Liösaleht tt. jure. 99 BtrantWsrtl. Redaeteur Joh. Jannsen. Druck von H. Laakmann. Äks kahhe kimmiga weSsiweSki, 32 wersta Tallinnast, kõrtsi piddamisse ögussega, seal jures 6 Dessätini põldo. !3 Dessätini heinamaad ja 28 Dessät. metsa, on selle mägga oddawa hinna AO4XV rubl rest müa. Lähhemat teadust annab Orro mõisa  wallitsus Kosse kihhelkonnas. (!) Haggeri kihhelkonnas, 34 werSta Tallinnast on Lohho ja Pa hkla möi>as mitmed tallokohhad müa. Selgemad teadust annawad nimmetud möisawallitsussed.  (!) Akre mõisas Rõngo kihhelk. on Undi karjamöis  ja Tuse tallo Zürripawast 1865 rendi peale anda. (!) Kammeri mõisas Kambia kihhelk. mnakle odra-, kaera» ja kartohwli- semet, pikkergustja ümmargust seltsi. (1) Linnaseemnid puhhaStakfe Korküllas Helme  kihhelkonnas ilma hinnata selle umbrohho eest, mis neist wäljatulleb. Seal on nüüd jälle ued kioppermassinad  üllesseatud, parrem kui enne. (!) Üks pood on rendi peale anda, sure rn, miga ja hea kohha peal, wersta Wiltandi körwaS  maal. Selgemat teadust annab ~EeSti Postimehhe"  ,väljaandja. (2) Häid willo 4 rubl. leisikaS ja head willast lõnga 7ä kopp. nael, müüb Tartus F. G. Fanre. (!) PiSfukesi räime ja üsna pissu?esi heringid  müüb odtawalt Tarto kaupmees Silsky. — (3) Ue-Kambin mõisa Tatra weski ja Tatra kõrts ühhe tailvmaatega, onlürripämast !885 rendi peale sada, u enda samma ka ühhe tallomaav teo orjusse  ehk rahharendi peale. (l) Abis mõisas on kemwade sullase kohte madega, muist rendi, muist orjusse peale sada; ka tarwitakse seal mõisa sntlasid ja lubbatakse head palka aastas; peale selle on seal kemwade ka wina-köök. õlle« köök ja te lliskiw wi- ahhi rendi peale sada. (!) ZZHwi ramatopokia Vekker annab teada, et temma jureS keiksuggn makele ramatuv sada on; sealsammas möetakse ka iggasuggu ramatute tellimessi wasto. (!) Uus laat. Karrilatse kõrts! jures, mis Tarto-Wörro maantee arcs, 3! werSta Tartust ja 34 .versta Wörrust, saab 30. Aprilli ja l. Mai ku päwal lojuste ja kaubalaat petud sama. (!) Leo Naritze aptekis Põltsamaal, on iggal  aeul oddamalt sada: koshenilje paska (salmi) kui ka puu,.ast, finnist, wioletti, rohhelist, musta, kollast, rosa K. wärwi. (2) Raktverre linnaS on üks porris - makrunt, kus !2 tündri alla põldo ja !00 sato heinamaad keige honedega ühhes ärramüa ehk rendi peale anta. Selgemat teadust antakse sealsammas Wehmi pärna  te jures ehk Willantis töldmaker K. Wehmi jures  Ullai ma eas. (!) Kruntplatsi - mümiune. Üsna linna lähheda!  on üks kruntplats müa, mis 2'/ s wakkamaas suur, tnggewast rammutud aeama, kus weike kiwwimaea,  ja hea kaew, wiljakandjad nored puud ja marjapösad  jubba peal seiswad. Surema maea ehhitamisse  peole on ni paljo kui tarwis, materiali malmis  murretselud. Lähhemat teadust antakse Mattis  seni trükkimacaS. (!) Tarto kihhelkonna, Kawwasto mõisa wallitsusse valest autokse teada, et seal üks uus Kolme  kiwwiga Tuleweski, mis Waranja küllaS, Peipsi ranna äres seisab, lürripä,vast rendi peale antakse.  Kel tahtmist, sedta meskit rentida, tnlgo Kamasto mõisa kaupa teggema. Nisammoti on ka Waranja Kü l la-K örts Zürripäwost  rendi peale sada. (!) Uta- ;a lille-seemned, mis wärsked ja hästi  iddauewad, on ovdawa kiuna eest sada Tarto kunstja  kauba- kärneri Carl Rembachi jures (man, na st Neinhold). (i) Õrriko mõisa ladakörts, nimmega Pu s so. on Zürripäivast !865 renti peale sada; kaupa tehhakse  nimme:nd mö sas. (!) Tallistnas, kanpm. Vökleri podis Raekoea nurga al sure tnrro äeres, on ke ksnggu warwid müa, kellega igga in» im enne, kes ial enne põlle wärwinud,  wöiö eht ja illnsat lõnga märmita. Prontsnsse  Anilini warwid, weddelalt ja pnimris, nenta  kui: rosa, lilla, rvhhelist, kollast, halli, finnist, pruni ja musta. Ka koshenilje-pasta (salwi) ebt pnnnase tarwis, mis arrarikknmatta ja hea on, wö'b miuno podist sada ja trükkitud prnkimisse öppekus antakse ilma hinnata kasa. Kaupmeeste ehk wärmiatele, keS korraga eunam wötwad, saab hind odtowam ollema.