Nende 6601 ruutp. ma ja 10 miljoni mmmestega,  nim Mejääb, lähhäks eh? meel, kur uimmetud 5 2 miljoni mitte neile allalisseks äh wardam isseks ei õlleks. Ni hästi Montenegro, kui ka Serbia ja Rumäma wurstide surem hoo! on mannast sa?- dik olnud, Sultanist ni lahti ja omma jalge peale sada, kui ial wõimaük, ja selle polest on neil Praego üks meel ja nõu, kui sedda Türklase  kõrwas ka Austria mitte ei salliks. Sesamma luggu on ka lõuna pool Türgimaal.  Seal on Sultanil Me Kreeklastega hädda, kes ello aea sündinud ning mandunud Türklaste waenlased on. Kreeklased ei ella agga mitte üksi Kreka kunningrikis , Maid ka Türgimaal,  nago Albania, Tessalia makonnades ja Kreka merre saarde peal. Türgi rigi kindlusseks  egga Loeks ei õlle nemmad ial. Kuida nenimad  Türklastega Kandia sare veal kokkoleppiwad, kuleme jo igga näddala. Peale selle on sõdda Kreka kunnmgrigi ja Türgi wahhe! igga Pääw põllema süttimas, ja Türklane teab kiil, kui suur kahjo sest wõib tulla, kui seal jures tuul põhja pole pörab; õhtopoolt saaksid siis kül ka tuled puhhuma , agga tormid lautaksid enne manna kõddund honet, ennego sest kinnitud saaks. Agga se ei olle „haige mehhe" ainus hädda. Rahwa sugguseltsid temma rikis on usso ja suggu polest liig mitmesuggused, mis Muhamedlastega  mitte kokko ei sünni. Nimmetud 15 V 2 miljonist on 7 miljoni Slawid, 4 miljoni Nnmänid, 1 miljon Kreeklased, 1 !/>z miljoni Älbanesid nv Mis jääb weel ülle? Üksainus  miljon eht Türklasi. Kas sest kül on, teisi kaua omma Pöidla al piddada? Kes julgeks seal Türgi kindlusse peale kihla weddada? Meie kül mitte. Agga watame weel eddasi. Peale 1 miljoni, suggu polest eht Türklaste,  on seal kül weel 3 Vs miljoni nende ussulessi;  agga neid ei pea kegi sahhärdussiks hullusso  Biuhamedlasiks piddama, kui Sultan Mu!)amed  11. aastal 1453 Konstantin op oli tõi, kui ta omma poolku-lippo Eüropa rannas seisma unnitas; ka eht Osmanid ei olle ennam kaugelt sedda, nns nad sel aeal ollid. Aega möda on Eüroparahwaga stgga ellades m mitmed prügid ja asjad teiseks läinud ja islam (usk) ei olle ennam endine. Unnal aeal on ka jubba Türgimaal  paljo msuggusi tekkinud, kes ommast korani  st, kelle põhja peal kõik nende usso ja rigiasjad  seiswad, middagi ennam luggu ei pea. Kas need kõik. mitte haigusse märgid ei Me? Mis weel piibliramat ja missionito.aeg aealt Türgimaal tewad, sest ei hakka meie siin mitte kõnnelema. Et Dluhamedi usk sislam), enne kui Eüropamaal  kustub, weel siin ja seal mõnda hullo ja hirmsat tempo wõib Lehha , kes julgeks sedda salgada?. Agga temma aeg on mödas, ja ello loma temma st ennam ei sa. Kuida tillemal mmmetud, sedda tundwad Türklased iSse ka ärra, kui nemmad ka awwalikkult mitte ei tunnista. Mitte koggematta ei matta sumtsuggu Türklased jubba mitto kümmend aastat omma surnud Asiama  mulla sisse. Nemmad tundwad ärra, et neil siin pool Bosporusse ja Marmonmerd mitte iggawest jämist ei olle. „ Haige mees" tunneb omma surma tullemist, kui ka pikkalt. Wimaks on Sultani nimme peal weel miljoni innimessi Egiptusse- ja 16 miljoni Asiamaal; agga neist ei olle Lal Eüropa rigi toeks middagi kasso. Sest Egiptus on nisamma  hästi kui üsna lahti ja Asiamaal wõib Sultan römus olla, km kõige nende Mssamistega  malmis saab, mis seal igga aasta, kord siin , kord seal tõusinad. sHiljuti olnud Libanonis  jälle tülli ja tulli lahti.) Agga kui sedda ka mitte ei õlleks, siis wõime ammeti julged olla, et ristiusko Eüropa teist korda mitte ennam Türgi wäggesid ei lassiks ülle Bosporusse tulla, et siin ri s tius so teotusseks omma w alti tsüst wõ iksid kinnitada. Nisuggust lubba wõ iksid Türklased kaua odata. Kui nüüd sedda kõik lühhidelt kokko wõttame,  siis Peame tunnistama: „haige mehhe" haigus  on surma haigus, kui ka Lemma head naabrid sedda weel mitmesugguse rohtudega püüdwad pikkendada.  Jõud on kaddumas, mitte ennam kaswamas.  „Agga Sultani 6-naddalane teekäik Parisi, Londoni ja Wini linna ze. , kas se middagi ei aita?" küssib mõnni. „Ei middagi!" kostame meie. Kanna surmal)  aig et wodiga kuhho tahhad, se temma ello ennam sees ei hoia. On Sultan ellotähte otsimas 258