Sepärrast olla neil nõu käes, rahwale maid päruseks müa ehk Parrisrendi peale anda. Rootsi Parlamenti waidlemissed lahwad omma wisi eddasi. Seaduste muutminne on kunninga omma käest wäljatulnud ja temma ministrid ka selle nõuus ning koddanikud ja tallonikud  sellega rahhul; agga mõisnikud ja waimolikud  otsiwad wigga ja laitust ja pannewad wasto,  kül mitte keik, agga onnneti surem hulk, se on 158 meest 80"/ wasto. Selle wastotungimisse  parrast on nüüd koddanikud ja tallonikud  ui pahhased, et kunniugas mõnni uiggement  sõamehhi pealinna laskund rohkemaks tulla, kui ehk pahha asjo peaks sündima. tülli Amerika Dshili wabbadrigiga on ka alles kahhewahhel. Prantsus ja Inglane andwad leppimisse nõu, mis ka wist wasto wõetakse;  sest Dshili rahwal ei olle jõudo egga Spaniameestel rahha sõdda piddada. Dshili wallitsus ei jõua muud tehha, kui annnab laewarisumisse  kirjast neile, kes Dshili lippo al Spania laewo merre peal tahtwad Ürrarisuda, ja sedda kartwad Spaniamehhed keige ennam. Inglismaal ei olle nemmad Irima müssamissega  weel walmis. Meie olleme jubba üttelnud : lirlased on Inglisma Polakad. Mässajate peamees, nimmega Stehwans, olli kül judba wangi wõetud, agga on sealt sallaja ärrakarganud. Ni paljo on ommeti teada, et sest mässamissest middagi wälja ei tulle, nisamma  wähhe kui Jamaika sares, mis ka Inglaste Parralt on. Seal teggid Neegrid mässamist, kedda jubba 1838 orjapõlwest lahti lasti. Massaminue  olla jubba eunamiste mahharõhhutud; agga mis kasso on mässajad sest sauud? Nüüd lastakse  neid karjakaupa üllespua ehk suretükkidest pihhuks puhhuda. Nuhtlust ööldakse kül harutud  innimestest armota ja hirmus ollewad, agga massaminne ei olle kusgil Parremat Palka tonud. Amerika Marmoni ussulissed, üks seggaussoselts,  kes, nago Türklased, paljo naisi piddawad,  olla üht templit ehhitamas, mis surem piddada sama, kui endine Pabeli torm. Kes sedda ränka hakkatust on näinud, arwawad, et enne Marmonide nimme ma pealt kaddund on, kui se tempel walmis saab. Kauba sönnumed. (PernuH, 12. Nowembri.) Zlmad on pilwis ja waggad, soppased teed konnarikud.  Wimane torm wihmoga vlli 31. Oktob., mis mitme laewale, isseärranis Kurama raunas, hukkatuft saatnud. Keige enuam küssitakse nüüd Linnade järrele ja antakje head hinda, seddamöda kui kaup on 56, 56, ja 66 rubl. pärkpunnast. Linnafcemne kaup on enuamift jubba löpmas. Ühhe wahhe anti I seltsi rest 24 rubl., agga nüüd jubba peale 16 rubl. wähhem. Laewadega vn liggi 16,666 pütta wäljamaic sadetud ja W. L. Sternbcrgi kontori aitadest on se aasta keige rohkem wälja läinud. Ka vlli Stetlini linnast üks kaupmees isse siiu ostmas ja ärrasaatmas. Seemne klappcrdamiune on jubba lõpnud. Rukkid on korraga tõusnud, mis mitmed kahhetsemad,  et warrem ei ostnud. Praego antakse 9 r. tshetw. Odrad makswad 5 ja kaerad 4 rubl. tshetw. Heinad turro peal 36—35 kopp. puud. Wöi, lauawöi 25, kögiwöi 26 kopp. nael. Sool, walge 6, punnane 7 Va, ellajate sool 4 r. püt. Heringad, suremod 13 '/ s, pissumat IlVs r. püt. Räimed, Rootsi 11 rubl. püt. Raud, Rootsi 4Vs, Siberia 5 ja reeraud S k. nael. Tubbak, 1 rubl. 26 kopp. leisik. Kartohwlid turro peal 86—85 kopp. wak. Kalla saak on lõpnud, künni nore jeä pealt jälle hakkawad sama. Tore uahha hind on kül allanenuv, ommeti wötwad parkmeistriv weel wanna hinda. Ued ramatud. H. Laa km anni jures on trijkkitud ja müa: Korilauljc/ koddo ja kireikus. Eesti lauloseltsidele I. anne>. Need on neljahealega korilcmlud neile, kes korilaulo armastawad; isseärranis anname sedda koolmeistridele ja laulojuhhatajatele teada, kui pühhadeks üdist tahtwad nõuda. Hind onpog. 25 k. Teädaandminne ue ramato polest. Ei ükski assi ei kaswata meie armotundmisi ni kauniste, kui waimolik laulminne. Tallinna kelemurre marahwas wöiwad rohkeste waimolikknlt laulda, sest neil on manna ning nns kirriko lauloramat, ja pealegi weel SionsiKannel. Agga Tarto kelemurre maarahwas  peawad omma kirriko lauloramatoga leppima. Ehk sesamma ramat nüüd kül wägga kallis ning armas on, tahhawad Tarto kelemurre föbbrod ommeti laulmisse polest nisammote rikkaks minua, kui Tallin- 397