Tallinna laulopiddo. ir jätsime Tallinna saksa lauljad minnewakord  Kadrintali piddomaeasse leiba wõtma. Watamenüüd,  mis nad kolmandamal w. päwal teinud. Esmaspäwal, 4. lulil olli kolmas laulopiddo  pääw. Ehk kül eilne õhtune leiwawõtminne ja kelekastminne kaunis hiljaks jauud, nago se mõnni kord jures peab juhtuma, ollid lauljad esmaspääw warra jälle jallal, ja nendasamma keik lin, sest piddoaeal on innimessel  ikka piddo õhhin. Jubba ammo enne kello 9 nähti lauljaid troppikaupa piddomaea pole kõudiwad,  kus nimmetud tunnil suur piddi peiud sama. - Warsi Parrast sedda hakkas  proow Peale. Kas seal jures mõnne õrnema kõrwal middagi üttelda ehk sowida olnud, sellega ei olle meil siin teggemist. Pärrast prowi wiitsid  lauljaid Kadrintali pude willus omma aega ja westsid jutto, künni lõunasöök kätte jõudis. Pärrast lõunat kello 5 olli Nikolai-kirrikus waimolikko  korilaulo proow. Ehk kül Nikolai-kirrik ni sure kontserti peale nattuke pissuke on ja mitto, kes sisse himmustasid minna, rumi ei leidnud,  on temma laulohellisemisse polest ommeti Tallinna kirrikutest keige sündsam, parraja kuulmissele  mitte liig kõrge egga maddal. Laul on selgeste kuulda, ilma et ni laiali lähhäks, kui palja suremas Olai-kirrikus sedda sünniks. Lauloproow  tnris peale kello 8 ja lauljad tõttasid jälle linna müride wahhelt walja piddomaeasse kas puhkama? Minge ikka, kes piddo peal ärrawässib? Nüüd hakkas piddomaeas alles pärris Lö. Lauljad ei tahtnud mitte üksi healt tõsta, waid?a jalgo. Senna tullid õhto linna kul-- lerkuppud ja rosililled kokko, penikesed pihhad, walged kaelad, punnetand palged, Luwwisilmad, keik kahhesesid ja krõbbisesid rides. Sinna kallis aeg, norema lauljatel omma Päsuk'se sabba kuede sees sündisid weedrid talla alla ja süddamed tõusid kurgoauko. Illust pilli ei wõinud  ommeti lasta mahhajoosta, kuida nemmad seal trilli tralli kadrilli kerutasid! Piddomaea muido kül suur, olli sel tantso õhtul ommeti liig kitsas.  Künni kello 11 wolas walgeid kleiti ja musti prakkisi ikka weel kokko. Waewalt leiti iggaühhele rumi. Kus endisel aeal 3 saksanaesle- rahwast lahkeste istusid, seal Mõiwad nüüd nappist'  2 istuda; agga mikspärrast? sedda ei tohhi meie üttelda. Kes ei tahtnud seal Leisi nähha ja ennast näidata? Keik sedda süddamekõddi, mis sel õhtul 3000 innimeste rindus mõis likuda, ei mõista meie nürri sulg kaugelt üllespanna. Peale pole ööd hakkas ruum aeg aealt lahhedamaks  minnema. Ilm olli hea, ö waikne, sepärrast wennis tantsojärg kuuni hommikuni. Muidogi teada, piddid sure waewa ja higgistamisse  jures lauljate tolmused keled ka wahhel kastetud sama ja said ka. Nenda läks luggu, künni päwatõuse ja linnolaul piddolauljaile mele tulletas, et tänna ennam eile ei olle; siis hakkasid  unnewodit ülles otsima. Teisipääw, 5. lulil ei olnud lauljatel ni pallawat tagga, sest maimolikko kontserti wiimne proow olli kello 10 jälle Nikolai-kirrikus, kuhho ka kuuljaid hinna eest sisse lasti. Pärrast prowi Moeti jälle pmkosti- ja lõunat - sest innimenne ei ella mitte ükspäinis laulust ja pärrast lõunat koggosid keik lauljad kello 5 raekoea ette kokko, ja läksid siit omma lippude al Nikolai-kirriko  kontserti piddama. Mängokoor ja piddolippud  ees, keik lauljad omma seltsilippude al tagga, nenda seati neid seal seisma ja sealt kirriko  pole minnema. Keik kohhad, ka kattuksed ollid innimessi täis, kes sedda immeasja nähha tahtsid. Kui keik lauljad kous ollid, lauldi esmalt turro peal: „Jummal, Keisrit kaitse sa", ja siis hakkas rong eddasi likuma. Kirriko ukse ette pandi lippud üllesse ja wahhid jure. Lauljad läksid kirrikus omma kohha peale. Kirrik olli pupüsti innimessi täis. Nago 1861 Rigas Preis ja Schrammek, ollid 1866 Tallinnas läkel ja Krüger piddolaulojuhhatajad.  Essimenne pool kontserti tõstis läkel taktikeppi ja teine pool Krüger. Et laul liggi 700 meeste healega mõnnus olli, wõime issegi mõista. Pärrast kontserti astusid lauljad jälle omma lippude alla rodo ja läksid rongis piddomaeasse.  Nende tännane orjus olli ärraorjatud, nüüd tullid jälle kehhakinnitamisse ja mele jahhutamisse  tunnid, mis muido ennam ehk wähhem 238