mango koor mängis passunatega kolm laulo errelitega liggi, mis nago keik sedda pühha pühhitsemist pühhamaks teggi ja koggodusse liikmete süddame uksed lahti põrrutas. Parrast lõunat piddas öppetaja Hansen mLssioni jutlust ja selletas seal ärra kulda Mälgus esmalt Saksamale tulttud ja sealt aega mvda laiemale laggunenud ning parrast ka meie male üllatanud; ja et se tö weel lõppenud  põlle, waid kaks kolmandikko ossa innimessi  praego alles kot pimmedusses ellawad, kellele meie sedda önnistusse künalt peame pöllema  sütama, et ka nemmad walgusses wöiksid kõndida ja Issanda armust önsaks sada. —- Lasko nüüd se, kelle nimmel keik need armsad sönnad könneldud, kuuljate süddames, kui ellawad  säddemed, õhkuma hakkata ja ellawaks sada! Pernomaalt. sL a a on kuhho müad ja ostjad kokko tullewad, ühhed omma kaupa müma ja teised ostma, mis ellus maeas tarwis  lähhäb. Kastna laat olli, kuida sedda keik teadwad, selle ku essimeste päiwi sees. Jlmoke olli kenna ja rahwast imme kokko tulnud ning iggaühhel omma lomake woi ka wankre kulges; agga ostjaid olli se aasta ni wähhä, et ennamiste keik ellajad  taggasi widi, mis nüüd parrast jälle teiste ladade peale piddid widud sama. Linna seemnete ostjad teggid imme pikkad mokkad,  sest et asjata ollid sõitnud: sel aeal ollid seemned alles kupratega linnade otsas. Üks tähhelepannemisse wäärt imme assi on se, et kaupleminne aasta aastalt seal waesemaks lahhäb.  Ehk seal kül igga aasta wägga häid ja rammusaid ellajaid sada on, siiski on kaupleminne  waene. Kust se tulleb, sedda arro ei sa kegi, woib ka olla, et pitk te sedda nalja teeb. Poe kaupmehhed ja süddame kinnitusse rohho müad on keige rohkem pahhased maksa hulk renti ja ei sa middagit müdud! Se olla nende süddamed õige wessiseks teinud. Teine assi, kellest söbber kirjutab, on õuna wargatest. —> Ehk kül targem rahwaö sowib, et igga perremehhel omma öuna-pu aed õues õlleks, mis, kui korda lähhäb, temmale ka näggemata kasso sadab; siiski on sea! murret ja mele pahhandust jures küllalt, sest et warga näppud neid, kui alles weel kennaste pude otsas  kaswawad, jubba enne aega mahha kiösuwad  ja puud ärrarikkuwad; tehko ta mis tahte. Kes holib sest, et seitsmes käsk ütleb: ..Sinna ei pea mitte warrastama." Paar näddalat taggasi on T. walla nored mehhed küllamehhe öuna-pu aeda puggenud ja seal röwimisse kombel  tööd teinud, nenda et perremehhel teisel hommikul silmad wet täis ollid; õuna-pude oksad mahha murtud ja õunad ärrawidud. Et agga õunad korraga kutsmata wöeraste tasko põlle mahtund, olla nad teisel ösel weel taggasi läinud, ärrawima, mis järrele jänud; agga sel korral olnud perremees nattuke kawwalam  järrel passimas, sanud mehhikessed kätte, ehk kül ka nüüd jälle, peale selle, kui perremehhe sullasele russikaga wasto silmi ollid  annud, ülle aea wälja ollid putkanud, winud neid kohto ette, kus nende waewa palka ausaste wäljamaksetud, ja mõistetud, et perremehhe  kahjo tubliste peawad tassuma.  Parras!  Kes teggi, isse teggi. Riast. Ma päwa Liwima kubbermango seitungi läbbi antakse teada, et 4. Nowembril üks isseärralik ma pääw peab petud sama ja kutsutakse selle tarbeks  keiki neid möisawannemid, kes rüütlite seltsist, sellepärrast kokko. Mõrtsuka Selle ku 18/19 öse on Heinrichshowi lähhedal ühhes metsa tallus, mis Lindenru mõisa parralt endine Hepneri tallo kus koggokonna pea kohtomees  Jaan Kalning omma naese, 4 lapse ja kahhe sullasega ellas, hirmus luggo sündinud. Nenda arwata kello 11 ja 12 wahhel olla perrenaene üllesärkanud ja wäljas üht karra kuulnud. Sedda kuuldes ärratanud ta omma mehhe ülles, kes kohhe ühhe akna jure läinud,  kus muido üks rie olla ettepandud ja ni pea kui ta omma pea sealt wälja pistnud, janud  ta wäljast kaunis raske hobi ja üks teine lasknud püssiga. Selle peale olla perremees akna alla mahha langenud. Sedda nähhes ruttanud naene jullasid, kes üllewel toas mag- 316