selle eest rahha. Ka törahwast peab suur pudus vllema. Surcmad põllomehhed ei olla mõuned muud nõu teadnud, kui pool saki korristamisse eest ärraanda, ja mõuned olla koggoni 2 rubl. 80 kopp. kuuni 3 rubla eest Dessütiuama korristamatta  wuja ärramünud. Sel wisil ei wõi perremehhel mitte nahkpüksid jalga tulla. Oh kui wcigga ou meie laialisses rikis raudtesid tarwis! Wõeralt maalt. Preistmaalt. sßerlini sõbra kirri.j Üks Eestimees, lummal anna termist, ellab Berlini akademiamaeasja oppib kujoteggiaammetit. Temma kirjutab meile sealt ueks aastaks nenda: „ Armas Eesti Postimees! Minna ollen hiljuti  sõbra kirja läbbi teada sanud, et sinna nüüd Tartus ellad ja ollen nõuuks wotnud, sulle siit Preisi pealinnast ka üht ja teist teada anda. Se kord ma ragin siit ma Jõulo ja Neäri pühhadest. Kuida sa tead, käib Wennema Kalender  päwa teiste tagga. Kui siin loulopühhad  ja nus aasta mödas on, ep olle teil meel alganud. Et ma sedda tean, siis tõttan weel sulle, so lnggejatcle ja keige mo armsa Eestirahwale ueks aastaks süddamest head õnne sowima. lummal omnstago Leid keiki ülleültse seal Balti issamaal Länemerre ja Peipsi järwe wahhel, rZmustago ja walgnstago teie meelt! Ma mõtlen saggedaste omma rahwa ja selle peale, mis nende kassnks tannis õlleks. Siin on ka hagganaid nisso seas, agga ülleültse, oh kui suur wahhe ! Teine õppetus, teised ellowisid.  Agga sest rägime teine kord, se kord Berlini pühhadest. Iõulus on siin iggal pool JZülopude Pruuk, weel paljo ennam kui Vallimaal  Sakslaste jures linnades ja mõisades. Iggas urtsikus põlleb Jõulo õhtul sähhärdune „Pühha pu." Kui metsapuud mis siin kassinad ja kallid sada on, ei jõua osta, siis wõetakse. weikesi, puust ja pabberist järreltehtud löulopuid.  ja ehhitakse nisamma keigesugguse asjadega, nago pärris Iõulokuuske,. kus iimber, kui küünlad  Põllewad, waesem rahwas nisamma rõmus on, kui rikkad omma suurde pude iimber. „Tcil on Tartus ja muial paikus Jõulo! öhto se pmuk, et rahwas kirriko tõttawad, noxch  ning wannav, Jummala sõnna kuulma. Ber- lmi rahwas on selle polest waesemad. Siili on se üsna kõrwale jäetud. Kirriko lähwad üksi mõnmd wannad innimessed, ja armaste tulleb mõnni norem nende hulka; agga selle kus lusti ja nalja leida, koggub rahwas unnikuU kokko. Wanna aasta wiimsel õhtul, kus teie' pool keik waggusi on, kulukse siin keige ennam  karra ja viskamist, mis muul aeal politsei polest ösel mitte ei lubbata; kus agga tülli ja riid tõuseb, seal on politsei teenrid ka warsi käepärrast, kes, kui mu nõu ei aita, paljast Moeka näitwad, ja sedda on ka sel Neäri-ösel paigoti sündinud. Nipea kui kel 12 on ärralönud, siis on keigis Maeades ja ulitsate peal ue aasta BNnesowinne  lahti. Kes teisele wasto tulleb, ütled järgest: „ Head uut aa st a t!" Kui ommd mütsi tahhad peas hoida, pead lahkeste seddasamma  wastama, muido lüakse müts peast' mahha, sest pead on ennamist keikil sojad. Ue ' aasta hommikul sadetakse wastastiko kiugitusst ja nenda algatakse siin uut aastat. „ Sellega pean uüüd omma kirja seks korraks  lõppetama ja sowin weel keige Eestirahwale  kallist rahho ning paljo tuhhat termist. Berlinis, ö. lanuaril Detsebr. 1W4.) A. W." lNõud ei tahha kokko sündida.s Kellel? Preisi! ja Austriat, ja sedda ikka Shleswig  - Holsteini pärrast. Seal jures ööldakse nende sõbrus teine teise wasto kaunis jahhedakA minncwad. Dani sõas on nemmad, nago Prantsus ja Inglane Krimmi sõas, sõbraks: sanud, agga nisuggune Herodesse ja Pilatusse sõbrus, mis mitte süddame armastusse peal ei seisa, waid waljaspiddise kasso peal, on allati nago tulli Lores puus, ei tahha hästi pNeda. Kui kaks koera ühte jännest ehk kaks kassi ühte rotti kinni püiidwad, siis lähwad tihti selle kallal  isse purrelema. Mõllemad tahhaksid suremat  ossa, agga kummagi ei sowi teisele sedda. Selle läbbi tulleb siis uurriseminne ja aeawiwitus  ning Shleswig-Holsteini rahwas wõiwad weel kaua õiget otsust odata. Preisi seadusse tundjad, kes Shleswig - Holsteini kronipärriats õigust peawad läbbiwatama, pmkida künni Ap-- rilli kmn aega, pärrast selle on weel aega Lar^ *) Meie ei wöi sedda mödaläinuö Mari-ööst paikus iggal pool just mitte kidelda. E. P. <Sis jure üks liSsaleht.) 8