jacmimd ja paljo muud head sõnna ja teoga: kus oltid need tännamata lomad, kui ta isse Hispauiamaalt piddi põggenema? Rahwal on kül nattuke raske olnud, agga need ollelsid jo sellega piddand harjund ollema. Koormakandjaid  peab ka ollema. Kõik sündis ui kui pappid  tahtsid, mis parremat wõib himmnsta? Mrekamaalt. Kreka wallitsus on sure pikka settetnse. Türgi nhwarduse wastuseks annud, kus ta koik ninnnetab, mispärrast ta Türgi tahtmist  ei wõida tehha, sest ta ei tunda ennast misgi  polest süüdlase ollewad. Türklane tahta middagi,  mis w õnn ata on. 1) Tahta mõnned Kreeklased  Kandia särele onnnasuggn rahwast appi minna, siis ei wõida wallitsus sedda seaduse järrele mitte keelda. 3) Tahta mõnned omma knllu ja wastutamise peale sõalaewadega Kandia saarlastele  abbiks olla, siis wõida Kreka wallitsus sedda nisamma wähhe keelda, kui laewad mitte Kreka saddamates seks ep õlle walmistud. 3) Et Kreka wallitsus põggencnud Kandia saarlasi wäggise taggasi hoiaks, kui koeo tahtwad minna, ei olla mitte lõssi; sest mis tarwis olla temmal neid? Temma olla neid weel isse koeo minna awwitanud. Kui neid kegi olla keelnud, siis olla need teised Kandia saarlased isse olnud, kes mitte ei sallida, et mõnned enne aego taggasi lähwad ja koddo Türgi alla heitwad; agga ka sedda wäggewalda olla kunninglik wallitsus ärrakeelnud. 4) Kreka wallitsus olla allati omma leppingut ja sõnna piddanud ja wõida paljo ennam Türgi peale nõnda kaebada, kui Türklane temma peale kaebab. Sultan ei olnud agga selle wastusega  mitte rahhul ja iggapäine kauplemine ja asjatallitus lõigati katki. Nüüd arwatakse konwerenzi  tullewad; saab nähha; agga uus aasta ei hakka Kreka ja Türgi wahhel mitte sõbruses. Zlmerillamaat aeab wanna präsident Johnsohn  ikka alles parlamendiga omma kiuso, ehk kül 2 ku Parrast lahti saab. Kui mitte muud, siis ta ommeti endise mässajate peameestele,  nago leffersohn Dawis w. andeks anda ja nende kurjust ärra kustutada, et nago kawwal  sullane parrast lahtisamist sõbro leiaks. Wissist ei sa kongres sedda kinnitama. Hiljuti on Ameriklastej ja ühhe Indianlaste sugguarro  wahhel suur lahhing olnnd. Ameriklased sanud  kül wimaks wõito ja risunud waenlaste leri puhtaks, agga mitmed on ka surma leidnud. Wassekarwaliste wihha tulleb agga cnnamiste walgede üllekohtust. Löppesönna ja luggejad. Aasta löppetuseks, mis Jummal jälle aitnud ärraellada, on meil jubba mõnda aastat wisiks wöetud, omma luggejate hulka ja kihhclkonda, kus nad ellawad, teada anda. Sedda wöib, kes tahhab, ka meie rahwa harrimise pildiks piddada. Zeitnng wöib parreni ehk pahhem olla, sedda möda on lemmal  ka lnggejaid; agga ilma zeitungita, nago kottis  ellada, ei wõi harritud innimene mitte olla. Mödaläinud kehwal aastal ei olle meie luggejate hulk, nago igga aasta, mitte kaswanud maid kahdanenud. Ühhe roa Mtirre on teise roa isso wahhendanud. Kuida mu zcitungide luggu on, ei tea meie, agga„Eesti Postimeest" on piddanud,  muidogi ka luggenud Tarto linnas ja kihhelkonnas 2Y5 inn.. Nõo k. 18, Äksi k. 15, Kambia k. 18, Wönno k. Sangaste k. 31, Ottepä k. 56, Maria k. 36, Nöngo k. 27, Nanno k. Torma Puhja k. 12, Laiuse k. 22, Pallamuse k. 18, Kursi k- 28, Koddowerre k. 13. Wörro linnas ja k. 23, Pölwa k. 34, Räppina  k. 33, Wastselina k. 9, Rauge k. 24, Hargla k. 9, Karola k. !9, Urwaöto 52. Kannepe 44. k. Wil landi linnas ja kihhelk. 154, Sure-lani  k. 52, Kolga Jani k. 20, Pillistwerre k. 40, Pöltsama k. 38. Helme k. 109, Paisto k. 49, Tarwasto  k. 58. Perno linnas ja kihhelk. 46, Audro k. 3, Jakobi k. 9, Wandra k. 35,.Torri k. 36, Saarde k. 27, Hallistet. 66. Mihkli k. 6, Testama k. 1 (!) Tallinna linnas ja kihhelk. 150, Kusalo k. 27, Jürri k. 2(!) Jöelehtme k. 12, Harjo Jani k. 6, Kosse k. 20, Juro k. 3, Rapla k. 20. Haggeri k. 14, Nissi k. 6, Risti k. 5, Keila k. 4. (!) Rakwerre linnas ja k. 28, Waiwara k. 10, Jõhwi-Pühhajöggi k. 37, Jsaako k. 11, Niggola k. 17, Halljalla k. 35, Kadrina k. 16, Jakobi k. 6, Weike Maarja k. 11, Simona k. 30, Lügganuse kihhelk. 6. Paide linnas ja k. 25, Ambla k. 33, Järwa Jani k. 26, Maddikse k. 27, Koero k. 38. Peetri k. 18, Turri k. 29. Hapsalo linnas ja k. 8, Lihhula k. 3 (!) Merjama k. 12, Wiggala k. 5 (!) Kullamäe k. 5. Niddala k. 6, Martna k. 4, Karuse k. 5, Niggola k. 4, Hannila k. 1 siü) Hiomaal 21, Noarootsi 2, Muhhoma 1 lü) Saremaal3o, Lättimaal 9, Rias 15, Malgas  9, Narwas 36, PeterburgiS 70, Pihkwas 19, Audowas 4, Polamaal 4, Siberiamaal 4, Kroonlinnas  15, Kaukaasias 3, Samara 6, Krimmis 7, muial Wennemaal üksikult 7. 415