on, siis ärge sagem arraks, nago õlleks lummal taewas pankrotti jänud ehk ärrasurnud. Tehkem  julge melega omma tööd eddasi ja ärge hakkagem  mitte kui nõdrad naesed ehk rnmmalad lapsed karjuma: mis nüüd saab! kuida nüüd ellada! Töteggeminne ja palluminne on meie, agga murretseminne lummala assi. Temma annab kuiwa ja märga, külma ja soja omma, mitte meie tarkusse järrele. On temma meile armolinne ja sedda ta on ning peab ollema  isseennese parrast siis ei hirmuta meid temma ilmad egga aealikkud ja heitlikknd asjad. Mitte kaks pulehte mailmas ei olle üsna nhhesuggused,  kuida siis aastad; agga lummal on iggaweste üks ja muutmatta tru ning armolinne. Kui nenda teme, siis tunnistame ka, et meie lapse põlwest täieea pole tõttame. Mis muido weel sellepolest mõttelda ehk üttelda õlleks, sellega saab igga luggeja ilma minnota malmis. Kus meie armsa rahwa jures parrandust tarwis, seal awwitago iggamees, kes ial jõuab ja mõistab, ommast kohhast parrandada. Ommalt maalt. Tartust. Maria-kirriko wannemate käest olleme allamal seiswat kirja sanud: Tänno andminne. „Wäegwerre külla koolmeistre Dawid Wirkhausi  ning temma mängjattele Sootaggutse ning Wesnari wallast, ja Tarto Maria kirriko köstre-issanda Adam Luigi ning temma lauljattele  Tarto kihhelkonnast ning linnast ütleme meie, kelle nimmed sia alla pandud, keigest süddamest rohket tännu selle mängimisse ning laulmisse eest, misga nemmad minnewal pühhapaewal Koikusse pühhal) peale lõunat meie kirrikus ristirahwast Jummala anuks rõõmustasid, ja meid aitsid, omma linna koggvdusse waeste lastele Palmi koli assemele Tarto linna Aleksandri waeste laste maeas teist koli saata. Nisammote meie tänname ka keik neid, kes sedda mängimist ning laulmist omma kõrra peale saatsid, isseärranis kirriko wöörmündrid, külla koolmeistrid, ning muid koggodnsse wannemaid ning söbbru, ja jälle neid, kes omma wagga ning süddamelikko kuulmissega mängjaid ning lauljaid rõõmustasid, ja omma armoannettega linna rahwa waeste lastele Miks lönud. Rahha sissetullek olli 311 rbl. kopp. Kui sest summast mahhawõttame,  mis waia olli ärrakullutada, et mängminne  ning laulminne omma kõrra peale saaks, siis jäwad ikka weel keigewähhemaks 275 Rbl. waeste laste heaks ning õnneks meie kätte. Neid 275 rubla anname Tarto linna abbi-koggule s„Hilfsverein"), ja rõõmustame, et selle rahha abbiga meie waesed poislapsed nüüd pea sawad Aleksandri koli minnema, ja ei mitte ennam Üleannetumal kombel ulitsatte peäl hulkuma, egga ilma õppimatta sureks kaswama. Issand lummal  õnnistago keik neid, kes meile seddasamma wägga kallist leikusse pühha roõmustusse wilja saatnud! Wannem õppetaja Ndetbert DMgerode. Norem õppetaja Gesrg Hoffmeister." Tarto linna Maria kirrikul, 4. Oktobril 1865. Tänno lummalale, meie kahhekordne lotus on tõeks läinud: 1) üllemal nimmetud Eestilauljad  ja mängiad on wahwaste laulnud ja mänginud ja 2) kirrik olli rahwast täis head asja omma annetega awwitamas. Mõllemile ütleme süddamest: olge tuhhandeks terwed! Lõb- Hus ja kossutaw olli nähha, kuida maalt ja linnast, Saksa- ja Eestirahwas kirrikus, pea pea kõrwas, Jummala anuks ja temma kirriko kassaks  kous istusid. Meie tunnistame sedda tännolikko  rõmoga, wägga kossutawa ollewad, et Saksarahwas ni sõbralikkult Eesti korilaulust ja mängust ossawõtnud; nendasamma ei olle ka Eestiwennad ja õed isse ennast mitte emal hoidnud.  Teada kül, mis se teeb: kinnitab lauljate ja mängiate süddant, et mingi waewa raskeks ei panne, sedda hoolsam ja terrasem eddasi õppida,  et igga ettelauloga laul ja mäng ikka ennam  ja ennam puhtamaks ja selgemaks saaks ja kuuljad sedda rõõmsam kuulma tulleksid. Nenda siis, annad lauljad ja mängiad, tänname wägga selle essimesse korra eest, mis teil kaunis korda läks olge tublid ja waprad, et weel mitto korda nenda waeste heaks kirriko kokkotulleme. Laul on kallis Jummala anne, romustab ja kossutab igga süddant. mis weel tuksub; lasko lummal sedda iggas koggodusses korda minna! Wimaks ei wõi meie mitte jätta omma praos A. Willigerode herrat süddamesttännada keige 337