wenne ja teine pool muud usko.  Sündinud  on 1860 seal kubbermangus, linnades  ja maal, kuida siin seisab. Tallinnas 552p0i51., 547 tutt., kokko 1099!., neist 77 sohhel. Hapsalus 30 „ 34 64, „ 4 „ Rarwerres 46 „ 43 „ 89, , 4 , Paides 21 „ 21 „ „ 42, „ 5 , Zalteskis 511 511 „ 10., ,- , Harjomaal 1480 „ 1431 „ „ 2911, „ 132 , Länemaal 1381 „ 1307 „ „ 2688,, „ 137 , Järwamaal 872 „ 814 „ „ 1686,, „78 „ Wirromaa! 1827 „ 1797 „ „ 3624,, ~155 , Kokko: 6214 , 5999 „ „ 12,213 , ,592 Surnud on nimmetud aastal seal ülleültse  8077 innimest, ja jälle nenda linnades ja maal:l Tallinnas 596 meester, 420 naester., kokko 1016 innim. Hapsalus 37 , 41 „ , 78 , . Rakwerres 30 , 19 „ , 49 „ Paides 24 , 16 , , 40 , Balteskis 4 „ 2 „ , 6 „ Harjomaal 931 „ 923 „ , 1854 „ Järwamaal 612 „ 549 , „ 1161 , Wirromaal 1102 , 1095 „ , 2197 , Länemaal 795 „ 382 „ . ~ 1677 , Kokko: 4130 „ 3947 „ „ 8077 „ Tallinna kubbermangus on siis wiimsel aastal  4136 innim. ennam sündinud kui surnud. Nende seas on lapsed essimesel elloaastal keige rohkem surnud, se on 8077 surnute seas 2316 last, mis alla 1 aasta wannäd; I—s aastased 1482; s—lo aastased 365; 10 — 20 aastased 292; 20—40 aastased 850; 40—80 aastased 2589; 80—100 aastased 183 hinge Nenda paljo rahwast; teine kord rägnne muist Tallinnama asjust. Wennemaalt. Peterburgi merrekaubast.  Senna on tännawo ülleültss 2145 laewa sissetulnud ja nende seas 43? aurolaewa.  Neist laewadest ollid: Wennemaalt . . 138 l. Hamburgist... 6 „ Belgiast 5 „ Bremenist. ... 13 „ Meklenburgist. . 16 „ Jtaliast 22 „ Amerikast.... 33 „ Oldenburgist . . 59 „ Hannowerist . . 71 „ Prantsussemaalt 77 l. Preisimaalt... 85 „ Norwegist. ... 93 „ Lübekist 94 „ Rootsist 108 „ Danimaalt . . . 173 „ Hollandist.... 241 „ Inglismaalt . , 911 „ Kokko: 2145 l. ?54 laewa töid kiwwisüssa, 251 laewa  keik teised laewad muud kaupa. Wälja läksid sel suil Peterburgist ül- leültse 2140 laewa. Rukkid wisid 369- laudo ja palka 270 ja linno n. kanne, pid 179 laewa. Sönnumed wöeralt maalt. Ztaliamaalt. Rigikoggodus (Parlament)  on nüüd Jtaliamaal Turini linnas praego kous. Neil on kül mönnesuggused asjad  weel arrotada, agga sellegipärast näitab, kui õlleks neil tullewa kewwade lust söamängo mängida. Kellega? No eks Austriaga. Wenetsia  ei lähhä Jtaliameeste metest. Tullewa Märtsi kuuks arwawad ommal 300,000 meest püssi al seiswad, ja se olla kül nenda paljo, et Austriale wöiwad üttelda: „nüüd hakkame peale!" Nüüd arwatakse nende Parlamentis  eddasi ja taggasi, mis parrem peaks öllema:  kas enne Roma Unna ehk enne Wenediko  linna ärra wötta? Surem hulk rigi wannemid olla selle nöuus: esmalt wöeraste käest Wenetsiat ärrakiskuda, küllad siis paawsti ja Roma linnaga pärrast ka nöu leida. Selle nöuus on Prantsus ka, ja kuida Prantsus» mängib, nenda peab Italia tantsima.  Omma  ministride tallitusse ja wallitsuösega, selle aia sees, kui Parlament kops ei olnud, tunnistawad rigiwannemad rahhul ollewad, sest nad ollid teinud, mis nad ollid wöinud, ja ennam ei wöi kegi tahta. Wesuw. Sest tullepurskajast mäest ollete jo mönda kuulnud. Ta suitseb kül allati,  agga ajoti wiskab ta isseärranis paljo tuld ja tullist wirna wälja. Sähhärdune tujo on tal 27. Nowembril jälle olnud. Ehmatand  ümberkaudne rahwas olnud sure hirmoga  pöggenemas. Olleme jubba mönda korda  üttelnud, et Jtaliamaal ni hästi innimeste kui mäggede süddames paljo üllearro tuld vn, mis nemmad allati püüdwad wäljapurskada ja sealt tulleb tülli, nago se mönda aega ennam  seal ei tahha löppeda. Neapoli mässamissest on sönnumed  mönnesuggused. Kord kulutakse, kunninglikkud  söamehhed janud wöito, mässajatest lödud ni ja ni paljo mahha ja nende rammo oga nüüd otsas; sealsammas kulutakse jälle 397