Eesti Postimees ehk Näddalaleht 28, 1868, Tartus, 10. Jutil. ma ja linnarahwale. Wies aasta. Meie eddespiddised emmad ja perrenaesed. rahma seas on Mannad tuimad nimmed mis kõige allus-ehk põhjusasjadele antakse, nõnda kui: „Emmajõggi," „ emma keel," „emmakoggodus,"  „emmakirrik," „emmapu" ?c. :c. Se peab ommeti middagi tähhendama. Ja muidogi.  Emmast hakkab ello, ennnast essimene siggidus,  kaswamine, kossumine zc., sellepärrast rägitakse  nõnda. Mis agga emmast sünnib, emma  jures kossub ja kaswab, peab ja ka emma näggo ollema ja sama, nõnda on lomolik seadus. Kegi ei panne immeks, kui laps omma emma pallejumme nao peal kannab, maid ennem sedda,  kui se mitte nõnda ei õlleks. Emmast saab ning wõttab laps kõik, mis tal ihho tennisest ja waimorammnst on. Wahhel lähwad kiil asjad ka mõnne juhtumise läbbi teiseti, agga lomuse seaduse järrele on ikka nõnda: terme emma!  terwed, kiddma emmal kiddnrad, sure enimal  sured, weike emmal weiked, totra emmal totrad, terrase emmal terrased lapsed. Kuida känd, nõnda wõsso. Jgga rahwas kannab omma emmade kuja ja sündides kasasadud lomoliko teggomodo  omma kulges. Kotitamine mõib seal jures paljo harrida, puhhastada, õiendada, hõweldada ja libbistada, agga mitte ihholiikmete egga'mUeKäimo p olest' ueks muta, egga cmma pärraudust Ürrawõtta. Lodud pealkirri jääb kustutamata  , nõuda samma ka se, mis laps essim  ese st märkamisest sadik otsego emma punaga sisseimmenud, emmast kuulnud, näinud ja õppinud.  Se on nõnda ja seüe ülle ei olle meil mõistliko innimestega ennam mingisuggust waidlemist,  kui agga kõik jubba mõistlikud olleksid! On nüüd luggu nõnda ja sedda on ta missist - siis paistab jo selgeste silma, mis asja meie eddespiddi, nago siamale, ei tohhi holetuse sisse jätta se on meie tuttarlaste kasiv  ata mi st. Kui ial middagi on, mis meie rahwa  waimoharrimist ja eddasisamist kammitsas hoiab, siis on se, et tuttarlaste ja lammaste kaswatamise  wahhel mitte suurt wahhet ei olle. Kust peawad sel wifil meie rahwa eddespiddised emmad ja perrenaesed tullema, kellest parremat wilja wõ iksime lo ta, kui siamale olleme piddand lõikama? Meie ei rägi sest eunam essimest korda, agga sest peaks rägitama ni mitto korda, kui muido ei peaks aitama. Et jubba poeglaste kolitamise eest hakkatakse ennam hoolt kantama;