mis meile keikile ütleb: ..Minne ja te nendasammoti!"  Libawist. Sealt kirjutakse  28. Oktobri!: Selle näddala hakkatussest sadik on meil rasked tormid, mis ennamiste pöhjalodest puhhuwad; agga üht sesuggust, kui meil eila olli, põlle meie enne paljo näinud tahtis maead pea pealt ärralöhkuda! Et ka siin ja seal merre peal õnnetust sai ollema,  se olli jubba ette nähha, sest torm tahtis  maad ja taewast kokko puhhuda, mis on siis üks laew laenete käe? Kuida kartsime, nenda olli ka. Merrewahhed töid sönnumid, et üks meie omma laewadest, mis meile sola piddi toma, kuus wersta siit emal wasto lõunat,  randa läinud. Mehhed on hingega ärra sanud, agga laewast ja solast ei pea lotust ollema; - tänna põlle ta ennam ni walli! Üks Znglisma laew, mis Kronstadtist tulles 26 päwa tee peal olnud ja wigga sanud, tulli tänna meie saddamasse, et seal pisfut parrandada,  ka laewa meestel tikkunud jubba mona pudus kätte. Peterburgist. sSündimisse Kuida teada, ollid Suurwürsti ja Aujärjepärria  pulmale ka wäljama printsid ja muud sadikud tulnud ja otse sel päwal on ka Jnglisma  prints Walesse sündimisse pääw olnud, mis ka ühtlasse meletulletud sanud. Otse pulma piddo söma aeal, kus mönni klaas kallist  jodawat wina nore pari terwiseks sai jodud,  olla ka klasid prints Walesse terwiseks köllanud ja nendasammoti ka keige surema meeste terwiseks, kes seal piddo wöeraks koos ollid. sKeiserina Üks Wenne seitung annad üht käe-kirja, mis Keisre Proua Suurwürstina Maria Weodorawnale kirjutanud, teada. Selle kirja sees sowib Keiserina, et Suurwürstina selle waeste-laste kaswatamisse- ja kolimaea üllemat wallitsust, mis önsa Suurwürsti ja Aujarje-pärria Nikolai  Aleksandrowitshi mällestusseks allustud, ennese peale wöttaks. Keisre Herra on, et ka Peterburgi waesed Suurwürsti ja Aujärje pärna Aleksander  Aleksandrowitshi pulma päwal.rõõmsad  wöiksid olla, 10 tuhhat höbbe rubla waeste holekandja ja liggimesse armastaja seltsi kätte selle kässoga anda lasknud, sedda waestele nende tarwidust möda ärrajaggada. Ehk kül rahha pudusse ülle iggal pool sure suga kissendakse, siiski on sedda surema ja wähhema linnades, isseärranis naesterahwa keskes nähha, et nad weel kuinud kannika otsas  hammastega põlle kinni olnud, waid tännini  pehmet ja maggust röga sönud. Nore keiserlikko pari pulmade aegas on Peterburgis mönned wägga kennad päwad olnud, mis rahwast  aeawiteks wälja käima kutsunud. Kui nad nüüd sedda kuus wersta pikka ja laia Newski-ulitsat möda eddasi läinud, olla seal riete uhkus iggalt poolt ni wägga wälja paistnud,  et immeks panna olnud. Wöerama würstid ja printsid ning kronprintsid ja mu surem suggo rahwas, kes keiserlikko pulmale ollid kokkotulnud - käinud ommas ütlemata  uhkes mundres, mis jubba emalt kaugelt  hiilganud ja läikinud, et silmad kirjuks jänud, seal päwa sojal; seal ei olnud kummagist,  ei meeste- egga naesterahwa uhkusest nähha, et rahha pudus rahwa keskes. Noh, woi sest ka surema suggo rahwal ialgi pudust on; agga keik seal käiad ei olnud weel ammugi  mitte suurt suggo rahwas seal olli ka paljo allama rahwa hulgast nende seas likumas, kelle taskud kül wägga saggedaste wasto kissendawad, kui kässi sisse lähhäb sealt middagi otsima. Sedda ei panne ka kegi immeks, kui surem suggo uhkes rides käib, sest nende seisus nõuab sedda nende käest, agga kui allam suggo nenda ülle omma jõu sedda teeb, on sedda surema immeks pannemisse  wäärt. Üht sesuggust umbrohto on saggedaste leida, mis lille ja roside wahhel maast ülles tärkab ja õisi wälja aeab, agga kes peab tedda sellepärrast rosi lilleks? Kelle ellowankre peal uhkus kutsariks, sõidab wimaks  krawi. Peterburgist kirjutakse 5. Nowembril, et nende sönnumite järrele, mis nemmad Kandia sarelt sanud, Türklassed ilma asjata ennast 365