ihholik. Et meie kitsas ruum ei lubba sest pitka jutto tehha, siis pangem ommad tänno sönnad ühhe laulo sisse kokko, mis meie arwates se kord öige kohha peal wöiks olla, ja laulgem nenda: Kes on se mees, kell' lauldakse, Ni sure römoga? Et iggal pool, kus kuuldakse, Seal helliseb: hurra! Se on jo meie Keiser hea. Kes armus armastab! Se miljonide helde Pea, Kes römus römustab; Koor: Sest Wennema, nüüd tänna sa. Sul on suurt asja tännada! So Keisrit So Keisrit römoga! 2 Mis teeb neid nenda öiskama? Kes on se kallis mees? Kell' auu ikka kuluta, Keik tahhaks süddamest? Eks tunne teie Tedda meel, Oh nored, mannad teal ? Se on jo meie Keiser hea. Kes aujärje peal! Koor: Sest Wennema, nüüd tänna sa. Sul on suurt asja tännada " So Keisrit :,: So Keisrit römoga! 3 Kes on ni kallist ehhitud. Purpuri, kroniga? Kes saab ni wägga armastud. Et hea melega Keik jätta ks warra, ello ka Ta kalli ello eest? Se on jo meie Keiser hea, Au Temmal' keikidest! Koor: Sest Wennema, nüüd tänna sa. Sul on suurt asja tännada So Keisrit:,: So Keisrit römoga! 4 Kes on, kes häddas awwitab. Teeb head waestele? Kes allamatte koormat nääb. Ja aitab heldeste? Kes rahho nõuab rahwa heaks Ja tülli löppetab? Se on jo meie Keiser hea. Kes armus wallitseb! Koor: Sest Wennema, nüüd tänna sa, Sul on suurt asja tännada So Keisrit:,: So Keisrit römoga! 5 Kes on, kes õigust armastab Ja puhhast ello wiit? Kes isse keikil õigust teeb, Karm kuub, ehk pehme siid Kes! kaddedust ja kawwalust Ei salli ialge? Se on jo meie Keiser hea. Au Temmal allati! Koor: Sest Wennema, nüüd tänna sa Sul on suurt asja tännada So Keisrit So Keisrit römoga! ' („Eesti Laulik".) Sönnumed wöeralt maalt. AuPtriamaalt. Würstlik purjemeister.  Kas mälletate weel, et üks Austria  keisri suggulane, Toskana hertsog Leopold 11., 1859 kohha pealt lahti sai? Muist teggid  sedda Prantsusse ja Sardinia pajonettid, muist temma ommad allamad, kes temma assemele  Wiktor Emanueli ommaks kunningaks wötsid ja temma alla heitsid. Temma (hertsog Leopold) ellad sest sadik Austriamaal suggulaste jures, kus ta ennesele ka minned möisad murretsenud  ning nüüd waggusi peab paiwi eddasi aiama. Sest keik põlleks middagi immekspanna,  sest iggamees ellad nenda kuida läbbi saad; agga sedda on kül immeks panna, et sest endisest  Toskana rigiwallitsejast Austriamaal ühhe pissukese linna raeissand ja purjemeister sanud. Slakkenwerti linnas, kus nimmetud hertsog Leopold se kord ommas lossis ellad, Mid koddanikudtedda  ommaks purjemeistriks wallitsenud ning temma olli sedda ammetit ka wastowötnud.  Austria rahwas pannewad issegi sedda immeks ja ütlewad: Wähhe on koddanikusi, kes nenda weidrast wallitsewad ja wähhe linnasi,  kes sähhardust purjemeistrit sawad." Ni weider kui se assi on, ei olle Slakkenwerti koddanikud siiski rummalaste teinud; sest ni paljo head, kui nisuggune suur purjemeister, kes keisriga üks lihha ja werri on, linnale wöib tehha, ei wöi naljalt kegi mu. Agga temma ennese kohta on assi immelik: enne kunningas ja nüüd nago Lihhola ehk Pöldsama  purjemeister. Jtaliamaält. Ah wardus ähwardusse  wasto. Kunninga Prantso söamehhi,  kui Gaeta lin langes, olli weel kahhes 92