nud nenda külwama; kastko nüüd temma ka isse ja kaswatago ning saatko walmis wiljale! Mis minna sedda luggu könneledes ollen nõudnud, sedda teab Zummal ning on luggejatel  ka pea kappoga katsuda. Sannumed ommalt maalt. Peruust. Noh, mis pean, siit ütlema? Kuida on luggu räime sagiga? Kas on wärsket  sola, wärskid heringid jubba tulnud? - Meie ranna xäime sagiga on tännawo siamale kül nattuke nap, saab nähhä, mis eddsspiddi  tulleb. Sola ja heringa ots on kül wäljas ja nende hinda on „Pödder" jubba minnewa näddala teada annud. Laewo on tänna päwani 64 sisse tulnud ja 29 koormaga  wälja läinud. On meie linna kohta assi ka, agga paljuks se Ria wasto kestab, kussa jubba 5. Mail 418 laewa ollid sissetulnud  ja 119 wäljaläinud. Lasko Jummal agga kaupa hästi joosta ja korda minna, ni hästi linnades kui wabrikutes, siis leidwad  waesemad Eesti rahwas, kes mitte „maja  maia-mehhed" ei olle, ka tenistust ja leiba. Willandist põlle se kord uut, agga sette assemel nattuke wanna asjade teadust. Et Willandi wiljaann ist omma nimme kannab,  sedda ollen ammogi möttelnud ja üttelnud.  Agga et se nimmi jubba ammo enne nimmetud sai, kui tuul 1158 Sakslased meie male aias: sedda ei olleksin ma naljalt uskunud,  ja ommeti on se nenda. Meie teame, et Sakslased Rigas omma essimest pessa hakkasid  ehhitama ja sealt hakkas kulus piiskop Albreht omma wallitsust Liwi ja Eesti rahwa  wasto wälja lautama. Üks ma nurk langes  teise jarrele temma alla, sest Eestlastel polnud muud, kui paljad russikad wastopanna;  agga et nende südda wallutas, on muidogi  m öis ta, ja nende teud ja saunad ei wöinud  sel aial ka paljo Sakslaste melepärrast olla. - Aastal 1210, se on 050 aasta eest tullid  Sakslased essimest korda Willandi alla, Eestlasi nende wastopannia mele parrast kar- ristama, ja leidsid sealt jubba üht Eestlaste „Wannema" lossi järwe kalda pealt eest, mis Wi llandiks hüti. Suur assi ei wöinud se kül mitte olla. Kue päwase ümberpiramisse  järrele wöeti tossike Eestlaste kaest ärra. Se olli jöulo aeg. Need Eestlased, kell' ello armas olli, lasksid ennast ristida. Kas südda Kristust tundis ehk mitte, selle peale katoliko usk paljo ei watanud. Sakslased teggid lossi kindlamaks ja pannid omma söamehhed sisse. Agga surem hulk Eestlasi ei lasknud ennast weel mitte ristida egga piddanud rahho, waid 4. pühhapäwal p. Kolmekunninga päwa 1221 kiskusid nemmad omma lossi Sakslaste kaest jälle taggasi ja piddasid weel peale aasta enneste  käes, künni Sakslaste Herr-Meister Wolkwin 1222 tedda 1. kuuni 15. Augustist  sadik ueste ümberpiras ja möega terraga ärrawöttis. Selle peale ehhitas ta suurt kimmist  lossi wanna assemele, mis 1224 malmis sai ja senni seisis, künni Rootslased 1601 püssirohhoga  tedda ni kaugele saatsid, kui ta praego on. Sel hirmsal aastal 1558, mil Wenne söatulli Mõskma Tsar Jwani a! ülle keige meie ma ni helledaste lekis, sattus ka Wiltandi  nende kätte ja. Sakslaste selle aegne üllem, Würstenberg, sai seal mangi wöetud. Et Willandi lossi sured surno luud weel kord ellama hakkawad, sedda ei olle kül naljalt ennam  uskuda; agga kes neid warremid on näinud,  peab tunnistama: mehhed on kül olnud,  kes tedda ehhitanud, agga kelle wasto nisuggust ehhitust tarwis olnud, ei wöinud ka just karjapoisid egga mannad memmed olla. Aitummal, nüüd on keik assi jubba teiseks sanud ja 150 aastat ei olle meie maal söatulle  sadde ennam läikinud egga püssirohho haiso olnud, waid wöime rahho sees omma maiades ellada ning külwada ja leikada. Peaksime  nüüd ka mõistma lummalat ja omma Keisri Herrat wagga ja sanna kulelikko elloga  tännada ja auustava. Kietvist tullewad jälle sannumed, et wina mahhajatjatts hulk seal peab kaswamas ollema.  Wina jojatte hnlk peab kahhanema, agga  sellega ühhel hobil wina müatte hirm ja 140