Wötke siis issi, armad sobrad, Musika öppetust  kätte, seal teie leiate holega kokko pantud  täielist selletust laulmissest ja mängimissest!  Ning midda armsamaks Musika teie metest  saab, sedda parreminne sate teie ärra mõista meie önsa Lutterusse sönnad: ..Musika  on meie hea ja tru koolmeister ja kaswataja,  kes meid tassasemaks ja mõistlikumaks harrib." Selle ramato wiimsed sönnad on Saksama laulja Gote sönnad: Kus laultakse, senna lasse mahha Kurwad mnimessed laul' ei tahhq!" Selle sallyi parrema selletusseks, ning ..Musika  öppetust" meie rahwale süddamest sowides,  pannen ma weel seie jure kallist Lutterusse  laulo, mis õnnis mees Musika kitusseks on laulnud, mis, minno teades, tännini Eestikeles  weel ep olnud ümber pandud! Jummal agga andko et Lutterusse jummalik waimo wäggi õlleks ka selle Ma kele laulo seest öiete ärratunda, ning täidaks keiki luggejaid kalli Musika armastussega. Musika neitsile. Keigest ma peal römudest KalliinaL ep olle sest, Kui mis ma tean lauloga Ning mõnda helle' heälega. Ei woi seal olla kurja meelt, Kus sobrad töstwad laulo healt. Keik wihha, riid, waen, kadde keel Ei jä siin, ei ka halle meel; Ning ahnus, murre, hinge piin, Keik kurwastus Ml kaub siin. Ning keikidel on teada ka Et se rööm ilma pattuta, Waid Jummalale armsam on Kui keik mailma lust ja rööm. Ta kurrati tööd ärrarikkub Ning kurjal tapjal wasto tikkub. Sest Tawet annab tunnistust Kui wasto panni Saulil tõest Kül hea kandle mängiga. Et mõrtsukaks ei sanud ta. Jummala sönna tõele Ta süddant awwab waikseste; Elisa tunnistas jo sest Sai waimo, kandle mäng'missest. *) Oh kallist aasta aeakest, Kus laulud kuled Muudest! Keik ma neist täis on taewa al Et head lau lo kuulda kül. Neist õpik armas linnoke Siin täidab keik ui röömsaste Kül kalli armsa lauloga. Sest tänno temmal ikka ka! Weel surem tänno Jummalal, Kes tedda löi, et taewa al Kül õige laulja õlleks ta. Ning Musika's hea meister ka. Sel laulab, hüppab päwad, ööd Ei mässi, kites Loja tööd: Au, kitus Temmal! tänno tõest Mo laul ka ütleb iggawest! Chr *) Kunningatte ramat 3, 15. 16 399 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, d. 8. December 1864. Teadaandmissed. Perno pea-rahha kohto polest antakse selle kulutusse läbbi keikile, agga issiärranis neile, kellesse se putub, teada, et keige kõrgemalt wälja antud kässo järvele lanuari kuul 1865 nekrudi wötminne saab ollema ja 15. lanuaril  wastowötminne hakkab, sepärrast siis 8. Januaril liso wötminne on. Asutamisse nimme  kirjad on 26. Nowembrist künni 26. Detsembri  ku päwani nimmetud kohto kantseleis keikile läbbi wadatawaks wälja pandud, et iggaüks  neid woib läbbi luggeda ja kui kellegil  middagi tõe moda wastoräkimist õlleks, aegsaste weel wöikstd öiendud sada. Ühtlasse ööldakse wannemate ja kassuwannemate  ehk suggulastele, kelle lapsed, kassulapsed  ehk suggulassed liso wõtjate arrulissed, agga passide peal wäljas on, sedda neile teada  anda, et iggaüks issi peab tullema liso nummert wötma, egga koggoniste pea julgeam  ennast emal hoida; kes sedda teeb, langeb kange trahwi alla, mis eest iggaüks hoidko. Ka peab iggaüks omma ristmisse ramato kasa toma, et nähha woib, miösugguse liso jau sisse ta langeb. Pernus, 18. Nowembril 1864. Kohto pea-wannem L. Kridner. . M 1399. Kirjutaja R. A. Lantzky. i Sitronifi ja Tallinna killoriiimi on sada  Pernus kaupmehhe A. Bratinkini jures. i