platsi peal seisid neil auwahhed wasto, kes neid suri wöeraid aupaklikult wastowötstd ja terretasid. Ehk kül ilm wihmane ja keik ulitsad soppasid ollid, olli arruto rahwas neil suurdel wöerastel wasto, iggaüks tahtis Jnglisma aujärjepärriat nähha ja terretada. Linna kohtud wisid neile Wennema prügi järrele  sola ja leiba ja rahwa hurra viskamine köllas iggalt poolt wasto. Peale selle, kui prints auwahhidest ärraläks, astus ta tõlda ja sõitis meie kuulsaid, wimasest söast järrele janud warremid ja purrustud kindlusi wätama;  käisid ka Malagowi torni kindlustes, mis nad merrest sadik järrel watasid, siis Inglaste surno aeda läksid, kus kaunis rohkeste auwäärt  Inglaste nimmesid leidis, kes Jnkermanni  ja Tshernaja lahhingis ollid langenud. Kesknäddala, 2. Aprillil sõitsid sured wöerad  male Georgs-kloostrisse, Balaktawa ja Baidar- orgo, kus priistik olli walmistud; sealt sõitsid pärrast lõunat Orianda ja Liwadia.  Wimases paikas olli kammerherr grahw Stenbok neid waötowötmas, kedda Keisre Herra nimmelt senna olli saatnud, suri wöeraid  terretama. Neljapäwal käisid kunninglikud  kõrgused Liwadia ja Alupka lossid labbi ja kui sealt ärraläksid, satis prints Keisre Herrale telegrammi, kus ta Keisre Herrat, Krimmi sares lahke wastowötmise eest tännas. Sealt sõitis prints öhto jälle laewa peale taggasi ja kello seitse sai ankur üllestömmatud ja läksid tormates Bosporo pole. Jerwamaalt. ö l l o t ö Sealt kirjutakse Tallinna seitungi läbbi pollude  seisusest, kuida nad lumme alt wäljatulnud,  nenda: „Zggas paikas meie ümberkaudo, tulli rukki orras wägga kenna lumme alt wälja,  üksi sesuggused kohhad, kus talline wessi peal seisis, egga woinud mahha jooksta, sest et maperremehhed selle polest holimata olnud, egga süggawat wessiwaggo põlle aeanud, et wessi õlleks woinud mahha jooksta, on tallise jeä al orras arramäddanenud. Kahjo, mis seläbbi orrasele tulnud', põlleks wissist ni suur olnud, kui meil mitte ni pehme ja wessine talwe põlleks olnud ja lummi Januari kuul soutumalt maast põlleks ärraläinud. Nenda issi omma holetuse läbbi tulnud kahjo, mis pöllomees ,nago melega ennesele teinud, sest et selle eest põlle hoolt kandnud, et wessi järges woib mahhajooksta, on wahhsst wägga suur ja pahhandab meelt, agga ommetige ei tahha nad targemaks minna ja holelikumalt omma tööd kehha» Wötko agga sedda ramatud „Pöllomehhe  nõuandja" ja wadako, mis seal 20 lehhe külje peal nummer 4 künni 7 sees ja issiärranis 212 lehhe külje peal nummer 3 seisab; seal ööldakse iggaühhele susisse kuida üks pöllomees ettewaatlik omma pöllo-tö jures peab ollema ja kuida ta ennast kahjo eest woib hoida. Et orras nago uut rammo saaks, tulli meile 3. ja 4. Aprillil hea kord lund, mis orrasele wägga kenna näo andis, sest enne sedda puhhusid mönned päwad külmad ja wallidad  põhja tuled, mis orrast koggoniste näotumaks  teggi, agga lumme järrele olli ta wägga kenna ja terwe näoline haljendamas) nenda et wallida tulede läbbi tulnud kahjust ennam  middagi polnud järrele janud. Zummal andis wahhel soja wihma, mis keik tallist lumme musta mahha pesfi ja orrast wägga kossutas. Hoiab Zummal eddespiddi sedda keige kahjo eest, siis woime wissist lota, et se aasta meil < üks õnnistud aasta saab ollema, olgo mis tahte ande polest. Pöllude külwamine teeb se aasta surema hulga pöllomeestele kül wägga suurt peawallo, sest et semet ommast käest põlle ja selle ostmine wägga raske on; keik wiljad on wägga sures hinnas; issiärranis kartuhwlite hind selle kõrguse sisse tõusnud, mis ial enne põlle olnud; kuida woib pöllomees, kelle taskud tühjad,  sesuggust kallist semet murretseda? Wäggise  tikkuwad põllud küllimata ja semendamata jäma! Et kartuhwled, mis mahha tehhakse, suremat kasso wälja annaksid, sepärrast juhhatab  Tallinna seitungi kirjutaja sobber, keiki maharrijaid ja pöllomehhi ..Balti näddalalehhe"  nummer 44 peale, mis aastal 1868 wäljaantud  ja kässib wadata, kuida seal üks Amerikamaal  ellaw pöllomees, nimmega C. L. Gülich,  oppetab kartuhwlid mahhateggema, et üks neljandik wähhem semet kewwade woime mahhatehha ja süggise ommetige kaks ja kolm kord rohkem maast ülleswötta, kui muido. Kui se meie silma ees ka tühhi kitus näitab ollewad, et kasso ni suur, siiski annaksime nöu 157