sOnnetus laste  Poltawa  kubbermangus teggid külla karjapoisid uut mango, mis enne Wennemaal kegi ei tunnud,  se on kontrahti teggemist. Nad wallitsesid  enneste seast wannemad ja leppitajad ja piddasid mango wisil kohhut. Muist poissa piddid tallopoead ollema, kellele kontrahti pakkuti.  Teised wötsid wasto, agga üks nende seast, Kriska, mängis tõrkujat tallopoega, ei tahtnud kontrahti wastowötta. Temmale anti naerõpärrast nahha peale. Agga Kriska aeas omma punni, ja ütles sellegipärrast: .Minna kontrahti ei wötta!" Seal mõisteti temma peale kohhut, et piddi naerõpärrast üllespodud sama. Hobbuse kaelast wöeti ohhelik ja pandi Kriska kaela, siis tömbati üks noor kask mahha,  seuti ohheliko ots kasse latwa ja küssiti weel: ..Kas wöttad kontrahti wasto?" Wist piddi Kriska mängo täiusseks nenda wiimse otsa peal ütlema: ..Jah wöttan!" agga selsammal  silmapilgul kargas jännes pösast wälja, mis poistele weel suremat nalja teggi. Keik lippasid kissades temma järrele, kassepu kargas  üllesse ja waene Kriskg rippus tule ka! Kui teised poisid jännese aeamissest taggasi  pöörsid, näggid nad sure ehmatussega, et Kriska surnud olli. Önneto mäng! Polamaalt. sPolakate mässamin- Selle rahwa seas on paljo rahhotumaid,  õelaid innimessi, kes ilma häddata hädda  ülle kaebamad. Nemmad on kui eht Prantsussed,  kes ilma mässamissetta ei wöi ellada, ehk sellega kül allati isse omrya ihho sisse leikamad. Nemmad on kui innimessed, kes allati kiwwa üllesse pillawad, mis ikka nende enneste pähhä langemad. Ilma söata rahhus  ellada, lähhäb neil pea iggawaks, hakkawad  ikka jälle mässamisse tuld öhhutama, mis neid wimaks isse pölletab. Seddasamma hullo  tempo on nad praego jälle teggemas, kül mitte keik Pola rahwas, maid öel mässajate selts nende seas,' kes teisi püüdwad mässama aeada. Pola nekrudi wötmisse aega arwasid nemmad jälle parrajaks aeaks mässamisse tuld pollema panna. Warsawi linnas, kus 2. ja Z. Januaril nekrudi mötminne olli, läks keik rehhoga möda, agga nenda mitte muial. Kolme  Kunninga päwal olli jubba essimenne mässajate  hulk 8 wersta pealinnast Minskeri maantee  peale kokkokoggonud. Mönnedel neist ollid  ka söariistad käes; needsinnatsed said agga  pea laiali aetud. Kaks teist hulka (4 ehk 500 meest), koggosid Blonie metsas kokko, kus agga külm ja toido pudus neid marsi pinama hakkas. Suurwürst Konstantini kässo peale sadeti marsi söawägge senna pahha  lindusi tagga aeama. Mässajad ollid agga  ülle Weikseli-jöe läinud kus Nasielski metsades  teine hulk ees olli. Neid olnud seal liggi 1000 meest kous, ja nende hulk olnud kaswamas. Agga söawäe hulgad said wäljasadetud,  neid ümberpirama, ja tükki 40 olli neist jubba kätte sadud. 10. Januaril, neljapääw öse wasto redit, on kurjad mässajad iggal pool kus soldatid korteris ollid, maeadesse tunginud ja neid tapnud, ehk püüdnud tappa; siiski on söameestel  ennamist meel ni paljo aega jänud endid koggoda ja mässajaid taggasi lüa. Taggaaeamisses  on söamehhed iggal pool nende söariistad käest ärrä ja neid isse mangi wötnud.  Wäe poolt ollid 30 meest surnud jä liggi 100 hawatud. Surnude seas olli üks oberst Kosljaninom ja hawatude seas kindral Kannabih. Mässajad on paljo ennam kau- Lanud. Kurja mässajaseltsil olli nöu olnud, üllewel  nimmetud neljapäwa ösel Parisi werrepulmi  uendada. Kesk ösel langesid mässajad iggas makonnas söameeste peale, kus neid ial korteris olli. Maggamisse pealt on nemmad  kurjateggiad ilma süta innimessi unnewodis  tapnud. Ühhes küllas, kus söamehhed ühhes maeas wapraste wastopannid, on nemmad  hirmsad metsalissed maea pöllema pannud  ja neid ellawalt ärrapölletanud! Oh täis hullud, nisuggusest teust lootwad nemmad kasso  tullewad N! Tänno Jummalale, ni hirmsa asjadele on wäehulgad pea otsa teinud ja iggal  pool mässajaid taggasi röhhunud, pärrast  sedda, kui neist mitto langenud ja mitto wangi wöetud sanud. Mönnes .paikus on mässajad ka raudtee ja telegrahwid ärrarik- 37