raid mõrtsuka kuli eest hoidnud. Selle peale, kui kegi meie armolisse Keisre Herrale olli tähhendanud, etse wägga kardetaw olla, kui ta üksi Parist linnas wälja minna, olla Keisre Herra kostnud: Würstide assi on Zummala kaes ja nemmad on temma issiärraliko kaitsmisse  al, ja lissas weel jure, et selle pahha tö läbbi Prantsusse keisre ja temma wahhelinne  sõbrus ühhe paljo kindlama ja tuggewama  siddemega kokko seotud sanud. Jummala  teed on immelikkud ja temma teggemissed  ärramöistmatta! 30. Mail kirjutakse: «Keiser Aleksander lähhäb Home möllema Suurwürstiga, keiser Napoleon, Preisi kunningas ja weel monne mu würstlikku wöeraga Wontaneblausse, sealt lähhäb ta möllema Suurwürstiga Darmstadti ja Stuttgardi ja tahhab kue päwa pärrast Berlinis olla." Keiser Aleksander sõitis 31. Mail öhto kello seitse möllema Suurwürstiga  Strassburgist läbbi Darmstadti. Keiser Napoleon omma prouaga, Preisi kunningas  ja kronprints saatsid neid künni Strassburgi  raudte howi, kus ühte teist Zummalaga jätsid ja ärralahkusid. Austriamaalt. Wini linnast kirjutakse 30. Mail. Austria keiser on omma prouaga ühhe neist mõtlemist alla kirjutud kirja labbi omma kronimisse päwa mällestusseks, kui Ungrima kunningas, 100 tuhhat tukkatid waeste  leskede ja waeste-laste heaks kinkinud. Parist sönnumitte järrele on Mehhiko keiser  Makstmilian kui soa wang Mehhiko linna  widud, mis temmaga seal tehtud, sedda ei tea nemmad, ni paljo olla neil teada, et ta 15. Mail weel ellus olnud. Teised sönnumed  Mehhikust ütlewad, et üks sealane kindral  keiser Maksimilianit, nago Zudas Jesust, temma waenlaste kätte ärraandnud. Konwerents. Annan seläbbi köstride ja kihhelkonna koolmeistritele  teada, et köstrite konwerents se aasta 20. ja 21. Junil Willandi linnas saab petud, ja pallun keiki, kel nöu on konwerentsist  ossa wötta, jubba 19. Junil öhto aegsaste Willandi kirriko mõisa kokko tulla, kus sedda läbbi wöikstme räkida, mis asjad konwerentsis ettetullewad, ja kes mönne könne peale ennast walmistanud, sedda jubba esmaspääw  öhto teada annab. Tehkem tööd, armad sõbrad, et meie nöupiddamissest ja räkimissest  meil ennestel ja Zummala rigil kasso tulleks. Konwerents saab Willandi linnas petud ja hakkab hommiko kello 9 peale ja turib  künni kello kahheni, siis wöttame lõunat ja parrast lõunat tulleme jälle kello 4 konwerentsi  maeasse kokko ja jäeme künni kello kueni, siis lähhäme Willandi kirriko mõisa, kus söbraliko  jutto ja nelja heale laulmissega meelt juhhatame. Teisel hommikul hakkame jälle kello 9 peale ja jäme künni kello kahheni ja lahkume kui lõunat sönud olleme koost urra. Paisto kirriko mõisas 25. Mail 1867. Paisto öppetaja W. Hansen. Willandi makonna kolirewident. 197 VerantworLlicher RedacLeur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 13. Juni 1867. Teadaandmiösed. Perno politsei kohhus annab seläbbi teada, et tännawune sui laat 3. ja 4. Zulil Üllejöe allewis saab petama. Pernus, politsei kohtus 10. lunil 1867. Kohto peawannem R. Hehn. 888. Sikkertär E. Borg. s Et se ette tulnud, et lomad ilma karjama märgideta karjamaalt leitud, sepärrast antakse seläbbi keigile teada, et kui eddespiddi jälle middagit loma linna karjama pealt ilma margita  leitakse, kohhe kinni saab aetud, egga anta mitte ilma maksota taggasi; panneb kegi selle makso wasto, siis saab sedda kohto läbbi wälja sunnitud. Pernus, karjama kommissionis 9. Zunil 1867. 3 Üks hea kok, kellel head tunniskirjad temma  mõistmisse ja üllespiddamisse polest jures on, woib head palka ja head tenistust sada, kas essimessel Jani ku päwal, woi ka kohhe pärrast sedda: Tallinnas, pikka ulitsas, Eggersti  maeas, maea sakste jures. z