senna kõrwa, tchhakse ühheks rigiks ja pannakse selle wiirõti wallitsnsse alla, kedda saksa rigiknggo  seks mõistab. Z) Nendsburgi linna, mis Sleswig ja Holstewi wahhe paikuS, tehhakse saksa rigikoggo kantsiks ja üks sealt ma saddam saksa sõasaddamaks. 4) Preislane inaksab Austria sõakullo ja pärrib siis aega möda SleSwigimaalt jälle taggasi. (Sedda sõakullo taSsumist peab agga iilleiiltse 20 miljoni taalrit ollcina.) Nenda olla Preisi tahtminne; kas keik nenda saab, ei tea ma tänna wcel nttelda. Politika asjadega on tihti nago tulega: puhhub Home jälle teisest  küljest. j Preisi ja Hannowre sõamehhed Nendsbnrgi linnasj, on isseenneste wahhel tüllisse läinud ja nenda terrawaste, et mitto hawatnd sannd. Sellepärrast pannakse mind ka Preisiiiiehhed senna korteri ja rigikoggo waggi lHannowri ja Saksnnchhed) peawad sealt taggancma.  Se teeb Sakslaste enneste wahhel kannis suurt nurrisemist ja teised kaebawad, et Preislane  tehta kcik onuna wõinmsfcqa ja olla uhke ja walti teiste trasto onuna surema russikate peale lotes. Sakslaste smem õnnetus ja nõdrus  on wannast sadik ikka olnud kaddedus ja tülli nende enneste wahhel; nemmad ei sa egga sa omma päid ühhe knbbara alla! Daniga on nemmad nüüd kannis walmis sanud, ja asjad wõiksid hästi minna, agga imme õlleks, kui nemmad  isseenneste wahhel jälle karwopiddi kokko ei lahhä. Sured on uhked wcikeste wasto, weikesed  kaddedad suurte wasto, ja nenda ei sa ial süddamest kokko hoidminne. ja üks meel wallitseina.  Se on Saksama nõdrus ka teiste wasto. Prantsnssemaast. sPra nisusse nõu.j Kui Austria, Preisi jn Tani ministrid Wini linna lähwad nön piddama, kuida Daui sõdda peaks Zõpma, mis Londoni komoereuts mitte ei lõppetannd, siis ei wõi Prantsus nenda seista, nago ci teaks temma, niis seal tchhakse. Sepärrast  on Prantsusse nn'nister omma sadikutcle Wini ja Berlini kirjutanud, et nad nattuke kõnlminat teeksid ja sealt poolt rahmale meletulleiaksid,  et Parisis ka paar silmi lahti on. Ta ütleb ni äri weri inöda ja polest et Sakslased  Winis omma rahho teggemisse jures, kus wäeti Taanlane kahhe tncigewa waenlase wahhel seisab, nõdremale mitte liga ei teeksid. Londoni protokol  olla katki kistud ja rahwast ei tahheta ka isse onuna a?jo tallitada lasta, temma jätta sepärrast Austria ja Preisi omma wastada, kui ühhelt  poolt Taanlane liig rängaste piggistada saab ning teiselt poolt ommeti sedda ei sünni, misga rahwas rahhul olleksid. Kui seal jnres ta teised mitte warsi mõegaga sekka ei lö, siis ei sada nemmad sedda ommeti mitte kiitma, ja se olla ka pahha. Püda Austria ja Preislane nõrga Taanlase käest liig paljo ärrakiskuda, siis wõida parrast ehk jälle sundida, et mönned ka nende käest kiskuma hakkawad, ja nemmad piddada siis isseennesele ütlema: nüüd sünnib meile seddasamma,  mis meie Taanlastele teggüne! Prantsus  ei tahta kül nende leppingo teggemisse wahhele  mitte tungida, agga kui asjad pärrast wilto lähwad ja Sakslaste ennestele pahhandus tulla, siis ei olla se temma sü. Eks ollc illus, knida siin naber naabrid, naga wend wendi maenitseb  ja isse mõcgawestist kinni hoiab? Isseärranis  tahhab ta sellega Preislasele nattuke tubbakat  ninna alla panna, kedda ta kardab Sleswig  - Holsteini nimmel isse omma kasso peale mõtlewad. Ta teab kül, et saksa rigikoggo ka Preislasega mitte rahhul ei olle. Meksikomaatt. Maksimilian I.j ei istu seal ka mitte uddosnlge peal egga mängi rosililledega, waid seal olla weel hcidda ees ja hädda tagga. Endine prästdent ei tahta milgi konidel weel taggcmeda egga alla heita, ja teramal  olla 20 —25,000 abbimeest, kes, ehk kü! awwalikkus lahhengis mitte Prantsuste wasto ei sa, ommeti weiksema hulgade kaupa metsades ja maggedes neile hirmus kahjo Lewad. Sawad ncmmad ka lodud, siis koggowad pea jälle kokko ja hakkawad teisest kohhast jälle peale, et otsa egga lõppetust kuskil nahha ei olle. No wata, se teed keisri Maksiuuliani uut kroni okkaseks ja kautad unne silmist. Ta ou omma aiatati, Belgia kuniliiigast palluuud, et Prantsussemale lähhäks ja keisri Napoleoniga sellepärrast üht ümmargust nõu Peaks. No kuunmgas Leopold on praego seal, agga minna ei tea, mis addi ta sealt omma waimehhele leiab. Pahha luggu on ka, et Põhja-Nmerika ühhendud rigid wanna präsidendi pole hoidwad ja tewad, nago ei teakski nemmad, 247