hem pude lehtede kohhisemine tale teinud, ta wissanud nahha metsa ja läinud ilma selleta koeo. Seal põlle agga naene tale rahho andnud,  waid kotto ueste nahha järvele aeanud, et nahha küljest raswa korjata; agga jälle olla hirm ja kohhutus tedda koeo taggasi aeanud."" Se on, mis kommission olli wälja urinud; naene aeada ennast agga ni õigeks ja öölda, et temma suggugi sest mörtsuga tööst põlle teadnud, weel wähhem sedda sowinud." Sa kallis aeg! Kas woib hirmsamat asja ma peal weel sündida?! Wöeralt maalt. Dresdenist. Könnelesime minnewa kord surest õnnetusest, mis seal ühhes sütte aukus olnud, kus peale kahhe saea innimese arwati surma sanud Wnna woime sest õnnetusest  selgemaid sönnumid tua, sest nüüd olla assi selge, kui patjo seal õnnetumat surma sanud.  Ülleüldse on seal 279 innimest ellusalt maetud, 221 leske ja 659 waest last järrele janud. Dresdenis ja Dõhlenis olla komiteed seatud, kes waeste leskede ja waeste laste üllespipdamise  eest peawad hoolt ja murret kandma.  Jummal sadab õnnetust, agga ta kuleb ka leskede ja waestelaste palmid ja wöttab innimeste  süddamed, kui mee ojad käända, et nad leskede ja waestelaste eest peawad hoolt ja murret kandma. Belgiamaalt. Sealatse küttide - piddo jures, mis tullewal kuul Lüttihhis piddada tahhetakse, peawad Sakslased need essimesed mehhed ollema, otse nendasammoti nago kahhe aasta eest Jnglisma wöerad Brüsselis ollid, keige wähhemast olla se piddo allustajate tahtmine  nenda. Kuida selkorral Inglased' keige suremat au sanud, nenda tahhetakse sedda nüüd Sakslastele anda ja tahtwad Saksa naburitele wennalikult kat pakkuda. Sepärrast olla nad ka Lüttihhit piddo paigaks wallitsenud, sest et se lin Saksama piri wasto keige lähhem on. Saksamaalt lodawad nad keige rohkem piddo wöeraid tullewad ja piddo komite katsub  ka ommalt poolt keik ärratehha, mis neid oige rohkeste saab kokkokutsuma. Kolmandamal  piddo päwal tahta kunningas issi ka piddo peale minna ja küttide tarkust järrel wadäta ja igga küt peab ühhe höbbe au-rahha mällestuseks sama ning Lüttihhi pürjerid tahtwad  piddo wöerastele omma kullo peale suurt piddo söma-aega anda, kus siis ka keelmataks jäeb, et iggaüks, kes tahhab, piddo könnet woib piddada. Lodawad ka, et seal parremad ja mönnusamad könned petud sawad, kui ommal  aeal Wini linna küttide piddo peal petud.  Märgi laskmised sawad Lüttihhis 19. künni 23. Septembri ku päwani ja 23. künni  25. nimmetud ku päwani Spaas ollema. Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 2. Augustil 1869. 265 Teadaaridmised. Perno wogtei - kohhus annab seläbbi teada, et Perno koddaniko Jaan Kommissoni parralt 2. allewi kwartalis, Perno Ria allewis, sure Riaulitse  äres M«2o7b/53 ai seisaw pu ellomaea, keige sellepärralt aeaplatsi ja körwaliste honetega meel ükskord awwalikult saab wäljapakkutud ja ärramüdud  ja wäljapakkumise päwad on 4., 6. ja 8. Oktobril  se aasta ning neljas ja wimane termin, kui sedda peaks nõutama, 9. Oktobri ku päwa peale se aasta, kinnitub ning kutsutakse sepärrast sus keiki, kes sedda waea ja keik mis selle körwas, osta tahtwad, üllewal nimmetud päiwil ja igga kord enne lõunat kello üksteistkümmend, omma pakkumist  ja üllepakkumist pakkuma ning peawad parrast  otama, mis jurelömise parrast saab mõistetud. Peruus, wogtei-kohtus, 15. Augustil 1869. Oberwogt Brakmann. . 730. " Sikkertär A. G. Mors. 3 Perno wogtei kohhus annab seläbbi teada, et siit pesukti J. Jgnatjewi parralt 2. Perno-Ria allewi kwartalis, sure Ria ulitsa äres M 8/160 al seisaw pu-ellomaea keige sepärralt aeaplatsi ja körwaliste honetega awwalikult saab wäljapakkutud  ja ärramüdud ja wäljapakkumise päwad on 4., 6. ja 8. Oktobril se aasta ja neljas ning wimane termin, kui sedda peaks nõutama, 9. Oktobri  ku päwa peale se aasta, kinnitub ning kutsutakse  sepärrast siis keiki, kes sedda maea ja mis selle parralt on, osta tahtwad, üllemal nimmetud päiwil ja igga kord enne lõunat kello üksteiftkümme,  senna omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma ning peawad pärrast otama, mis jurelömise  polest saab mõistetud. Pernus, wogtei-kohtus, 15. Augustil 1869. Oberwogt Vrakmann. Sikkertär, A. G. Mors. 3 "Perno wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et endise rentmeistre G. Finki parralt ellomaea