Austristwastt. Zggas rikis ei õitse roht-aead egga kaswa rahwa tarkus ühte wisi.; keik lähhäb nenda eddasi, kuida sedda takka lükkatakse: muidogi teada, kus auro massinad  weddamas, lahhäb keik ruttem. Koli asjad ollid kannini Austrias nago põua aeal kängo jänud wilja wälli, —kollatayd ja körwend  kegi ei möttelnud selle peale, et tarkus  ka middagi mailmas maksab. Agga ennäh!  minnewa aastane södda kiskunud silmad lahti, et ärratundwad sedda häddast tarwis ollewad. Nüüd olla üllemad ja allamad ses nõus, koli öppetusse eest parrem hoolt kanda ja sepärrast olla koggokonnade wannemad keisrile  palwe kirja läkkitanud ja tedda pallunud neile seks abbiks olla. Keiser olnud wägga nende nõus ja lubbanud ommalt poolt tehha, mis ial woimalik, et assi eddasi lähhäks; sest tarkus olla se keige kindlam allus-müür ühhe rahwal, kus peal kindlaste seista woiwad. Jtaliamaalt. Noh, seal on selle wahhe aea sees, kui wimati koos ollime, jälle mõnda sündinud, mis kül parrem õlleks wöinud sündimata  jada; agga kes woib asja teisite pöörda: mässamissed siin, mässamissed seal. Wanna Garibaldi poeg Menotti on mässajate peamehheks heitnud ja kirriko rigi peale tunginud,  sanud agga paawsti söameestest taggasi  lödud ja paljo temma meestest sattunud wangi. Selle ku essimessel päwal olla 90 paawsti sõameest ühhe seltskonna Garibaldi allamate peale läinud, kus 300 meest troppis olnud/ lönud neid pajonettidega taggasi ja pillanud laiale. Keiser Napoleon püüdnud sedda tuld kustutada, sanud agga Jtalia poolt sedda wastust, et ni pea kui üks Prantsusse soldat, wasto leppitusse seadust, omma jalga Jtalia ma peal panneb, kunningas Wiktor Emanuel omma wäed Roma linna saab pannema,  enne kui Prantslaösed senna sawad. 4. selle ku päwal kirjutakse Wlorentsist, et rigi wallitsus sedda keelda püüdnud-, wäggise kirriko rigi peale tungimast; rahwas agga käia kangeste selle peale, et kirriko riik peab kantud sama. Lõuna pool kaswada mässajate  seltsid igga pääw suremaks ja saggedad tuttipiddi koos ollemissed tullewad ette. Wterbo  mckkonna rahwas olla sepärrast sõa seadusse  alla pandud , et nad waggusi seisnud egga iggast tulest ja tormist, »ui pilliroog põlle ennast lasknud kõigutada. Pratttfttssemaalt. Sealt ma seitungid  teadwad Atalia asjust parreminne könneleda,  kui Jtalia ommad seitungid, agga kui wimaks seddafamma wälja ei tulle, mis Kreka ja Türgi seitungide wahhel walletasid möllemad,  iggaüks kitis omma wägge ja rammo,  kuida teine wasto kõrwo sanud. Nenda on ka seal, Prantslane seisab imme modi paawsti poolt ja kidab, kuida paawsti söamehhed  Garibaldi mehhi nago tuul seäska laiale pillutanud 300 Garibaldi meest põlle 90 paawsti soldati wasto jõudnud. Agga üks teine pistab ninna wahhele ja ütleb, et assi ümberpöördud olnud, Garibaldi mehhed aeanud paawsti mehhi tagga, kes agga ommetige  wägga targo tagganenud. Paawsti meestest olla 10 hawatud sanud, agga Garibaldi  sullaste kahjo olnud paljo surem, 15 meest sattunud wangi. Wlorentsis olnud jut, et Menotti Garibaldi raskeste hawatud sanud;  kas tössi, kes sedda siamale woib teada. Ni paljo peab tössi ollema, et Garibaldi omma  meestega Monte-Libretist ja Polwaterrast wälja läinud ja paawsti sullased astunud jälle sisse. Austria keiser tahhab selle ku sees wee! üht reisi Prantsussemale  ette wötta ja pariks päwaks Prantsusse keisrile wöeraks minna. Prantsusse keiser tahta omma suurt keiserlikko wöerast ka temma  seisusse järrele auga wasto wotta, mis parrast seal nüüd suur walmistaminne, et wastowötminne oige torre ja uhke saaks ollema.  Ei wadata seal selle peale, et üks sesuggune  uhke wastowötminne suurt kullu teeb, waid keiser peab keiserlikko au sees sissesöitma. Selle tarbeks olla Prantsusse keiser ka üht raudte wankert tehha lasknud, mis isse 299 tuhhat pranki maksnud. Üht aego olla ka Inglisse kunningana ja Jtalia kuningas Paris:  tulla tahtnud, agga kuida praego kirju- 342