maal, 4 Türgimaal, 3 Wennemaal, ! Krekaja  I Inglismaal. Nende ertspiiskoppidel on 684 abbipiiskoppi ja muid piiskoppisi loetakse - 890 pead. Wähhemaid preestrid on lugge. matta; üksi Ztaliamaal ööldakse neid 40,000 meest ollewad, kes keik poismehhe pölwes peawad ollema. Sedda ei kässi kül Jummal, agga paawst kässib. Prantfusfemaalt. Prantsuste pahhandus.  Olle wait, wadder, Prantsuste kulmud vn nüüd üsna kortsus ja meled tuskas  ja nukras. Kuida nenda? Oot, ma ragin.  Sa tead jo nende Meksiko luggu? Nende wäggi on praego seal. Nemmad armastawad  wägga, olgo üksi ehk Jnglastega kous, mailma armo ja hirmo andjad, önne ja önnetusse tojad olla. Kus agga middagi juhtub,  olgo Hinas ehk Japanis, Asta-, Ametiks  ehk Australiamaal, seal on Prantsus warsi käepärrast omma suretükkide warral rummalat  mailma öppetamas, kuida Prantsusse melepärrast peab ellatama. Sedda rewad nemmad  praego ka Meksikomaal. Nad läksid Inglis  ja Hispaniameestega ühhes senna. Teised on ammo taggasi tulnud, agga Prantsussed mitte. Nemmad jäid selle ma asjo nenda selletama,  nago koer kahhe kassi wahhe! lihha jaggo jaggas. Sellega on nemmad ammo harjunud.  Agga mönni kord leiab terraw kirmes  äkkiste kimmi. Nenda Prantsussed tännawo  kewwade Meksikomaal. Se olli just Zürripämal (se on manna Napoleoni surma pääw), kui nende wäggi Meksiko pealinna pole olli marsimas, et sedda linna omma käe alla mokka ja siis sealt keige Meksikomale Prantsusse  künarpu järrele käsko ja seädussi anda; sest mis Meksiko rummal rahwas isse teab, mis nende rahhule tarmis lähhäb; sedda reswad  Prantsussed ja nende möet peab igga rahwale parras ollema. Agga ennäh! Meksiko  mehhed arwanud omma asjo isse parrem teadwad, tulnud nimmetud päwal söameestega Prantsuste wasto, annud neile hästi möda pead ja saatnud neid werrise peaga taggasi. Kannade parralt! seäl on hädda ja häbbi ühhel  hobil. Nende kindral sanud meel öllast läbbilaötud ja 1000 meest janud lahhengi platsi peale mahha. No sedda olli weel tarwjs!  Napoleon süllitab tuld ja 55,000 meest tahhetakse järvele sata, need peawad hamba kirme seest jälle wälja ihhuma. No sedda nad tewad wist muidogi; agga kes Prantsustest lahhengis surrewad, ei töuse ka enne wimist päwa ennam üllesse. - Surnud wennad ühtek-okko hingama.  Keiser Napoleon tahhab omma surnud suggulaste pusärgid keik ühtekokko korristada. Endise Napoleoni pusärk todi jubba enne sedda keisrit Helena sarelt Parist; remma wend Hironimus surri pari aasta eest Parisis ja maeti temma körwa; nüüd tahhetakse ka wenna  JosepL pusärk Toskanamaalt Wlorentst linnast Parist tua ja teiste wendade körwa matta. Kas praegusse keisri Napoleoni omma  issa Ludwig ka Parisis hingab, ei tea meie mitte praego üttelda. Need Bonapartid  on ommal aial keik kronid kannud ja neid jälle kautanud, et kegi neist wendadest kroni alla ep olle surnud. Napoleon, kui peamees ja teiste assutaja, wallitses Prantsussemaal, Ludwig Hollandimaal, Zosep Hispaniamaal,  Hironimus Westwaliamaal ja üks ödde (Mürati abbikasa) weel Neapolimaal ja nüüd keik mulla al. Wanna Napoleoni  ainus poeg Napoleon (praeguse Napoleonil  ka üks ainus poeg), kedda kül issa omma  aujärjepärriaks nimmetäs, kes agga ial wallitsema ei sanud, waid Austriamale poisikse  pölwes ärrasurri, piddi sealt ka Parist widud sama, agga se jut, mis pari aasta eest kibbedaste aeti, jäi waggust. Selle nore innimesse  järrele nimmetab praegune Prantsusse keiser ennast Napoleon 111. Kroni alla ei olle stamale weel kegi Bonaparti suggust surnud; kes ellad, se nääb, kas sedda eddespiddi  sünnib. Soja ma wöerad. Ahwrikamaalt on 3 körbema üllemat ühhe Prantsusse reisiaga  ülle Alshma linna Parisi tulnud. Need körbemehhed käiwad kinnikaetud näoga-, nago Türgi naesed, mis Parisi rahwal wägga kentsakas  nähha on. Muido peaksime neid Mu- 198