ning ka meie praos Willigerode ja prohwesser Ilr. Th. Harnak ühhe koggodusse liigmega iihhes minnewa naddala arrareisis. Tähtjas, rõmo ja tänno Päaw, kel Jummal armo antnnd 50 aastat ammetit piddada! Agga praego ei tea meie sest wee! laiemalt kõnnclda,  künni hea söbrade läbbi sõnnumid same, mis tullewa kord lodame ni kaugel ollewad. Niast. sWab rikute haigemaead.j Llwima  kubbermango seitung kulutab, et rigiministri  hcrra kässo peale, mis 21. Septembril 1866 ümbersadetud, wabrikutes, kus 1000 innimest  töös, haigemaea 10 wodiga, kus peale 1000, seal 15 wodiga, ja kus alla 1000, seal 5 wodiga peab ollewa, nenda et igga 100 inuimesse peale 1 haigewodi walmis seisab. Tauno wäärt assi, kui tillem wallitsus iggale pole watab. sßia-Tarto raudtees parrast ou saksa seitungides weike waidleminne tõusnud. „Raudteed  on wägga tarwis, ja se peab ollema," selle palest on keik ühhes nöuus; agga kas ülle Walga ja Wõnno, ehk Tartust kohhe ülle Wolmri Riga se näitab nattuke waidlemist. teggewad.  Kui mõllemilt poolt Põhjani mõtted wälja on puistatud, küllab kuleme, siis kumbat teed kassulikkuma ja parrema Lundwad ollewad; meil ei olle senna middagi wahhele räkida. Tallinnast. sUe kirrikute pildid, j Hea sõbrade abbi läb.bi olleme neil päiwil kolme  ue kirriko pildid kätte sanud, 2 Eesti- ja 1 Kuramaalt, mis nel aastal omma luggejate silma ette tahhame Panna, kui lummal ello ja terwist kingib. Peaks Willandi sõbrad meile ka omma ue kirriko pilti nähha saatma, siis saaksid keik 3 Balti kubbermango ue lummala koddade polest nimmetud, mis 1866 jure tulnud,  kui ka 3 neist weel nSna malmis ja sisseõnnistud  ei olle. Paidest.  mällestussepääw.j  Kes Paidest läöbi ning möda käib, woib kül nähha, km wanna malli ja torm russude  ehk warremete peale watab, et Paide linna praegused maead mitte temma essimessed egga nüüdsed lmnrahwas mitte Linna allustajad ei olle. Seal on m mitmed marrud ja mattussed olnud, ni mõnda Pätsi leiba ärrasödnd, ja kui meie Lemma Mannad mürid ja tornid wõiksime räkima panna, oi mennike, siis saaksime wist asjo kuulda, mis mõllcmad karmad ugama panneksid. Kui raudsed  aead on sel aeal meie maal ja rahwa! olnud, kui need tornid ja mürid tousid, kelle warremid meie nüüd immetelledes matame! lummal parrako,  ma seest ei õlle nemmad mitte wäljakaswanud  ja agga olgo peale! 30. Nowemb. 1266 on Paide linna allustamisse pääw olnud ja selsammal Päwal sai paik ja nimmi tännawo 600 aastat mannaks. Paide saksa lauloselts olli selle pawa mällestusseks weikest piddo assutanud. Keige surem saal, mis linnast leida olnud, sanud lillede, halja oksade ning mälletusse märgidega ehhitud ja pidduks Prugitud. Lauloselts olla ka paljo wõerid omma mällestusse piddule pallunud,  ja seal olla siis kennaste laulnud ja mõnnesnggused  kõuned kõnneldud, manna linnakese mällestusseks, mis ni mitme wallitsusse al ellades  hallid juuksed pähhä sauad; agga temma manuad essimessed lornid seiswad Meel ja waatwad  ne aea ja rahwa peale ei olle nüüd middagi ennam, nago enne olli. Hamburgist. sWiin on ihho ja hingetapja.j  Selle pealkirja al sadab meile üks hea sõbber sealt poolt sõnnmed, mis nenda hakkawad. „Kui suur keiser, Peter I. omma reisi wäljamaal olli lõppetannd ja sealt keiksuggu ammetmehhi omma rigi ja allamate kassuks kasa tonud, et need Wennerahwale, kes sel aial weel pimmedust ja harrimatta kombeid kottiga mõetsid,  parremaid prukisi õppetaksid ja neile ees kujuks olleksid: siis teggi parrast keisri Peter I. keiserma Katarina !I. seddasamma, ja laskis isseärrauis Põllotö Parrast Sakssamaalt kolonistip (assutajaid) tulla, kes Peterburgi ümberkaudo ellama  assusid. Essimessed kolonistid ehk assujad tulliwad aastal 1766 Brandenburgi ja Würtembergi  maalt 60 perrekouda, ja hakkasiwad siin Pealinna  ümber mitmesugguste õigustega ellama, nns Wenuerahwal mitte ei olnud; kolonistidel ei olnud tarwis nekrutist anda, ei stliul kaia, pearahha maksta  ja weel mõnned muud õigused. Ka seati neile üks isse kohhus eh? palate, ws omma asju 408