samma postid, telegrahwid, kauba ja tolliseadused  ja muud suremad asjad. Italiamaalt. Italia kunningas on kiil sadiko  paawsti jure läkkitanud, kes jälle peab katsuma,  kas kuidagi uusi wanna „pühha issaga" leppitus peaks sündima, agga ota senni. Prantsusse  nõuaudminue kõrwast ei aita ka middagi. Sellepärrast tahta siis ka Prantsusse keiserina teereis Roma teist korda tühja minna. Mis ta lähhab  senna „pühha issa" Pahhast näggo watama? Prantsussemaal on Napoleoni sõawäggede  muutminne, mis La olli wäljaarwanud, suurt kissa teinud. Keige rahwale on se wasto meelt, kegi ei tahha, et sest middagi peaks sama. Napoleon  tahhab eddespiddi sellega omma sõawäggede  hulka paljo suremaks kaswatada, mis Preisi surusse parrast tarwis olla, ehk se kül isseennesest  mitte nenda ei olle. Napoleoni wallitsus on eestotsa jubba suretükkide ja pajonettide peale rajatud ning sedda allust Püab temma kinnitada ning kaswatada, et ui hästi ommad kui wõerad Lemma ees wärriseks, ja seeb se on, mis rahwale sõawäggede kaswamist ui happuks teeb. Ta seub rahwale nende omma kullo peale kallist witsa kaela. Temma wäekaswataminne teeb ka InMsmale hirmo. „Kui Prantsussel peale miljoni sõamehhi tarwis on, et Preisi ehk mu naabride eest wõiks julge olla, kui mitto miljoni," ütlewad Inglased, „peab siis meil sõamehhi ja kui paljo sõalaewo ollema, et Prantsusse ennese eest wõikseme julged olla? " Nende arwates tahhab sõawäggede kaswamist se, kes priust mitte ei tahha, ja Prantsusse pajonettid olla nisamma hõlpsad sissepole, kui waljapole Pöörda. Kauba sönnumed. (Peruus, 30. Nowembril.) Parremad kauba hinnad on: Linnad, v-linnad 40, Hv-linnad 60 rubl. parkp. Linnaseepmed, külwiks 12 rubl. ölliks 6'/ a r. tshet. Willi, nissud 9, rukkid 7 V 4, odrad 6^/4, kaerad rubl. tshetwert. Kartohwlid, 70-100 kopp. wak. Sool, puunane 7 rubl. 60 kopp., walge 7 rubl. p. Heringad, sured 14 rubl., weikesed 13 rubl. püt. Räimed, Somest ommaraunast 12 rubl. püt. Wöi, 8 rubl. puud. Raud, 20 rubl. pärkpund. Tubbak, 1 rubl. 20 kopp. leistk. KiNwisZed, 1 rubl. 20 kopp. püt. Intressi pabberid. (Peterburgis, 17. Dets.) 5 protsent!, wöidolaenopabberid i. jaggö 11A'/s^ll3. 11. „ 106-106'/4. 5 rigi pankpilletid 73. kuld imperialid 6 rubl. 30 kopp. 4'/, protsent!. Liwima pantkirjad 97. õ ~ ~ ~ 90, Cestima üllesoöldawad pantkirjad 100. Kirjawastussed. 266) J. P. L . . . . l. Ci wöinud pühhadeks ennam rumi leida. 267) Selle asja ülle saab uus aasta alles otsust andma. 267) 0. F. Br . t. Kui näete, et mönni tahhab jõggi pollema panna ehk uddopilwede peale lossi ehhirada,  siis ärge eksitage temma tood, waid waatge waggusi  pealt. 269) E- H. N . e. Olleme teinud, mis wöisime. küllad näete isse. kas sünnib rahhul olla. 270) H. K. P- —- —. Olge terme. Sowime önnistud  pübhike ige söbradele. 27!) K. ü. i. Gl. Mispeale allati mötleme. teate kül, mis tehha ei wöi, teate ka. Kui omma.,pissukestega" Jöulopu ümber istute, siis olleme ka maimus Teie jureS. 272) M. W. R. P- ——. Söbber! kui Teie maenitsus  ka wagga tossi on ja sedda tarwis õlleks, siis õlleks ommcti, kui trükki pannakse, meie wastaste esftmenne kilkaminne:  ..Säh, wata nüüd! kerjab lugge- — Kes seitungi luggeja on, peab sedda omma t a rwitust  möda ollema. Kes meel ei tea, mis ta tahhab, ärgo tahtgo parrem middagi. 411 Von der Censurgestattet. Dorpat, d. 20. Detsembr.lB66 Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Kolizeilicher Bewilligung.) Kostilapsi wöetakse wasto ja awwitakse koliöppimisses,  nenda kui wenne-prantsusse- ja saksakeles ja kloweriwängimisses koddo järrele, Tartus Karlowauletsas  grahw Manteuffeli maeas. Kostirahha on 86 rubl. (3) Kassilik maeaoftminne. Tarto liiwas müakse 6366 rubl. eest maea ärra, mis peale 866 rubl. üri sissetoob. Kel 2666 rubl. on, wöib osta. Selgemat teadmist saab Kiwwi - ulitsas Möt tusse maeas maeohoidja käest. (1) Taewerre mõisas, Willandi Zani kihhelkonnas,  saab 16. Zanuaril 1867 mõisa tuleweske ja Zani-kirrikokõrts oksjoni wisil ennampakkujale rendi peale antud. Rendi tingimessi wöib l. Zanuarist sadik Taewerre mõisas kuulda ja nähha sada l 2) Kraasmasftnad. Ma annan selleläbbi teada, minno kraasmassinad Tallinnas, mis enne ütlemiste meski peal olliwad, nüüd sealsammaS lähhedal  Malmi wabriko jures endise wassehaamre peal käiwad, 5uS ma oddawamalt ja paljo parreminne wöin H. Gromm. (3)