piddo piddada ja on seks kelk Ria-, Tallinna  ja Kurama laulo-seltsid, kui ka neid, kes muial linnades, nago Peterburgis :c., asset on, ommale wöeraks ja laulo abbiks pallunud. Ka meie Perno laulo-selts on senna pallutud. Kuida körwalt kuleme, peawad ka mönned lähhädamalt Saksama laulo - seltsid pallutud ollema. Jggalt poolt ei olle neile weel wastus  taggasi, agga 280 lauljat on jubba lubbanud  seks aiaks senna minna. Kolm päwa peawad need piddud petud sama. Estimes  sel päwa! waimolik laulminne Domkirrikus  orrila ja passunattega: 1) Meil tulleb  abbi Jummalast, 2) Surnutte hinge laul (Requim). 3) Mitme heälega kirriko laul (Motette). 4) Kitusse ja tänno laul (Hymne).  H) Essimenne Taweti laul: „Wägga önnis on se innimenne :c. 6) Üks Laddina kele laul veum luullamus). Teisel päwal ilmalik laulminne klaasmajas, mis selle tarwis ehhitakse: 1) Nüüd pühhapääw on kä. 2) Töstke röömsa kõridega. 3) Öh- Lo-rahho. 4) Normanni laul. 5) Palwelaul.  6) Kell' Zummal tahhab head tehha. 7) üks laul kabbelist: „Mis hiilgab weel öhtul.  8) Kus on mo kallis issama. 9) Rahho-laul.  10) Troosti-laul. 11) Preestride korilaul (O Jsis u. Osiris). 12) Lauljatte piddo-laul. Keik need laulud, ehk kül meie luggejattele ennamiste wöerad ja tundmatta,  on nelja meeste heälega ütlematta illussd  ja mönnusad. Kolmandamal päwal on lauljatte raudteesöitminne Riast Kokenhusi.  Seal laulwad nemmad mis nende enneste südda lustib, kas seltsikaupa ehk hulgani,  kuida isse tahtwad. Keige üllemal nimmetud  laulude nodid sadetakse Riast igga lauloseltst  kätte, et kui mönnel tundmatta peaks ollema, aegsaste wöiwad kätte öppida. Kül senna wöib lauljaid kokko joosta ja se üks laulo-piddo sada, kelle sarnast siin meie maal weel põlle olnud. Ms temmast eddespiddi kuleme, sedda anname ka eddespiddi teäda. Kallid nöbid. Kui mönnest innimessest  ööldakse: „temmal on pitkad näppud",  siis teame keik, mis se tähhendab. Se innimenne ei tunne siis seitmet käsko. egga tea, mis se kelab ehk kässib. Nisuggused  pitka näppudega inyimessed käiwad ka saggedaste sidis ja sammetis. Mönne päwa  eest tulli Rigas üks kalli rietega ehhitud naesterahwas saksa podi, ja küssis särgi-nöpa. Temmale pandi neid suur hulk ette, et wöiks wäljawallitseda, mis ta mele parrast on. Temma  otsis ja seggas neid tük aega ja ütles parrast, et ommeti põlle leidnud, mis tahtis ja hakkas ärra minnema. Agga kaupmees polnud ka mitte pimme. Ta ollj kül näinud, kuida naesterahwas otsides ühhe pari nöpa olli ärrapistnud, mis ilma hinnata tahtis osta, agga  ta piddas su. Kui naesterahwas wäljaläks  ja wist mötles: sain ommeti! Satis kaupmees pursi järrele, laskis tedda taggasi palluda ja ütles: „Arge pange pahhaks, need nöbid, mis Teie maksmatta unnustasite, makswad  5 rubla höbbedat, ja sedda rahha sadan  ma waestemaiasse." Oh kärwa luggu! Warras, suud silmad häbbi täis, piddi maksma,  ja nenda wasto tahtmist waestele head teggema. Mis enne üsM muido tahtis sada, selle eest piddi nüüd mitme kordse hinna maksma.  Parras! Hoidko Zummal, et kaupmees  pitka nappode pärrast mönne Eestimehhe  peast ka mütsi ärra ei tömba! Wennemaalt. Uus rvina seädus. Ma ei ussu ku! mitte, et „Postimehhe" luggejatte  seas agga parrako, on sellegiparrast Eestirahwa seas weel jodikuid ja winawendi küllalt ja kassinusse - seltsid on alles kassinad. Agga mis sest arwate, et jubba minnewa 27. Oktobril Keisri Herra polest kasko anti, et kahhe aasta parrast, se on 186 Z, winaga uus nöu keigis Wenne rikis peab ettewöetama?  Wina aksirahha seätakse teistwist, kui tannini olnud ja arwatakse topstke teise hinna peale tullewad, kui siamale maksis. Kui nüüd se kallis märg peaks kallimaks minnema, eks siis olle mönni mees kimpus. Kui ehk eddespiddi  ühhe lönkso saab, kus siamale kaks sai kas se põlle õnnetus! Peterburg - Dünaburgi randmaalt  te toob ka hästi rahha sisse, ehk kül 52