ningast ja sedda parrast weel Wiktor Emanueli  Ztaliamaalt Parist tullewad. Se teeb Prantsuste süddant hästi köddiseme. Et nisuggust  külla lest wastowöttes ja üllespiddades paljo au ja illo iggapiddi wäljapaistab, on muidogr teada. Mailma asjade naitus.  Se on nüüd Londonis 58. Aprillil (wöeral maal 5. Mail) jubba peale hakkanud. Leinaja kunninga proua Wiktoria põlle kül isse mitte seal jures olnud, waid temma assemel  ta suggulane, prints Kambridge ja wäimees,  Preisi kroonprints Pridik Willem ja Rootsi kunninga wend, prints Oskar. 1110 ja au on seal otsata olnud ja maimessi nago purro; peale selle mitte ennam, kui 400 musikanti  ja 2000 lauljad. Ma arwan, need wöiwad  jubba nattuke healt tehha. Kolm suurt kuulsat mängomeest: Meyerbeer Preisimaalt, Auber Prantsussemaalt ja Bennett ( —?) on selle tarwis issearranis mangotükkid ja korilaulud  teinud, mis ütlematta kennad ollid. Wöime kül arwata, et üks Halleluja ja peale selle üks suur piddolaul, keige targema lauloja  mängomeistride tehtud ja 2000 öppind lauljast  lauldud, jubba isse sedda waart wöis olla, et lau lo ja mängo armastajad kaugelt kokko tullid, sedda kuulma ja immekspannema. Kül olleksin ka hea melega nende 34,000 innimeste  seas olnud, kes seal pärrato sures maias sedda kuulsid; agga wötta nappust! Sest pärvast sadik käiwad seal nüüd tuhhanded  igga pääw sisse ja wälja, neid immeasjo  watamas, mis kcigest mailmast senna kokko  sadetud. Kes jöuab neid keik üllesluggeda ehk kes neist nenda räkida, kui se, kes isse keik omma silmaga näinud? Mis Lal mailma asjadest ühhest kohhast teise wöib wia, need on nüüd Londonis kous, sepärrast nimmetakse sedda suurt asja öigussega mailma-näitus, ja ön sellele, kelle jöud senna annab minna. Znglisma aujärjepärria, prints Albert, kuida jubba enne olleme nimmetanud,  on nüüd hommikomaal reisi, peal, käis esmalt Egiptussemaa! ja on praego Palästinas ehk Kanaanimaal. Sealt tulnud nüüd Jng- lismale sönnumed, et temma hiljuti ka Hebroni  linnas olnud,' kus mannast Abraham Mamre tammikus ellas omcka telkide al. Parrast  töusis senna lin. Seal on Tawet kunningaks  kronitud ja 6 aastat wallitsenud m. :c. Seal seisab meel Abrahami hauakoht praego  Makpela kopas ja saab  pühhaks  petud; sest nemmad auustawad Abrahamit  Esawi pärrast nisamma, kui meie Jakobi pärrast. Hebron on ka se paik, kus Türklased  allati läätseleent keetwad ja igga teekäiale ilma hinnata andwad, kui ta Jakobit lajdab ja Esawit kidab, kes läätse leme eest omma essimesse pöia öigust ärramüüs. Õöldakse nüüd, et nimmetud prints (temma iggapäine nimme on prints Wälis) 700 aasta sees omma  reisiseltfiga se essimenne ristiinnimenne olnud,  kedda Türklased lubbanud Abrahami hauda  Makpela kopas watamas käia. Weider on kuulda kül, kui ööldakse, et nemmad keik sedda kobast wägga korrapärrast leidnud hoitud  ollewad, kuhho ommal aial Abraham, Sara,  Jsaak, Rebekka, Jakob, Lea ja Josep said maetud, ehk kül nende ludest ammo ennam innimeste  nähha ei olle. Paar Türgi üllemaid olnud kül wägga pahhased selle ülle, et ristiinnimestele  lubba antud, ni puhha paiga jalgo panna, agga kubberner saatnud  neid marsi ärra. Se olnud just pääw pärrastMaarjapäwa, kui prints Wälis Hebronis  käinud, ja Türgi kubberner Jerusalemmast olnud isse tedda seal terretamas ja wastowötmas.  Persiamaalt. Jnneto innimeste hukkaminne. Södda on isseennesest jubba hirmus assi, kus innimessed wäggewaldse surma  sawad ehk wiggase liikmetega parrast willetsat  ello ellawad; agga tänno Zummalale, Eiropas petaks? ftdda pahha tülli.ommeti in - nimesse wisil. Nenda ep ott? se harrimatta rahwa seas weel mitte. Perstas said Webruari  kuus liggi 60 waest söawangi hirmsal wisil  arrahukkatud. Pärrast sedda, kui neid jubba wangikoddades pool surnuks näljatud ja pinatud, tobi neid sealt wälja, seuti ja naeluti körwo müri külge kinni, nenda et nad 140