nad sellega ükskord lodawad selgeks sawad, sedda ei tea minna. Preisi kunningas olla käsko annud tüddimatalt  senni otsida ja wanna pabberid läbbi sorrida, künni sedda leidwad, mis ta süddamest  sowida, se on: Sleswig Holsteini ma würstiks sada. Polakad on iggal pool omma ninnaga ees ja et sedda ikka korwetawad, ei tahha nad millalgi uskuda. Rägi sa neile mis sa issi tahhad, sedda nad ei ussu, kes woib neid siis targemaks tehha? Berlinist kirjutakse, et seal 11. selle ku päwal 10 Põlakast sanud surma mõistetud, kes omma häbbemata süddame kangussega rigi wallitsusse wasto hakkanud ja 24 meest, kelle sü wähhem olnud, sanud monned ühhe ja monned kahhe aasta peale wangi töösse mõistetud; kelle süüd agga kegi põlle tõeks woinud tehha, sanud lahti lastud. 58 meest jäwad weel kohto kulumisse alla. Hea lossikond söa-rüsto woetud nende käest ärra, mis nad jälle tahtnud ülle piri Polamale wia. Austriamaalt. Üks Austria seitung könneleb, et kardinalid hiljoti Roma linnas koos olnud nöu piddamas, kas wanna paawft woib Roma linna jada woi mitte. Muist olnud ses nõus, et ta sealt peab wälja minnema, agga teised põlle sest juttugi wötnud, ning olnud selle peale, et tedda kegi ei tohhi sealt wälja aeada; assi janud poleli. Spania kunninga proua on jubba aastal 1848 wanna pühha issale Majorka  sare peale pri kortre lubbanud, agga paawst armastanud ennam Roma linnas sedda  ilmaliko ello loppetada, egga mitte omma ellopäiwil Majorka särele minna. Seitse kardinali  arwasid sedda keige parrema tö ollewad, kui paawst Spania kunninga proua lubbamist wastowöttakö, agga teised Msksid neid wait olla. Kui kaua aega ollid waielnud, egga suggugi eddasi jõudnud, ütles üllem kardinal, neid rahhule sundides: nüüd ei olla koggoniste  üks aeg, kus pühha issa selle peale woib möttelda Roma linnast wälja minna. Austria ja Preisi rikide wallitsussed olla selle polest ühhes nõus, teiste rikide lubba seks nõuda, et Sleswig-Holsteini ma Laewad ilma pahhandusseta selle plaggu al, mis nemmad  kahhekessi neile tahtwad anda, iggale pole wsiwad minna, künni nende made assi selletud ja nemmad ommale ühhe issi plaggu sawad. Jtaliamaalt. Mis wannemad rahwas põlle kuulnud egga näinud,  sedda näeb norem põlli ja kus enne kümme tabba ukse ees ollid, seal on nüüd häddast weel üks. Kes olli sedda enne kuulnud  ehk näinud, et katoliko ussu made sees pühha kirja on sallitud? kui sedda leiti, siis olli tulli ja möek warsi likumas, agga minge wadake nüüd? Ewangeliumi usk hakkab seal kauniste eddasi minnema ja laiale laggunema. Aasta kahhe kolme eest taggasi ehhitadi Italiamale  Neaple linna üks Ewangeliumi usso kirrik ja nüüd tahhetakse lõuna Jtaliamale Palermo linna ka üht ehhitada, olla jubba ni paljo Ewangeliumi ussulessi, et kirrikut tarwis. Eks pea wanna paawsti südda tuld süllitama? Eks ta pea taewast ja maad appi kissendama ja neid pörgo põhja ärra manduma,  kes nenda temma tiwa alt wälja jookswad?  Agga kes panneb mailmale päitsed pähbä?  Paawst wanna, tiwad raiutud; peab rahhoga  pealt watama, mis ülleannetumad lapsed  tewad. Inglismaalt, sLeina aeg Nende kunninga proua on nüüd omma leina aega löppetanud; kolm aastad kandis musta leina riet ja istus waggusi toas, kus kegi tedda  ei näinud egga temmaga kokko sanud; keik rigi wallitsusse asjad said ministride läbbi tallitud.  Agga otse kui se ühhel lapsel iggaw on, kui ta teab, ta emma ellab, agga ei sa temmaga kokko, nenda on se ka rigi üllamatega,  nende silmad iggatsewad ka sedda nähha,  kelle peal nende ma pealne lotus seisab; sepärrast olnud Londoni rahwa rööm imme suur, kui omma rigi emma ni hulga aea parrast  jälle ollid nähha sanud. Omma wallitsusse  hakkatusses on ta iggal pool essimenne olnud, issi troni könnesid piddanud, paradi 414