Eüropamaal ollid. Nende tö ei olle ka mitte ülleliga raske. Kes ussin ja tuggew innimenne on, wöib onuna jaggo tööd lõimeks Malmis sada; mis aega üllejäüb, se on ta omma parralt. Kes wähhem üllekätte on läinud, ellawad kaunis hästi, kui neil ka mitte üllejäda ei olle. Hingepolest peab neil agga suur hädda ollema; sest mis wõib õppetaja ni lühhikese aeaga suurt tehha? Temzual  ei olle jo mitte aega kõwwaks tallatud põldo ülleskünda, peab semet. nisamma Peale wiskama ja jälle eddasi minnema. Mis siis immekspanna,  kui seme wilja ei kanna. Linnud söwad sedda pealtma seddamaid ärra. Irkutski linnas olla abbiõppetajat wägga häddaste tarwis, et ommeti suggugi rahwa hingetarwidussed tallitud saaksid. Krono on kül ommalt poolt abbiõppetaja  palgaks 300 rubl. lubbanud, agga sellega ei Mõi ükski õppetaja ellada, isseürranis nüüdsel  aeal, kus ka seal keik assi hirmus kallis peab ollema. Miuushinski makounas seiswad meile jubba enne tutwad Lutterusse usso rahwa assutussed: Werkne-Sujetuk, Werknaja-Vulanka ja Nishnaja-Bulanka. Minnewa aasta lappc- Lusses, kuida õpp. Rossini sest kirjutab, olli jubba rahwa hulk kaunis sureks tõusnud. Soomlaste  assutusses Werkne-Sujetukis ollid 248 meeste- ja 85 naeste hinge, Eestlaste assutusses  Werknaja-Bulankas 197 meeste ja 60 naeste hinge ja Lätlaste assutusses Nishuaja Bulankas 289 meeste ja 96 naeste hinge, se on ülleültse 975 hinge. Kui Paljo sel aastal jure sündinud ehk siit jure sadetud, ei olle meil Meel mitte teada. Nende põld ja ma, mis krono pole st neile antud, ei olle mitte sant, agga et rahwas järje peale saaksid, senna on paljo tarwis. Kedda siit ärrasadetakse, need ei lahhä mitte täie taskudega Siberiamale, kennel senna saies tihti ennam ridehilpo  selgas ei olle» Nüüd peawad warsi maead ehhitama, hobbusid, meikstd, maea- ja põlloriisto, semewilja ja muud asjo ostma tohho sõgge, kellega? Olgo tuhhandeks terwed, kristlikkud õed ja wennad on kül mõnda head rublakest jubba senna saatnud, agga sellega ei Niõinud Meel mitte keik awwitud sada. Sepärrast on uimmetud küllade hädda meel suur küllalt. Pool macasid on alles mullast tehtud onnid ehk urtsikud. Keige kolme külla kohta olla 7 maea mis maeaks sündwad uimmetada. Külla rahwa ellust ei tea oPP. Rossini ka weel suurt head kõnneleda, mis meie ka ei wõi tahta, sest meie teame jo, et neid, kes teistele siin eesmärgiks ellawad, mitte Siberiamale ei sadeta. Nago wäljaspiddised asjad, nenda tahhab  ka nende ellokombede parraneminne aega. Keige kõlwatum olla Soomlaste ello Werkne- Sujetukis. Lakkumiune, wargus ja muud Pah.- had kombed olla seal üsna lausa nähha; ka tapmist  olla ette tulnud. Kui õpp. Rossini miniaks  seal olnud, on mõuned ka joobnud peaga tulnud ennast lauale kirjutama! Nende pissukese külla sees olla 3 kõrtsi! Nemmad on kül õppetajale  lubbanud neid ärrakautada, siiski ei olle enne suurt lotust, kui nende külladel isse omma õppetaja on, kes allati nende jure jääb, neid Jummala sõunaga õiget teed juhhatama. Kuida Peterburgi poolt kuulsime, olli neil tannawo suil lotust omma õppetajat sada, siiski ei tea meie weel, kas se lotus tõeks on läinud. Jggas küllas on kül omma koolmeister, agga meie wõime arwada, et seal innimessed mitte wägga hoolsad kolisaatjad ei olle, kui jubba siin koddomail selle ülle kaebamist küllalt on. Kolilapsi  olnud 1) Some küllas 6 Poislast, 7 tüttarlast;  neist on 3 tüttarlast loetud sanud. 2) Eesti küllas 11 poislast, 14 tüttarlast; neist on loetud sanud 1 poislaps ja 4 tüttarlast. 3) Latti küllas 4 poislast, 14 tüttarlast; neist said loetud 1 pois- ja 1 tüttarlaps. Soomlased murretsego nüüd Soomlaste ja Lätlased Lätlaste eest, agga kes peab Eestlaste peale mõtlema? Eks meie, üsna meie. Noh, tehkem siis sedda, ei mitte üksi sõunaga, waid ka teoga. Eestitele ramatute polest olla neil suur pudus. Wenuad, kas se meil nenda hirmus  raske assi peaks ollema, selle eest ennestc wahhel nõu piddada ja murretseda? Olgem ristiwcnnad,  pangem mõnned koppikud kokko ja saatgem ramatuid neile, kellelneid ei olle. Et nell Werknaja-Bulankas igga näddala eestikele seitungid  luggeda on, se olgo „Eesti Postimehhe" murre. Wenuad ma ei hakka sest mitte pikka iggawat kõnnet piddama, agga ma pallun süddamest,  kel Jummala werri süddames on, mõttelgo  ka Siberia suggulaste peale! 274