsi surma said. Ka on seal jures paljo teisi ennam ehk wähhem hawatud sanud ja 29