meester. ja 782 naester. ärrasurnud; teised on alles hospiddalis. jKarakosowi kurjast teustj rägib Peterburgi seitung („Nord. Post") mõnda, mis inneto kuulda. Peale temma on weel mitmed temma sarnatsed poolhullud õige tee pealt ärralangenud  ja kurja mässamisse nõu ettewõtnud, mis agga nüüd keik walge ette tulnud ja kurjateggiad  Paela langenud. Karakosow olli kü! kaua walletades wastopannud, Parrast ommeti tunnistanud, et neil kurjad sallaseltsid olnud, kelle liikmete nimmed ommal aeal teada antakse. Üks sallaseltsi peamees olli Karakosow! onnopoeg. Nende  kurja seltsil olla mitto nimmi olnud, üks neist ka „põrgo," sest et seltsimeestel allati põrgomõtted süddames seisid. Nemmad õppetasid, et innimenne  middagi ei pea uskuma, middagi heaks egga kurjaks piddama, ei mingisugguse usso pole ennast hoidma, kirrikuid ja lummala tenistust tühjaks nimmetama, nendasamma ka ei mingisuggust  ilmalikko wallitsust ennese ülle sallima ja muud sellesarnatsid asjo, mis keik nago hullomaeast  näiksid wäljatulnud ollewad. Pörased sallaseltsimehhed tundsid kül, et nende tööd ja sõimad kurjanuhtlusse wäärt otlid, sepärrast, kandsid mõnned allati kihwti taskus, et ennestele seddamaid otsa tehha, kui nende kurn nõu peaks awwalikkuks sama. Nende Püüdminue olli, ikka ennam innimessi omma sallawõrko sada, kus ka Polakaid seas olli. Muidogi teada ollid ennamiste  keik nored kollasnokkad, kes ilma tiwuta ülle päikese lendaksid ja hea melega isse omma pea peal käiksid, et jallad wõiksid üllewel kõlkuda. Nemmad üllekatte läinud lomad püüdsid keik seadussed ülleastuda ja ümberlükkata ja wimaks ka, kui muido ei lähhäks, sedda keige hirmsamat tehha Keisrit arrahukkata! Selle põrgotö peale olli Karakosow ennast annud, agga lummal ellab weel! „PZrgoselts" on awwalikkuks  sanud ja leikab nüüd, mis ta olli külmanud. - jÜllemerre aükoddanik.j Peterburgi linna koddanikud on Amerika sadikute üllemat, nimmega Wuks (Fox) meie pealinna aukoddanikus  nimmetannd, mis eest temma wägga tännanud  ja sedda au keige Amerika rahwa auuks nimmetanud. PeterHawist. Amerika sadikud, kedda nüüd Peterbmgis ni paljo auustakse, on ?a Komissarowil  woersil käinud ja Amerika rahwa nimmel tedda Keisri peastmisse eest tännanud. sTelegrahwi Kui mõnnel  peaks lusti ollema Alanti telegrahwiga Amerikamale  sõnnumid sata, siis ei maksa se Wennema  innimestel mitte ennam, kui 20 sõnna ehk 100 tähhe eest 131 rubl. 25 kopp. Kes wastusse eest ka tahhab ärramaksta, sel tulleb  kahhekordne hind. Ma mõtlen, se postirahha  lähhäb korda. Kel Atlanti telegrahwi tarwis on, se prukigo, agga „Eesti Postimehhele"  on La liig solane. Tallinnast. sludide keeldus, j Tallinna  kuddermango wallitsusse polest on keige linna- ja ma-politseikohtudele käsk antud, holega selle ülle walwada, et keik Judid, kel tossist handwärgitööd  ei olle, waid kui kauplejad möda maad ümberkäiwad, Lallorahwast petwad, walksi pabberirahha  wälja lautawad, ja hõbberahha sisse wahhetawad, sedda ülle raja wälja wia, et need Judid seddamaid saaksid kinniwõetud ja Tallinna widud, kust neid omma koeo taggasi sadetakse. Kuramaalt. sLodja 3l.Julil tahtsid 100 innimest kesk lõuna aeal lodjaga ülle Düna jõe Krasslomka allewile kirriko minna. Kesk jõgge waus lodja alt ärra ja keik innimessed  langesid wette. 30 innim. on elloga peasnud ja 70 ärrauppunud! 56 surnokehha ollid jubba üllesleitud, teised 14 alles jõepõhjas kaddund. Waesed innimessed! tahtsid kirriko minna, läksid surma! Et seal middagi ettewatamatta  asja wõis jures olla, on kerge mõista. Moskmast. sPallutud wõerad.j wast olla sadikud Peterbnrgi lakkitud, Amerika wõeraid ka Mõskma palluma. Nende wastowõtmisseks  ja üllespiddamisseks olla linna koggodus  10,000 rubl. malmis pannud, ja peale selle tahta Mõskma kindral - kubberner ja linnawannemad  neile 2 suurt sömaaega walmistada. Sealt tahta wõerad ka Nishni-Nowgorodi suurt laata watama minna. 265