Olli liig. Parrast kutsus md kõrtsmikud, kes mannade assemele tuluud, ette ja ütles neile: „Kui weel wina wölgo anuate, siis ommast ilma ollete. Kohtul on tarwilissemaid asjo tallitada,  kui Leie ilma asjata wõlgasi pärrida." Eedda kuuldes Leggid kõrtsmikud kül happo näo, ööldes: uemmad ei tulla sellega wälja. Agga kui neile ärraselletadi, et uemmad sellega, kui üsna ilma jäwad, mitte parrem wilja ei tulle, uago üks endine kõrtsmik, kes 71 rubl. pürris jg MÜe 7 kopp. ei sanud, jäid mehhed ka rahhule. „Nenda ei olle siis kõrtsmikudewõlgoandminne, ei nende enneste egga teiste parrast, mitte kido-, wwd laidowäärt. Ja kui neil, kelle ammet kellegste  kaSso ei sada, ennestel kahjo tulleb, kust peawad siis need head inuimessed tullema, kes kõrtsmikttde eest kahhetsewad? Eks mitmed ei ütle: „Kes teise kahjust tahhab ellada, sel on parras, kui ta isse kahjo saab!" „Agga ni paljo on tossi, et igga wallakohhus  peaks teadma, mis tallorahwa seadus ses ZZ 594 ja 969 seisab ja selle järrele teggema. Koggokonuakohhus on ka rahwa eestkostja kohhus,  kes „raiskajatele, kölwato maeapiddajatele zc." teejuhhatajaks ja üllewaatjaks on seatud." Lodame Jummala peale, ehk tulleb ka assi sennamale, et ütlema wallitsusse polest kahjolikkud  winamõllad cirrakeeldakse. On kortsmikudel wähhegi Eestiwerd süddames, siis ei sa uemmad  selle ülle mitte uurrisema. Mis waesed winaorjrd isse ütlewad, selle peale ci wõi targemad  mitte madala. Lapsed karjuwad ka, kui kaewule rakkcd ümber ja kaan peale pannakse, et nemmad enuam ei sa sisse wahtida; agga kes sedda karjumist tähhele pauneb. Msttelge uülid mõistlikkud isse järrele, kas ülle rinna olleme räkiuud, ja kas körtsmikude wõlgoandmiuue kido- ehk laidowäärt assi on. Ommalt maalt Tartufb. sHeinasaak.j Sedda peame ütlema: heina aega nago tännawo, ei olle mitte igga aasta. Wihma piiska põlle tännawune hein weel uähha sanud, ehk arwa siin ja seal nattuke mürristamisse wihma, nago Tarto ümber  ununema näddala. Sest sadik on ?a suur pallawus mõnul graad taggasi janud. Ms agga ümbertkaudo kuleme, on se, et heinasaak kül wägga illus, agga mitte rohke ei pea ollema. Seddasamma kuleme ka muialt Lihw- Eesti- ja Kuramaalt: hein olla wägga illus, agga kassin. Ehk meil kül minnewa ku lõppetusses rohkeste  wihma olli, siiski wõib olla, et monned kõrgema põtlomehhed jubba lia kuiwa Parrast õhkama  hakkawad. Dakga makonnast. head, siis leiad head.j Nrõnne päwa eest küssis üks wanna herra siin minno käest: „Postimees, kas sa Lead ka, mis hiljuti Ermisse lossis, Walga liüna lähhedal on sündinud? Se on sinno pauna tarkus  just kui lodud. „Wõib olla," kostsin minna, „agga siamale põlle ma weel middagi kuulnud." kõnneles ta mulle sedda luggn  lühhidelt ärra, kuida isse teise wanna ustama  herra suust olli kuulnud, ja ma wõtsin nõuuks Ermisse kirriko õppetaja käest selgemat teadust palluda. Agga enne kni sedda tehtud sain, Lõi jubba Nia seitung ommalt poolt ka need sõnnumed,  ja ui hästi susõmnnnete kui Ria seitungi, järrele tahhan sedda asja ka onuna luggejatele lühhidelt kõnnelda. Tarto surekoli prowesser mirkl. St-Rth v. Walteri poeg Eduard von Walter on Shloss Ernlisse pärrisherra. Kui Lemma mõisa ennese kätte sanud, ni olle seal rahwa luggn mitte õitsemas  korras olnud. Ta on wallitsusse ohjad eestotsa kaunis pöunewil piddanud, agga seal jures Puhhast öigust igga mehhele teinud, ja se ei aea ia! lõnga sassi. Tallopoead, kes keik Lätlased, on kül esmalt äggauud ja oiganud, agga aega möda arro sanud, et herra neile mitte kahjo ei püa tehha, maid nende ellokorda iggapiddi  kohhendada ja kinnitada. Nüüd on perremehhed  keik jubba pärnsmapiddajad, tännawad  lummalat ja ellawad priskeste. Ei wlle ennam knllakubjas neid teole aeama, ei tõuse ennam  nende rent eaga põlle neil peale tungiat karta. Kuhho naela löwad, müri tewad ehk krawi leikamad ja pu istutamad, se on nende ja nende laste pärrisomma. Herra on omma tallude eest parrast hinda wõtnud, agga mitte nende Merd egga higgi Mäljapiggistanud. Sedda ollid perremehhed tännoga ärratunnnd ja isseenneste 249