kskko tulla, keiserlikks nore pari pulmi piddama.  Esmalt seisis assi kartusse ja lotusse wahhel, kas pissut ehk palja neid saab ollema, kes tullewad. Noh, sago mis saab, pulmad peawad ikka petud sama. Sikka karja mõisa pärris perremees Willem Törwand ja temma wennad Mart ja Juhhan, Koolmeister J. Kitsberg ja Koordi perremees H. Körw ja weel mönned muud ausad mehhed ollid selle hea asja nõus. - Pulma piddo maea sai Sikka Willema polest antud ja ka keik tarwidus  temma ja ta wendade käest, nenda, et igga mees rohkeste römo, süa ja jua wois sada. Meie auus koolmeister Kitsberg ja Mart Törwand  walmistasid selle piddo päwa auuks ja kennadusseks akna peale mitme karwalisse pabberist  tehtud need sönnad: „Ellago meie suur ja auustud Keiser Aleksander ja keiserlik noor paar Aleksander ja Maria! hurra!" mis pabberi  sisse olli leigatud ja kelle tagga tulli põlles. Ehk kül pulma piddo walmistaminne  ruttulinne olli, mis läbbi iggale pole teadust  ei wöinud sata sest esmaspäwal saime  Postimehhest teadust ja kesknäddal olli jubba pulma pääw siiski palluti, kellega kokko sadi, nimmetud päwa õhtuks Sikkale kokko tulla, kuhhu ka küllalt tulla lubbasid ja ommad nimmed ülles andsid. 26. Oktobril,  se on kesknäddala õhtul, langes rahwast küllalt kokko ja ehk kül pilleti hind 50 koppikat  olli, ei polnud neid paljo, kes selle parrast  taggasi läksid peale 40. pilleti sai ostetud,  kes ka pärrast sedda ei kahhetsend, et ni paljo rahha ollid wälja andnud, waid mõnnedel  olli sest kahjo, et lapsi polnud kasa tonud, kust paljo olleksid wöinud õppida. Piddo könnet  piddas koolmeister Kitsberg nende allus sönnade peale: «Olge rõõmsad rõõmsatega ja nutke nutjatega/' ja tulletas mele, mikspärrast olleme kokko tulnud ja mis se piddo tähhendab,  ja mis suur kurwastus meie rigi wallitsejal  enne olli olnud, mis keiki rigi allamaid kurwastas, agga mis rõõm temmal ja keige rigi allamattel nüüd jälle on. Lõppetusseks ütles weel: Ellago meie suur ja auustud Keiser Aleksander ja keiserlik noor paar Aleksander ja Maria! mis peale teised kolm kord hurra viskasid ja igga hurra hüüdmisse aeal paakusid  püssid wäljas; parrast sedda köllisesid klasid,  mis Keisre Herra ja keiserlikko nore pari terwiseks said tühhendud. Selle järrele mängiti  wiolitega ja lauldi nelja healega: „On meie Keisrile!" Teist könnet piddas jälle koolmeister, kus ta baron Brüninki herrat tännas, kes meid orja pölwest lahti ja pärris perremehhiks teinud  ning meid nenda halja oksa peale aitnud. Ka temma terwiseks köllisesid klasid, mis hurra öiskamisse al said tühhendud ja püssi paugud sedda otse kui kindlamaks teggid. Kolmat könnet piddas weel koolmeister piddorahwale,  kus ta neid tännas, et selle piddo peale ollid tulnud, egga nende pari koppika kullo pärrast mitte põlle taggasi jooksnud, waid sega omma armastust meie sure rigi wannematte wasto ülles näitnud, ning sowis, et meie Eestirahwas ikka ergemaks ja targemaks  saaksid, nisuggustest römudest saggedam ossa wötma. Wimaks wallitses piddo rahwas enneste seast üht meest, kes nende keikide nimmel ühhes lühhikesses, agga mönnusas könnes, neid piddo teggiaid süddamelikko armastussega piddi tännama,  mis ta ka, ni paljo kui minna tean ja mõistan, wägga hästi teggi. Tähhendas ka sedda seal sees, et se wist essimenne üks sesuggune  piddo on, mis Eesti rahwas mõistnud  piddada ja misga armastust Keisre Herra wasto ülles näitwad. Pärrast sedda ollid künni liggi teise hommikuni rõõmsad, mis agga keik kennaste jummalakartlikkult sai petud.  Omma keiserlikko nore parile sowiti pitka igga ja üht römust ello, künni ükskord keik ma pealne lõppenud. Lodame, et ka teised Eestiwennad otse nendasammoti  sedda römo päwa piddanud ja sepärrast  ütlen sulle, armas Postimees: ärra sõima neid ennam lausa rummalaks, sedda põlle nad tõeste mitte ennam iggal pool. Niast. sKindral kubberner senna tulnud.l Uus kindral kubberner, kindral adjutant Älbedinski olla 4. selle ku päwal öhto kello 6 aeal Ria linna jõudnud, ja teisel pä- 362