Mönnesuggused sõnnumed. Raene tapnud mehhe. Parisi linnas seisnud hilja aego üks naene kohto ees, kes omma mehhe ärratapnud. Aastal 1857 sanud  nad laulatud ja kohhe parrast laulatamist näitnud mees, mis ta keik möistab tehha; olnud  issi üks tark tömees, agga ka wägga suur jomamees, mis ta ial teninud, sellest põlle naene  koppikat sanud, waid sedda lasknud ta kurgust  kohhe läbbi ja mis sealt järrele janud sedda  sanud ta körwalissed naesed; laulatud naene põlle muud sanud kui punnased silmad ja sinnise  selja; targamelega põlle ta tedda üht päwa näinud. Ta ellas üht ello, mis kegi ristiinnimenne ei ella; omma naest ei põlle ta silma otsas woinud sallida, et naene kül üks wägga holas töteggia ja iggapiddi kassin ja puhhas innimenne olli. Ommas sures kurwastusses  olli ta ennesele mitto korda tahtnud  otsa peale tehha, et ta sedda hirmust ello põlle jõudnud ennam kannatada, agga ilmas põlle se korda läinud. Minnewa aasta 24. Augustil, wötnud ta süddame rindo ja tahtnud  omma meest ärra surmata, agga põlle ta enne, kui 1. Septembril ösel, kus ta mees jälle purru joobnud koeo tulnud ja ta kallale läinud, sanud tedda noaga hawada, mis järrele  ta ärrasurnud. Kohhus kulas asja oiete järrele ja keik mis naene räkis, sai tunnistusse  meeste läbbi tõeks tehtud ja naene kohto polest süüst lahti mõistetud. Kui naene sedda kulis, olli ta ni wägga ligutud, et omma  silma pissaraid ei jõudnud ärrapühkida. Pissukesest asjast tuleb suur õnnetus. Wäljamaa! ühhes ellajate aedas mängis üks mees ühhe ahmiga, kes korraga wihhaseks sai ja mehhe sõrme hammustas, mis pea ni pahhaks  läks, et piddi ärra woetud sama. Üks teine ja meel paljo pahhem assi sündis ühhe teisel. Temmal olli üks liistik, kellel kondist nöbike otsas olli, pistis sedda ilma mötlematta körwa sisse, nööp tulli otsast ärra ja jäi körwa. Kül kutsuti wälja kiskuda, agga midda ennam möllasid, sedda hullemaks läks assi. Wimas tulli tohter ja leikas nöbi wälja, agga nüüd läks assi koggoni pahhaks, olli monni aeg sure wallo sees, künni Wimaks silmad kinni panni ja iggaweöte maggama läks» Kahhe liikmega sõnna mõistatus. Mo essimesse liikme sees, Sul seisan ikka silma ees. Kas olgo sui wsi talwe a'al; Mind tarwitakse linnas maal. Ei olle ilma minnota Sul õiget julgust ellada. Kui teise peale watad sa, Siis ollen pehme, köwwa ka. Kul mitto kellel pudusin, Se! Olli hädda, waew ja piin! Kel on nüüd tarkust arwata: Mis ollen pärris nimmega? Kirjawastussed. J. J. A. Tänname Teid wägga Teie sure waewa eest; säte tullewa kord meie postitasrust leidma. Wägga hea õlleks, tm teised seddasamma teeks. B. D. F. L. Kui tahhame Musse eest hoida, siis. peame aega mõda liig pallawa käest külma kätte minnema sepärrast pallume mitte pahhaks panna, et Teie kirri prukimata  jääb. - 117 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 6. April 1865. Teadaandmissed. Keiserlikko Perno wogtei-kohto polest antakse  seläbbi keikile teada, et rae-kohto loaga 14. Oktobril m. a. .M 2102, Mathias Ehrenstreiki  maead ja platsid. Mis Perno linna Ria allewi 1 jaus, politsei 114 al seisivad,  kahhes jaus, keige körwaliste honetega awwalikkult rohkema hinna pakkujale ärra samad  müdud. Walja pakkumisse päwad on: 12., 13. ja 14. Aprillil ja wimane wäljä pakkuminne  ehk termin, kui sedda peaks nõutama, 15. Aprilli ku päwa peale kinnitad. Kes osta tahtwad,  tulgo nimmetud päiwil, enne lõunat kello 11 üllemal nimmetud kohto ette omma pakkumist  ja üllepakkumist kulutama ja siis otama,  mis selle polest saab mõistetud. Pernus, rae-koea peal 11. Märtsil 1865. Kohto herra August Grimm. 115. Sikkertar A. G. Mors. i