pärrast ei kölbada neile ka mitte selle „söamehhe"  önnistusse jaggaminne, liate weel sealt altari eest, kus kuld Kristus peal seisab. ütle nüüd isse, kas hullemaid õlled kuulnud ehk näinud? (Jääb polole.) Sönnumed ommalt maalt. Tartus on nüüd nende saksa laat ehk jaärmark jubba minnewa ku löppetusses möda  läinud, agga tagga järrele kulutawad weel, kuida temma ka olnud. Kaupa arwawad ülleültse 763,770 rubla eest senna todud ja 200,000 rubla eest müdud ollewad. Se on uenda ülleültse ööldud; sest kes sedda ni karma  peale wöib öölda, kui paljo kegi kaupmees touud ehk münud? Kaupmehhi olla senna kokko tulnud 91 meest ning nimmelt: Peterburgist,  Moskwast, Riast, Tallinnast, Pernust, Wörrust, Ätakwerrest, Twerist, Jaroslawist, Simbirskist, Wladimirist, Pihkwast, Wilnast, mönned koggoni Kaukasusse mäggede takka Tihwlisse linnast ja mönned Saksamaalt, Reini-jöe  ärest Darmstatti linnast. Za jah, kaup aiab kaugelt kasso otsima. Tarto meistrid, sellid ja pursid  on ka jälle korraks arraloetud. Tartus olla praego 20 hantwargi ammetit ja nimmelt  : meistrit, selli, purssi, 1) Paggari ammet 13 25 14 2) Kassuka rätsepa amm 3 2 9 3) Rätsepa ammet 26 27 47 4) Lihhomkko ammet 9 24 16 5) Tisleri ammet .13 20 48 6) Kingiseppa ammet......26 30 40 7) Lukkoseppa ammet 10 5 11 8) Treiali ammet 4 9 6 9) Kübbarseppa ammet 2 3 10) Pottiseppa ammet 3 6 10 11) Maalmeistri ammet 7 2 15 42) Kullaseppa ammet 6 8 13 13) Seppa ammet 4 8 18 14) Klasiseppa ammet 4 2 1 15) Saddulseppa ammet 5 3 8 16) Puseppa ammet 1 17) Pookbeudre ammet 10 11 7 18) Toliseppa ammet 7 7 10 19) Töllaseppa ammet 5 10 7 20) Wekseppa ammet.... — 5 6 10 Seal nad nüüd keik rodus on. Mided, kingad" on pea assi ja päaw tarwis, separrast ka rätsepaid ja kingiseppasi keige ennam;  nende järrele tullewad paggarid, tislerid,  lukkoseppad ja pookbendred. Kübbarseppadel  ei olle pursst ja puseppal ei selli egga  purssi. Kuida temma omma töga walmis saab, sedda ma ei tea. Peale selle on Tartus weel muid ammetmehhi,  nenda kui sebikeetjad, korwmaakrid, uurmaakrid ja 3 ramatotrükkiad, kennel seal mitte ammetlaegast ei olle. Peterburgist. Rahhawahhetus. Meie Wennema ja Prantsussema wahhel on kaup tehtud, et 30 miljoni pranki mil. höbberubl.) kulda höbbeda wasto peab ümberwahhetud  sama. Sönnumed wöeralt maalt. Atlstriamaalt. Wastlapääw oa meiege maal üks lusti pääw, mil liugo lastakse, luuletakse ning seajalgo ja raswaleiba süakse. Se on ka üks neist mällestustest, mis meile endisest paawsti ussust on järrele jänud. Kus agga paawsti usk praego alles wallitseb, nago  Austrias, seal on ka keik temma kombed ja tembud wallitsemas. Pärrast Wastlapäwa tulleb neil Paasto aeg, kus lihha toit ning mu awwalik lust ja rööm peab taggasi jäma, sepärrast püüdwad weel enne sedda ni röömsad  olla, kui ial wöimalik, et südda pitka paastmisse  aega jöuaks wäljakannatada. Muidogi on need keik wäljas piddised kombed ja arwa wöib neid kauniks nimmetada. Austrias on sedda korda mönned ja mitmed asjad kaunis kõikumas ja loggisemas; agga ommast Wastla-römust  ei anna nad mitte jarrele. Pealinnas  (ehk kül mitto „kurwal aial" ei tea, kus nende pea seisab) on nemmad neil päiwil ni luötilissed ja röömsad olnud, kui õlleks iggas maias pulmi petud. Peale sedda, mis koddo maiades tehtud, on Winis neil päiwil 300 awwalikko lusthonet Wastlapäwa wöeraid täis olnud, kes hüppanud ja karganud, ennam kui ial enne. Se on nende Wastla riöm. 60