ja ütleb: „On hohbone hea?" se on tal siis ni kui meie kas. 2) Mitte ei olle ehk ei olle; tahhab ta sest küssimise tehha, stis pörab sedda ümber ja ütleb: „On mitte?"  (se on siis ni paljo kui meie „eks olle" j n, e. Neid keeli wöib nende logeti köllast  tähhele panna, mis ni judi moodi käib. (Agga, hoidgo Eesti rahwas endid, omma kalli kele rikkust pöllates, seddawisi Ilma naeruks  (halbitsemast) halbiste räkimast.) 6) Hü i o märk (!) hüüdmiste ja kuts- Miste järrele: Kule! Tulle seie! oh! waeh! Ws sa lähhä jo ammet isse, Mihkel! zx. 7)Kogad pikkad kriipsud (-- —), Nende rvahhele saab teise könne seätuh,  mis kärmeste ja tassasema halega luggeda  tulleb, ilma et peajuttu, kus sees se ette tulleb, sellepärrast tarwis kinnitada ehk katki murda õlleks. Märgiks: „Minno onno poeg (olgo terwe) keelas mind sedda teggemast." „Keik ütles issa kaub otsa, mis meie silmaga näme." Nisuggusid wahhekönnesid ning ütlemisi on ka weel paljo pikkemaid. 8) Kordamise märgid („ "). Kui ühhe  teise jutto ueste sönna sönnalt ette pannakse  ehk kordadakse; nende märkide wahhele saab kordataw könne seätud, ni kui: ta ütles:  „minna ei tahha" :c. 9) Mötte kriips (. —) könne löppe otsas,  ka wahhest wahhel; löppetuses ikka tippo järrel. 19) Lühhendused: „j. n. e." (tähhendab: ja nenda eddasi), ka tehhakse sedda: „ete." ehk „:c." ka „Sl"; „s. o." (se on), „s. a." (sel aastal), „m. a." (mullo ehk minnewal aastal), mis Kalendris ja iggal poolt leiate. Numbrides: 2) (teiseks), 3) (kolmandeks) rc. Ka loetakse sönna waljuma hälega, mis suurtema tähtedega trükkitud ehk kuhhu kirjutult  kriips woi joon alla tõmmatakse, kui: „se olli Wirrolane mitte Harjakas." „Ma tahtsin agga nähhä, ei mitte arramüa." „Ei tulnud mitte jooma waid söma" :c. Sest arwan essiotsa kül sawad. Neid sammo  õlleks tarwis wee! selgemine ja mitme kombe peal ärra selletada ning ka weel muid teisi märkisi tahhendada, agga se on koli ra- matute assi; mönm peaks Postimehhe ümberkäiat  lehte siis wägga lapselikuks. Sellega tahtsin agga teie tähhelpannemist errutada ja ärratada nende keige tarwilistema tähtede peale. O. Z." Sõnnumed ommalt maalt. Pernnfi. Öiendussed. Kus õiendust  tarwis on, peab ollema eksitus olnud. No kus eksitussed muido käiwad, kui möda inni messi, ja sedda nimme kannab postimees"  ka. Enne Jöulo 47 anti meile teäda, et 11). Nowembrsl Pootsis sikst harjaste  otsia Wennelane, Tiryowejew, öhto öse kahhest Eestimehhest wiggaseks pekstud ja paljaks  risutud piddi ollema. Se olli hirmus kuulda, ja meile sedda hirmsam, et.need, kedda  rööwliks nimmetadi, Eestimehhed ööldi ollewad. Aitummal, keik se assi on paljas silmawirastus ja meil on hea meel tunnistada:  põlle tössi! Wennemehhike olli kül sedda  jutto wälja teinud ja nenda jögge pöllema  pannud, et ka Postimehhele" sest üsna kohkund kombel kirjutabu agga kui pitkukesed jallad wallel on? Tödde ei olnud seal jures muud, kui et mees öhto pallawa peaga mahhakommistanud,  omma kat nikkastanud, jälle üllesronninud, omma nattukest krami senna paika jätnud ja nüüd jögge mäe otsa töstnud. Temma asjad leiti teisel päwal sealtsammast keik terwelt üllesse, kussa neid eile olli jätnud  ja mees piddi pärrast kohto ees tunnistama:  „polle middagi waja." Sedda anname  sepärrast teäda, et se raske mötte, mis ehk seläbbi mönne süddame peale jänud, lahhutud  saaks. Teine assi, mis õiendada tarwis, on se, et M 5 sel aastal Perno kauba kulutusse jures linna perkpundade arro koggematta üsna  uimmetamatta jänud. Linno widi minnewa  aasta meie saddamast wöerale male 14,390 perkpunda 17 leksikat 5 naela. Nüüd on arro käes. Dilesangi söit. Se näitab nattuke  kehwalt minnewad, nago meske kassina 59