Peterburgist. sKoerde Monned asjad ollid seal sures linnas nattukenne  holetusse pähhä janud mis läbbi ka monni pahhandus tulli ja rae-kohhus sepärrast  üht kommissioni seadis, kes sedda asja piddi parrandama. Kommissionil olli ka käsk üht seadust koerde pea-rahha parrast kokko panna. Sedda on nemmad ka teinud ja nago  katseks kahhe aasta peale. Selle järrele peab 1. Märtsi -ku päwast 1865 igga koera pea pealt, olgo nemmad kelle ommad ja mis tarbeks, üks rubla aastas pea-rahha maksetama.  Agga kinnitakse ka köwwaste, et iggal koeral üks plekkist märk kaelas ja wask tradist päitsed peas peawad ollema. Et politsei ka holega selle ülle walwaks, et keige koerde pearahha  maksetud, on sest rahhast 5 protsenti, ja kui kegi wasto panneb ning trahwi maksab, sest trahwi rahhast jälle 16 protsenti neile waewa palgaks lubbatud. sPeterburgi maalluste wee-tor- Peterburgi lin on - nenda kuida iggaüks teab, üks märato suur lin, kus arruto rahwas sees ellab, mis iggapääw omma  üllespiddamist tarwitab. Toidust wetakse süggawast Wennemaast kül aurowankretega möda  raudteed ja lodjade, padide ja laewadega wet möda kokko, agga et ka üks tilk head wet suur ja kallis assi on, sest olli neil ikka suur pudus. Lin seisab kül Newa jöe kaldal, agga  ommetige surema hulgal woimata sealt head wet sada, sest et mitto wersta jõest emal ellawad.  Kesk linnas põlle muud wet sada, kui sedda, mis linna krawides, kuhhu ulitsate pealt prüggi, wirtsa ja muud sellesarnast sisse jookseb;  sedda piddid joma; sest ka toito teggema. Zubba monne aasta eest heitsid monned rahha mehhed ühte nõusse ja tahtsid linnale selle polest appi jõuda, ja neile head prugitawad  wet murretseda, agga nende ettewötminne ei täitnud nende lotust, ning sepärrast jätsid asja seisma. Pari aasta eest tulli üks uus kukromees, nimmega A. Krohn, wöttis süddame  rindo, läks ja teggi selle wee murretsewa  kommissioniga kontrahhi, et aastal 1866 iggas maeas selge ja puhhas wessi käes peab ollema ja nimmelt ülle keige Peterburgi, mis terwisele hea ja tullus. Agga kust ta sedda wet wöttab ja kuida ta sedda iggaühhele kätte annab, sest tahhan siin juttustada: Wessi tulleb Newa-jöest, mis ühhe aüro massina läbbi kunstlikkult saab puhhastud  ja ühhe teise massinaga raud torrode  läbbi, mis ulitsate alt risti ja pöegeti läbbi käiwad neid Lorrosid arwatakse üllepea 108 wersta ollewad iggasse maeasse künni neljandama  ja wiendama korra peale wetud, nenda,  et igga perrekonnal omma torro ja wessi iggal aeal käe pärrast on, egga põlle tarwis ennam kaugelt tua ja sure waewaga treppi möda ülleskanda, waid käna haan lahti, wessi jookseb ämbrisse, puhhas ja kenna, hea maoga, et j o ilma jannota. Puhhas wessi on terwisele hea ja kossutab innimest, agga pahha wessi rikkub terwist ja sadab surma. Kui selle peale mõtleme, missuggust haisewat wet nad tännini j oma ja toid o teggemisse tarbeks  on piddand prukima, siis hakkab südda see.s pöritama. Se teine suur kasso mis neist ma allustest wee-torrodest, ja jälle isseärranis kesk linnas, on se, et kui tulli juhtub lahti peäsema, selle tarbeks igga howi peal üks isseärralinne  tullekustutamisse torro on seatud, kellest, kui tedda lahti tehhakse, wessi 7 künni 10 sülda kõrgesse, ülle nelja ja wiekortse maeade kattuste, iggale pole, kus tedda tarwis on, üllatab.  Se kasso on iggapiddi suur ja tänno wäärt, olgo kül, et maea perremees selle eest aastas nattuke peab maksma. Kuida enne ütlesin, piddi se tö aastal 1866 löppetud sama, agga et Krohn surema abbiga seal kallal olli, sepärrast lodab jubba se aasta walmis sawad. Odessast. sSaddama puhhastamin- Olleme jubba sest kord könnelenud, et sealt saddam ka puhhastada tahhab, ja suremad  laewad saddamasse woiksid sisse tulla. Nüüd loeme seitungides, et nende paggermassin,  kellel 30 hobbuse wäggi ja päwas omma 89 ruut sülda liwa merre põhjast wälja toob (üks süld kulab 1000 puda) 22. Zuli ammetisse  hakkanud ja selle lühhikesse aeaga jubba 285