peawad sedda möda kuida seitung surem ehk wahhem  on, hea lük rahha kautsioniks sissemaksma, kust rahhatrahwid wõetakse, kui mehhed su laiemale  peaksid lahti teggema, kui õigus on; woimad  agga isse ka prikorterisse ja leht ärrakeeldud  sada, kui nad muido niärko Pähhä ei wotta. Selle ue trükkiseadussega on Wennema jälle hea sammo eddasi astunud; agga ettewatamatta seitungi  kirjutajad wõiwad seal jures ka mõnni kord ommad nappud korwetada. TsöerntZSWtst» s Keisri Üks weltwebel, Kiril Tishtshenko, kes surmasüdi olli teinud, piddi 23. lunil püssiga mahha lastud sama. Keik olli jubba walmis ja mees otas kinniseutud silmil smmakulid süddamest läbbilendawad.  Mehhed temma ees seisid laetud püssidega  walmis ja otasid ohwitseri käsko. Seal tulli korraga Tshirnigowi sõaoberst Dshenejew, käskis surmawangi silmad lahti wõtta ja andis Lemmale teada, et Keiser temma peale olli hallastanud  ja tedda surmast peastnud, selle päwa mällestusseks, meil Suurwürst Aujärjepärria olli ärrawannutud sanud. Keik rahwahulk, mis kokko tulnud, hüüdsid ühhest suust „hurra" ja läksid seddamaid kirriko omma armolisse Keisri ja Aujärjepärria eest lummalat Palluma. Kaukasussesk. Suurwnrst Mihael Nikolajewitshi  palwe peale on Keisri Herra lubbanud, et Kaukasnsse sõa lõppetusse mall estusseks  Tihwlisse linna wenne kirrik saaks ehhitud,  isseärranis Kaukasnsse wäe tarwis ja kasko annud, et selle peale keiges rikis wõib rahha korjatud sada, kes tahtwad anda. Posamaatt. jMässamisse pärrandns.j -Vauna sõnna ütleb kül, hunt ei sö hunti egga ronk ei nokki ronga silma peast wälja, agga tulline nälg panneb neid ommeti mõnnikord ka sedda teggema. Nenda peab nüüd pöggenennd Pola mässajatega matjamaal tihti luggu ollema: Palakad kippuwad Palakaid risuma ja nende ello wõtma. Parisis tahheti würst Sapieha ello wötta, et endisi kamässajaid toast wälja laskis aeada, kes nüüd häddas temma käest abbi pallusid. Shweitsiniaal Zürichi sütle Tsürihhi) linnas sai üks endine „sallawallitsusse" lige es- malt mehhewisi pargitud ja siis järwe wiskatud, kust õnneks hingega weel wäljaronnis; teisele tahheti temma ommas korteris nahk täis peksta, sai agga enne sedda putkama; selle eest purrus? tädi keik temma maeariistad ja aknad ärra. . Mikspärrast? - Noh, sellepärrast, et need olla mässamisse aeal paljo rahha kõrwale pannud ja ei tahta nüüd teistele middagi anda. Eks olle mässamisse pärrandus. Kurjast külwist ei õlle ial head leikust tulnud. Wõeralt maalt. Preisimaatt. sLauenburgimaj, pennik. maad ja 59,909 innimest, on nüüd Preisi kunninga ivestitaskus ja kunninga nimmele weel „Lamnburgi hertsog" jätkuks jure pandud. Austria on sette eest onuna hinda kätte sanud, olgo rahhul, ja kunningas maad omnia armsa miuistre Bismarki isseärranis Mallitsusse alla pannud, et teab, kette käe al se seisab. Et nüüd keige Bismarki sn ja sutte knllutamisse eest Lemma nimme ka jätko otsa saaks, on kunningas tedda grahwi nimme alla tõstnud. Oho! Noh, meie polcst head termist, potte middagi selle kauba wasto räkimist. Lauenburgi wallitsus ja seadussed jäda eestotsa keik Manna wisi, kuid ue perremehhe  alla. Üks suur kommessarius sadeti senna, kes rahwale kunninga nimmel piddi ärraselletama,  kuida neid esmalt Tani käest wõidetud, parrast Austria käest ostetud ja nüüd olla nenimad  Preisi kunninga ommad. Kunningas isse tahta ka pea senna minna, neid onuna silmaga watama. Olgo nüüd asjad kuida on, agga tossi on, pissuke Lauenburgima ei kauta seal jures middagi, kui sure Preisimaga ühhcndud saab, maid woidab enne, ja scsamma luggu õlleks ka Shlesmig-Holsteinimaga, kui seal mitte ni mitmesuggusi asjo ees ei õlleks. Onuna 3 tossina würstimaldadest ei olle Saksama politika jõud ja kasso meel ial tulnud. Kui Preislane neid ei mõttaks kaitseda, saksa rigikoggo pärrast Prankmürti linnas olleksid hertsog ja temma maad allati Dani jalgus. sNahmahulk ja maesteholekandminne  Berlini linna rahwas peawad mägga mõnnnsaste siggenema ehk nende hulk ruttu kasivama,  armutakse miimsil aastal nenda eddasi 316