otsas ja woiwad minna kus üllespiddamist leidwad. Hannowerist. Mis sa külwad, sedda sa leikad. Endine Hannoweri söa-wäggede üllem kommandir grahw Kilmannsegge olla underupseridele nöu andnud, mitte Preisi tenistusse  heita, mis agga wallitsusse körwo putunud: mehhike sanud kinni tabbatud ja Mindeni arrawidud. Mis parrast sünnib, kes sedda nüüd jubba ette woib teada. Inglismaalt. Londonist kirjutakse, et Jri ma asjad jälle tahtwad wäggise käest raisko minna, otse kuida se minnewa aasta olli. Mässajate peamees Stehwens, kes nende näppust ärra peäsis, olli se aeg Amerika  maal marjul, kus ta agga mitte töta põlle seisnud, maid omma seltsimehhi sallaja tagga össitanud ja öppetanud, mis ja kuida üht ja teist peawad teggema. Nüüd olla ta isse Amerikast ka ärrakaddunud ja arwatakse tedda teel ollewad, Ininale taggasi tullemas. Jõuab ta üks kord senna, siis on muidogi teada, tulli kohhe lahti; sepärrast peab Inglisse rigi wallitsus  allati jalge peal ollema ja walwama, et tulli korraga liig sureks ei lähhä. Aeg aealt olla sealane politsei üht ja teist mässajate  selsilist kätte sanud ja neid senna pannud, kus püssi ja moeka ei woi prukida se on mangi kotta. Hilja aea eest on nad Liwerpolis  ühhe sure kasti käest ärrawötnud, mis keik suggu söa tarwidustega olnud täidetud. Londonis on sedda saggedaste, et paks uddu kesk päwa aegas ö-pimmedust toob. Sealt kirjutakse: ..Jubba kaks päwa on meil järge möda ni paks uddu linna peal, et ei näe sõrme silma pista. Ulitsail, kus arruto rahwas eddasi  taggasi käib, on selge päwa paistel kutsaritel  pakso rahwa seast raske läbbi sada, mis peawad siis teggema, kus pakso uddu pärrast middagi ei woi nähha. Üks naesterahwas  olla hobbuste jalge alla jänud, kes agga ommetige elluga peasenud, agga üks noor mees läinud Temse jõkke, kust tedda kül jälle wälja tömbatud, agga surnud. Liwerpolis  on uddu ni paks olnud, et ükski põlle julgenud toast wälja minna kartnud arraeksiwad  ehk muud kahjo sawad. Nootfimaalt. Sealt ma asjad ei olla kellegi kido asjad; seal olla üht ja teist karta, mis rigi wallitsusse süüks antaks ja allamattele  sureks römuks ei pea ollema  watawad  kartussega tullewa aea peale. Kas neil kussagilt waenlast karta, sedda põlle nad suust wälja öölnud, waid urrawad. agga esmalt selle ülle, et nende söa-wäed kül wanna modi targad olla, ja otse nendasammoti ka nende söa- riistad wanna modi head, agga uest tarkusest olla nad weel wägga taggasi, sest ei teada nad middagi; ja nenda kuida nende söa-wäed ja riistad praego on, ei kohhuta nad keddagit waenlast taggasi. Waenlasse söawäed  woiwad terwe pattaljoni Rootsi soldatid  mahha laska, enne kui nemmad omma püssid laetud sawad. Teised wallitsussed on walmistanud ja walmistawad weel ikka holega peale. Muidogi teada, katsub iggaüks  ommad asjad ue moe peale seädida ja ja nimmelt ni paljo, kui se ial kellegil woimalik  ka kätte sada. Iggaüks murretseb ennesele  uut modi söariistad, mis läbbi waenlassele  tuld silmi süllitab; agga mis teeb Rootsi wallitsus? Ta ei te middagi ehk ka jälle wägga liig pissut; ta istub möllemad käed sülles, otsekui mönni wanna wässind eideke,  kel middagi murret pelle nago põlleks  tal allamaid ja maad kaitseda. Se on kurb, agga ommetige tossi ja nende luggu woib weel kurwemaks minna. On se agga weel kurwemaks läinud, siis on hilja sedda parrandada; selle wasto peab aegsaste walmistadama.  Nenda ohkab Rootsi rahwas ja egga nad ka wist walleta! Kirjawastussed. J. M. P. Teie kirja olleme ausaste kätte sanud ja tahhame ommal aeal prukida, tänna nappis ruum käest ärra; ka need teised asjad tullewad ommal aeal. ?. W. Chr., T. Olge terwe selle kalli ande eest, agga kahjo et hilja kätte saime, sepärrast piddi tullewaks korraks jäma. 391 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 6. Decbr. 1866.