mehhed Nälja mõrtsukaid otsima, kes ka nimmetud  tallopoega jälle koeo saatsid. Agga mis sündis tund aega parrast söameeste taggasi  tullemist? Mässajad tullid omma warjopaigast  wälja, tungisid tallopoea maeasse, posid tedda ta omma ukse külge lillesse ja läksid siis omma teed! Sel kombe! tahhetakse  Polamaad peasta ja önnelikkuks kehha!!  Pöörgo Jummal sedda kurjust, muido peab sest wimaks hirmus õnnetus Polama kohta wäljatullema. Wöeralt maalt. Rago se nüüd mõnda aega jubba on, wöerama  seitungid ei mõista muust ennam könnelda,  kui Pola mässamiösest. Jah kui nad, urjutaksid ei, nemmad ossetawad! Mönned (Prantsusse) seitungid ei häbbene mitte kulutades et meie arnwlisse Keisri andeksandmisse  tõutus Pola rahwa kohta ei olla mitte õiglasest süddamest tulnud» Tohho pomised!  millal on Aleksander U. teiseti üttelnnd  kui möttelnud? Kelle parrast on Temmal  sedda (arwis, ehk kedda on Temmal tarwis karta? Üksi Jummalat, mitte innimessi, olgo need Prantsussed, Inglased, Rootslased  ehk kes muido tahhes, Temma on halla  stus sest aetud, armo pakkunud; kui sedda wasto ep õlle wöetud, siis katsugo need, kuiva lad di sawad, kes õnnest meiega õnnetusse  tewad. Mönned (Inglisse) seitungid kulurawad, et wenne sadik Srokholmi linnas olla kortsus kulm oga Rootsi wallitsusse kaest taggapärrmud: ..Mis narri temp se on, mis teie -Kolakatega tete? Kui teie mulle 24 tunniga  õiget wastust ei anna, siis pistan omma passi tasks ja lähhän koeo; agga siis !' No on lühhike, agga mehhine jur, ja põlleks immeks panna, kui Kennelane ka sedda teeks; sest Rootslased kandwad seal Wenne kiuste ü 'kut Pola würsti otse kui katte peal, mis Polakaid sedda ennam mässama kihhurab!  Kirjawastussed. G. B. -T ... .s. Mis ollere saamud, olleme kätte ianud ia Teie lahmnft nenda raMranud. 53) lärwamaalt olleme ka üht ilma nimmeta kirja janud,  misga meie middagi ei wöi tehha, ehk Ml mõnda head temma sees seisab. 130 Von der Censur genehmigt. Perncm, den 33. April 1863. Teadaandmissed. Perno linna karjama wallitsus annab seläbbi  teada, et 1. Mai ku päwast karjama seddelid Allewil , sure ulitse äres kaupmehhe Oehlbaumi wasto Shwanenbergi maeas, hommiko  kello B— lo ja parrast lõunat kello 2—6 Oldermanni Pulsi herra jures sada» Karjama  hind on: 1 hobbuse pealt 2 rubla 1 lehma pealt 80 kopp» 1 lamma pealt 25 „ Pernus, 13 Aprillil 1863» Kommissioni peawannem J» A. Klein» .N 1» Brakmann, kirjutaja» W Keiserliko Tarto Landrihti kohto polest saab selle läbbi kulutud, et 27» Mai ku päwal 1863 enne lõunat kel 10 Kabbina mõisas keik suggused raua tükkit ja pöllo riistad ning masstnit auksjoni wisil sawad müdud. Tartus, 15» Aprillil 1863» Landrihti kohto herra N. v. Oettingen. M 364» Carl v» Riekhoff, Sikkertär. s3^ Sindi walla kohhus annab se läbbi teada, et seal üks uus koli maea saab ehhitud ja kutsub neid, kes sedda ehhitust ennese peale tahtwad wötta, 1. Mail üllemal nimmetud walla kohto ette, kus se ehhitus saab pakkutud, ja oddawama hinna nõudjale wälja antud. Tallomaid müakse oddawa hinna eest Kreiswiskali-Abbi Blossfeldti läbbi Villandi  linnas. s3l TaMten in schönster Auswahl zu den billignen Preissn erhielt aufs Neue Carl Tb. Pfaff, Kammann in Pernau. Köima Mõisas Mhkle kihhelkonnas on rohhelessi  seeme-ernid setwerti ja wakka Wisi müa. Merre-küllas, Gerstftldti maeas, mis Blumenwelti  Weske lähheda!, on kaptem Heirwal  jures üks Nsmwer oddawa hmna eest müa; Mis seläbbi teada antakse. sA"