ha nende eest palwe tundi piddada, kes 1860 issarna ühyendusse eest langenud, sadetakse kloostridest minnema paawst ei wöi middagi  parrata. Kirriko ja kloostride warrandussed,  mis enne pühha issa nimmel pappid wallitsesid, wöttab ilmalik wallitsus omma kae alla, ja ei küssi mitte mis paawst ütleb? Kes enne head sönna Ewangeliumi ussust juhtus ütlema, piddi, käed raudas, wangi minnema: nüüd tullewad innimessed tuhhande kaupa kokko, saggedaste pappid isfe seas, loewad piiblit, piddawad palwed, —ja neile antakse weel öigust peale. Paawst ahwardab  kül taewa uksed nende eest iggawest lukkopanna  ja neid hukkatusse sisse sata, agga rahwas  ütleb: „sul on omma tehtud wötti, se ei panne kinni egga wötta lahti," ja lahwad omma teed eddasi. Kas se kelk süddame wallo ei te? Kus on endised paawsti önne aiad, mil temma äu ja waggi öitses ning kunningad ja würstid ilma mütsita temma ees seisid ning temma jallale suud anda, sureks  auuks piddasid? Kus on se keik jänud? Keik ebbausklik auustus ja pühhadus kaub temma ümbert ärra ja paawst kui paljas innimenne  jääb mahha, kellest kegi ennam ei pea, kui muust innimessest: kas se temma süddant,  ei pea pahhaseks teggema? -- Kunninga Prantso lahkuminn  e Gaeta linnast on halle küllalt olnud. Weel enne laewa astumist on ta ühhe soldati ümber  kinni hakkanud ja temmale suud annud, ööldes: „Anna sedda muisso minno assemel keige mo tru söameestele ja ütle neile, et ma neid ei unnusta, ja et meie wist aasta pärrast jälle ühte teist nähha same." (Se tahhab meie arwates kül kassin olla.) Nenda lahkus temma kurwa süddamega ja kes mahhajäid, nende silmad ei olnud ka kuiwad. Kui ta Roma linna jöudis, satiS paawst ommad  üllemad temmale wasto, kellele ta terretades  on üttelnud: „Waatke, nenda on mailma käik; innimenne peab pahha peale harjund ollema;  ta langeb, agga töuseb jälle üllesse." (Tössi kül; agga kas Prants omma aujärje peale jälle ni pea taggasi töuseb, on teadmat- ta. Zummalal on se kül kerge assi, agga innj  meste arwates tahhab kassin olla.) Gae t a sö asaa k, mis Sardinia wäggi  eest leidis, ei olle ka weike olnud. 11,000 meest ja 25 kindrali sattusid nende kätte söawangi;  keige mu söakraml seas, mis ennestele said, ollid 60,000 püssi, mis neile suurt head meelt teinud. Waeste a b bi. Wöime kül arwaka,  kuida nende kassi käis, kes Gaeta linnas seal ümberkaudo ellasid. Kes neist weel -ellama jänud, neil ep olle ennam middagi ellada.  Prints mawallitseja, kes kunninga assemel  Neapolis wallitseb, on ommast taskust waeste innimestele 10,000 rubla kinkinud, neil middagi ello kergitusseks õlleks. Jtalia rigiwannemad ja rahwa ladikud on enneste keskes nöu piddannd ja tahtwad  palluda, et kunningas nende nöu wöttaks kinnitada, mis järrele temma aujärjepärria iggal aial sedda nimme peab kandma: „Prints Sardinia (Pimong)", mällestusseks, et keik -eddespiddised „Jtalia kunningad" Sardinia kunninga suggust on hakkanud. Au kroon. Mönne aia eest olleme nimmetanud, et Sardinia rahwas nöuuks ollid  wötnud, omma kunningale temma sure teggude eest üht aukroni kinkida. Nüüd on kingitus walmis sanud ja kunningale kätte antud. Se sündis 13. Webruaril, ja kingitust  wastowöttes on kunningas üttelnud: „Ma tännan wägga! Jtalia rahwas on mind iubba mitmel wisil ennam tännanud, kui ma wäärt ollen. Ma põlle ial ennam teinud, kui mo kohhus olli; agga ma ollen ka eddespiddi  allati walmis sedda teggema, mis mo kohhus on, mil ning kus Jtalia ön sedda ial mo käest nöuab." Ns muidogi on nisuggused sönnad kunninga suust maggusad kuulda. Inglismaalt. Inglaste abbiello seädussed. Seal maal on mannast aiast sadik se seadus, et mees, kui ta naene surreb, omma naese öddesi, kui neid ka terme tössin õlleks ja keik temmale kõlbaksid ja tulla tah- 77