tud. Põlle ma perremehhel temma ma surusse  järrele ellajaid, ehk mis ülleüldse senna tarwis, siis on waesus koddo perremees ja otse sesamma luggo on ka neil. Keik mis neil maeas tarwis, sedda peawad rahha eest ostma, agga rahha saak on isseennesest jälle wagga kassin. Kellel ka nattuke kotto liggi wötta olli, on sellega malmis ja sõrmed kotti põhja läinud, sest et jure tullikud põlle; sest tulleb siis nende suur waesus! Polamaalt. Et möda läinud suil wessi Warsawis hirmus suurt kahjo teinud, on meil jubba tuttaw; tänna loeme, et Keisre Herra nende õnnetumate heaks kakssadda tuhhat  rubla höbbedad selle kässuga senna saatnud,  sedda summat nende waeste õnnetumatele  sedda möda ärrajaggada, kuida kellegi kahjo surem ehk wähhem olnud. Ühtlasse on Keisre Herra ka Polama wallitseja weltmarshal  krahw Bergile käsko andnud, üht kommissioni seada, kes sedda rahha peab õigust  möda ärrajaggama. Kolera möllata seal mehhe modi, kolme päwa sees, se on 16maft künni 19. Zunist sadik  on 999 innimest haigeks janud, 336 terweks  sanud ja 392 ärrasurnud; 1513 janud  tohterdamisse alla. Ülleüldse on 3691 haigeks jänud, 1999 jälle terweks sanud ja 1988 ärrasurnud ning 1513 tohterdamisse alla jänud. 29. Zulil ollid jälle jure tulnud 166, terweks ollid sanud 81, ja ärrasurnud 49, ning tohterdamisse alla jänud 1549 innimest.  Wõeralt maalt. Preifimaalt. Preisi ja Prantsusse wahhel  ollid mönnesuggused juttud likumas, kus jures ka mõnda karta olli; agga nüüd on järsko tuul teise külge pöörnud ja seitungid ennesele paljo lahkema näo teinud ja sönnad ning könned rahholikkuks läinud ja se potte mitte ükspäinis ühhelt, waid möllemilt poolt; sest on siis lota, et politika tuul, mis kord jubba kaunis wallidast puhhus, mitte tormiks ei lähhä, misläbbi mõnda kahjo õlleks woi- nud sündida, waid koggoniste waikseks jänud ja keikide meelt römulisseks teinud. Meklenburgi seestpiddise terwisega põlle luggu polegi ni hea ja römolik, kuida mönni sedda ehk wahhest arwab, waid seal on mõnda wigga, mis parrandada tahhab. Wägga sowimisse  wäärt õlleks, kui need kelle kätte temma tohterdamisse assi antud, sedda többe ka öiete ärratunneks ja omma tarkust ja jöudo  moda püaks parrandada. Nende koli asjust  ei könnele seitungid suggugi head, selle polest olla seal koggoni waene luggu. Seal olla praego 52 koli ja 9 köstre kohta tühjad, kus koolmeistred ja köstred puduwad. Agga kust se tulleb? küssib mönni; sellele kostan: kohhad on ni sured, et nende sissetullik ellada kassin ja surra liig paljo olla. Köstrite kohhad  minna weel wähhädegi korda, agga koli kohhad ei kölbada kuhhugi. On nüüd kegi wähhägi õppinud ja terwis käes, siis ei mõtlegi  ta selle peale üht sesuggust kohta wastowötta.  Meie pool on innimessed selle polest paljo maiamad, nad watawad agga selle peale, et ammetisse sawad, agga mitte selle peale, kas se koht ka innimest toidab ehk mitte; pärrast  on kaebamist ja nurrinat keik kohhad täis, et nälg tahta ärratappa. Keige selle jures peame ommetige ütlema: on tublid mehhed, kes Jummala rikis tahtwad tööd tehha, egga wata ilmalikko palga peale. Meklenburgi koolmeistred on ennamiste keik ammet mehhed, olgo kingisseppad woi rätseppad, misga ennast  üllespiddawad, kes siis ka ennam omma ammeti tö, kui kolitamisse peale watawad. Austriamaalt. Sultan põlle ka mitte iggas kohtas, kus ta se aasta küllalisseks käis, ihnus mees olnud; waid ripputanud omma näppude wahhelt waestele kuldnaid, nago kannadele  terri wälja. Wini linnast kirjutakse, et ta nende nelja päwa aea sees, mis ta Austria  maal wöeraspeul olnud, 7l) tuhhat kuldnat  senna jätnud, mis waestele peawad ärrajaggatud  sama. Wägga kenna luggeda, et ka ristimata rahwa wallitsejad möistawad waeste wasto armolissed olla ja seal ommad peud lahti tehha, kus häddaliste silma pissaraid 262