sealatse mässamisse aeal omma nekrudi andmissega  nattuke mahha ja nüüd peawad haaw hawalt sedda wölga otsast ärratassuma. Nüüd olla Keisre Herra keige kõrgemalt käsko andnud, et seal peale selle pärris wötmisse, nelli meest 1000 hinge pealt, nemmad meest 1000 pealt rohkem peawad andma, rnisläbbi  siis aeg aealt omma wölga tassutud samad.  Selle kergitusseks olla ka lubba antud,  et need, kes tenistusse ei tahha astuda, ennast rahhaga woiwad lahti osta; sedda lahti ostmist olla Keisre Herra sealatse rahwa sõnumisse  peale lubbanud. Hinna surus põlle üllesantud. Irkutskist. sMässa j aist Põlaka- Pola rahwast sai nende mässamisse aeal kaunis rohkes te Siberimale sadetud, kus piddid õppima rigi seadust auustama ja seal sönnawötlikkud ollema, kus sedda ial tarwis. Ugga kuida Moskwa seitungis könneldakse, põlle nad weel targaks sanuv, waid seal ka mässamist teinud. Nad olla sellega peale hakkanud, kui liggi tuhhat Pola wangi ühhe tee ehhitusse jures, umbes 100 wersta Irkutskist,  töös olnud ja Jani päwa õhtul mässama  hakkanud, omma üllemat, obrist Shats pool surnuks lönud, soldatid kinni siddunud, paljaks risunud (nende rided olla nad ennestele  wötnud) ning ennestega liggi wötnud, posti jama puhtaks risunud, keik hobbused (liggi 30 pead) ja wankred olla nad kasa wötnud,  posti poisid kinni siddunud ning siis liggi wötnud ja ümber Baikala järwe Petrowskaja krono wabriko ning kulla kaewanduste pole läinud, kus kaunis rohkes te Pola wangisi töös olnud. Te peal olla nad igga jama pealt hobbused  kasa wötnud, paljo küllasid ärrapölletanud  ja sundinud sealatsid tallopoegi neile keik tarwitawat üllespiddamist andma; lõhkunud telegrahwid ärra ja sillad kiskunud pealt mahha  ja keik padid ja lootsikud, mis ial jöggede äres nähha olnud, olla nad ärralöhkunud. Nendega olla kaunis suur seltskond Polakaid kes senna assunud, seltsinud. Jggaühhel olnud püssid ja püstolid ning püssi rohto kasas, mis keik jubba enne ennestele murretsenud. Püs- sid ja muud selle tarwilissed asjad (neid polnud  neil ennestel) on nad wist assujate kätte läbbi sanud. Üks juhtuminne olnud, et üllem  wallitseja hommiko Siberimaal, kindral Korsakow, ühhe järrel watamisse reisi peal, Amuri jöe äres, liggi 40W wersta tagga Jrkutskit olli. Et telegrahw löhhutud olnud  , põlle nad sanud sest mässamist sönnumid  sata. Irkutski kubberner olla kohhe söamehhi,  mis seal seisnud, kokko nõudnud, ning nende järrele ja teine ossa aurolaewaga ülle Bakaila järwe nende wasto saatnud. Lahhingid  söameeste ja Polakate wahhel olla ka jubba hakkanud. Obrist Tshernajew, kes Polakate  üllewaatjaks olnud, leitud metsast pu küljest, hawatud ja sinniseks peksetud. 36. Junil sanud adjudant Porogow ja mönned hawatud  soldatid Irkutski todud. Kindral Kukel  olla ka söameeste sekka astunud ja mönned  neist mässajaist Polakaist olla jubba Irkutski  todud ja teised, ni pea kui nad näinud  ennast sisse piratud ollewad, olla metsa pöggenenud, kust neid praego otsitakse. Keik lin olla täis kartust. Wöeralt maalt. Berlinist. Mis jubba ennegi sealt olleme öölnud, sedda ütleme tänna jälle, et Preisi ja Austria wahhelinne rahho teggeminne pea saab walmis ollema; löppetawad weel, otse kui kuhjale  pead peale panna. Lõuna Saksama asjade  tallitus ja selletus selletakse Berlinis, kus se assi grahw Bismargi holeks antud, nenda selletada, kuida se õigusse ja seadusse järvele peab ollema. Darmstadti õiendus ei põlle weel korras, tarwitab weel nattuke aega,  seada ja öweldada, et hästi kokko passib. Baieri ma sadik öölnud ennesel mitte täielikko wolli kirja kasas ollewad, tehha mis tahhab, waid peab sepärrast esmalt kotto uut lubba küssima, kui rigi wallitsusse tahtmisse järvele asjad peawad selletud sama. Hiljemad seitungid könnelewad, et rahho protokolli alla kirjutusse wiwitus ei tulle mitte politika asjadest, maid nad wita seal jures 262