risis. Kõik ollid rõõmsad, peaks agga nende rõõm parrast mitte kurbduseks minnema: sest Hispania kroni järrele sawad end mitmed käed wälja sirrutama.  Imme on, kuida uemal aeal kõik nõnda auröga  lühhäb. Kahhe aasta eest wõitis Preislane  Austriat nago tulega ärra. Nüüd hakkas Hispania mässamine 6. Sept. Kadise linnas peale ja 17mal olli kõik malmis. Kõik need kindralid, kes enne meel wasto katsusid panna, olla Pürrast rahwa pole heitnud. Uus wallitsus tahta kõik Neegrid, kes Hispania assutustes meel pärrisorja põlwes õhkawad, orjapõlwest lahti ja wabbaks tehha. Se õlleks tannowüärt assi! Troni-kandidatide pudu ei olle Hispaanlastel just mitte, mõnned tahtwad, mõnned ei tahha. Portugali kunmngas ja temma issa, kedda mõnni selts Hispaniamaal kunningaks sowiksid, ei pea kumbgi sedda au himmustama. Kunningana õemees, Orleani hertsog Montpensier, saaks kül tullema, kui kutsutakse, agga temma on endise Ludwig Wilippi poeg, kelle aujärje peal Napoleon  istub mis saaks se ütlema? Kes kõige ennam lähhäks, agga kedda kõige wähhem tahhetakse,  on Üks Hispania suggu prints Montemolin.  Temma otab jubba piri peal, künni kutsutakse.  Kas kegi sedda, teeb, on teadmata. Sennikaua wallitseb Marshall Serrano Madridis ja Lemmaga eddespiddi Prim ja Ologaza ühhes, kes weel tnllemata ollid. Isabella olli Prantsusemaalt  weel üht awwaliko kirja Hispania rahwale taggüsi läkkitanud, agga se ei te Lemmale  ennam teed lahti. SÜiveitsimaalt kulukse se kord paljo weeupputuse  hädda kulutawad. Wanna „ issa Rein", kuida nad seal nalja wisil Reinijõgge nimmetawad, ei pea se kord mitte nalja mõistma,  waid ülle kaldade wälja astuma ja mõllemil  pool paljo kahjo teggema. Paiguti seiswad ma ead ja raudteel) omid wee sees ja sawad rikkutud  ja lõhhutud ning olla ka mitmed innimesed jubba ärrauppunud, mõnned isse ommas maeas, kui ennam walja ei sanud! Krekamaal on nore kroonprintsi ristused wägga sureste peetud. Seks olnud 700 piiskoppi  ja preestrit pealinnas kous. 37 kindrali, 43 obersti ja 600 ohwitseri olnud kirrikus ja kõik suggu muud suremat rahwast ni paljo, et läbbi ei õlle peasnud. Kolm õhtut järge möda olnud Ateni liu rõmotulledega walgustud ja neljandamal  päwal on rahwas nelja sure platsi peal kunninga kullo peale sönud ja j onud, kui temma warrulised. Ristmise pek, mis koggodused  ja kloostrid onuna kullu peale tehha lasknud, peab 310,000 Drahma maksma. Amerikamaatt tullewad nüüd politika sõnnumete wahhel rasked maawärris emise sõnnumed, mis seal lõunapool wabbadrigides Mägga suur olnud ja hirmus paljo kahjo teinud, isseärranis Perua ja Ekuad ori rigides' Mitmed  linnad on üsna kiwwiwarremeks ja tuhhanded  innimesed surma sanud! Arekipa linnast, kus 35,000 innimest sees ellasid, on kimwiunnik  üllejänud ja 400 innimest hingawad seal al! Ärika lin on purru ja 500 innimest surnud! Ireka lin seisab warremes, 600 innimest alla jänud, ja teised, kes elloga peasnud, kõigest ilma, mis neil olli, waewalt soe hing sisse jänud!  Nõndasamma on Mokegua, Lokumba ja Pisaka linnad purruks laggund. Ibarra, San Pablo, Muntaki, Imutadi ja Koatikahi  linnades on wähhe innimest elloga peasnud!  Kus wiimne lin enne seisis, on nüüd suur järw assemel, nago wannal aeal Sodomas ja Gomorras. Ulleültse on 20 liklna ärrarikkutud ja kahjo surus on ärraarwamata; kõige wähhemast  arwatakse 32,000 innimest surnud ja 300 miljoni Dollari kahjo ollewad. Telegramm. Madridis, 39. Septembril. Kõik 49 Hispania kubbermango on ue wallitsuse alla heitnud.  Serrano on ministrite präsident, Prim söa-, Topete märrewäe -ja Ortez kohto minister. (Ologaza  näitab körwale janud ollewad.) Prim sai Madridis  nisamma römohöiskamisega wasto wöetud, kui enne Serrano. Kauba sõnnumed. (Peruus, 35. Septembril 1868.) Linnad, M-linnad 38, v-linnad 49, ja Nv-linnad  54 rubl. k-lmnad 58 r. K-linnad 62 rubl. N-linnad 66 rubl. pärkpund. Linnaseemned, külwiks 15 r., ölliks 7 r. tfhetw. Willi, nissud 13V2 r., rukkid 11 —l2 r., odrad r., kaerad 6Vs r. tfhetw. Wöi, 7 rubl. puud. Kartohwlid, 180 k. wak. Sool, walge 7, punnane 8 r., püt. 319