Wõeralt maalt RingWaatminne. Põhjopoolne Saksama on meile lcihhem, kui muud wõerama paigad, sepärrast esmalt sellega. Mmnewa kord olleme iittelnud, et Preisi parlamendi uksed 28. Januaril  kinni pandi ja põhjapoolne rigiparlanient mmnewa pühhapäwal Webr.) piddi kokkotullema.  Selle peale waatwad nüüd keik Saksama  silmad ja peale selle ka weel mitmed ümberkaudsed  rahwaS. Saksama seisab kesk Ettropa süddames, ja se ei olle mitte üks kõik, kas süddames  rahho on ehk mitte ei olle. Põhja- Saksama rigikoggo allusseadussed on nüüd jnbba walmis ja tullewad parlamendi ette. Kõik rigikoggo  liikmed, se on hertsogi ja würsti made wallitsnssed olla neid wastowõlnud ja heaks kiitnud.  9toh, minnogipärrast! Agga missnggnsed nemmad siis on? Mähhärdune molli ja wõimus saab nüüd Preisi kätte?— Kõik rigikkoggo üllamad sawad eddespiddi kui ühhe rigi rahwas ollema. Rigikoggo seadussed sawad ka eddespiddi igga wähhema  rigile üllemad seadussed ollema. Kõik sõawäed  sawad Preisi al ollema ja nende üllespiddamisseks  peawad teised rigikoggo liikmed mehhe pealt 225 taalrit aastas maksma. Igga rigi allam  on igga! pool ni hästi kui koddo. Ta wõib minna kuhho tahhab, abbiellnsse heita, ellama jada, ammetit Piddada ehk ennast assutada, kuhho südda lustib. Kõik kauba ja tolliseadusscd on neil nhhes, nendasamma ka mõednd, kalud, rahhateggeminni,  merrekauba kaitsminne ja kauba lip, konsulid, postid, telegrahwid, :c. :c. Ütlema wattitsilsse ohjad seiswad Preisi käes. Temma on iggal pool perremees, temma üksi läkkitab sadikuid ja wõttab. wõerad sadikud wasto, temma üksi hakkab sõdda ja teeb rahho, kõik ma ja merre wäggi seisab temma kässo al, kõik soldatid wcmduwud temmale lippolrunst ja peawad senna minnema, kuhho temma sadab ja teggema, mis kässib. Sõawäe surus saab innimeste hulga järrele 1 mees 100 pealt ollema. Igga põhjapoolse  rigikoggo allam peab isse wäetenistnsse minnema ja 7 aastat soldati kirjas seisma, ei wõi keddagit ennese assemele saia. Igga aastane  rigiparlament astub Preisi kntsnmisse peale kokko, nendasamma ka rigikoggo tillem nõukohhus, mis parlamendi körwas seisab. Parlamentis on igga liikmel luKa sedda üttelda, mis tcmma armab  õige ja kassaks ollewad, nendasamma ka laita, mis ta pahha ja kahjuks näeb tullewad. Seal udes parlamentis sawad kül ka mõnnesnggused  waidlemissed ollema, tõdetakse' ommeti, et kõik hästi saab minnema. Teine tähhelpannemiZse  wääri assi on Juglisma Parlamendi seaduste mndaminne. No sellega on ka karra Walt. Seal on mannast sadik põhjaseadussed ja parlament olnud, agga nago kõik aSjad mailmos,  nenda lahmad ka innimeSte seadussed ommal  aeal mannaks. Aeg mudab ommal wisil asjo ja sedda peab tähhelpandama, end selle järrele  painutama ehk murda laskma. Seal on weikesed lossi kohhad, kel parlamendi liikmete wallitsemisse õigus on, ehk kül wähhe innimeSsi sees, ja jälle sured kohhad ja linnad, kel sedda mitte ei olle, sest et nemmad sel aeal sedda ei olnud, kui mannad parlamendi seadussed tehti. Nüüd on ka Inglismaal nago ial maal innimessi, kes üllewad: ,Manna peaks Mannaks jäma ja sedda mitte nmdetama; mis enne on hea olnud, peab nüüd ka hea ollema, ja sellega su mait!" Hm, kui se tõSsi õlleks! Agga teistel on jälle teised mõtted. Nemmad küssiwad: „Kes tahhab  wanna asjo «ja söddib nende eest? Eks ikka need, kel Mannad asjad kasso saatwad." Selletame sedda asja nattuke. Waatge, se on tähhendusseks nenda: Wannast olli Keppitallo üksi kohtomehhe wallitseja ja Wabbatallul ei olnud middagi ütlemist  , sest et sedda Keppitallo kõrwas weel ei seisnud. Aega möda tõusis agga Wabbatallo teise kõrwa, kaswis ja kossus,' sai suremaks, kui Keppitallo ja tahhab nüüd kohtomehhe wallitsemisses  ka liggi wallitseda. Agga ota senni! „Mässaja, pea su!" karjub Keppitallo. „Minna.  olleu wallitseja ja wöörmünder, minna teen sedda, min no tahtminne peab üksi sündima, sest minno õigus on ni ja ni wanna!" „So!" ütleb Wabbatallo. „Agga minna kannan seddasamma  koormat, maksan needsammad maksud, jah, saggedaste weel cnnam, sest et teised sedda mo õllade peale pannewad; nnks mul siis ka mitte seddasamma õigust ei pea ollema? On se minno sü, et mind sel ja sel aeal weel ei olnud? Miks pean minna nüüd juttad kaelas kandma, mis enne minno sündimist on malmis tehtud? Ei, wanna naber, jaggame kõik ommad 54