sowimisse peale weel üks laul lauldud. Selle peale tcinnas ta jälle, andis laulojuhhatajale W, räkis rahwaga lahkeste wenne- ja saksakele ja tunnistas omma head meelt ütles sähhürdusse terretamisse ülle, mis peale rahwas kolm korda „Hurra!" hüdis ja siis lauldi weel: „OH Issand,  kaitse sa, so rahwa kunninga" Zc. Peale selle jättis kmdral-kubbemeri herra meid jummalaga  nende sõnnadega: „Auf Wiedersehen, meine ja sõitis Tallinna pole. Lauljad laulsid lahke wõerale weel järrele ja siis lahkusid rahwas ka rõõmsa melega ärra ja iggaüks  laks omma koeo. „Teise! päwal käisid meie seltsiliikmed weel Toompä lossis kindral - kubberneri herrat tännamas,  et meie terretamist ni lahkeste olli wastowõtnud,  kus ta jälle wägga lahke kõikide wasto olli. „Vieie terretamisse kõnne olli nende sõnnadega  kirjutatud: --"Suur ja aulik Ria-, Eesti- ja Kurama kindralkubberneri  herra! Meie suur ja armoimne Keisri Herra, kes järg esi kui beide ja tark isfa omma sure rigi üllamatele ennast on uäitnud, ja kelle wasto ka meie Eestirabwa füdda tais kuma tänno on kõige heateggemiste eest, mis meile temma isfalikko  wallitsusse aeal on osjaks sanud, Temma on se, kes Teid, suur ja aulik kindral-knbberneri herra, omma asfemele rasket issaammetit piddama läkkitab, sepärrast wõime meie ka lapselikko totusse ja julgusstga Teid terretama tulla, ja sowime, et taewane Jssa, kelle p. tahtmisse järrele Teie sedda rasket ammetit kanda saite, Teile sedda ka kanda aitaks, ja et se hea seme, mis Teie ka meie ma sisse säte knlwama, meie köigide kassuks, Teie sure au üllendamisseks, Keisri Herra ja sure lummala  meleheaks ussinat, rohket ja head wilja kannaks.""  K. L." Peterüurgist. Moskwa etnograhwi Selle ülle kirjutab üks hea sõbber nõnda: „Kas sa tead ka, et 17. Aprillil Moskwas kõigest Wennemaast suur etnograhwi näitus saab ollema? Selle näitusse heaks wõikstd  ehk meie nõukamad perremehhed ka middagi tehha. Nago ma Moskwast kulen, olla siamale *) Need saksakeli sönnad tähhendawad ni saljo: „Kül same jälle kokka ja näeme teine teist, mo sõbrad," ehk sönnalt:  «Zallenäggsmiöse peale, mo sõbrad." "*) Etnograhwii on krekakele sõnna ja tähhendab kõik sedda, mis läbbi köiksugzn rahwast nende näo. surusse, ellokombede, riete, maeade, törüstade ?c. läbbi teistele otsekui  silma ette nahha pannakse. Eesti-- ja Lättirahwast alles wägga wähhe asjo senna sadetud. Saremaalt olla üks Baron Sass Paljo saatnud, wimaks weel 80 wotograhwi  ehk PÜwa -pilti. Saremaal on kiil ossast  koigeillusamad ja originellimad kumad, kentsakamad, weidramad) rahwa rided, siiski ei olle neist ka muial Eestimaal pudu. Agga mitte uksi rietest, kedda seal innimesse surusse  puppide selga Pannakse, ei olle weel kül, waid ka iggasuggu maeakrami ja põll oriisto on tarwis, mis läbbi rahwas rahwast tundma õppib,  nago kõiksuggn waukred, sanid, adrad, äkked, kolgispuud, mas sinad, sögiwaagnad, lussikad :c. :e. Muidogi on mõista, et kõik asjad mitte pärris sumsses ei wõi läkkitud sada, agga Eestirahwa seas saab wist ka neid mehhi küllalt ollema, kes nisuggusi asjo wähhendud sumsses ehk pissukeselt  tehha mõistwad, kui ka neid, kes sesuggusi asjo tehha lasta jõudwad. Nõnda teeb siin Peterburgis üks Lätlane praego selle näitusse tarwis üht latti tallo kõige kõrwaliste honetega ja terwe maeakramiga; põllo peal künnab mees ja heinamaal uidab naesterahwas; ma ead on palkidest ehhitud, kattus h õlgede st kaetud, kõik nago tõssises tallus, kuid se wahhe on mõllemate wahhel, et Lättima tallud ruut wersta ja Peterburgis  tehtud tallo ruut sülla surusse rumi peal seisab. Sesuggused asjad tunnistawad ka rahwa intelligenzi, ja Eestirahwa! on ka tarwis,  et Wennetasid neist alwaste ei pea mõtlema  egga ülle õlla nende peale watama. „Sesinnane Moskwa etnograhwi näitus saab wägga suur ollema. Üks sõbber kirjutab sealt, et selle kullo paljo peale 25,000 rubl. peab ununema. Serbia -wütst olla üksi 1200 rubl. selle tarwis annud. Terwe hommiko-lõuna Eüropama  saab seal omma asjades kous ollema, kui ka põhjapoolne Asia. Lomosurussed puppid, igga majao ja rahwasuggu kujo kandes, sawad kunstmeistridest seks walmistud. Lodame, et ka Eesti rahwast mõndagi asja sille näitussele sadetakse.  s?) Põllomeeste seltsid sawad wist hea melega  neid asjo wastowõtma ja ärrasaatma. T. P." jHeterburgi Need on Wennerahwal sured lusti ja rõmopäwad, enne 7me näddalast paastoaega. Pärrato suur admiralitädiplats  saab sel aeal laudpodide ja telkide 77