kat igga tö külge pannema ja sawad isseärranis  sm aeal keiges pöllotöös öppetud. Seks on neil mönned tublid Saksama tömehhed eesmärgiks, isseärranis niitmisses sure wiljawikkatiga.  Et seal mõisas mitmesuggused pölloto massinad likumas on, siis sawad nored  mehhed ka selle polest öppetust, kuida nendega muial paikus peawad ümber käima ja teisi juhhatama. Seal seatakse ka üht katsepoldo keigesugguse wiljä tarwis.  Talwene  aeg prugitakse isseärranis lojuste kaswatamisse,  tallitamisse ja tohherdamisse öppetusseks,  nimmelt kuida mermo-lambaid öiete tallitada; peale sedda öppetakse neid ka talwe seppa- ja töllaseppa-töös. Pikka talwe ohtudel  öppetakse neid 1) aida- ja tö-ramatuid kirjutama, kus jures ka nõrgemad kirjutusse öppetust sawad; 2) keiksuggusid aea-, maeaja  pölloriisto walmistama zc.; 3) sawad nemmad  sedda möda kuida nende tundminne kannab,  ka ramatute järrele pöllo tö öppetust, kuida neile ka tö jures keik selgeste ärraselletakse.  Ka winapölletusse öppetussest ei jä nemmad ilma. . Isseärranis antakse teada, et nored Eestimehhed,  kes Saksama kambrisse ammetiga omma leiba tahtwad tenida, seal ühhe Saksama  lambrisse käe al selget öppetust wöiwad  sada, kui 2 3 aastat senna tahtwad jada. Löppetusses antakse igga öppiale, kui wälja astub, tunnistusse kirri kasa temma õppimisse ja üllespiddamisse ülle. Nenda lubbab sedda nimmetud Ue-möisa rendiherrs W. Oünther. Et se läbbi meie Eestirahwa sekka nsnde sureks kassuks aega möda hulk õppind pöllomehhi  siggineb, on muidogi mõista. Kes nüüd sedda nöu tahhab ette wötta, se töttago isse kulama ja kaupa teggema. Aega põlle suggugi ennam wita. Polamaalt. sPolakate mässamissest.l Kuida pole Meelsed Pola Mässajad Keisri Herra armopakkumist wastowötnud, ollen minnewa kord jubva nimmetanud. Nende hullustaminne  on parrast armo kulutamist weel õelamaks läinud, agga saab keik nende omma sedda suremaks kahjuks tullema. Keiser lasseb  nüüd rohkeste wägge Polamale minna, ja kui sedda kurja tuld parrast ilma armoto kustutama hakkatakse, kelle süüd siis on? Kui kaua peab Keiser selle ärrapöordud rahwaga kannatama ja helde ollema, mis heldusse läbbi weel hullemaks lähhäb? Tossi on, Wennema waenlased kihhutawad neid tagga; agga nemmad  peaksid ommeti ärratundma, et wöerad nende eest pead tullesse ei pista. Prantsussed, Inglased, Rootslased ?c., rägiwad neile kül sönno, mis järrele nende körwad süggelewad, agga ei tulle mitte nende kurja mässamisse nuhtlust kandma. Kaugelt ja pikka orraga on kerge tuld sorrida. Nenda tewad nende nöumehhed. Kurjad könned rikkuwad head wisid, agga rahhorikkujad-sawad iggal pool omma parraja palga. Nüüd kulukse jälle siit ja sealt, kuida mässajate salgad häbbematta julgussega ette tungiwad, agga ühhel hobil ka, kuida neid karristakse ja werrise peadega metsa sadetakse. 2. Aprillil on würst Wittgenstein üht sähhärdust  salka jälle lönud, 50 mässajat surmanud,  8 wangiwötnud ja teisi ühhe rabba tahha aeanud. - 3. Apr. on kindral Krüdener  teise salgaga karwopiddi kous olnud, (kes Warsawist ollid wälja pöggenud,) neist 100 meest mahhalönud ja teisi laiali pillanud.  10. Aprl. Ollid 600 soldatit ja 800 mässajat Preisi raja äres tüllis. Mässajad ollid ennamist ülle Preisi raja tulnud Põlakate abbilised. Lahheng hakkas hommiko kello Bja turis kello 2, mil soldatid wöimust said ja mässajaid muist ülle raja taggasi, muist metsa pillutasid. Mehhi on möllemilt poolt paljo langenud. Mässajad on ennamist omma mõnust  ilma jänud. ' — Seal jures tewad mässajad teggusid, mis ei sünni könnelda. Üht Pola körtsmiko on - nad üllesponud, teist püssiga mahhalasknud. Mikspärrast? Nemmad kartsid neid Wennelastega  ühhes nöuus ollewad. Sesamma luggu  olli ühhel tallopoeal. Mässajad ollid tedda jubba oksa tömbanud, agga teised tallopoead tullid appi ja peastsid ärra. Ta tulli linna ja kaebas omma hädda. Warsi sadeti söa- 129