perkuse ja loggisewa purattastega kirriko ei sõida, sepärrast ka mitte ennam «oige Eestlane" ei olle, nago purattamees? Wimaks on Teie arro järrele se üksi weel «õige Eestlane," kes pealaest jallatallani  rappune, suitso onnis läkkatab ja mailma suremaks  ei pea, kui omma pea ümber näeb. lummal  hoidko Eestlasi ni ..õigeks Eestlasiks" jäwad, sedda on nemmad kaua küllalt olnud! Mis Teie peale selle weel omma piiblisalmidega söddite, nago uus kirjawiis puh ha kirja rahwa eest kinnikattaks :c., ärge pange pahhaks, se on ni halp ja lapsik, et selle peale middagi ei maksa kosta, olgo siis ka piiblisalmidega  (Luk. 23, 34.), ehk kül puh ha kirja salmid  Teie ja meie poolt parrema asja peale peaksid prugitud sama. Jummalal ei olle tõeste Teie egga teiste abbi tarwis. Sellega seisate Teie Wõrtsjärwe  äres ja walwate, et kegi wet ei raiska, muido ei ja kalladel ennam ojuda egga mu lomadel jua. IV. Ses tükkis törrelete jälle wahhel «Eesti Postimehhega", ja pärrite selletust, kuida uus kirjawiis  waimoharimiue peab ollema? Mis temma isse selle peale kostab ehk mitte ei kosta, sedda ma ei tea; agga mul on kahjo tunnistada, et siin jälle üht habbenega last kulen räkiwad. Minna ei olle ial luggenud, kus ..Postimees" õlleks ütte  luud : wata, M. M., uus kirjawiis on üksi waimoharrimiue!  Postimees käib jo issegi alles wanna harjund radda; agga nago kõik öppetus, mis läbbi inttimesse mee! kohhema tee peale saab, waimoharrimine  on, nõnda ka se, kui ta kirjutab nago ta loeb ja rägib, mis wanna kirjawisiga teadko M. M. ja mitmed muud sedda, ehk teadko mittte ial ep olle olnud egga sagi ollema. Eddasi arwate Teie ue kirjamist ka selle parrast mitte kölbawad, et järreltullew  rahwas temma jures weel parrandamist wöiks leida :c., sest «mis üks tark wäljamötleb, sedda temma st targem laidab ärra," ütlete Teie. Parreni  ei õlleks Teie mitte wöinud isseennesele russikaga  silma lüa, kui siin ollete teinud. Et parraudud  asjadele weel parrandust wöib tarwis olla, kas sell ep ärra st ei peage parrandatama? Et üks ennam  rahha tenib kui teine, kas sellepärrast ei peage rahha tenitama? Et küllakoolmeistrid prohwesorid ei olle, kas sellepärrast ei peage küllakoolmeistrid ollema? Et köit tallolapsed kolis mitte kirrik'sandaks ja köstriks ei õppi, kas sellepärrast ei peage öppitama? Et ..kõik innimeste tö polik ja puduline on," ütlete Teie, kas sepärrast ei tohhi kegi ennam eddasi sõuda. ... ja nõnda weel tahhat muud tähhendust.  Armas .... meister M. M., mis pahha tund on Teid sundinud, ni awwalikkult omma pudust  tunnistama? Seeb se on, kui mönned näppud mõnnikord ni kihhelewad, et sulge ei wõi rahhul piddada! Kui teisi lüa tahtsite, kuida wöisite tahta, et isse paitud piddite sama? Terraw kirwes leiab kiwwi. V. Manna kirjawisiga arwate targaks kül sa- wad, kui agga ennam öppetust õlleks. Teie olla arro sanud taewast, maast, innimesse lomissest, pattolangemissest, wifikast, geograhwiist zc. :c. zc. Ikka jälle sesamma manna assi: Teie ollete siamale lombaka hobbusega kõik ommad asjad ärratallitanud ja näinud, et sellega läbbi saite, ollete ka temma kukkil ratsa sõites jubba nõnda ärraharjunud ta lonkamist järrele nikkutama, et Teil terwe nelja jallaga loom, mis lodud wisi käib, nüüd üsna wöeras ja wöereti assi näitab ollewad, sepärrast tete kissa ja hüate awwalikkus seitungis: wanna ratsawäggi, waatge ette, lonkamine on parrem kui lodud wiis! Kas õige ehk köwwer, sest Teie ei tea. Peaks Postimees" ial julgema lodud wisil tulla, siis ühwardate temmale ommal pool uksed lukku panna ja tedda õue külmetama jätta. Tännago  ta Teid isse selle eest ja teadko, mis ta rahhul  tarwis lähhäb; mul põlle sellega asja. VI. Siin rägite targast meestest, kes lummalat  mitte ei ussu ja tullewasest ellust middagi ei pea :c., ja et neid tarkade seas ennam olla, kui rnmmalate seas zc. Mo weider M. M./ eks olle kui tahhaksete Teie üttelda: sest on parrem rummalaks jäda, kui targaks sada! Sage ommeti nattukegi arro, et nimmetud pahhad asjad mitte tarkussest ei tulle. Neil on omma isseärranis hallik, kust se pahha wessi wäljakeeb, kellest meie möllemad ka mitte puhtad ei olle. Mis on agga uus ehk wanna kirja wiis seal jures kahjuks ehk kassuks, laugmisseks ehk üllestöuswisfekS? Lähhäb mönui tarku sse pärrast hukka, ehk saab teine rnmmalusse pärrast önsaks? Loja ja Önnisteggia  jääb ommeti sekssammaks, kas ma lonkades Jummal ja Jesus ehk lodud wisil Jumal ja Jeesus ütlen; agga ma tahhan ommeti parrem lodud wisil räkida, kui mõistan; kui mitte, noh, siis pean su ja käin onuna wanna teed eddasi, mis mind jo ei keleta, agga ei hakka mitte sedda laitma, kellest ma weel middagi ei tea. Just seddasamma, mo armas M. M., olleksite ka Teie piddand teggema,  ja olleksite sellepärrast ikka ue kirjamist wastaseks  ja waenlaseks wöinnd jäda, nago praego ollete ja suur hulk teisi; agga mailm ei õlleks mitte teadnud, et mönni meie kool meistrid est, kellest jo terrasemat tähhelpannemist lodame, nõnda alles wäggise jögge mäe otsa jooksma sunnib. ..Teine kord lubbate „rohkem" ja ..selgem" anda; agga piddage sönna, kui su kinni ei anna seista. Sedda es siin est korda ollete kül ilmasjata ennast waewanud. Ärge unnustage agga mitte ärra: kuida kegi metsa hüab, nõnda kostab mets wasto. W. U.....hn." Ommalt maalt. Tartust. on eilse päwaga möda läinud ja iggamees teab isse parrem, kas 122