Arantsus isse kurjustab koddomail nende seitungide peale, kes temma sõawalmistamissest julgemad rakuna, ehk kiil kõik silmaga näewad, et temma sure ruttoga sõa wasto ennast mistab, olgo se nüüd ähwardamisseks ehk tõssise muuga. seb Napoleon isseenneses, „sa pead maitsma, et Prantsus mitte Austria ei olle. ei moega egga sullega,  waid möllemid piddi terrawam!" Seddateab Preislane isse ka ja on selle wasto walmis. Surem hulk Prantsusse seitungist hüüdwad ühhest suust: „Preislased Luksemburgist walja, ehk muido on tükkid tagga, tulli ja werri!" Jah, neil on hõlbus nõnda kissendada, agga se kissendamine  on õel ja meleto, kui selle peale ei mõelda,  kui suurt hädda ja õnnetust sõdda innimeste peale toob. Sest mispärrast peab se sõdda tullema?  Luksemburgi parrast? Sedda naerab jo, kes sest kuleb, sellepärrast ei maksaks mitte sadda sõameest teine teise wasto sata; agga sedda teeb wanna kurri uhkus ja auahnus, kes järrele ei tahha anda, kui ka tuhhanded selleläbbi peawad  surrema ehk õnnetumaks sama. Inglismaalt on se kord nattuke statistiko sonnumed. Londoni liu on mailmas kõige surem ja perrekam pessa. Wiimse ülleluggemisse järrele ellawad seal 3,037,000 innimest, se on nipaljo, et neist 2 Mürtembergi kunningriki, ehk peale 3 Liwimaad, ehk 6 Peterburgi, ehk 30 Nia, ehk 144 Tarto linna rahwast täis saaks. Kas-kütete?  Mis lin peab se weel ollema! Et nisuggune maeademerri ennam illus ei wõi olla, on muidogi  mõista. On üsna hirmus selle peale mõtteida,  kui paljo ihholikko ja waimolikko porri, rojust, hädda ja willetsust seal ühhes unnikus kous on! Otsata rikkus ja otsata waesus käiwad  ühhe ulitsa peal. Wiimse 5 aasta sees on rahwa hulk jälle 334,000 hinge suremaks  kaswanud; kui nõnda eddasi lähhäb, siis wõib neid 10 —aasta parrast jubba 4 miljoni  sada. Türgi asjad lähwad ikka alles wanna wifi. Ta ei tahha Kreeklastele Kandia sare peal järreleanda,  ei jõua neid ka mitte ärrawõita. Saanilt, kuida arwata olli, hakkab Inglasele  järrele andma, omma südi tundma, ja tunnistama,  ja sellepärrast siis ka tülli jälle otsa pole pöörma. Lissa. Tartust. Surel neljapäwal, redel ja järreltullewal  päiwil on meie mamma Emmajöggi nattuke pahhur olnud ja ülle omma sängiserwa wälja tulnud  linna rahwast watama, kes tedda suggngi pühhade  wöeraks ep olnud' kutsunud. Jama poolt linna jaggo, Kolitarre-ulits ja temma" põikulitsad seisid wee al ja lootsikutega sõuti Möda ulitsaid. Sesamma luggu olli Kunninga aea tagga ja Karlowa  pool jõeaärtse maeadega. Innimestele, kes maddala maeades ellawad, ei olle sesinnane Emmaküllakäik  mitte armas. Paljo maeasid on wet täis. Dü u a jöggi peab tannawo ka paigoti upputust  teggema ja möunes kohhas raudte wee al seisma. Mitawi ümberkaudne ma peab jubba peale 3 näddalat wee al seisma. Perno ja Koiwa jõest ei olle meil wee! sönnumid. Teisel pühhal olli Keisri Herra sündimiösepääw ja sai tännolikko römoga pühhitsetud. Kirjawastussed. 99) Zt. M. R...Z. Olge -terme. Tehke ka seddasamma  eddespkddi ja meie tänname jubba ette. !W) J. J. K s. Kõigest neist asjust on paljo räkida ning saab ka ommal aeal tehtud, agga kgga kord ei olle aega egga rumk. !Vl) M. W. R. K.. .s. Se on muido köik üsna tössi ja hea, agga sünnib ennam kantsli peale ja kolituxpa, kui postitasko, kust ennam sündinud asjo otsitakse. Teie „kassiluggu" on meil tundmatta, ei alle nisuggust kirja mitte sanud. 192) H. K. 5... l. Olleme kätte janud ja same ommal aeal prukima, kui ka mitte nendesamma sönnadega. Intressi pabberid. (Peterburgis, li. Aprillil.) 5 protsent!, wöidolaenopabberid I. jaggo IM. 5-prots. wöidolaenop. 11. jaggo IM. 5 ~ rigi pankpillerid 77. kuld imperialid 6 rubl. 12 kopp. 4'/> protsenti. Liwima pantkirjad 9s'/2—98. 5-prots. „ 88. 127 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 15. April 1897. Teadaandmissed ja kulutamissed. (M i t Politseilicher Bew illigu n g.) Olle ja Winakaup Ma annan teada, et pibotegegia Brauni maeasHotel Londoni wasto õlle ja wkna kaupa ollen assutanud. Baieri öllnt .... 7 kopp., pudel, Laua-öllut .... 4 „ ». Porter õllut. . . . »- " Möddo .... 9 " " Peiukesed winad, likörid, onuna ma rummi puddela  ja tobi wisi köige oddawama hinnaga; kes müa ostwad, sawad weel oddawamalt. C. Braun. (2) Üks kallapaat on Tartus Aleksandreuulitsas Bluhmi maeas Breieri jures müa. (l)