Perno Postimees ehk Näddalileht 6O t««7 Üksteistkiimnes I PernuS, kesknäddal 4. Oktobril.Z aasta» Ses lehheS seisab. Kamtsatkast. Omm alt maalt: Pernust: Laat. Kaebtus. Pettus kauba jures. Kohtunusse surm.- Tallinnast: Tullekahjo. Õnneto surm tullekahjo läbbi. Peterburgist: Rahwa arwaminne. Keiserlikkud sönnumed. Odessast: Wilja kaupleminne. Liwadiast: Keisre Herra wälja reisinud. Wöeralt maalt: Preisimaalt: Römo pääw. Ued seädussed. Leppitus. Augsburgist: Sured wöerad. Jtaliamaalt: Rahwa seggadus. Garibaldi  pvggenemisse katse. Wangid. Prantsussemaalt: Keeldus. , Kamtsatkast. Ütlesime wimati, et Kamtsatkas middagit pöllowilja ei kaswa, sepärrast kegi muud leiwa rasukest suhhu ei sa, kui agga ükspäinis  krono mehhed, kes krono tenistusses.' Neile lasseb krono merd kaudo jahhu, tango ja muud mona Ohotka linnast laewadega tua. Kes rikkamad, need lassewad enneötele kaupmeeste läbbi ka sealt jahho, tango, ernid ja muud toido krami murretseda; agga surem hulk leiba ei tunne, egga tea, mis maggo ta on, waid toitwad ennast muul wisil. Se ma nurk on kallade polest wägga rohkeste  õnnistud, nenda, et sedda ei woi ärramötteldagi,  kui paljo neid seal on. Keik merred,  järwed, jõed ja ojakessed on neid ni täis, et karrud, hundid, rebbased, koerad, kaarnad ja muud linnud, neid ni paljo wälja towad, et ei jaksa ärra süa ning jättawad sedda, mis köhto ei mahhu, kalda peale mahha, kus ärra mäddsneb. Sepärrast on, Lsseärranis suwwe aeal, innimessed mönnes kohtas oiete waewas: et pease jöe egga järwe are; sest et mahha janud kallad wägga lehkawad On kallade kuddo aeg, siis seiswad tuhhanded innimessed kalda peal ja lobiwad hamidega kallo, km lund wälja. Neid KrVo, mis meie siin ommal  maal tunneme, on ka seal leida; agga weel peale sedda hea hulk teist suggo kallo, mis meil hopis teadmatta ja (undmatta. Neid püüdwad nad sui otsa pääw päwa körwas sest et neil muud tööd egga teggemist põlle; solawad neid arwaste sisse, agga sedda ennam suitsetawad ja kuiwatawad: ja sedda wimast weel keige rohkemast prukiwad, et nenda talweks ennestele toito kokko pannewad. Otse kuida Lapporahwas kuiwatud põdra lihha, nenda nemmad kuiwatud kalla leiwa assemel prugiwad ja sennest mitmesuggust mokka parrast röga walmistawad. Raiuwad ja tõukamad sedda peneks; kedawad tedda keige suggu marjadega; tewad temmast leiba, koki ja weel muud toito, mis wöeradki, kes sedda põlle harjund söma, wägga su parrast ütlewad ollewad.