oldermann on, temma lähhäb warsi omma ue rietega, mis ta eila alles rätsepa käest sai, siit ülle howi." Õlleks meie Jlwes nüüd üks nisuggune mees olnud, kelle sap allati ülle kopso seisab ja kes kässi mitte ükspäinis taskus russikas ei te, siis õlleks se siin üks parras aeg olnud neid selle akna wälja üriaga tuttawaks tehha, agga temmale polnud sedda sündimissest antud; silma  pilk poris ta ennast ühhe pole sönnaga ümber ja jälle möda treppi mahha, ilma et ta sest pikkast könnest ja töutussest, kes weel keik sealt howist piddid läbbi minnema, ühte ainukest sönna õlleks kuulnud. Alla tulles olli ta nüüd ommast melest nago kaddund ja üksi, et kül saea tuhhande kaupa keik ulitsad innimessi täis ollid. (Jääb polele.) Ommalt maalt. Peenust. ehhitussest.l Meie saddama ehhitus lähhäb omma sado eddast;  tö-innimessed on otse kui sippelgad ja ni. waggusi ammetis, nago olleksid nad keletumad  ollewad. Muist neist on haggo siddumas,  muist kiwwa weddamas ja jälle teised neid paigale sädimas; üsna imme pealt wadata,  kuidas keik nago mässin eddasi lähhäb. Sured arvutumad kiwwid, mönned wannad ello pöllised, päwast ärra pölletud halli habbemega  wannad orjad, on keik senna kokko wetud; sedda teab se ja teine, kes sesuggused purrakad ma seest wälja kaewanud ja senna kokko tonud; seal löhhutakse neid, nago wanna nässo kasse tüikaid talwaga lõhki ja pannakse paigale. Kui kegi mulle õlleks oölnud, et kiwwid nendasamma talwaga lõhki aetakse kui wannad nässud pakkud, siis põlleks ma ialgi sedda uskunud, waid tedda pealegi wälja naernud ja õölnud: egga ma ommetige kellegi tittiki põlle, kedda sa pilkada tahhad; agga nüüd ollen isse omma silmaga näinud, kuida neid löhhutakse ja kuida kiwwi ennast lõhkuda lasseb. Sesuggused wannad wettind kiwwi nässud, mis jubba, kes teab kui wannad ja mitto pölwe kesk pöldo risti ja pöegeti ees sllid ja kelle pärrast issa ja poeg ja poea poeg nukkert meelt tundsid, on nüüd siin ja pannakse saddama müri sisse, kus merre laened  ta kollatand näggo ja halli habbet hakkawad  lopputama. Wanna söbber, mis ma sulle piddin ütlema: ma näggin hilja aego sinno pello peal meel monne sesugguse wanna pant yabbeniko istuwad ja sa piddid adraga ta ümber tantsima, nago kas pallawa pudro kausi ümber; ärra sedda salli, et ta so waggo wilto aeab ja et sa mütsata temma ümber pead käima. Oh sa kallis aeg! tulle agga wata, missuggused purrakad sia wälja todud ja järgi otawad, kuhhu jälle sawad pandud. Ma ütlen: silm näeb nüüd, mis körw enne põlle kuulnud! Kui kaugele innimesse tarkus lähhäb, sedda woime ka siin selle ehhitusse jures nähha; noh mis tarbeks on siis Jummal innimessele tarkust annud kui ta sedda ei mõista prukida? Pari päwa eest pandi ka jöe kaewamisse mässin käima, mis isseennesest üks weider loom ja katsutakse temmaga essite jöe suud süggawamaks Lehha, kui assi seal hästi korda lähhäb, siis tahhetakse suremad tööd ette wötta.  Suremat teadust ei woi ma temmast anda,  waid pallun kel aeg käes, tulgo omma silmaga watama; silm on jo ikka kunningas. Riast. sSured Bolderast antud 2. Julil telegrahwi läbbi sönnumid, et kolm kaunis suurt söa-laewa merre peal olla. Ria kaupmeeste selts saatnud omma aurolaewa neile kohhe wasto, et suri wöeraid  merre pealt male tua; agga laew tulnud  parrast lõunat kello 1 aeal jälle taggasi  ja tonud neid sönnumid et suredwürstid  Aleksei Aleksandrowits ja Nikolai Konstantinowits seal laewade peal olla, kes mitte tänna põlle kasa tulnud, waid tahta Home hommikune Bolderasse jäda. Teisel päwal  kello üks ollid Ria Düna jöe kaldas, kuhhu kindral kubberner neile wasto läinud. Kellade hellistamisse ja hurrah hüüdmisse al läksid nad lossi kirrikusse; keik ulitsad ollid murdo rahwast täis. 4. läksid need sured woerad Ria linna müride wahhelt jälle wälja, 227