Drantsussemaakt. Ni paljo kui sealt ma wallitsus Preisile häid sõnno annab, ni wühhe ustakse sedda ammeti. Enropama tunneb jubba mannast sadik, et kassulikkum on Prantsust mitte uskuda, kui temma messisid sõnno tõeks piddada. Kui temma sidi Undadega sind sillitab, siis on seal raud kindad al. Peale selle ei wõi Prantsussed sedda pahhameelt mitte ilma süddame wallota alla neelda, et Preislased ni ruttu ja hõlpsaste  Saksama ohjad omma kätte ja tuggewaks sannd, ilma et Reini jõe ärest neile õlleks jüggo annud. Ka primelelissed mehhed on Prantsussemaal  ui maijad woera made peale, et ärrammustawad,  kui raske neil Napoleoni sõawallitsusse keppi al ellada bn. Temmap se on, kes omma ilmasjata  sure sõawäepiddamissega ka Preislasi sunnib suurt sõawägge piddama, mis mõllemil pool rahwast ilmasjata kurnab ja rõhhub. Mehhiko keisri proua ei olle Parisis mitte suurt troosti leidnud. Ta olla Napoleonile kül üttelnnd: Ei wõi jah, kas nenda ehk nenda, agga se ei olle middagi aitnud, ja separrast arwatakse nüüd, et Mehhiko uus aujärg ümber saab langema.  Amerikama ei kanna aujärgesi, seal kaswawad  üksi präsidenditolid. Uus keiser Maks saab wist pea Europamaal taggasi ollema. Mis agga siis neist saab, kes omma rahha Mehhiko laenuks ollid annud ja nüüd pabberi lippakad käes piddawad, kelle eest kegi koppikut ei anna, sedda peawad nad isse teadma. Neid Prantsussi peab 300,000 pead ollema. Napoleon aitaks kül Maksimiliani ehk wõttaks Mehhiko isse ommale, joh, sedda ta teeks, kui mitte Amerika ühhendnd rikisi ja nende somuslaewo ei õlleks, nago üks Praego Kronstadti al seisab. RreüamaaU. Meie ninnnetasime wimaks lühhidelt, et Kreta ehk Kandia sare peal mässaminne  tõusnud. Tük maad al pool Kcekamaad on wahhemerres suur saar, nimmega Kandia, 35 peunik. Pik 10 lai. Ma ja klima on hea, agga Türklaste wallitsus ei kõlba nimmetada. Surem hulk saarlasi on Kreeklased. Enne ellasid  seal 400,000 innimest, nüüd waewalt kolmas  jaggo. Kreka suggu saarlased on nüüd Türklaste meleto rohhumisse ja korrato wallitsusse  parrast, mis nad ennam ei jõudnud ärrakannatada,  mässamist teinud. Nemmad Lahhak- sid hea melega Türgi Sultani alt Kreka kunninga  alla sada. Kas se neile korda lcihhäb, on alles tcadmatta. Neid olla jubba 35,000 meest kous. Kulda nende sõarnstad ja peamehhed  on, sedda meie ka ei Lea. Kreka kunningas  tahhaks neid kiil awwitada, agga peab enne käemeeste käest lubba ootma, ja need on Eüropa sured rigid, kelle warjo al Krekama seisab. Uemad sönnumed. Tartust. Essimenne kolerahaige olli meie linnas 19. Augustil, üks siit linna Wennem  ees , kes paar nüddalat Pihkwas olnud ja sealt taggasi tulles tee peal haigeks jänud; on agga jubba parremaks samas. RuHjs KiHhelkonnast, Nimmetud kihhelk. seisab põhjapool Lättima serwas, wasto Saarde ja Halliste kihhelkonda. Seal on hiljuti jälle kenna piddo olnud. Kohno ja Dihkera walla tallonikud on omma mõisniko C. v. Mensenkampfi  wasto armastust üllesnäitnud. Esmalt olli mõisaherra talkussed teinud ja neid ausaste Mespiddanud. Seal talkusse peal ollid siis ka walla perremehhed, stes keik jubba parrismapiddajad)  nõuuks wõtnud, omma mõisa wannematele  rõmo tehha. Seatud pawal said nemmad warra hommiko neljahealse lauloga üllesärratud. Lõuna aeal istusid 120 talloperrcmeest ja naist mõisa laual ja mõisawannemad nende seas. Kui jodawat wina hakkati ümberaudma, tõusis peakohtomees Messe ja andis teiste perremeeste nimmel mõisa herrale üht rukki peadega ümberpunnutud  hõbüepeekrit lattikele pealkirjaga: /Vi'/??? 6 ??. Teine pool külgis seisid need sõnnad: ön/ Kätte andes piddas kohtomees ka lühhikest tän- > nokõnnet, et herra neile abbiks olnud, kehwussest  wälja, jõukaiks parrisperremehhiks sada. Teist hõbbepeekrit sellesamma pealkirjaga kinkisid perrenaesed prouale. Ce pääw sai rõõmsuste ärrapetud ja õhto pandi autulled põltema ja tehti tullewarki, mis mitmed essimest korda uäggid  ja immeks pannid. Tänno wastusseks ku- 275