et kirriko seinad seddawört wigga sanud, et igga silmapilk ähwardanud rahwä kaela langeda.  Siberimaalt. Kus Transbaikalin  ja Irkutski lin sures allalises häddas ollid ja sures kartuses, et többed ja nälg neile woeraks sawad tullema, ja Ohto-Siberimaal üks neist keige rikkamaist ja õitsewaist linnadest  mahha pöllenud ning sealane rikkas rahwas  sandi keppi naeala janud, tullewad Irkutski  kubbermango põhja poolt küljest wägga römulikud sönnumid. ..Seal, könneleb sealane seitung ..Wetshern. Gaseta" on pea igga kullapesso  kohtas immestlemise waärt rohke kulla saak olnud. Neljakümne aasta aea sees, olli se üks wägga suur saak, kui ühhest pesso kohhast sui kohta 105 puda kulda sadud; parrast  tõusis saak 180 puda peale ja wimaks künni 200 puda peale ja se olli siis keige surem saak, mis nad ollid sanud; agga se suine saak lükkanud keik endised asjad ümber: Olekma jõe äres, mis Lena jõkke jookseb, on Sibiräkowi,  Nemtshinowi, Basanowi ja Trapesnikowi  kompagniide pärralt pesso kohhad 260 puda ja monni nael kulda andnud, mis üks issiärralik saak olnud. Muidogi ei woi meie siin nimmetamata jätta, et seal 1700 tömeest töös olnud. Üks sesuggune hulk törahwast seal kokko sada ja üllespiddada, ei pea wägga kerge assi ollema. Krono maksab kulla eest, mis temmale wiakse, prowi järrele, sest selle kullal olla ikka nattuke höbbedad seas. Maksab krono läbbi seiti 12 tuhhat rubla puda eest, siis on meil kerges te arro käes, et kulla perremehhed peale kolme miljoni rubla sanud. Kui nüüd üllespiddamine ja rahwa töpalk peaks ka pole otsast mahha näppistama,  siis jäeb teine pool ommetige tasko." Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist kirjutakse, et minister präsitenti, krahw Bismarki termis, peale selle, kui Karlsbadis terwise wet olli prukinud, mitte suggugi parremaks põlle sanud,  ehk kül mönned seitungid temma parremaks  samise polest suurt karra teinud. Keige surem wigga olla praego ta ei woida suggugi  maggada, ja fe olla temma soned, mis saksa rahwas ..nerwen" nimmetab, ni wägga ärranödrastanud, et ka keige wähhem waimo ärritus, tedda oksele aeab. Kui ka tohtred kül, ses ollemifes, kus sees ta praego on, ello kartust ei ütle ollewad, siiski piddawad sedda enneste kohhuseks, selle wasto köwwaste seista, et ta koggöniste weel mitte Berlini taggasi ei woi minna ja ammeti ohjad ennese kätte wötta; siis arwawad ello öhto pea kätte tul- Lewad. Königsbergi rahwal olnud 28. Oktobril wägga suur kartus silma ees. Arruto torm ja marro aeanud öse surema ossa linna wet täis, et kegi põlle Hommiko, kui üllestöusnud, uksest woinud wälja minna. Muidogi teada, olli nende luggo waesem kui waene, kes keldre tubbade sees asset ollid, need ojustd omma wodidega möda tubba. Kegi ei peäsenud kuhhugi minnema, ja keik asamaad olla pennikoorma  kaugusel lausa wee al seisnud, keik olnud nago lausa merri. Mis wessi keik ärrarikkunud, se kahjo peab wagga suur ollema;  . enne löunest sadik olla wessi jubba jälle allanema hakkanud; sepärrast ka kartus modas." Grossgerau on Darmstadti lähhedal ja seal olnud 29. Oktobril mawärrisemist, mis sealatse  rahwale suurt kohhutust ja murret teirud.  Mödaläinud ösel olla nad 15 korda kömminad ma al kuulnud ja tõukamist tundnud.  Triestist. Oktobri ku 24. päwal olla seal kaunis hulk tömehhi kokko tulnud, mikspärrast  selle ülle põlle sönnakest kirjutud, ja parrast tõusnud suur kissa ja karra, mul ja mäss, wimaks wallitsend enneste seast sadikud, kedda nad tö andjate jure läkkitand, nendega kaupa teggema. Kahhe wabriko tömehhed põlle teiste nõusse heitnud janud rahhulikult  omma tö jure. Mihaniker Trost olla neid waigistama läinud, mehhed olla temmaga liig roppul kombel ümber käinud, nenda et mönne päwa pärrast hinge heitnud. Austriamaalt. Wini linnas ei tahhetud kül sedda teada, et Dalmatflas mailma würst 368