agga üsna rahho ei seisa nemmad ka mitte, ' waid tewad tassa hiljokeste tööd. Kuida wäljama seitungid juttustawad, langemad siin ja seal mönned, sepärrast werri jookseb ikka. Jggapääw töuswad paksud püssirohho suitso pilwed wasto taewast ja suretükkide paukumist on allati kuulda. Berlinist kirjutakse, et Düppeli  kantsides suredtükkid allati peawad hugama  ja paukuma, et neil, kes esmalt kuulwad,  hirm peale tulla. Nad tahta neid kantsisid  ärralöhkuda, agga ommetige ei põlle se tännini neil korda läinud. Nüüd on nemmad  ka Sonderburgi linna peale hakkanud laskma ja kuida nähha, tahtwad nemmad sedda  wist üsna ärrapölletada, sest lin peab iggapääw  pöllema. Dani söa-laewad peawad ennamiste Weikseli jöe suus wahhi peal ollema. Konwerents peab W. Aprillil hakkama. Grawensteinist, 25. Märtsil. Minnewa  öse on Preisi kaardi wäggi Dani wäega kokko sanud, kus nad pissukest lahhingid piddanud.  Preislassed sanud 28 Daanlast wangi  wötta ja ennese mehhi, kes hawatud, olla 18. Kas seal ka mönned iggaweste maggama  janud, sedda põlle mitte teada andud. Hamburgist. Asse ennese surma- Hilja aea eest on seal üks noor tüttarlaps ennast üllesponud, ja mikspärrast? et La omma wenda ni wägga armastanud, ja kartnud, ehk ta wahhest enne surreb kui temma, ning Lemmal se kurwastus wägga liig raske õlleks; sepärrast tahtnud temma ees ärraminna. Dresdenist tullewad need sönnumed, et nemmad Londonist telegrahwi läbbi teadust sanud, Dani wallitsus lubbada ka konwerentsi peale tulla, ilma et söa-tö sel aeal seisma jäeks ja ei aeada ka mitte ennam ni wägga selle peale, sedda enne teada sada, mis asja parrast konwerentsi petakse. Stuttgardist. sKunninga haigusse  Wanna innimesse haigus on ikka wan- na innimesse haigus, päaw sedda teine teist. Temma ei küssi suggugi, kes se on, kedda ta wodisse pannud, kas se kunningas woi sant on; teeb ikka omma tööd. Sealt kunninga luggu peab sesuggune ollema: pääw parrem, teine sandim. Küllad same nähha, kaua ta nenda kirratseb? Nende wimaste päwade sees olnud ta ni paljo parrem, et rigi wallitsusse käskusid ministrile wöinud anda. Austriamaalt. sühhendud rikide Kuida Wini linnast kirjutakse  ei tahha saksa ühhendud rigid sest enne suggugi kuulda, et rahho peab sama, enne kui neil se selge teadus teiste rikide polest on antud, kuida Sleswig-Holsteini hertsogi madega  luggu saab minnema; kas need maad sawad ka tõeste Danimaga ühhesugguse õigusse  sisse, woi mitte? Ni kaua, kui sedda neile tõeste põlle kinnitud, et nad ka julged selle peale woiwad olla, ei pista nad möeka tuppe; agga ni pea kui nende sowimist täidetakse,  on nemmad kohhe walmis rahho teggemas.  Prantsussemaalt. sPühhade pidd  ust.l Jubba Prantsusse rahwas piddanud omma Lihhawötte pühhad ärra  seddasamma  on keik wäljama rahwas teinud; meie peame weel nattuke otama. Ilmad on weel kaunis willud olnud, agga sest volle kegi paljo holinud, waid rahwas sõitnud karja kaupa male pühhasid piddama. Pranssustel on se üks suur pühhitseminne, kui nad sesuggusil päiwil male söidawad. Kuida nende seitungid  kidawad, olla rahwast koddo weel küllalt olnud, sest kirrikud põlle ka just mitte tühjad seisnud. Keiser on omma prouaga sel päwal Zummala armul käinud. Noh, ehk ta põlle ka innimenne, kel omma Zummalaga middagi õiendamist on. Inglismaalt. Sealt ministridel põlle sedda puhko mitte ühhe suggused  mõtted ja sepärrast on neil Sleswig- Holsteini asjade ülle pissukenne waidleminne. Üks ütleb! Dani õigus on nende made ülle 122