jutto, waid ütles lühhidelt: pühhapäwal ei te minna hargipäwa tööd. Tulle teisel päwal,  ma ollen iggapääw hommiko kello neljast  platsis; tahhan olgo osi woi päwa tehha mis tarwis, agga pühhapäiwil ja sure! pähhil  ei liguta ma selle polest omma kat egga jalga." Söbber piddi wasto tahtmist jätte hobbuse selga astuma ja koeo taggasi minnema, ning wa runake, et kolme rauaga jäi, läks longus körwadega seppa wärrawast wälja. Tullewa kord könneleme eddasi. Ommalt maalt. Pernust. Perno silla kohhus annab seläbbi  teada, et Killingi laat se aasta 29. Augustil  saab petud. Pernomaalt. Söbber kirjutab meile se aastasest ilmadest, mis seal pool mõnda tööd kinni pannud ja mõnda tükki heina ka koggoniste ärrarikkunud. Kirri on nenda: Armas Postimees! Mönni hea näddal on möda läinud, et ma sulle ommalt poolt ei head egga pahha põlle teada annud ja sul wist se mõtte woib tõusta: ..söbber on mind ärraunnustanud!" Agga se põlle mitte nenda, - maid üks ja teine assi on mind keelnud sinnoga kõnnelemast; isseärranis se pissukenne ma tö, mis sel suil pöllomehhel wägga waewalinne  otti ja weelgi on korda sata. Sa õlled jubba issigi sest könnelenud, otse kui ellaksid sa maal, kes selgeste teab, kui waene se aastane  heina-aeg olli. Se aeg omma päwade polest on kül jubba selja tagga; agga mitmete  heinamaad, ni hästi möisadel, kui tallorahwal,  on alles logo täis, mis sest allalissest  wihmast jubba üsna kölwatumaks läinud; mitmes kohtas ojuwad kared lausa wee sees. Kuhjad, mis waewalt kokko pandud, läksid pallawaks ja piddid laiale lautud sama, ja kui laiale ollid kantud, tulli wihm peale ja teggi sedda weel sundimaks, kui ta enne olli. Nenda on siis wägga pissut head heina se aasta kokko pandud. Kingib Jummal pöhhu söjatele termist, põlle neil ettetullewal kalmel suurt römo, sest toidus, mis neile saab kokko pandud on punnane, kibbe ja tolmab. Jummal kinkigo neile isse termist, selle waese pöhho jures. Rukki leikus on ka modas, agga sedda kahheksa  peaga rukkist, kellest sa könnelestd, põlle meie omma pöllo peal mitte leidnud. Nüüd on külmi aeg, agga põllud on ennamiste iggal  pool, isseärranis kus sauesed ja maddalad maad, ni märjad, et põlle lokust külmi tehha. Kõrge made peale on jubba ka piösut mahha tehtud. Selle ku li. ja 12. päwal küllisid siin meie kihhelkondas mönned, hommiko warrakult  priskeste semet- mahha, sest ilm olli kuiw ja waikne, agga Jummala mõtted ollid teised. Lõuna aeal hakkas kangeste mürristama  ja ni raskeste wihma saddama, otse kui õlleks pangega mahha kallatud. Seme, mis küllitud, ojus lausa mee sees ja kõrgemad põllud, pärris mudda augud. Se raske saddu olli issiärranis Pörawerres ja kuida üks sealane mees könneles, olla m õnnes kohtas  messi seemne pöllo pealt ärrawinud; rukki akjallad olnud pea polest sadik mee sees. Ühhe perremehhel, kelle küllitud ttöld toa lähhedal olnud, olla messi seemne rehhaalla taggasi tonud. Siin ümberkaudo olli mürristaminne  wägga raske; pitkne lönud Hallinga mõisa pöllal ühhe rukki kuhhela, mis üsna rehhe lähhedal, pöllema; agga Jummala arm on hoidnud, et tulli mitte rehhe kallale põlle sanud ja immeks on panna, et sel korral, kui pitkne kuhhela pöllema lõi, mitte wihma piiska ei saddanud. Sealsammas maldas olla pitkne ka kaks lehma karjasmaal surnuks lönud. Wellise maldas, Wiggala kihhelkondas, teinud mees sel päwal kõrge arro ma peal heina sado,  järsk saddo tulnud peale ja enne kui mees ärrasanud olnud sao äres jalla kõrguselt wet. Nenda, armas Postimees, on Jummala karristus raske. - Kartuhwled, mis iggas maeas essimessed ja wiimsed leiwa abbiks, tahhab Jummal meie käest üsna ärrawötta; sest surem ossa neist on jubba punnased ja kölwatumad, ja innimenne, kes muud ei mõista  kui kaebava, nurriseb selle ülle. Kui paljo 267