agga lõssi. Hädda meile, kui Eestisobrad ütlema  rahwa seast neid on ka sesugguse rummalusse  parrast ärra mässiksid meile head sowimast!  Oh teie söggedaksed, haige wassika parrast  jookswad mitto hulk maad apteki, agga haige issa, emma, lapse ehk mu maealisse parrast ei tahha kegi 10 kopp. kulutada, Maid wõiwad kütma süddamega üttelda: „ kui põlle surmaks lodud, eks sa siis muidogi terweks!" Sa tead issegi, se on eht Eesti küllameeste kuio, kes meel seitungi luggejad ei olle, ja sedda ep olnud need kaks ka mitte. „Agga pea kinni, Postimees, ärra lasse kopso ülle maksa minna onuna rahwa Parrast. Ma tean sulle ka head kõnnelda. Mis meie rahwast ülleültse pahha kulukse ja näikse, lähhäb ennamist nende rummalusse rehnuti peale. Keik ei olle mitte kiwwist egga puust. Mvnne aea eest tulli üks tallo emmake linnas kullaseppa jure ja küssts nõu, mis temma kttl selle nore Zppetajale mälleswsseks peaks andma, kes senni kaua kui wauna õppetaja haige olnud, neile jutlust  piddanud ja nende lapsed loetanud. Ta olla ni lahke ja süddamelik allama rahwa wasto olnud, ka nende luggeja lastele pengid lasknud tehha, et neil tarwis ep olle keik Zppetusse aega Püsti jallal seista, ja paljo muud kitis naene omma. õppetajast. Kullasep küssis, paljo ta siis tahta ehk jõuda selle peale kulutada? Naene ütles ennesel 1 rubla selle tarwis ollewad. Kullasep ütles sedda kiil wähhe ollewad, ei sadagi  selle eest üht teelussikat. Naene pällus agga ommeti teelussikat walmis tehha, Lemma tahta kedrussega weel jure tenida, et tassutud saab. Se ep olnud kül isseennesest mitte suur assi) agga kui süddame peale watame, nago õppetaja ka teggi. siis on ta ommeti suur assi ja teeb Eestirahwale au. Mõnni aeg parrast sedda tulli naene jälle kullaseppa jure ja silmad hiilgasid peas rõmo parrast. Ta näitas üht kirja, mis õppetaja temmale kirjutud ja kingitusse eest tännanud. Et seal trööstiwad maggusad sõnuad sees wõisid olla, on muidogi teada. Kullasep tahtis kirja omma kätte wötta ja teistele ka näidata.  Ota senni! Naene ei annud; kartis ärrakadduwad  ja lubbas nago silma peas hoida. Wata, Postimees, keige Eestiinnimestel ei ylle mitte taelakäsu süddame assemel. Nemmad tundwad ka, mis tunda on, kui agga ennam juhhadust sawad. Sest õppetajast otten kuulnud,  et Eestimaal Parrast isse sure koggvdusse õppetajaks sanud. Teine kord könneleme omma teekäigust eddasi. M." TaMnuast. h ole kand mi ssest.j  Waesed on koggodusse warra ja rikkaste prowikiwwi, ja neid on Jnmmala nõu järrele wägga tarwis meie keskes; agga sedda ei tahha kegi paljo mõista egga uskuda. Neid petakse rissuks ja ristiks, kellest keik tahhaksid lahti sada. Et õiged waesed meile ennam andwad, kui meie käest sawad, sedda ei tahha jälle kegi tõeks piddada.  Ja ommeti on se nenda. Meil potte sest pikka jutto tehha tänna mitte rumi. Nenda paljo agga ütleme lähhidelt: üht õiget ristikoggodust  tuntakse temma parremast ehk pahhemast waeste holekandmissest. „Tattinna seitungis" loeme nenda: „Ni hea melega kui meie linnas kül head tehhakse ja ni mitto maea ja seltsi, kui sellelabbi on assunud, kes keik ommast kohhast head tewad, ni wägga tunneme ommeti, et meil parremat ja täieliösemat waeste h olek andmist tarwis on. Üksikud seltsid seiswad ikka alles ni ühhest teisest lahhutud ja iggaüks lääb omma teed, ja paljo, mis waeste holekandmiöseks wõiks pmgiwd sada, jääb Prukimatta, sest et õiget, ülleültse kest paika egga põhja ei õlle ühhe sõnnaga, meil ei olle siamale weel ülleültse  kirriko - koggodusse waeste holekandmist. Sellega peab nüüd luggu teiseks sama. Niggula-kirriko  üllema õppetaja Ripke kutsumisse peale on Pari näddala eest üks selts mehhi kokko heitnud, kes waeste holekandmist Ewangeliumi usso koggoduste holeks tahtwad wõtta. Nemmad  on enneste keskelt üht kommissioni nimmetanud,  kes wälja peab arwama ja ülles Pannema,  kuida assi keige parrem peaks korda ununema.  Lotusse järrele sawad kül parrast ka keik teised awwalikkult selle ühhendussele kutsutud." pärriskohhad.j Neid ei olle kül seal maal weelPaljo, agga aitummal on ommeti mõnned. Eestimaal on jubba 52 ma kohta Pärriseks müdud ja ühtekokko 411,805 rubla eest ja 42 tallokohta 83,475 rubla eest. Essi- 68