Kolmas assi on wee-upputus, mis 4. Zuli!  Wörro makonnas olnud. Seal olla wägga rasked wihma saod suurt upputust teinud, et wessi jöggedes paljo kõrgemale tõusnud, kui kewwade jeä laggunsmise aegas. Need upputused  olla sealatse rahwale wägga suurt kahjo teinud ja weel paljo suremad on weel karta tullewad. Keik maddalama asamade peal malmis  tehtud heina kuhjad seisnud süld maad lausa mees sees, mis kül ennamiste keik raisko lähwad; arrutumad heina saod on wessi ärrawinud  ja niitmata heinamaad seisawah wee al, kellest ka ennam suur lotust põlle, kui ka wessi mahhajookseb. Otse nendasammoti seiswad  ka maddalamad wilja waljad wee al ja raske saddu on wilja ja linnad keik mahha pannud, mis jubba alt mäddanema hakkanud ning kartuhwle pölludel seisawad waod wet täis; mis sealt kül ennam lota? Peale selle on wessi paljo teesid ärrarikkunud ja sillad pealt ärralöhkunud. L. k. s. Tallinnast. sWäljarän daj kes paron Ungernist antud korteris asset ollid, on 19. Zulil 159 ilma passita innimest soldatidega  omma koggokondase sadetud; teisel päwal on mitto wamilit, kellel ka passist põlle olnud, issi koeo läinud, nenda et neist pissut  weel järrele janud. Kellel passid kasas, ei panne wasto töösse minnes, waid tewad hea melega, mis kästakse; ka neist on mitto koeo läinud, nenda et 16 wamilit keigest agga weel senna jänud. Agga se lotus, et krono üht laewa senna saab saatma ja neid ilmamaksuta sealt ärrawima, ei tahha nende peast kadduda, lodawad köwwaste, et se pea saab tullema sa neid Kaukasia male wima. Et seal liig rohkeste  rahwast koos olli, on haigused ja többed nenda kui kurgo haigus (Krupp) risid ja tühwus  wägga paljo neid wähhendanud ja iggaweste  maggama pannud. 17. Julil on üksi 38 haiget sealt piddalise widud. Ülleüldse on need többed sealatses allewites wägga laiale laggunenud ja surm teeb holega tööd. Libawist. Et sealatses  randas sedda saggedaste juhtub, et laewad kange tormiga randa lahmad ja waesed õnnetumad  laewa mehhed ilma kellegi abbita, märga hauda peawad minnema. Kui wägga saggedaste on tormid ni kanged ja laened ni wallidad, et kegi padiga neile appi ei woi sada; sepärrast on sealane rahwatz ommale suurt kullo teinud ja üht sesuggust massinat  murretsenud, misga r a keti modi üht penikest köe otsa õnnetumate kätte woiwad missata, kelle läbbi siis üht jämmedat köit enneste  kätte woiwad tõmmata kelle abbiga laewa pealt woiwad mahha sada. 26. Julil olla lootside üllem Kurtse sellega üht prowi katsunud,  mis wägga hästi korda läinud, ehk kül seal paljo õppimist weel tarwis, et ruttem peab minnema. Nad olla senna merre äre kaks pikka palki püsti pannud, mis hukka läinud  laewa mastist tähhendasid; üllewel masti otsas olli mees, kes surma haddast piddi ärrapeästetud  sama, raketiga 506 sammo peale köit temma kätte saatnud, mis wägga mönnusaste  korda läinud. Kuida kuulda, peab mässin 1600 rubla maksma, mis ennamiste keik prii annetest kokkotulnud. Assi ei olle mitte ükspäinis  hea ja kido wäärt, waid sowitaw, et ranna äri möda rohkem sesuggusid maösinaid saaks assutud, sest egga Libawis se ainus koht põlle, kus laewameestel surma karta õlleks, sedda sünnib igga randas. Peterburgist. Kui paljs aastal 1868 Peterburgi linnas innimest ärrasurnud, sest könneleb Rigi teadaandja ja toob meile üllamal  seisawaid sönnumed: Ehk seal kül sel aastal mõnda isstärraliko többe egga mässawat  haigust polnud, on siiski 4 künni 560 innimest rohkem surnud, kui aastal 1867. Ülleüldse on seal nimmetud aastal 13,733 meeste- ja 9546 naesterahwast ärrasurnud, kellest 7236 meeste- ja 2604 naesterahwast piddalites surnud. Et surm seal ni suurt leikust  piddanud, tulleb keige ennamiste ilmadest, mis terwisele wägga kahjolikud olnud, nenda kui ülleminnewa aastased rasked wihma saod ja minnewa aastane liig palla, on mitmede silmad warrakult kinniwaotanud ja senna jure tulleb siis weel leiwa pudus ja wilja ikkalduse  aasta. Haigused, mis seal keige rohkem  innimest mahhamurdnud, on: köhho-többesse  surnud 2271 meeste- ja 1718 naesterahwast;  kopso-többesse surnud 1951 meeste- 263