nule üllepea 398,856 rubla höbbsdad maksa. Aastal 1863 olli 250,217 rubla 20 kopp. Nende kolme aasta sees on siis nende arro 57 protsenti kaswanud. Praego on seal 546 -trahteri. Siin woib ehk mönni koggemata arwata, et kõrtsidest jut on, ei mitte, maid trahteridest, mis nattuke kõrgema pulga peal seisawad, kui kõrtsid. sSöa wäggede wähhendamis- Üks sealane Wenne seitung könneleb Wenne rigi söawäggede surussest neid olla praego peade järrele 735 tuhhat meest. Sada  sealt weel keik tentsikud mahha arwatud, siis jada 705 tuhhat meest järrele, kes igga pääw sõtta wöiwad minna. Wanna kirjade järrele, ei olle aastast 1812 sadik nende arro weel ni weikenne olnud, kui praego, misläbbi wallitsussele, endisest arrust, mönni hea rublake taggasi jäda, mis agga jälle mönne mu hea asja tarwitusseks on prugitud. Ehk kül praegune söameeste üllespiddaminne paljo parrem, kui se enne olli, on ommetige kaunis hea summake 262 tuhhat rubla endisest arrust aastas üllejänud, mis kolide üllewaatja mmistre kätte antud, rigi allamate kolitamisse heaks prukida. Söariistade ümbermuutminne, misga paljo ruttem laska woiwad, lähhäb ruttust eddasi, ja et keik hästi tehtud saaksid, on rigi wallitsus mönned terrawa waimoga mehhed Amerikamale läkkitanud, sedda kunsti põhjani õppima. Ni kaua, kui need õppimas, ei seisa teised koddo töta, waid wabrikutel kibbe tö, wanna modi püssisid ue moe peal ümber tehha, nenda, et püs mitte ennam eest, waid takka otsast laetud saab, kellega igga minuti aea sees kuus korda laska woib, ja sesuggusid arwatakse jubba 300 tuhhat malmis  sawad, mis soldatite kätte woiwad anda. Suredtükkid tahhetakse otse nendasammoti ümberwattada  ja nenda tehha, et takka laetud sawad, mis paljo ruttem peab minnema. sW Reed saggedad wargussed,  kellest Peterburgi politsei-seitung saggedaste  könneleb, mis isstärranis möda läinud  päiwil seal ette tulnud, andwad tunnistust, et seal isseärralikkud wargade seltsid on, kelle ettewsetud nöu ja plaan st on, eest tubbasid, kus kassukad ja muud prugitawad rided seisawad,  Mist puhhastada. Et sedda jubba saggedaste  olla ette tulnud, et rided ilma perrerahwa  loata sealt walja jooksnud ja küllamehhe  hõlma hakkanud, olla politsei nende peale jahti teinud ja õnneks olla ta ka seitse meest kätte sanud, kelle suust kuulda sanud,  et neid tõeste üks seltskond olla, kelle tö se olnud, järrel katsuda, kas toa uksed ka ausaste lukkus olla. Üllem politseimeister olla nüüd keige Peterburgi rahwale teada annud, ka iggapiddi politseil abbiks olla, kelmist kinni püda ja selle peale köwwaste wadata, et eest uksed lukkus on. Saggedaste sawad rided ka sesuggustest teenritest warrastud, kes ilma omma  passi kaest ärraandmatta tenistusse heidawad,  misläbbi politseil koggoniste woimata wargaid kätte sada. - Se kasso, mis raudtedest Wennerigile tulnud, lähhäb igga päwaga selgemaks ja nende willi aasta aastalt rohkemaks. Enne kui raudtesid weel ei olnud, piddi paljo masaki  pikka tede ja kalli worirahhade parrast koeo jäma, egga polnud ma-harrijatel omma madest suremat kasso kui sedda, et omma üllespiddamist neist said, rahha koppikaid piddid muul wisil tenima; agga sest sadik kui raudteed siggisid ja need kaswawad praego igga aastaga jure lähhäb assi paljo parreminne,  woiwad omma masagist ka middagit kaubale sata, misläbbi ka rahha koppik tasko tulleb, ilma kelleta kegi ei woi läbbi sada. Sönnumed, mis üllepea Wenne rigi kauplemissest  olleme luggenud, näitawad selgeste kui suurt kasso se rahwale ja rigi wallitsusse tonud.  Aastal 1865 on kaup, mis wäljawidud umbes 60 miljoni surem, kui se mis Wäljamaalt  sisse todud ja 20 miljoni surem kui aastal 1864 olnud. Jsseärranis on wäljawidud:  wilja 61 miljoni, linno 26 miljoni, willo 16 miljoni, linnaseemnid 15 miljoni, ellaja raswa 12 miljoni, kannepid 11 miljoni  ja kulda ja höbbedat 19 miljoni rubla eest. Marwast.  Peterburgi  Wenne seitung ..Nord. Post" könneleb  Rarwa linna kauba aeamissest möda lai- 47