P. H. Walter mekohto polest wallitsetud. Nõndafamma on ka kõige wannem raeherra A. Ehorn ennast ammetist lahtiwõtnnd ja temma assemele Ed. Brock raeherraks wallitsetud. sPäwapildid.j Selle nimmeallused pildid ei olle meie päiwil mitte ennam tuudmatta  asjad, nago nüüd ni mitto asja ennam tundmatta ei olle, kellest meie wannemad poolsadda  aastat taggasi weel unneski middagi ei teadnud. Tahtis ennast wannemal aeal kegi malida lasta ja omma kujo järreltullejatele mällestusseks  jätta, siis piddi temmal hea rahhaknrkur  kõrwas seisma, muido ei wõinud ta selle peale mõtteida. Malimine maksis, kui kegi sedda kunsti mõistis, hirmus rahha, mis läbbi üksi rikkamad ja suremad innimessed sedda woisid tchha lasta; waesemad ja allamad innimessed wõisid omma näggo weeämbris nähha, kuhho ta agga kauem ei janud, kui isse seal ees seisid. Kuida on nüüd luggu sellega koggoni teine. Päike teeb pildi malmis, ning sedda silmapilgoga, mis ni so omma näggo on, kui lummal sind lonud. Malia kassi teeb ka, agga ei ellades ni selgeste, kui lomus isse, ja sel wisil wõib innimenne  2—3 rubl. eest terwe tossina sada; tahhab  ta suremaid, siis maksab muidogi nattuke ennam, ja seddasamma wõib nihästi ühhe, kui mitme innimessega korraga tehha. Sago üks ehk kümme innimest Pildi peale, aeg ja waew on üks, kuid teggia kullo mitmega nattuke surem. Tahhawad wannemad omma lastele arniast müllestust  jätta meie olleme jo kõik werejad, snrrelikkud innimessed siis ep olle senna suremat kunsti tarwis, kui pilditeggia jnres silmapilguks massina ees mahhaistuda: üks, kaks ,kolm Malmis! Nõnda wõiwad wannemad lastele, lapsed wannematele, sõbrad sõbrdele ja nõnda eddasi, kergel wisil suurt rõmo tehha ja armast mällestust jätta, olgo et kaugemale ellama ehk, kui lummal tahhab, hauda hingama lähwad. Siin Tartus näeme wägga saggedaste pilditeggia KM SchMZ jures maalt innimessi ollewad, kes ennast nõnda oddawa hinna eest malida laskwad. Schulz ellab Schrammi macas, mis Rüütli- ja Küütri - ulitsa nurga peal seisab, Stabimaea nurga wasto, kus igga talwe nekrutid wasto wõetakse. Temma jures said ka need sured päwapildid tehtud, mis hiljuti praos Willigerode  25-aasta ammetipühhal mällestusseks anti. Pildid tchhakse seal illusaste ja oddamalt. Nüiid olleme asja omma süddame pealt ärraüttelnud; mis kegi tahhab tehha lasta, jägo nüüd temma omma h oleks. —. heitud laste surno kchhad.j Oh hädda, et kurja ja iunetumaid äsjo ikka weel ni saggedaste ja paljo ettetulleb, peale selle, mis üksi Jummala nahha jääb! 3. lulil leiti Kiww uulitsas Põdderi maea peldikust 2 lapse smnokehha , mis kaksikud näitsid ollewad. Nõndasamma  4. lulil Molleri maea peldikust üks tüttculapse smnokehha. Möllemad asjad on kohto üllekulamisse al ja wiimse õnneto lapse emma jubba üllesleitud. Meie ei tahha sia jure ennam middagi öölda, sest se hirmus assi aeab isse jubba kiwwid kissendama! Wörro makonnast. j Tulle kahjo. j Jubba pari ku eest ('6. Mail) Põllesid Kannape kihhelkonnas Walgjürwe mõisas karjalaudad, hobbuste tall ja tõllahone ärra, kus 8 lehma, 14 lammast ja 3 sigga sisse jäid. Kahjo ööldakse  4000 rubl. suur ollewad. Lõppetusseks seisab kubberm. zeilungis jälle, nago meie sedda ennegi mitme tullekahjo jures luggenud: „Arwatakse,  et melega pollema pandud." Äitlanbi malwnnast. sßõmo piddo.j Sealt poolt kirjutakse meile: ~lauilaupääw kais üks Peterburgi söbber mind watamas, kus meie temmaga miimist tullulikkust issama asjust, isseärrcmis ka „Aleksandre-kolist" jutto aeasime. Janipäwal piddas Holstre wald meie sure Keisri Herra ärrapeastmisse mällestusseks isseärralikko  rõmopühha. Parrast lõunat kello 5 koggus rahwas, nored ja wanuad, mõisa saali kokko ja piddo hakkas selle lautoga: ~Õn meie keisrile" ja selle peale „Mo kõige kallim laulo heal." Parrast selle hõiskas rahwas hurm! ja kerutasid kübbaraid. Et toas ruum kitsaks jäi, läks rahwas õue peale wälja, kus issama laulud  eddasi kollasid ning mitmed püssipaugud hurra-hõiskamisse sekka mürrasid. Kui päike olli lojaläinud, hakkas rahwas lauldes Jani -tulle pole minnema. Tulle jures lauldi jälle „Ou meie Keisrile." Laulude wahhel hõiskas rahwas  ja paukusid püssid. Aiõisa ja wattawallitsusse  polest ollid ka kelekasteks õllewadid senna 218