otsas näwad, muud ei tea nad lemmast, mõnned  arwawad ka kuulnud ollewad, kui lemmaga  sönnumid sadetud, mis agga meie arwates  nisamma paljo õlleks, kui tahhaks mönni öölda: ma kuulsin kui sa wallo tundsid, kui ma so warwast näppistasin. Möda läinud näddalal on üks noor saksa naesterahwas õhtul  aeawiteks käima läinud ja et ta telegrahwi postide lähhedalt möda läinud, olla ta näinud kaks meest posti ärest tullewad, kes kahhekessi könnelenud, kuida nad olla kuulnud, kui telegrahwiga  sönnumid sadetud; põlle agga sedda arro sanud, et traat isseennesest tule käes healt teeb. Nenda on teadmatta asjaga, seal woib innimenne pea eksida. Silmaga nähha egga körwaga kuulda põlle seal middagi, waid se traat tallitab ommad asjad waggusi ilma kärrata; põlle kellegi kanna, kes kagutab kui munnenud. - sAinuö laps pahha  Ennamiste  on se ikka, et kus ainus.laps maeas, se ka lia hellitusse läbbi nurja lähhab, ja wannemad  parrast ennam kurwastust kui römo sawad näggema. Ühhest sesuggusest kirjutab sobber nenda: ..Tänna pean ma üht kurwa luggu sulle juttustama ja middagi so postitasko saatma, mis mitte römuks põlle, agga mis woin parrata, meie kui ristirahwas peame kurbtust ja römo ühhes kandma, nikaua kui siin mailmas ellame." ..Lastekaswatamisse polest on isseärranis meie Eestilastewannemattel suur pudus, ja sest tulleb ka, et parrast paljo kurwastust pearoad  sama, agga teised innimessed ütlematta kahjo." .Mitte kaugel meie linnast wasto põhja, ellab üks paar abbiello rahwast, kellele Jummal  üht poega kinkinud; poeake muido miks ja terwe, agga et pessa munna, sepärrast ka wägga hellitud laps, kellel paljo pahha juri sees; keige ennam: tulline nappo ammeti mees. Ristmisses on ta nimme .Mihkel" sanud,  agga wannemad kutsuwad tedda Mäkko, noh, egga nimmi last rikko. Hiljoti olli seal lähhedal üks waene mees omma pissukest rahha warrandust kottiga, kus pas ka sees olnud, kappi alla ärrapeitnud, sest et waesel muud pannemisse kohta polnud. Meie terraw  Mäkko olli sest haiso ninnasse sanud, et rahha kappi al purro sees maggas, warsi olli ta seal, wöttis sedda sealt ärra; passi pistis kappi alla taggasi, agga rahha läks ta omma tasko, olli pealegi römus, et hölbsaste rahha olli sanud. Warrastud rahha ei tahtnud  agga kaua taskus waggusi seista, waid hakkas seal rahhutumaks jama ja omma nüüdse perremehhele üht ja teist andma, mis tal su parrast. Kui nüüd maeas karra sureks läks, et rahha ärrakaddunud, on Mäkko möttelnud: ..pistan oige ni kauaks mulla sisse, künni kärra waiksekö jänud, ehk kaswab seal, kui mitte, siis wöttan pärrast nisamma paljo sealt jälle, kui senna ollen pannud. Agga kus teggiad seal näggiad! Naabre lapsed olla körwalt näinud,  et Mäkko middagi matnud ja sealt sai assi awwalikkuks ja wanna tuttaw kot ütles kelle omma, mis seal sees olli; ülle pole rahha olli weel kottis. Assi olli õige ja sepärrast  piddi issa mehhele puduwa rahha maksma  ja pea olli waene Mäkko püksata issa käes. Kül wois se ka wallus olla, nenda omma ainust  last armastada, agga kes wois senna parrata,  iggaüks peab sedda palka sama, mis ta teninud. Kui nüüd Mäkko üks kord issa käest lahti peasiö, lippas ta sonna lausumatta ärra. O tulli peale, agga last ei tulnud taggasi,  mis piddid wannematte süddamed sees ütlema? O läks möda ja lõuna tulli jälle kätte, agga last weel kussagi nähha. Nüüd olli kurwastus suur: armas poeake kaddund! Warsi andis kurw emma issale nõu kaardi eide jure minna, et teada saaks, kus Mäkko olla. Et teist nõu polnud, läks ka kurw issa ühhe häbbematta naese jure (kelle nimme m'e sekord ei nimmeta, ehk ta kül sedda wäärt õlleks) kes ka ommad tembud ärrateinud ja mitme tössise wallega tedda narrinud. Wimaks  olla ta weel sedda teada tahtnud, kas lapse kõht ka peaks täis ollema, muido ei woida ta südda rahhule jada. Kui kaardi naene ka selle polest temmale ta suud ja silmad  täis walletanud, tulli ta koeo. Agga kust leidis ta wimakö omma poea? Tammiste ladalt teiste söbradega lada römo maitsmas. 299