nam tõde wasto sanud. Jsseärranis peab weewlit ja salpetert keige rohkem tarwitadama.  Terwed laewakoormad mona minna iggapääw  sealt Kopenhageni. Ka olla senna üks Dani postkontur ja weel üks uus telegrahw  seatud, kellega sonnumed Malmoe särele sadetakse. Meie saddam ei olle söa parrast kinni, waid laewad käiwad ilma keetmata sisse  ja wälja. Hamburgist. sKunningas Rends- Kuida sealt kirjutakse, on Preisi kunningas Willem Rendsburgi tulnud, kus ta sure römoga wastowöetud. Ta on öölnud: hertsogi made assi on üks pühha assi ja se ettewöetud tö peab omma wisi eddasi minnema,  künni ta ükskord löppetud saab ning nad ka sedda kindlaste woiwad lota, et nende ma laste werri mitte ilma asjata põlle wallatud.  Kieli magistradi kohhus saatnud ommalt  poolt sadikuid senna kunningast terretama  ja on ka telegrahwi läbbi teiste ümberkaudse  linnadele sönnumid saatnud, seddasamma  tehha. 13. Aprillil kirjutakse sealt, et nemmad Dani seitungidest olla luggenud, et Daanlane sedda keige parremaks arwata, omma wägge 30,000 meest, Alseni sare pealt ärrakutsuda ja Pöhjajütlandi sare wäega ühhendada, et sedda köwwaste omma küünde wahhel kinni hoida; sest nende somus-laewad ei woida ommetige  mitte Preislasi keelda sedda saart ärrawötmast.  Spanimaalt. sMa Manilast on sönnumed tulnud, et seal kaunis suur ma wärriseminne olnud, kus üks kirrik ja mitmed maead kokko langenud ja prüggi unnikuks sanud. Õnneks põlle innimessi seal jures mitte surma sanud. Uemad sönnumed. Riast, 21. Aprillil. Essimesse pühha hommikul kais wölgo kombel keik linna läbbi se sönnum, et öse Mostwa allewis, wenne Nikolai kirrikus suur õnnetus sündinud. Kir- rik olnud wägga rahwast täis, kui korraga kello pool üks, hulga rahwa seast üks hüüdnud,  „ tulli". Sedda kuuldes kohkusid keik ja hakkasid kirrikust wälja minnema. Et rahwas  wägga peale surrunud on 12 innimest ärratallatud ja mitto suurt wigga sanud. Kus olli tulli? Kirriko sees on üks üllekaetud rättik  ühhest küünlast pöllema läinud, mis agga kohhe jälle kustutud sanud. Berlinist 21. Aprillil kirjutakse, et Inglisse söa-laewad Temse-jöe suus peawad walmis ollema  ja käsko otama, kuhhu minna. Sedda jutto on ka kuulda olnud, et nad Meie merresse  peawad tullema, agga teised ütlewad sedda palja unnenäo ollewad. Konwerentsis sanud ka sest könneldud, et nad sowida söariistade  seismist, agga põlle selle p olest mitte keik ühhes meles olnud ja sepärrast janud assi p olele; kui sedda ei peaks sama, arwatakse  et konwerents siis otsas on. Kuld tilgad. Keige selgemat gradi möeto, km kaugel ja kui paljo so südda rahha ahnusest lahti on, woid sa leida sest rõõmsast melest, kellega sa liggimest aitad ja waestele jaggad. Omma õiguse aeaminne e: olle mitte iggal aeal alw tö, sest se woib kül sündida, kui sa agga tössine ristnnnimenne õlled, kus se taieste sinno kohhus on, et pead ka terwe mailmaga waidlema ja omma õigust aeama, ni kaua kui ükski sulle Zummala sönna seest põlle tunnistand ja selgeste näitnud, et sul tõeste üllekohhus on. 17 sees 135 ja 136 lehhe külje peal seisab Bormholm, mis pallume luggeda Bornholm. 143 Berantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur genehmigt. Pernau, den 28. Apri! 1864.