samma paljo Me assemele astuwad ja et senna  weel üks kool assutud saaks, kus öppiad woiwad teisi öppetama õppida» Hiomaalt. Olleme ommal aeal sealatsest uest Emmaste kirriko sisse önnistamissest ja öppetaja ammeti peale seadmissest lühhidelt könnelenud; et agga Tarto saksa seitung sest pikkemalt teab könneleda, sepärrast teme ka meie tänna sest pikkemat jutto, ja isseärranis sepärrast, et assi römolik ja kenna. HLo sarel ollid tännini kolm kihhelkonda, umbes 15 tuhhande hinge tarbeks ja neist ollid liggi põled (7000 hinge) Keina kihhelkonna  liikmed, mis möda ranna äärt 30 wersta ma 'peal ellasid. Kirrik ühhe otsa peal ja kaks kabbelid, kummagi 25 wersta kirriko mõisast emal; ühhes kabbelis on öppetaja iggas  kuus üks . kord ja teises ükskord aastas jummalatenistust piddamas käinud, teistel pühhapäiwil  luggenud köster jutlust ette. Ühhe sesugguse pudulisse jummalatenistusse läbbi olla rahwa waimoliko toidusse isso aega möda ennam ja ennam kaddunud ja liggi 3000 tuimusse ning ebbausso mudda sisse langenud. Se röhhus koggodusse öppetaja süddame peal, kui märato kiwwi, et temma karja talled,  kes temmast ni kaugel, nenda mailma sode ja rabbade peal kõndides, jggaweste hukka minnemas; sepärrast olla se temma sowiminne olnud, ksggodust politada, ja lubbanud hea melega üks ossa ommast sissetullikust teise öppetajale.  Sellega ei olnud agga se hadda weel aidatud, waid senna olli ennam tarwis; sest tallorahwast polnud middagit lota, muist neist olnud tõeste waesed ja muist ei põlle sest arro sanud, mikspärrast neil teist kirrikut tarwis  ; eks nad ei woi otse nisamma ellada, kui nende wannemad ja wannemate wannemad.  Seal tulnud abbi teisest kohhast. Emmaste  mõisa pärris proua, grahwina de la Gardie wötnud ehhitusse kullo omma Made peale ja kinkinud kirriko mõisa tarbeks tük maad, mis keik wägga sure tänno wäärt. Eestima abbikassa komite on ommalt poolt kirriko mõisa ehhitusseks 500 rubla ja öppetaja  aasta palgaks 250 rubla ning ühhest teisest kassast, mis Eestimaal minnema aasta kirrikute jure ehhituste pärrast assutud, 300 rubla aasta palgaks kinnitanud, nenda et öppetaja  aastane sissetullik, sellega kokko, mis Keina koggodusse öppetaja ommalt poolt lubbanud,  ühtekokko 1050 rubla on, kellega ta jubba hädda kirrati woib läbbi sada.  Süggise,  aastal sanud kirriko ehhitussega peale hakkatud ja kolmwerend aastaga seisnud  se pühha kodda, kui sündind laps walmis, kes nimme odanud. Koggodusse liikmetel polnud  kirriko ehhitusse jures muud kullo, kui torahwast anda. Zllo polest põlle se kodda kül mitte just liig kenna; ta põlle ka jo mitte weel üsna walmis, on ka weel ilma lae ja tornita ning seestpoline illo pudub alles keik. Wagga rsmus on kuulda, et selle koea ehhitus  koggodusse liikmete süddamid ligutanud, et nad lubbanud omma kullo peale ka üht torni peale ehhitada laska. Et assi kire olli, sepärrast ei woinud temma sisse önnistamisse ja öppetaja seädmissega ni kaua aega wiwitud  sada, künni ta üsna walmis õlleks sanud. TaUinnast. Sealt linna rahwas kidab, ehk külm wimaste möda läinud näddalate sees kül kaunis kange olnud, põlle ta ommetige  nende merd weel suutnud katte alla panna, peab praego alles üsna lahti ollema. Peterburgist. sNekr üdide mund- Rigi seestpolise asjade tallitaja minister  on 11. Detsembril ühhe ümberkäidawa kirja läbbi kubberneridele, sedda 3. Oktobril keige kõrgemalt kinnitub nekrudi mundrete polest  waljaantud seadust teada andnud ja selle järrele peawad nekrudid omma rietega, künni senna rüggemendi ehk wäe jao jure minnema, kuhhu neid sadetakse, seal peab ta wäe mundresse  pandud sama; muidogi teada, selle rüggemendi  järrele, kelle sisse ta astub;  ükspäinis  need, kelle ommad rided liig waesed, woiwad wäe rided murretseda, agga siis peawad  nad selle siin üllemal nimmetud seadusse järrele tehtud ollema. sßaudte õnnetusse st. Raudte sõit on ruttulinne agga tarwitab üht wägga holeliko ettewatamist, kui önnetussi ei pea ette tullema. Kuida üks wenne seitung könneleb, on 10. Detsembril enne lõunat kello 10 üks Peterburgist Moskwa minneja mässin, kaks 5