lasse peab ka se jut rahwa kestes jooksma, et seal paljo warrastud ja risutud sanud, kellest agga tännini wee! politsei kohtule middagi  põlle teada antud, ning sepärrast olla politseimeister ühhe kulutusse läbbi neid, kelle käest middagi warrastud, kutsunud sedda politseile  ülles andma." Waesed õnnetumad, kelle ommaksed seal surma sanud, piddid ennestele römo pühhal leina ridid selga pannema ja kurwastusses ommad pühhad piddama; agga millal lähhäb se nende melest ärra, et nende ommaksed sesuggust  õnnetumat surma sanud. Issand römustago  neid! Peterburgist. Mõla tallorahwa sa- Olleme jubba kahhes numris neist meestest könnelenud, agga et nad alles Peterburgis,  sepärrast könnelewad seitungid neist tänna, kuida Keisre Herra neid nende lõuna soma aeal, mis ta neile walmistada lasknud, watamas käinud. 11. Aprillil laskis Keisre Herra üllemal nimmetud Pola savikutele ja Peterburgi kubbermangust senna nõutud koggokonna  wannematele lõuna söma aega Peterburgi  raemaeas walmistada, kuhhu Keisre Herra isse, suurwürst aujärje pärria ja suurwürstid  Aleksander ja Wladimir Aleksandrowitsh,  Konstantin Nikolajewitsh, Nikolai Konstantinowitsh ja Nikolai Nikolajewitsh ning paljo muid rigi õllemaid,  kes keiserlikus maeas, neid watama läksid. Keisre Herra isse käis omma wöeraste  wahhelt läbbi, terretas neid armolikult, pärrast wöttis üht jodawa wina klasi, tõstis ulles ja jõi sedda selle õnneks, et Wenne- ja Pola-riik iggaweste ilmalahkumatta ühhendud  jääks. Pärrast teggi üks neist Wenne koggokonna wannematest seddasamma, tõstis smma klast ülles ja jõi keikide nimmel Keisre Herra terwiseks. Selle peale piddas üks neist Pola sadikutest üht lühhikest, agga mönnusat tänno könnet, keige Pola rahwa nimmel, selle armo eest, mis Keisre Herra heldus neile andnud ja jõi Keisre Proua terwiseks, kus lemmal ka se ön olli üht allandliko allaheitmisse  kirja KeisreHerra kätte anda. Peale selle jõid nemmad weel suurwürst aujärje pärna  ja keige keiserliko sugguseltsi terwiseks ning ka Pola-rahwa eddespiddiseks õnneks, et nemmad  truiks allamaks jggaweste jääksid. Keisre  Herra jõi weel suurwürsti Konstantin  Nikolajewitshi terwiseks ja keige selle jures viskasid mehhed hurra, et tubba köllas. Parrast sedda, kui keik rigi üllemad ja wallitsejad  ollid ärra sõitnud, ei lõppenud weel terwise  jogid ja hurra öiskamissed ammugi mitte, waid läks omma sodo ikka eddasi. Wenne- ja Pola-tallopoead ühhendasid ennast wennalikko armastusses ja öiskasid jälle: „Rahho ja armastus  wallitsego jggaweste meie wahhel; wihha ja waen kaddugo kui uddu päwa eest ja keikis tahtwad nad truid olla ja omma üllemate wasto armastust ülles näidata." Söma  aeg turis kaks tundi ja selle aea mängisid  kaks kaardi wäe kori wastastiko. Se olli nüüd se essimenne pühhitsus Wenne ja Pola rigide ühhendamissest, mis Pola rahwale  ühheks iggawesseks mälletusse toeks peab ollema. Annaks nüüd Jummal, et se ka jädaw  õlleks. Nikolai raudtee peal, mis Peterburgi ja Moskwa wahhel, on 5. Märtsil üks mässin käima hakkanud, mis sedda wahhet peale 600 wersta 15 tunniga ärrakäib. Ta lähhäb laupääw pärrast lõunat kello 6 Peterburgist ärra ja on pühhapääw hommiko kello 9 Moskwas. Kas peaks üks päsoke ruttem lendama? Ei ma ussu mitte. Et grahw Berg keigesurema  truussega Pola mässamist on püüdnud  waigistada, mis temmal ka korda läinud; sepärrast onKeisre Herraüht au-rahha, kus temma ennest pilt prillanti kiwwide wahhel  peal on, waewa palgaks saatnud. Üks wanna sönna ütleb: kuida tö nenda palk. sA pzssxsj? tänno 19. Keisre Herra issalik südda römo tundes, et öhto pool Wennemaal ja Polamaal, kus minnewa  aasta mässamisse tulli põlles, mis agga nüüd põhjani kustutud, ning rahho jälle omma  wanna põhja peal seisab, on temma neid keige üllemaid mässamisse tulle kustutajaid grahw Berg, kindral Murawjew ja kind? 548