stb üht-ja teist rattast wankrele alla, agga ilmaski ei tahha ta hästi jooksta kiunub ja karjub al. Paljo ennam on seal sedda leida: mis ükskord lõhki on, ei tahha ennam kokko kaswada. Jubba seal on ammust aeast kaks jaggo, mis kui kaks pörmitsejat harja teine teisega pusklewad. Nüüd olli lota, et piddid kokko sullama, agga ota senni! põlle mitte suggugi  parrem, kui enne. Eüropa tahhab ommetige  üks harritud neitsike olla, agga et ta südda ni tuksub ja turtsub, ei te temmale au. Prantslane hakkab jälle ommas üllemelelisse.s  uhkusses tühja tööd teggema ja üht asja ommast pirest wälja aeama, mis temmale middagit  kahjo ei te tahhab saksa keelt, kui passita wöerast, kes ilma loata ülle piri sisse tulnud, sealt wälja aeada. Lodab sega omma rigi asjo parrema talla peale seädiwad, agga meie kardame, et ta seal wägga kaugele õigest teest körwa lähhäb. Törahwa mässaminne kaswab jõude; iggas wabrikus olla nad tö seisma jätnud sa ei lubbada enne kät egga jalga ligutada, kui tö palk on suremaks tõstetud.  - Mis sest wimaks wälja tulleb, kes sedda woib ette teada. Kui Shweitsima politika asjad muido kaunis  korras olleksid, siis on seal ommetige jälle middagi, mis rahwale suurt kartust teeb, ja se on se aastane ränk lummi. Kuida teame, on se ma mks wägga mäggelik ma, kus arrutumad  sured ja järsud mäed ja nende otsas sured lumme anged, mis ennamiste aasta läbbi seal seiswad. Lähwad ilmad pehmeks, siis juhtub sedda saggedaste, et märatumad sured lumme pallid üllewelt alla nende kaela tullewad  ja maead ning innimessed ennese alla mattawad. Sealt kirjutakse praego: ..Selle allalisse wihma läbbi, mis meil iggapääw on, sullab lummi ühhe issiärralikko ruttuga ja need saggedad lumme pallid ja wesfi tewad hirmus suurt kahjo. Wessi kissub arrutumad  sured tükkiv mäggedest lahti, mis hirmsa mürrinaga alla tullewad ja keik purruks tewad,  mis ees on, ja neid põlle ennam tossinate  egga saddade, waid tuhhandete kaupa üllalt  alla tulnud. Juhtub nüüd üks külla seal al ollema, siis ei jae senna muud järvele, kui rissu unnikud." Se on nüüd mis Shweitslassi  wägga raskeste waewab ja neile ütlemata  suurt murret teeb. 73 Nerantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 28. Februar 1867. Teadaandmissed. Lihwlandi statisti komite on linnade wallitsuste  melewalla ja loaga Lihwlandima linnades  3. Märtsil üht rahwa ülleluggemist seadnud,  mis Lihwlandi tsiwil - kubberneri herra kässo peale 8. selle ku päwast M 881, keige linna rahwale teada antakse, ja nimmelt tähhendakse  ning mele tulletakse, et iggaüks issi selle eest peab wastama, kui ta ilmaasjata kirjutajate aega widab, et nad omma töga eddasi  ei woi sada. ÜhtlaSse antakse ka teada, et se kirjutus mitte üks kirjutus põlle, kelle järrele parrast pearahha maksud ja nekrudi andmissed tullewad, waid se on agga ühhe öppetud seltsi nöudminne, tarkusse lautusseks ja kaswatamisseks,  kus jures sedda tarwis põlle, et iggaühhel  omma pas üllesnäidata õlleks, sest et sedda seal ei nõuta, ja ükski ei pea ennast warjule hoidma, waid julgeste sedda üllesandma,  mis kellegi käest küssitakse. Pernus, rae-koea peal 15. Webruaril 1867. Rae-kohto nimmel: Justits-pürjermeister Fr. Rambach. 359. Sikkertär Schmid. i Antakse seläbbi awwalikkult teada, et 2. ja 6. Märtsil enne lõunat kello 11 need enne Üllejöe kallameestest prugitawad seitse kalla pükohta ja se Pappinido jaust koht mis linna ma piri peal, merre äres, awwalikkult rohkema rendi pakkujale sawad wälja antud. Pernus, kassa-kohtus 16. Webruaril 1867. M 44. Uks toapois ja kärner woiwad kohta leida. Lähhemat teadust antakse  Tallinnas von Wahli herra maeas «M 245 Niggula kirriko tagga 4. künni 9. Märtsi ku päwast sadik. i