seadiuud; kui seks Päwaks ni wannaks saab, kui seadus uimab , siis ei aita nuddagi, kui teuuua ka liisko wõttes weel nattuke norem olli. Kui unud eddespiddi jälle Keisri Herral nekrudiwõtmisse  käsko peaks tarwis anda ollema, siis teadko iggamees, kes selle arrulinne on, et nende waunadust, olgo essimesse ehk teise klassi seas, ikka Keisrist seatud nekrudi wõtmisse w iims est Päwast sadik arwatakse. Õlled sa sel päwal liig uoor ehk wanna, selle peale üksi wadatakse. TaMimaM Kui õnneks antakse, siis lähhab wimaks ommeti tõeks, et meie ka ühhe makele raudmaante same, se on Peterburgist Tallinna ja Balteski. No se õlleks  tullus assi! Tallinna seitung teab kulutada, et rahha, mis selle peale tarwis lähhiib , olla jubba walmis. So! rahha on onnneti nisugguse  tö jures peaassi ja raske sada: kui siis rahha jubba kous on, siis ma ei Lea mitte, mis assi weel kinnipeab? Et tillema wallitsusse polest lubba peaks keelduma, ei õlleks mtte ar-- wada. Kni sureks kassaks õlleks se Eestima ja Tallinna linnale! Agga mis ma piddin küssima, millal hakkab Pihkwa linnast kohhe raudte Tallinna peale käima? Sel kombel saaks Balti kubbermangud ja saddamad südda Wenuema  wilja warraga lahhcdalt kokko. J ärw amaatt. jP ikse kahjude st. j Sealt kirjutab üks hea sõbbernenda: „3. lunil Mustas tännawo siiu pool piksemürristamiune, mis ka kohhe paiguti honeid põllema lõi. Nenda, kuida wannarahwas ütleb, et kui essinunne mürrista-- Nltuue sisse lööb, siis sel aastal paljo kahjo mürristamisse labbi teeb, nenda ka se olli. Iggapäinekõne  mürristaminnewältas sealt sadik Jagopi päwani, kus allati päwal warjus 20. kuuni 25. gradini soja olli. Eunamiste iggapääw olli siin ja seal kahju näh ha ja kuulda. Kui kange mürristaminue  ja wälgolöminne ülle olli, Paistsid ümberringi suitso sambad. Kui ka honeid iggakord  ei lõhkund, siis lodi puid mahha ehk ellajaid surnuks. Ka on siin Jagopi päwal rahhe kange wihmaga paiguti wilja wäljal rikkunud. Nipaljo pikse kahju ei mälleta paljo kegi, mis ui ülle Gubbermangu kuulda õlleks. Wõib kül sellest tulla, et meil paar aastat külmad suwwed siluvad, kus mürristamist paljo kuulda ei sanud ja nüüd ühhe korraga kange sojaga keik nikaua koggonud gaas aurust põllema süttis, sest lomise seadus tahtis lahti pnhhastada. Agga Amerika maal, kus luhwt nüüd wagga püssirohhoga puhhastud  on, kas seal ka Peaks tännawo peal pool pilwede mürrinat otlema?" Peterüurgist. sPeterhowi tullewärk ja rahwa piddoj, mis 26. Julü peti, ei Me mitte üsna õnnelikkult möda läinud; ilm ei olle mitte selle järrele olnud ; suits ep olle eest Messe Wusnud ja sepärrast rahwas tullewWst' mitte Murt näinud. Keik on kül wägga sureste piddand sama, agga seal tulnud teine tahtmatta tulleloärk Katarinhowis, kus mmnewakord mmmetud suhkrowabrik  ärrapõlles, ja weel mõnned wähhemad tullekahjud senna wahhele, ja seal tõusnud siis Peterhowis nende 100,000 innimeste seas kissa wälja: „Peterburgi lin põlleb Noh,? nMd olnud  hirmus tungiunnne lahti , ui hästi amolaewade  km raudtee peal. Jggaüks tahtnud keige enne pealinna taggasi sada ja sellepärrast sanud mitmed raskeste piggistada; kui paljo ja kui raökeste, ei olle rneil nimmelt mitte teada. Et nisuggusel aeal, kui paljo rahwa seas seggaminne ja tungiminne tõuseb, nago sel õhtul olnud, taskopnhkiad ja pikkanäppomehhed hõlega tööd tewad, on muidogi mõista. Mitto ei olle ennam  Peterburgi taggasi winud, mis nad Peterhowi  tulles kasa ollid tonud. Millal peawad siis näppomehhed näppama, kui mitte nisuggusel aeal? Politsei abbi ei olle mitte Paljo aitnud. Aurowankrid tunginud pupüsti täis, nenda et kus muido 8 innimest ühhes wankres istuwad, nüüd 14—16 ühheteise peal unnikus olnud, ja siiski kuida üks sõbber meile kirjutab piddand Paljo innimessi õhto kello 11. künni hommiko kello 7. lausa Laewa al järgi ootma, ennego rumi sanud, ja wihma jooksnud mahha! Se wõis mõnnus melejahhutus olla! „lubba senna sõit, ütleb sesannna sõbber, „olli otsego Düppeli kantside tormaminne, kus ennast aurolaewa  peal piddime tõukada ja mutsida laskma, taggasi tulles aurowankres ei olnud ennam ano egga otsa." Noh, iggapääw ei wõi palke 266