peale Imivnemisstst), te peale (teggemissest), wiis (kuida on), wiis (nummer), wiis (ärrawiis) ja Wtis^) et ..lugeja ei eksi"? 11. Ei wöi ta ükski sedda wabbandada, et temma neis Tallinna eeStikele sönnuS: agga, hakka,  olle, olla, minna, minna, sinna, sinna, abbi, appi, ärra, härra, kassi (wälja), kassi <poeg), kassi llöma), hädda, wötta, kawwal j. n. e. omma wäljaräkitnlsse jureS mitte kaks heäleta tähte walja ei rägi, kuidas ei peaks ta neid siis mitte nenda kirjotama! Mis ma sealt nüsid targemaks saan, kui ma ..minna, minna, Mina zc. zc." assemel  ~ Lühikese õpetuse" järrel „ minna, mina, Miina zc. zc." pean kirjotama? Jah, uut modo kul, agga mitte uut lomolttko kasso. lii. Kui nüsid ..Lühikene õpetus tz 14" ütleb,  et meil sönnad ja sönna.jaud raske ja kerge rõhhnga on, ja ..§1", et sönna nenda peab kirjotama,  kuida sa walja rägid ja kuicd: siis ei te wanna kirjotnsse wiis mingisuggust üllekobhut, kui ta kirjotad: miüna, sinna, minna, sinna, Mina zc. zc., kui ka: lmnarabwas, linualcisik, Lina zc. zc., laewamastid, laewa astuma, süddame murre, ke te murre zc. zc., ja kes ei tuleks ka nende  wätjarakuuisse jures mitte sedda lomolikko nmmardnft,  sest et Tallinna eestikeel onunaft lomust jubba nenda weretud ja selle sönnad ilma mitme aktsendita ja aktsendi kohha muntmatta on, otse kui üks rattas, kellel midda ennam loddarid sees, sedda julgemalt ja ümmargnssematt jookseb. Tabhaks nüüd kül ..Lühikene õpetus" ühhest kohhaft parrandada, siis tõuseb temmal teisest kohhast  onnneti jälle nifammo patjo jeggadust wasto, et se otsekohhe wälja näitab, et mis wiggane näikse ollcwad, ennast Mitte paljo parrandada ci lasse, ja mis jubba wannast kõnne järrel lomolikkult kirjo- Lakse, parrandada tarwis ei olle. Ja mis maksab  ka sea! se parrandaminne wöi wahhetamiune, kus ommeti üks nisamma tark on, kui teine? Löppetusseks ütleme meie weel, et se üks õigusse  wiis on , mis keigis mailmaS maksab, et iggaüht,  kes kana aega nhhe asja perremees on olnud  ommas öigusses hoitud ja warjatud saab, ja et peäletullia ikka enne omma suremat õigust tunnistuste  ja kohtomõiftmiste läbbi peab tõeks teggema,  enne kui temmale maad antakse. Nendasammoti  on meie wanna kirjotnsse wiis ka, kui üks suur herra, kes enne on ma 5 korterit kõrtsis on wötnnd, ja teine nisammo suur herra tulleks ja tahhakö  tedda walja aiada; eks fe essimenne ei ütleks: Minnul on essimenne õigus; wöi kas sinna parreni  õlled? Olgo siis, et La leppib ja laSseb nipaljo  peale tullia asjo sisse tua, kui rumi on, agga  omma aSjo ei lasse ta ommetegi eest wälja kanda. Se on tossi, ja selle tõele jääb wimaks ") Willandi ümber „wiis", muids wiisk, wõimus; sest meie wanna kirsotusfe wiis on jnbba mitio sadda aastat siin maa! wallitsenud ja asiet wötnud, separraft temmal ka essimenue õigus on, kedda Zmns ..Ahrens," anus ..öppetatud Eesti SeltS" :c. zc. kui kadakast ei wõi wälja lükka ta, egga awwalikkult laita. -- Eepärrast tnnnistago ja naitko selge ja täielikko tõeks teggemistega õppetud  Eesti selts nisugguste innimeste ees, kedda meie wöime "eeslitele öiete kirjotamisse palest kohtomõistjaks  ja tundjaks arwata, need on: ehköppetajad,  köstrid ja koolmistrid et nende uus kirjotusse wiis õigem on, kui wanna; siis wöib neile ka lubda anda, ramatuid, kui ka kohto seaduste raramatuid  nisugguse wiisi järel" wälja anda; agga kui nad sedda Lewad, ilma lndba samata (kannini ei elle ükski Liwlandi ma öppetaja, köster egga koolmeister selle nõus meie teäda, keik on selle wasto), sus peame awwalikkult tunnistama,  et se muud ei olle, kui üks waStooksa teggeminne  ja meie Eestirahwast jallaga tallaminne." Ommalt maalt. Tartust. Meie aurolaew „Aleksander" on neljapäüp 6. Biüil omma essimest reisi Pihkwa  ja Tarto wahhel allustanud ja saab nüüd igga näddalas 3 kord scnna ja 3 kord sia pole käima ning teekäiaid ja okaupa eddasi, taggasi weddama. DMandi makonnast. Mis tohter Hiljuti knlis üks Willandi poolt sõbber tohtrit hea melega kõnnelewad, et temma Eestirahma seast ka üht innilnest leidnud, kes haigussest üsna möistlikkult mõistnud kõnneleda. Muido on tallorahwa wns, kui haigele arsti jurest rohto tullewad otsima, ei leige temma ki s« simiste peale waewalt „ei" ehk „jah" mõistwad  kosta ehk kostwad mönni kord üsna mõereti  ja samad koggoni teise haigusse wasto rohto,  kui haigel on. Sealt tulleü ka muist, et monned nõidade jnre lähwad, õöldes: „Tohtre rohhi teggi haigust meel hullemaks!" Üllemal nimmetud tallomees, kes omma lapsele tulnud rohto otsima, olnud teine mees. Temma teadnud  keik selgeste üttelda: mitto kord lapse käesoon  minnutis tuksuda, kuida wäljakciimissega olla, kuida haige keel wäljanaidata, kuida higgistamisse,  külma ehk pallamussega luggu 2c. :c. keik nenda, kui õlleks tohter isse haige wvdi äres olnud. Immeks pannes küssinnd tohter: 159