Perno Postimees ehk Näädalileht 6B t«69 RZnes' WerNus, kesknäddal 3. Detsembril.^ aasta ões lehbes seisab. Mailmast. Õmm alt maalt. Pernust:.. Ilmadest. Uus ramat. Riast: Jssiennese tapmine. Tartust: Uus kel. Libawift: Ilmadest. —Peterburgist: Õnnetusest. Kronstadtist: Merri kmni. Moskwgst: Ellajate többest. Kolideft. — Kiewist: Kolerast. Nishninowgorodist: Palwe kirri. Arhanglist: Wiljä kassust ja , sagist. --Volamaylt: Waggon jokseb ilma massinata. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Makso tülli. Düsseldorwist:  Õnnews jõe peal. Austriast: Wannad tüllid. Hirmus torm. Jtaliamaalt: Ministrite seggadus. Inglismaalt: Õnnetus sütte aukus. Kabjo rohhotirtsude läbln. Kopenhagenist: Wastus samata. Türgimaalt: Sultani nooklemine. Egiptuse kunwWal wöerad. Amerikamaalt: Mässamised. Aeawiteks. Mailmast. V. Minnewa kord könnelestme lühhidelt tähtedest,  mis meie iggal selgel ööl taewa-laotuses näeme särrawad; agga et seal üks arroto jumMalik wäggi korraga meie silmade ees seisab, ei woi meie omma lihhaliko silmadega ärranähha,  egga omma kämle laiusse mõistusega ärramöista, sepärrast tahhame siis sedda, mis targemad mehhed meile taewa tähtedest könnelewad,  rohkem tähhelepanna, ja nenda omma mõistuse warrandust surendada ja sedda pakso kattet, mis meie silmade ees, nattuke katsuda arrakiskuda. Tahhame siis tänna esmalt ko - metidest ehk sabbaga-tähtedest k.öuneleda,  ja siis eddast minna. Üks komet ehk sabbaga-täht on üks wägga immelik paistus taewa-laotuses, kui tedda korraga  teiste tähtede hulkas näeme ja issiärranis weel siis, kui üks sesuggune paistab, nago aastal 1680 on paistnud, mis nelli kord surem olnud, kui ehha-täht, mis meil keigil jo tuttaw, ehk kuida 146 aastat enne Kristust, üks on nähha olnud kedda ööldakse surema olnud ollewad, kui pleie päike, ehk kuida saea aasta eest taggasi, se on aastal 1769, paistnud, kelle sabba ülle neljandama ossa taewä üllatanud. Kometid on ennamiste planetide sarnatsed tähhed, agga siiski jälle mitmes asjus neist koggoniste teised. Planetid käiwad ümber päikese, agga mitte üht ümmargust rattas teed, waid pikkergust, nago meie wanni põhja modi teed. Selle wasto käiwad kometid paljo pikkemad,  agga ka paljo otsemad teed, sepärrast on nemmaö kord päwa liggidal, kord agga jälle kaugel Lemmast emal. On üks komet päikesest mödas, siis lähhäb kas kolmkümmend, sadda ehk mitto sadda aastad otse eddasi, enne kui jälle ümber pörab ja taggasi tullemine  wöttab ta! otse nisamma paljo aega, kui senna minnik; sest tulleb siis, et kui kegi üht kometi ükskord näinud, tedda ennam ei näe, waid enne maggama lähhäb, kui ta omma reisi pealt taggasi on tulnud. Wanna kirjade sees seisab üllespandud, et üks komet aastal 1436, üks 1531, üks 1667 ja üks 1683 taewa al nähtud. Et jubba mannast aeast