ei tahha ellada. Seitungid peawad seitungi luggejaid isse korjama. Seitsme aastaga ei woi weel seitsme sadda aastane uddo selge olla. Aega möda eesti asjad käiwad. Aggarust  ja terrawust õlleks kül ennam tarwis, agga mis tehha. Keik erned ei kee ühhe korraga pehmeks. Eestirahwa uddo on sitkem  ja wissam kadduma kui Lättirahwal, põlle ka temma kautusseks weel liga kullo kantud egga waewa nähtud, agga se nattuke, mis hea innimestest tehtud, se on aitummal ka omma wilja kannud ja saab sedda lodame  meie eddespiddi weel ennam kandma, kui meie kolid parrem haljendama hakkawad. Meie rahwas ei magga ennam nago enne, waid tahhaks ka middagi parremat, agga ei tea weel, mis ta tahhab. Hiljuti tulli Tallinnas  üks mees 2 kargo peal ühhe lahke herra jure ja toi temmale omma tehtud laulo nähha, mis ta kes teab kui sure waewaga olli teinud, ehk kül tö alles olli nago linna peutäis lõuendi wasto, ja se lauloteggia ei tunnudki weel ..Perno Postimeest." (Meie omma wahhel üttelda, Tallinnama Eestiwendadel  on weel mönni hea sam ruttem astuda,  enne kui seitungi luggemisses Riama Eestiwendi  tagga sawad.) Willandimaal, kus meil paljo söbro on, maenitses üks öppetaja, et innimessed weel ennam seitungi loeksid ja selleläbbi  ni mitto asja teada saaksid, mis neile muido kegi ei ütle, wastasid mönned: „Meie peame rahha kokko hoidma, et omma kohte pärriseks osta." Noh, sedda nõu ei wöi kegi laita; agga et seal körwas mönnel nelja, wie, ka kümne kordne Postimehhe hind kõrtsi kasti kukkub, sedda ei wöi kegi kita. Jah, tuimust  on kül weel seitungi luggemisses meil ennam kui Lättimaal, agga se ei tohhi meid omma rahwa wasto tuimaks tehha, waid sedda  ergemaks; üks kord ikka möeub. Ka on römus kuulda, et Lätlased Wönno linna ümbertkaudo  9 walda meie armsa Keisri Herrale  truusse tunnistusse kirjad saatnud, agga  kurw luggu, et Eestirahwast sedda mitte ei kuulda, ehk kül nende truus wähhem ei olle. Paidest. kirriko pühhit- se minnes „Kas tead, Postimees,  nenda  kirjutakse meile sealt et 8. Septembril Paide uus wenne kirrik sisseönnistadi? Seks olli Mitropolit ehk wenne usso üllempiiskop Jsidor Peterburgist meile tulnud. Kirriko ehhitamisse kullo kandja on Sarskoe - Selo kaupmees Russanow, kes sedda heast süddamest  kinkinud. Sel päwal, nago tead, olli ka meie auustud Suurwürst Aujärjepärria  sündimisse pääw, ja et meil nüüd ka suur wöeras olli, särrasid möllemal õhtul autulled  aknade peal. Uus kirrik olli igga usso rahwast pupüsti täis ja muist seisid weel õues. Kirriko ehhitaja olli ka omma kullo peal korilauljad  kasa tonud. Postimees, neid olleksid  sa piddand kuulma! Need laulsid nago ellawad orrelid, ja ühhe üllema preestril, kui omma palweid laulis, oh sa kallis aeg, sel olli heal nago torre põhjast! Linna wahhisoldatidele  olli aus Russanow ka lasknud lauda katta, kuhho nad parrast kirriko tenistust ümber  assusid. Nendasamma ei olnud aus kaupmees  ka linna waesid ärraunnustanud, neile lõuna sögi tarwis rahha kinkida. Parrast kirrikut olli temma ka surema rahwale somaaega  walmistanud, kus peale Keisri Herra terwissejogi weel mitme mu terwisseks klasid kokkoköllisesid. Et piddomaea essine rahwast täis olli, kes ka ommal kombel liggi öiskasid, on muidogi teada; ka neid tulletadi mele ja wiskadi neile rahha aknast wälja. Se agga tulli neile ennam önnetusseks kui õnneks: sest selle kallal läksid karwopiddi kokko, et politsei piddi sekka tullema ja rahho teggema. Mis kido assi se ennam on, kui juuksed tule käes jubba lendawad? Üks mamees olli keige ahnem  ja kangem wötma olnud ja teisi ärratöukanud,  ja sedda ollid 6 ülleannetumat parrast,  kui ta koes pole läks, waese ommaks peksnud, et ta nüüd hospiddalis maas on. Küllab kelmid sawad ka omma palga." M. Harjo Janikirrik, nenda paljo kui meie Tallinna poolt olleme kuulnud, piddi 15. Sep' tembril sisseönnistud ja pühhitsetud sama, agga  kuida se sündinud, same ehk eddespiddi kuulda. Koggodusse kirriko uendamisse kullo 302