kaudo metsades on peale sadda puud mahha murtud, kellest monned otse läbbi möeta, küünra  jämmedussed olnud. Kirriko aea peal on kahjo isseärranis suur, sest seal on need mahhamurtud  puud paljo raud-rista, raud-aedo ja muud haudade illo, mis wallatud rauast ehk kiwwaist tehtud, ärrapurrustanud. Linna sees on üks pu üht kutsari mahhalönud. sPaggermassin  Könnelesime  wimati Odessa paggermassinast, kes omma 80 ruut sülda liwa päwas merre põhjast  wälja tõi, se läinud 14. Augustil, hommiko  kello 4 aeal, merre põhja. Meestel, kes seal peal ollid, olli se õnneks, et ühhe padi peale said, muido olleksid massinaga ühhes  ärrauppunud. Se on alles teadmatta, kuida selle massinale se õnnetus tulnud. sTulle Sedda peame õige immeks pannema, et Wennemaal se aasta nisaggedad  tullekahjud ja ikka sured, kus hirmus  paljo maeasid ärrapöllewad; se näitab nenda, nago õlleks kurjad innimessed seal likumas,  kes ühhes ja teises kohtas tuld pannewad.  Tjumenis, mis Siberi maal, Tobolski kubbermangus, Tura jõe kaldal, kus liggi 19 tuhhat innimest sees ellawad, on kaks suurt tullekahjo olnud. Esstmenne hakkanud 13. Julil,  hommiko kello 8 ja et tuul wallidast puhhunud,  on ta kolme tunniga selle keige parrema  linna jao tuhhaunnikuks teinud; teisel hommikul  olnud jubba kello 6 aeal tulli jälle lahti ja nenda on seal ülleültse 1500 maea kahhe päwaga ma tassa tehtud. 15. lulil seisid mitto sadda perrekonda laggeda taewa al, kellel  ennam ei pea warjo, ihho kattet egga leiwa pallokest polnud. Seal peame kül palluma: Issand hoia meid tulle ja söa eest! Wöeralt maalt. Jugenheimist tullewad meile need rõõmsad  sõnnumed, et meie sure ja armolisse Keisre Proua ja laste terwis wägga hea olla. Ta peab seal omma sure sugguwössaga  ühhes ollema ja saggedaste nendega, seltsis mäggede peal aeawiteks jalla käima. Keisre Herrat ennast ja suurwürsti Aleksandert ja Wladimiri odati 25. Augusti ku päwaks ka senna tullewad. Suurwürst ja aujärje pärna,  kes HÜja aea eest Kopenhagenis olli, piddi ka sel päwal senna jõudma. 30. Augustil olla neil nõu Wridrikshaweni minna, kus Würtembergi kunninga proua Olga keisre herra öe sündimisse päwa tahtwad pühhitseda.  Berlinist. Nüüd olla nemmad konwerentsis omma Lallitustega  nikaugele sanud, et se selge olla, kui paljo maad Dani kaest peab ärratullema ja kust maalt piir läbbi aetama. Kui Daanlane ka peaks weel tahtma middagi selle wasto räkida, ei maksa se ennam middagi. Üks raske kiwwi olla neil weel eest ärraweretada ja se on: wöllade selletus. Nad ei tahhaks kellegile liga tehha, ja se on liig raske, sedda nenda ärrakaluda, et möllemad sest wöllast ühhe tassa raskust kanda saaksid. Noh, kui weel kaluwad ja katsuwad, küllad wimaks ka sellegagi korda sawad. Stetinist. Monne päwa eest on üks Ro otsima tudent Posenist senna tulnud ning Rootsi konsulit pallunud, tedda ommale male taggasi sata. Se noor mees läinud omma wie sõbraga Tsartoritski kutsmisse peale Upsakast wälja Polamale, et Põlakaid wenne wallitsusse alt lahti aidata, mis parrast ta mässajate seltsi heitnud; agga õnnetumaks  sattunud seal wennelaste kätte wangi. Need saatnud tedda ülle piri Preisimale, sest et arwanud tedda Preislasse ollewad. Rahha pudus aeanud mehhe taggasi Põlakate sekka ja seal sanud nad teistkorda taggasi lödud, kus ta agga römus olnud, et jälle Preisimale sanud; agga Preisi kohhus tundnud haisust: põlle omma mees, tabbanud kinni ja pannud Põseni wangi, kus ta senniks olli, künni üllestunnistas  et ta mitte Preisi, waid Rootsi mees olla; nüüd on tedda lahti lastud, et peab koeo minnema. Omma seltsimeestest ei tea ta mitte selget arru anda, kus nad janud, arwab agga, et kolm neist Siberimale piddand marsima. 294