tutamata jaano, oksendaminne, köhhv kolliseminne,  akkilinne rammo wähheneminne, lahtine  kõht; üks lögga, mis ni hästi suust kui alt jookseb, ning umbes akurkide soolwee ehk werH wee näggo on; jallad, käed ja keik kehha lööb külmaks; käed ja jallad kistakse kokko ja käerandme soon põksub wähheja pea tundmata. Tähhendus: Nisuggused ihho waewad ja wiggad  juhtuwad ka muidogi wahhest sündima ja issiärranis  süggisel aeal, kui innimesse ihho niiskusse  läbbi külma sanud, ehk innimessed köhto pöddewad, ehk liaste õuni, ja muud pu nnlja sönud;  agga nisuggune äkkilinne haigus põlle külge hakkaw kolera-többe. li. Mis läbbi ja kust se többi sünnib. Awwalik on, et külgehakkaw kolera-többi Usta maalt Eüropa male ühhest kohhast teise kodud. Ugga et ta nüüd kül se läbbi, et külge hakkaw on, ni laiale on laggunenud, on ommetige weel monned wead, mis selle többe wimma innimesse ihhusse sünnitawad. Need on nimmelt: n, Niiske ja willo tuul, issiärranis soea päiwe järrele. K, Toidud, mis liig raswased, ehk tored ning pikkaldased laggunema on, ehk mis liig rutto innimesse sees hapnema lähhäwad, nenda kui: tored naerev,  kaapsad, kallad, mis wärsked ei olle, ehk liaste solatud on, pool mäddand ja wa lm istumata  pu-willi, sensd, happo piim ja se külm Wennesup, mis potwinjaks hüüdwad ja mis karist, torest kedowiljast ja kaljast tewad. 6, Joma-aead, mis hästi põlle käinud, ehk liig happud on nenda kui: öllut, taar ja möddo.  —e, Liigsöminne. Kitsad ja harrimatta  ellomaead. 1,, Maddalad loigo-ehk soo kohhad. i, Ohhukessed ja kerged rided,  mis külma eest ei warja. k, Harrimatta  ja puhhastamata ihho.  Liigjominne  ja ülleüldse prassiminne ja priiskleminne.  m, Rammastaminne ja liig waewaminne.  n, O willud.. o, Kurwastus ja ülleliig süddame likuminne, olgo wihha, kartusse ehk hirmo läbbi. UI. Kuida selle többe eest ennast hoida. Kui innimenne ennast selle eest hoiab, mis üllemal nimmetud, siis woib ta selle többe külgehakkamisse pärrast pea kartusseta olla. Siiski on tarwis, et iggaüks weel nende öppetuste  järrele teeks, mis siin allamal antakfe: 1) Ose mitte wäljas ollema, liategi kui ilmad  niisked ja uddused on, egga niiske ma peale maggama heitma. 2) Mitte kohhe kui maggamast üllestöusnud,  wäljaminnema; ehk kui tarwitus peaks sundima, siis soemat riet ümberwötma, ning isseärranis mitte paljo jallo käima, kui praego assemelt õlled tõusnud. 3) Mitte torest pu-wilja egga tored jurikaid  söma, nenda kui naerid, seni, kallo mis ennam wärsked ei olle, raswast sea lihha, raisko läinud wöid, torest ehk taignast leiba. Ka peab hoidma sibbulaid ja küüslauko liaste sömast. 4) Ei öllud (issiärranis kui ta happo,) ei wärsked tari, ei happut pima, egga möddo joma. Pissut jodawat ja muud wina wötta, ei sada terwisele kahjo, waid enneminne kasso, sest et ta ihho sojaks ja köhto tuggewaks teeb. Agga kumbgit liaste prukida, sadab ütlemata suurt kahjo; sest ühhegi mu kombe läbbi ei hakka  kolera-haigus kergeminne, kui liajomisse läbbi. 5) Tulleb liasömisse eest hoida. Keige parremgi  toit, kui tedda liaste woetakse rikkuv termist. Wasto ööd peab issiärranis wahhä söma. 6) Rided peawad aasta-aea ja ilmade järvele  parrajad ollema. Süggisel on issiärranis  kassulinne, palja ihho peal öhhukest willast  särki kanda, ehk ommetige köhho ümber üht laia willast wööd. 7) Kui tunda, et ihho soe ja higgis; siis peab ni paljo kui woimalik, selle eest hoidma, et ta mitte äkkiste ärra ei jahto. 8) Wihtleminne ei olle kahjulinne, agga selle eest tulleb hoida, et need, kes wihhelnud, ennast mitte saunas külma meega ei lopputa, egga kohhe tule kätte ei lähhä; maid kes saunast  tulleb, peab issiärranis rindo ja jalgo hästi kinni katma ja peale mihtlemist ühtegi külma jomaaega joma. 9) Tulleb hoolt kanda, et ihho ka parrajas  sojas seisab ja selle tarbeks wahhete wah- 202