kõikide kätte, sedda lobame meie, saab igga õige wallawallitsus koggokonna kous ollemisses omma kirjutaja läbbi rahwale ette luggeda laskma. Tarto saksa laat on ülleeile lõpnud ja wäljahellistud, ja müad ning ostjad teadwad nüüd, mis ja kui paljo kumbgi on sanud. Rahhapudus sundis mitto wähhem ostma ja sepärrast  mitto kaupmeest ka oddawamalt andma, kui muido pruuk olli. Wõerid kaupmehhi olli 61, kasatodud kaupa liggi 365,000 rubl. eest ja ärramüdud 100,000 rubl. eest. Mäksa walla st kirjutakse meile, et sealne uus koggokonna ma ea, mis 8 sülda pik, 5 s. lai ja kelle ehhitusse palk neil 320 rubl. maksab, 12. lanuaril sanud stssevnnistatud. Mis lummala nimmel hakkatud, sel andko lummal  head õnne, omma nimme auuks ja rahwa kassuks ka eddasi minna, et rahho ja õigus meie maal ellaksid ja iggamees õiglase süddamega püaks tehha, mis tennna kohhus on lummala ja omma ligg imesse wasto. Willltandi poolt kirjutab meile üks sõbber: „Kirrik suur ja kenna, agga tühhi! Hargipawal ei otsi meie innimessi kirrikust, agga kui minna tühja kirriko leidsin, olli pühhapäüw. Mikspärrast? Jah, õppetaja olli abbikirriko läinud.  Wimaks koggus paarkümmend innimest käärkambri ja sealsammas piddas köster nendega lummalatenistust, ja se olli kõik täieste ja mõnnusaste,  nago kord ja kohhus. Kas se kül õige peaks otlema, et innimessed köstre-pühhal parrem  koddo ja kõrtsis weddelawad, kui kirriko lähwad, nago ma seal - koggodusses kuulsin nüsiks  ollewad? Eks nõnda lummala pühhapaäw mitte pawawargade päwaks ei sa? Minna ei olle kül kellegi kohtomõistja, agga mis asja peale innimene kommistab, sest wõib ta ommeti räkida. Tänno lummalale, meie pool ei olle sedda mitte nähha, et mõnni pühhapaäw uksed kinni, kirrik tühhi ja õrrel wait seisab. Kui nüüd kirrikuid juhtuks ollema, kus õppetaja ühhel pühhal ühhes  ja teisel pühhal teises jutlust peab, siis õlleks  jo kumbgi! aastas paljast 26 pühhapäwa, ja mis olleksid siis need teised 26? Kes ütleb: „Mis köster jutlusse ramatust loeb, sedda wõin ma koddo issegi tehha," se ütleb kül, agga ei te missist mitte. Muidogi teada, on õppetaja  kirrikotenistus täielikkum; agga kirriko ei minda jo mitte innimesse, waid süddame tarwitusse pärrast, nõnda kui röga ei sõda mitte kokka, waid ihhotoitmisse Pärrast. Mul olli käärkambris parikümne uurimesse seas üsna halle seista, ja suur kirrik olli tühhi, nago õlleks  koggodus ärrasurnud. Mis sa arwad sest, Postimees?" Tallinnast. Seal on mödaläinud aastal 310 Margust politsei ettetulnud lillekülata ja 225 wargusse jures on margad kätte ehk nende jälge peale sadud. „ Korjake üllejänud pallokesed kokko m." Kalli ja kassina aiaga hakkatakse nüüd ka iggal pool selle peale mõtlema, et rikka rahwa lauade pealt paljo rasukesi mahha langeb ja hukka lähhäb,  mis mitme waese kõhto mõiks täita. Peterburgis,  Rigas, Tallinnas on jubba head innimessed  selle peale mottelnud, kuida üllejänud pallokesi nende heaks mõiks prukida, kel leiwapallokesest  ni suur pudus on. Tallinnas on üks puud üllejänud pallokesi jälle peneks tehtud  , rukkijahhoga seggatud ja sest 17 weikest leiba küpsetud, mis 121 naela rasked ollid ja siis waestele ärrajaggakud. Kui paljo parrem .on nisuggune leib, kui se, mis Soomlased ja, -kuida.. kuleme, ka mõnnes paikus jubba Wennelased,  rabbaturbla ja pukorega peawad söma. Harjomaatt. Meil on siin jälle mõisalt)  annema kitussest kõnnelda, ja Leme sedda hea melega, ehk kül mõune lehhe nurga pealt leiame,  kui õlleks meil ühhe innimesseheateggo armsam, kui teise. Hea jääb allati heaks ja kurn kurjaks, tehko sedda kes teeb. Nõnda jääb kuld kullaks ja maksab omma kulla hinna, tulgo se kunninga ehk kerjaja peust wälja. Süddame peale matab  Jummal, sedda ei näe innimessed. Nõnda kirjutakse meil Harjomaalt, mis kenna ja trööstlik kuulda. „Armas Postimees! Sa rägid ommas teises numris, mis Rõngo grahw Mänteussel omma walla ja waestele head teinud ja ütled: selle eest sünnib jubba tännada, ja se on ka tossi ja selle jures põlleks middagi ennam räkimist. Agga immeks on panna, kui kuleme, se heateggia olnud üks grahw Mänteussel ja se näitab, kui õlleks ka kõik Mameufflid Eesti waeste heateggiad. Sepärrast,  kui meie mitte ei tahha Lännamatta olla, siis peame ka omma õnsa Ramm ila mõisa grahw 35