Ms likuma hakkab, mis alles lummala käes on. Agga kuulge, kuida üks Wiltandima mees hcinanälga  püdis kustudada. Ta pistis öse hob-- bnse ree ette ja aeas naabri knhja alla, seal teggi  koorma peale ja läks kas koeo? No senna tahtis kül minna, agga olli mees keige hobbuse ja koormaga wette sattunud ja hobbune senna paika jänud. Säh niiüd! Heinasöja olli otsas, mis heindega ennam tehha? Mees pällus kullast hobbuse, wiis heinad jälle kuhja jme ja läks tühja käega jalla koeo." Omma abbi on hea assi, agga ei tohhi lummala käskude wasto olla, muido - sa kuled jo! Perno rannast. sLaewameeste-kool.j Kallis assi on, kui üks rahmas isseennast onr- Ma nõdrusse ja rammo polost ning omma pudussi  ja tarwidussi tundma ja mõistma hakkab; agga meel kallim, kui temma siis norgus peaga, käed rüppes, mitte senni ci ota, kui saiad tootvast  saddawad ja kuld pmingid kuse otsas kostvamad,  ei ka mitte teiste armosilma ei wahhi, waid, kui mees isse kät adra külge panneb ja teeb, mis lummala abbiga wõimalik on, et asjad  ühhelt ehk teiselt poolt wõiksid parremaks minna. Seks on nüüd tru kokkohoidmist ja ühtmeelt ütlewägga tarwis, mis Polest meie rahwal  oh lummal aita isse! weel mitte suurt rikkust ei olle, ja raiskawad, iggaüks issemeles,  ommad asjad isse saggedaste ärra, mis muido hästi olleksid läinud. Wõtwad mõnned ka nõuuks, üht ehk teist tormilist asja tallitada, siis on mõistlikkust, kokkosündwast, mehhisest melest seddamaid pudus! Kord ööldakse omma kahjuks „ei, ei," kord nisamma omma kahjuks ~jah, jah," kus ei sünni. Kui iggaüks wähhem isseennese ja ennam teiste peale mõtleks, siis lähhäks keik asjad Parrem, ja hallid  pead saaksid ennam auustud. Ommeti on sedda rõõmsam kuulda kui siin ja seal rahwa ennese hulkas asjo sünnib, kust näeme, et ärratundwad, mis neile tarwis lähhäb ja selle eest ka isse murretsewad. Nmda on meile suurt rõmo teinud Ria „linna - lehhes" luggeda, et Häinaste rannas sealt merreäärsed kudipiddajad 2 aasta eest laewameeste - koli assutanud ja siamale omma kullo peale üllespiddawad.  Waat, se on ommeti kidowäärt meh- hetö!,Lasko Inmmal sedda essimest taime pris-. keste kaswada ja wõsso aeada. Nago essimenne  hakkatus ikka on, wõiwad norel kolil ka ommad  pudussed weel olla, ehk ka mitte, meie ei tea sedda, agga ni paljo kuleme, et koolmeister Hiomaalt üks eestisuggu tüürman peab ollema, kelle käe al asjad jubba ni kaugele eddasi läinud,  et 3 oppiat hiljuti Nigas läbbikatsutud ja keik 3 on !I. klassi tüürmanni tunniskirja tasko sauud selle oigussega, et nemmad iggalpool Länemerre  peal tüürmanni ammetisse wõiwad heita. No wata, se on jubba ui norest kolist suur assi. Olgo ma- ehk merremees, kusgil ei sa innimenne ilma õppimisseta ennam läbbi. Meie lodame nüüd, et need 3 essimest mitte wiimseks ei ja, waid et kool ja nende hulk, kes seal sees õppiwad, kossub ja kaswab seest ja wäljastpiddi künni sennamale same, et madrussekski kegi ennam  ei heida, kui ta laewameeste-kolis ep olle käinud. Nenda wõiwad nemmad, kui Rigas weel eddasi õppiwad, ka I. klassi tüürmanni tunnistust  ja pärraste pole kipre õigust kattes sada. Niast. sMa koggokonna seadus, j Kuida sinnatikohto käsk 18. Märtsi ku päwast kulutab, saab süggise 1. Oktobril uus ma- koggokonna  seadus, mis Liim-, Eesti- ja Kurama tarwis 19. Webruaril Keisri Herra Polest allakirjutud, wäljatullema. Sesinnane seadus on katseks 6 aasta peale antud. Eddespiddi same sest pikkemalt kõnnelema. Mödaläinud aastal on Ria linnas 133 maea ehhitusse tarwis lubbo. nõutud ja antud; agga nende seas ep olnud ennam kui 11 lubbaküsfiat, kes kiwwimaea tahtsid  ehhitada. Wanna aasta loppetussts ollid Ria linnas 553 jogimaea pilleti wäljawõetud,  mis rohke kül on; sest selle järrele tulleb Ria linna innimeste kohta igga 130—140 im nimesse peale üks kõrts ehk sähhärdune maca, kus innimenne rahha eest omma nattukest Meelt wõib ärramüa. Neist maeadest püüdwad ui mitto omma õnne, agga kes sees käiwad, neil kaub ennamist meel peast ja rahha taskust. Ria lakobikirriko  käärkambris seisab Lutterusse ja Melanhtoni  pildi kõrwas üks tahwel, kus peal 110