nud, et ei tea mis neist saab» Tweri linna seitung jutlustab: Mai ku 9. päwal, öhto kello 19, peäsis meie linnas tulli lahti ja et tuul kaunis walli olli, lendas ta imme ruttuga eddasi. Seitse maea, kellest kolm kiwwi  ja nelli pu maead ollid, seisid lühhikesse aeaga lama tulles, kuhhu kellegi innimesse abbi ennam ei aidanud, pöllesid keik nenda ärra, et muud järrele janud, kui kiwwi warremad.  Kange tuul wiis tullised tukkid kaugele  teiste maeade peale, mis ka kvhhe pöllema hakkasid, agga õnneks kohhe jälle kustutud said. Hommiko kello wie aeal olli keik tulli kustutud,  et iggaüks wois rahhoga koeo minna. Witebskist antakse teada, et seal 19. Mail parrast lõunat ka hirmsa tormiga pole tunni aea sees peale 299 maea keigega, mis kellegi sees olli, ärrapöllenud, sest et selle ruttulisse  aeaga kegi middagi põlle wäljasanud; mis kellegil ihho peal olli, sellega piddid rahhul  ollema. Koslowist, mis Wennemaal Tambowi kubbermangus, olla se õnnetus keige raskem, 1999 maea, paljo kaupa ja muud warra, mis kellegil olnud, janud sisse. Hiljemad  sönnumed sest hirmsast tullekahjust, mis seal olnud, juttustawad: Mai ku 9. päwal pärrast lõunat kello kaks olli meie linnas tulli lahti peasenud ja et tuul hirmus kange olli, pöllesid monne tunniga 1599 maea, liggi 999 podi ja 4 kirrikut ärra, mis nüüd kui äwwitud  Jerusalemma murid rahwa süddamid mahha rõhhuwad; arruto rahwas, keik laggeda  taewa al. Selle hirmsa õnnetusse läbbi sanud üks preester, ja liggi 39 naesterahwast ja lapsi tulle surma!" Hirmus on, kui selle peale mõtleme: monne tunniga ni hulk maeasid ja keik mis sees ollid, said tuhhaks; kes pari tunni eest weel rikkad ollid, on nüüd waesed, egga ei tea eddasi egga taggasi!  Käratsemist,  mis Orenburgi kubbermangus, kirjutakse,  et seal 399 maea ärrapöllenud, kus 19 inmmest surma sanud! Olleme nüüd omma tullekahjude juttustamissega  malmis, agga tahtsime siin weel sedda tähhendada, mis meie sest asjast peame õppima.  Esmalt hästi ettewaatlikkud ollema, sest pühha kirri ütleb: „hoia issi, siis Zummal hoiab ka" ja teiseks: et meie ialgi ei pea unnustama  igga hommiko ja öhto ommas palwes  pallumata: „Hoia meid tullekahjo ja wargade  eest!" Issand sa tru Zummal! hoia meid keige kahjo eest! Sest kangest tormist, mis meil 19. Mail mõnda kahjo teggi, on ka Peterburgi rahwas omma ossa kanda sanud;  seal olla messi, kui kutsmatta wöeras linna sisse tunginud. Kuida üks Peterburgi  seitung könneleb, on surem ossa linna ulitsaid mee al olnud; Troitskaja platsi peal sõidetud padidega ja sillad, mis Newa jöe peal, olnud ennamiste keik omma assemelt ärra, et kegi põlle ülle sanud. Ka pissukessed aurolaewad,  mis esmalt rahwast ülleweddanud, ei põlle julgenud parrast ennam wälja minna, sest et laened hirmus sured olnud. Kahjudest,  mis ta teinud, põlle meel sönna ragitud, neid same ehk parrast kuulda. sOnnis Suurwürst Mai ku 21. päwal jõudsid söa-laewad, kes onnist Suurwürsti wäljamaaltkoeo töid, Kronstadti  reidi peale, kuhhu Keisre Herra isse ja Suurwürstid ja muud sured rigi üllemad wasto sõitsid. Et just pühhade aeg olli, sepärrast  jäi ta künni wimase pühhani senna. Wimasel päwal, se olli 25. Mail, sai tedda Kronstadtist ärratodud ja keiserlikko auga Peter  burgi Peter Pauli kirrikusse widud, kuhhu ta künni redini paradi et need , kellele Keisre Herra polest lubba olli, tedda wadata  woisid. Redi 28. Mail on ta, kuida keik muud keiserlikkud surnud, keiserlikko au ja illuga Peter Pauli kirrikusse mahha maetud.  KeisreHerra issi ja Suurwürstid kandsid tedda hauda. Andko Zummal ta kehhale  rahholift hingamist haua põues, agga hingekessele taewa römo! Kaukafiamaalt. Hilja aea eest on jälle üks rööwlite pessa ülles leitud, kus 25 meest koos jubba mõnda aastat  seal maal paljo pahha teinud, risunud, röwinud, tapnud ja mis pahha nad keik teinud,  et hirmus kuulda. Mehhed woetud keik kinni ja antud söa kohto holeks, kes neist 180