ühhesuggused, waid nende mõistust möda. Agga  sedda aupakkumist, mis nisuggusele antakse, kes katsudes suurt nimme sanud, ei möista ükski ülleskirjutada. Mitte üksi temma sug« gulased ja sõbrad, waid mitto kord terwe makond  tullewad tedda terretama ja kummardama.  Hiljuti sündis, et üks noor meeS Ringpo linnast, kes üsna waese rahwa laps, aggs terrase  peaga olli, keige suremat nimme sai, mis agga wöis sada, se on: tedda tõsteti pealinna  tarkade peawannemaks. Agga nüüd olli luggu lahti! Keige üllemad rigiwannemad ja keige rikkamad innimessed tõttasid nüüd temma  wannematte alwa maiasse tedda terretama ja au pakkuma, ja kegi ei tulnud tühja käega ning keik ümberkaudne ma olli römo täis. Ennäh, Hinamaal maksab mõistus ennam, kui tühhi paljas wannemattest pärritud seisusse  nimmi. Kas se kül nende surem wigga peaks ollema? Kui Hiinlased ennast omma  wanna asja auuStamisse kammitsest wöiksid  lahti kiskuda, siis olleksid nemmad essimeSsed  mehhed; agga nemmad on selle sees, ehk se nende sees ni kinni, et paljo lotust ei olle. Tullekustutamisse pritsid on se ainus assi, mis nad tünnini Eiropa asjadest wasto on wötnud, veedke põlle sured asjad. Nende suredtükkid on praego alles, mis nad ammo ollid  julgem  ees, kui tagga seista. Püssi kannab mees ölla peal, kui lasta tahhab, peab teine londiga  tuld peale pannema. Hilja aia eest tahtis  Hina keiser Inglaste söariisto silmaga nähhä  sada, kellest ta paljo olli kuulnud. Selle peale sadeti kaks wägga illust ja head püssi Pekingi linna. Keiser watas neid, riistad ollid  wägga ausad. Agga warsi ütles temma: „Minna ei tohhi mitte targem olla, kui ms wannemad," ja püssid wiSkadi pea körwale. Agga sellepolest peab Hinamehhi kiitma: nemmad on essimeösed tömehhed. Hiinlane teeb wässimatta tööd omma 16 tundi päwas ja on römus, kui ta päwast päwa saab. Pillajad  põlle nemmad ka mitte. Oh, õlleks neil agga parrem usso teeradda ollewad! Agga  nad waesed ellawad pilkases pimmeduöses. Sellegipärrast on wägga arro assi, üht joobnud  Hinameest nähhä, ja kesk riötirahwa seas wöime igga pä lakkekoerde peale ülle kaeta mahha  kommiStada! Hiinlased armaStamad ka wägga omma iSsamaad. Reid lähhäd mägga paljo aastas ommalt maalt ärra, agga keik selle kindla KÜNAS, st enne surma jälle kvio taggafi tullewad. Kes wätjas surrewad, neid tuakse weel pusärkis tsggssi; sest uemmad srwamad, et nad kuSkil m waggusi ei möi hingada, kui omma mannematte körwas» Olgo seks korraks kül. Rende milletsast ussu lõust olleme jubda misstoni kianedeS rä« kinud ja rägime eddeSpiddj meel, kui Jummat ello ja termist annad» Sannuned ommalt maalt. TsetßK. Tarto Maiade zc. ja rshwa  ha lk. Üks sealt linna Mess on Me waewaks wötvud, teäda anda, kui paljo seal maiasid, psdifi, meistrid, sellisid ja öppipoiSsa ning ülleültse innimessi on. Maiasid on praegv  ühtekokko 1052 ja neist 40 kross ja 26 linna pärralt; teised 986 on pärriSmaiad. Kaupmehhed peamad 64 podis ostma ja müma,  kus muidvgi igga päka hea tük rahha sisse tulleb ja wälja lähhäd. Handmärgi smmetisi  on seal ülleültse 44, kelle ülle 23! meistrid  perremehhed on ning ühtekokko 264 selli ja 348 purssi piddawad. Nende seas on siis keik kouS paggarad ja rätsepad, kvrsnapühkjad  ja habbemeaiajad, sebikeetjad ja ksrwiteg» giad ja kuhho nende nimmed keik mah» huwad? Agga imme kül, keige nende 23! meistri seas on ! nöetasep ja ! lvntmaker, ei kumbagil  selli egga öppipoissi; nemmad tewad teine nöelo ja teine lönga üsna ilma abbita. Kingiseppad,  kes jalla warjv eest hoolt kandwad,  on seal ülle teiste: 26 meistri, 36 selli ja 40 purssi; nende järrele tullewad rätsepad  : 22 meistr., 32 selli ja 46 purSsi; teised  on keik wähhemad; ehk kül pagga raid !3 meist., 15 selli, 16 purssi ja tislerid 14 meistr., 17 selli, 55 purssi korjawad: ei sa nad ommeti nende wasto, kes „rided ja kingad"  tewad. Ülleültse on Tarto linna rahwa hulk wanna aasta löppetusses 13,569 hin- 83