—. Pühhapääw, 31. Mail, tullid telegrahwi sõnnnmed Peterlmrgi, et Keisri Herra ja Proua laupäwa õhtul hea terwissega Darmstadti liüna jõudnud. Pilkast reisiteest oluud Keisri Proua senna saies kiil esmalt nattuke wäSsind ja häddine, agga teisel päwal, kui telegrahwi sõnnnmed sadeti, jubba jälle Parrem. - sMis Hertsog Pridik Berlinis Et ta hiljuti seal olli, olleme jubba kuulnud. . Preisi kunningaga konneledes  on nende jut ka selle peale tulnud, kuida nende naabri ello Parrast saab ollema. Preislane  tahhab Ncndöburgi linna Saksa rigikoggo kindlaks Paigaks tehha, kus Preisi soldatid sees seiswad, peale selle Kili linna saddamat sõalaemade  korteriks ja muid sellesarnntsid wähhemaid asjo. Hertsog Pridik olla wastannd, et temma sedda keik ommast peast mitte ei teada lubbada. Esmalt piddada temma onuna rigi wannemaid küssima, teiseks piddada ka saksa rigikoggo selle nõnus ollema ja kolmandaks ei tohtida nisnggune assi ka mitte Austria selja tagga sündida. Temma  arwata sedda keige parrema ollewad, eestotsa Üsna wait olla, künni nähha saab, kuida tülli lõppeb ja mis parrast rahho ettetnlleb. sSõa äh Mardus.j DaanlaSte ja Inglaste tthwardamised ei pea Preislasi mitte kohhutama, waid wihhastama. Neil olla lv uima  nõn, kui Londoni kahhe näddalane rahhopikkenduS  mitte Lõssist rahho ei to, siis jälle sõdda neste peale hakkata, ei mitte üksi maal, waid ka merre peal ja sel kombel, et Taanlane maggo peab tundma. Nago Taanlane merre peal tünnini  Saksa laewo risunud, olla Preislasel nõn, seddasamma Tani laewadega tehha. Mis nüüd Inglased ja Prantsussed sest asjast samad arwama, on teadmatta. SLestvig HotstLtmmaalt. sllma asjata  Jqga luggeja teab, et jubba Dani sõa hakkatusses saksa rigikoggo polest 12,009 meest, maist Saksi, muist Hannowri sõamehhed, Holsteinuuale sadeti, kes Taanlast sealt ununema saatsid. Parrast sedda tullid aqga Austria- ja Preisimehhed  Mahhele ja nimme tnd rigikoggo mäele ei janud enuam middagi tööd. Sest sadik seiswad nennnad nüüd Holsteinimaal ja söwad Holsteini leiba, ilma et neid kellegi ammeti peale tarwitz õlleks; sest waenlane, kelle wasto nad seal peaks seisma, on ammo põhja pole ärraaetud. Holsteini  rahwas palluwad nüüd, et sedda wäehulka nende kaelast peaks ärrawoetama, ja kui mõnned weel senna peawad jänm, siis olla kolmandamast  jaust küllalt. sMaraja tülli.j Knida jubba minnewa  kord nimmetud, on Sleswigima radda keige raskem aeada. Selle ümber käiwad nüüd Lou doni konwerentsi iggakordsed nõupiddamissed ja waidlemissed. Sõariistade puhkaminne on kül 2 näddalat pikkendud, agga teadmatta on, mis selle aea sees asjast saab. Daanlane ei tahhaks Sleswigimaast  middagit anda, Inglased tahhaksid wägga wähhe anda, Sakslased tahhaksid peaaego terwelt wõtta ja rahwas isse mitte jallatäit Sleswigimaad  ennaul Dani kätte jätta. Seks on neid 25. Mail jälle põhja poolt Sleswigirahwas,  6000 meest, kokko tulnud ja selge taewa al ühhel melcl tunnistanud, et makoko, mis ial maksab, nemmad Dani allamaks mitte ei tahha jäda, ei ka ommast maast kämle laiust Lemma kätte jätta. Surcmat õnnetust, kui nende issama  politust, ei wõidagi neile sündida. - Ncnda on loud. No mis saab nüüd? Säh, knida ma sedda pean teadma? Neuda paljo on kuulda, et Sakslased olla tunnistanud, et kui nende kahhe näddala sees parremat nõu ei leita, siis piddada nemmad jälle pissid winna tõmbama ja otsad Dani pole pöörma, se on ommeti selge makele ni paljo: siis hakkab werrewallaminne ueste jälle peale. Pahha luggu õlleks, kui sedda sündiks, agga meie ei wõi kät ettepanna. sDani kunningas.j Olgo ma kül wame taskokandja Postimees; olgo kül iggamees,  mis ta on ja kandko sedda tasko, mis Lemmale kaela pandud; agga, mis ma piddin ütlema, Dani kunningas ei tahhaksin ma lauuawo  ka mitte olla. Dani kroon Kristian !V. peas on selge okkaskroon. Sest päwast sadik, kui ta kunningaks sai, polte tal head silmapilko olnud.  Kiusakad Daanlased tewad ta ello ni happuks,  kui meie kegi ennestele ei sowiks. Eestotsa aeasid nad kunninga peale, et Sakslastele koggoni  järrele ei annaks. Nad lootsid Inglase abbi ja saksa rigikoggo mitme rattaga wankre peale, mis ni pikkaliste eddasi wereb. Korraga tullid Austria ja Preislcme, jn asjad läksid, nago 197