st! meie kalendre jäxrele 1 1 oMma 26 aastast aujärje peale samist psthhitseniiö ja sel päwal olla luggemata onnesowimise te- ärramötleMata alkirjadega, ta kätte tulnud» Jssiärranis on neid sealt Jtaliama jaust wägga rohkeste kokko langenud, kus enne Garibaldi ja Matsini nimme päwad wägga auustud said, sgga fe aasta nago unnustuse vähha tahhelpannemata jäid. Mönnes linnades  nõutud nende nimme päiwil teätre mängo ja muud lusti, agga sest põlle middagit janud;  nenda olla rahws meled tulest ärra, woi tuulde läinud, nenda kuida kegi sedda tahhab wötta. Sest sadik, kui minister Menabrea awwaliko rahho eest hoolt kannab ja röwimist  ning risumlst köwwaste kautada püab, on ka iggapäine rahho paljo surem ja kindlam;  ütlewad endised rowimise ja risumise asjad  sellepärrast wägga õitsenud, sest et endine rigiwallltsus wägga järrelandja ylyud, egga sest põlle holinud, kuida asjad lähwad. Keige sissetulnud telegrammide seast on üks, mis Neaplest tulnud, tähhelpanna, sel olla 16 tuhhat nimme alla kirjutud. SpanitßMaalt. Sealatft rigi wallitsusel on praego Äbbe pöudne aeg -- rahha pudus  tahhab hinge kinni panna ja separrast olla tal tahtmine, teiste rikkama meeste palwele  minna, ei tahhagi paljo laenata, paljast  IWO miljoni realit; prii rigi armastajad ei olle selle poolt, waid söddiwad katte ja jalgega  wasto. kowwaste, et wäed peawad wähhendud sama ja raudtede abbirahha  114 miljoni mähhakustütud. Sellega ei olla agga rahhaminister rahhul, waid ütleb  laeno wägga häddast tarwis ollewad, sest et rigi tarwitused sedda häddast tarwitawad. Kuida nad enneste wahhel ses asjas oigeks sawad, se jägo nende omma wahhendada. Bukarestist antakse teada, et seal M. Märtsil hommiko kello seitsme aeal, kaunist mawärrisemist olnud, mis öhto poolt wasto hommikut läinud. Mönnesuggused sönnumed. sßaudne näen Waljamaäl on Salsburgi  seitungis allamal seisaw kulutus seis- nud: .Minna annan seläbbl keigile teada, et Mlnna, Walburga Äeumcuer, Hyglerinemöisa pärriö.p<rr6na.eH ollen ja se mõisa üksi minno parralt on, ja Minno mees, Josep Neumaier minno jures sullase tenistuses on, kinnitan ma köwwaste, et kegi temmaga mõisasse putuwa tallituste asjus middsgi ette ei wötta." Egga meje maal sesuggusid põlle?!! 111 Beratttwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn Bon de? Censur gestattet. Pernau, den 1. Ayril 1869. Teadaandmissed. Perno wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et 5. Aprillil s. a. ennelõunat kello 10 raekoea howis mitmesuggust poe kaupa, nenda kui: mütsid, tubbakast,  rättikuid, kiwwinöua m. kohhe maksetawa rahha eest awwalikult saab ärramüdud. Pernus, raekoea pea! 26. Märtsil 1869. Oberwogt Brakmann. M 288. Sikkertär A. G. Mors. i Perno wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et rae - kohto lubbaga 19. Märtsil s. a. M 9W, siit koddaniko Mihkel Nurme Wrätst Üllejöe aW wis, M 86d al seisaw tuleweske aeäplatsiga  awwalikult peab ärrainNub sama, ja wäljapakkumise  päwad on ja 8. Maist,st . a., ja neljas ming wimgM. kust sedda Mks nöwtamä  10. Mai ku päwa peale kinnitubsepärrast kutsutakse keiki, kes seddamaea, tuleweske ja aeaplatsiga  osta tahtwad, nimmetud päiwil ja igga? kord ennelõunat kello üksteistkümmend sia kohto ette omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma, ning pärraft otama peäwäd, mis köhhus jurelömise  parrast saab mõistma. Peruus, raekoea peal 22. Märtsil 1869. Oberwogt Brakmann. M 271. - ' Sikkertär A. G. Mors. s Keiki Neid, kes Perno-Ria allewis I. kwartalis M 20 al seisawat källameeste krüntplatsi Hstä tahtwad, kutsutakse 7. ja 10. Aprillil kassä-kollegiuMi  jüre, kus se äwwälikult saab wäljapakkutud, omma pakkumist pakkumas Pernus, kassa-kollegiumis 27. Märtsil 1869. M. 89. . . z Sauga mõisa ma peal, wanna Pernus, sawad 28. Aprillil ja 1. Mail st a. ennelõunat kello 11, kruntrahha platsid rohkema hinna pakkujale ärramüdud.  Pernus, kassa-kollegiumis 24. Märtsil 1869. M 89. s Sauga wallawallitsusse polest saab teada antud, et öntsä Näkka Juhhan Lipmanni ellomaead, tubba, rehheallune ait ja laust 15. Aprillil auksjoni  wisstl rohkema hinna.Mkkujale sealsammas platsi pW wÄjäpakkütud UMkaMtudst Sauga koggokonna-kohtus , 2. Aprillil 1869. Z