armastusse Mast. Auusius kcisso järrele on Mlm, agga auuStuö armas tusse st soe ja wärske. Se paistis iggaühhe silmist. Meie Tarto Eesti lauloselts „Wannemuine"  ketle liikmete hulk liggi 86 peale on tõusnud, ei w vinud hõbbepulma ka mitte piddamatta  möda lasta. Seltsimaea olli waljaspoolt kirjo latterni ja lampide ja seestpoolt rõmotulledega  ehhitud. Peale seltsiliikmete otlid ka 40 naesterahwa wõerast kõnnesid ja laulo kuulmas. Hakkatusseks lauldi üks koraal, siis piddas üks seltsilige lühhikest terretamisse kõnnet, selle päwa tänus ja rõmo meletulletades, mis neid kokko olli kutsunud. Tenuua peamõtte olli: nago lapsed ennast rõmustawad wannemate rõmnst, nenda rigiallamad omma Keisri rõmust, kellele lummal armo annud AA aastat õnnelikkus abbiellus eltada. —- Selle peale lauldi: „Suur rõmopaaw on tulnud"  ja paar teist lauto, siis piddas seltsi aulige, praos WilLigerode piddokõnnet. Ta tulletas neile mele ja selletas ärm, mis hõbbepulmad on ja kuida ka Eestirahwas, kes omma kallist Keisrit.  kes neile ui paljo head -teinud ja teeb, keigi rigirahwaga ühhes rõmo ja tännoga peawad pnhhitsema. Nende truus peab kowwa ja murdmatta ollemo, nago raud, nende ar mastiks  helle, selge puhhas nago hõbbe ja kuld. Ta nimmetas ui mõnda head ja armo, mis issalik Keiser neile annud ja näitnud, ja se peab meid Tedda armastama, truid õlleni  aja Temma eest palluma sundima:c. Selle peale lauldi: „Õn meie Keisrile," ja nüüd tullid terwisse-jogid. Keige pealt muidogi meie kalli Keisri-Pari terwisseks, mis peale keik selts peale sadda suga mitto korda hõiskas: „Ellago meie Keisri-Paar, hurra!" ja lauljad laulsid: „lummal, Keisrit kaitse sa," kus jures,  nago se pruuk ja kohhus on, keik liikmed püsti toussid. Nüüd tulli pikkem wahheaeg, kus iggaüks keelt kastis ja süddant kinnitas. Parrast selle lauldi jälle eddasi, nenda kui: „OH mets, so halja oksadega," ja: „Mo keigeparrem laulohea!"  :e. ja peale selle laulo: „Laulge rõõmsast, rigirahwas," piddas üks teine aulige weel kõnnet, mis lodame ehk tullewa kord omma luggejatele teada anda, ja siis lauldi: „Nüüd ülles, Wenne allamad," piddago heal wasto ehk piddamatta, sest rõõm kihhutas tagga. Ulleultse sa dl 5 taulo kõris lauldud., seltsi liikmed jäid Poleni öni kokk? ja ollid rõõmsad. Nendasamma rõmustasü neil päiwil muud seltsid ommal wisil ja seik truid allamad sowisid süddame põhjast: Ellago meie kallis Keiser ja Temma suur sug gu kaua, kaua keige omma sure rigi rõmuks  ja õnneks? -- Ommalt maalt. Tartust. sKoggokonna-seaduS.j Sest olleme jubba 14. lühhidelt rakinud, siin nattuke  pikkemalt, kuuni ommal aeal taieste eesti, kele trükkitud saab. Sesinnane „ma - koggokonna-seadus",  5 peatükki ja 43 paragrahwi suur, käib ühhetassa ülle keige Baltima kolme kubbermango,  Eesti-, Linn- ja Kurama. Sellelabbi peab, mis teine teisest lahhuwd, ennam ühheks sama. Essimenne peatük I—3)1 —3) rägib sest, mis ja kuida ma-koggokonnad peawad ollema ja kuida neid kokkoseatama. Teine peatük, koggokonna wallitsussest (§ 4. 5.) rägib essiteks sZ 6—14) koggokonna  kokkotullemissest, olgo terwelt ehk kui omma  seks seatud meestes kokkotulleb; teiseks (Z 15—24) koggokonna wannematest ja wöölmündridest;  kolmandaks 25) koggokonnakohtust,  mis künni kohtoseaduste uendamessem wanna wisi jääb. Kolmas peatük, koggokonna ammetipiddajatest,  nende ammeti pealepannemissest ja lahtilaskmissest,  õigussest ja kohhusseft. Essiteks koggokonna annnetnikude seadmissest ja lahtilastmissest  sK 26—30); teiseks, koggokonna ammetnikude  õigussest ja kohhusest 31—34); kolmandaks, koggokonna ammetnikudeüllewaatmissest  ja wastusse andmissest 32 —34)° Neljas peat., Mõisa politseist sS 35 —42) ja Wies peatük, 43) kuida sedda uut seadust peab allustadama ja korra peale seatama, kui 1. Oktobri ku Päwaga maksma hakkab. Siin ei rägita mitte nimmelt tal 10, waid ma-koggokonnast, kus sees ka muudsuggu ja seisusse innimessed wõiwad olla. Koggokonnad, kui mitte ennam km 200 hinge sured ei olle, wõiwad teistega ühhendud sada. Pea asst saab eddespiddi  koggokonna-wannem ollema, kelle kätte paljo 124