snattuke enne Bismarki) ja aastat sedda ammetit piddanud. Kui eht wannameelne mees, on ta allati primeleliste wastane olnud, selle eest agga parlamentis ui mõnda happo sõnna kuulda sanud, mis eest temma ka igga piddi parlamendiliikmete  kõnne õigust pudis wühhendada, ja se tülli on wimaks tedda ärrawässitanud ning temma omma ammetit kautanud. Kas agga uus minister vr. Leonhardi, wannameelne mees), kui uus luud, puhta toa Pühhib, ehk sedda üksi eest otsast teeb, sedda ei tea weel kegi etteüttelda; mis mitmed lodawad, ei lähhä jo iggakord mitte tõeks. Ütleültse arwatakse agga, et Preisi kohtoasjad temma käe al sada parranema.  Preisi riik on kaswanud, siis arwab ka kunningas, et aastane sissetullemine peaks kaswama,  ja on sepärrast parlamendi poolt miljon rahha  jure pärrinud. Mis kohhus on, ei sa parlament  temmale ka mitte keelma. Italia ja Roma asjade tallitussed on nüüd kõige kibbedamad. Napoleonil on sellega paljo tööd, et söma isso ja unne silmist ärraaeab.  Mis Peab wannast paawstist sama? Konwerenzile ei tahha surem hulk tulla. Ja kui nad tulleksid, mis se aitaks, 3 suurtriki (Wenne, Preisi, Inglisse) ei tahha paawsti toli toeks heita, sest põlle jo mingit kasso. Teised watawad kõik iggaüks läbbi- omma Prilli selle asja peale ning ei tahha mitte selle prilli läbbi wadata, mis Prantsus neile pakkub. Italia parlamentis hüab surem hulk: „Roma lin peab meile sama, muido meie rahhule ei jä!" Prantsusse parlamentis kissendab surem  hulk wasto: „Roma linna teie kätte ei sa, sedda meie Prantsussed ei lubba, paawst peab putumatta jama!" Te seal nüüd leppitust ja rahho. Paawsti ilmlik iste peab putumatta ja Italia ühhendus lõhkumatta jäma kuida Napoleon  sedda tahhab malmis sada, ei mõista meie. Italia ja Room peawad ärraleppitud sama, agga paawst tahhab enne omma kaddund maid ja Wiktor Emanuel Roma linna kätte sada, siis leppiwad. Enne leppiwad tulli ja messi kokko, kui paawst ja Italia kunningriik. Mis wöiks seal konwerenz tehha, kui ka tänna pääw kokkotulleks? Qlgo warra ehk hilja, teine peab langema, muido selle tüllil otsa ei tulle. Prantsusse omma parlamentis laulab su- rem hulk ikka nende nodide järrel, mis Napoleon  ettekirj ulanud. Neil on kõik hea, maksko mis maksab ja sago mis saab. Wähhem hulk agga, kel selgem naggemine ja kelle silmis õigus ja Prius weel middagi maksab, tõstwad waljuste omma healt kõige üllekohto ja kurjusse wasto, mis ta Prantsusse rahha ja werrega Italiamaal ja iggal pool teeb. Kui teised auahned nende nõu kül ei wõtta, siis peawad ommeti mõnni su täis tõt kuulma.  Paawstil ei ütle need primelelissed mehhed mingissuggust ilmlikko wallitsust tarwis otlewad, ehk se tarwitus olla ussonõdrusse tunnistus. Mis Peetrusse järgmine se olla, kes ilmlikko karkude warral ütlewel seista? Olla Paawst, nago ta üttelda, Kustusse assemik, siis olla jo häbbi assi, kui Prantsusse pajonettide wahhel piddada istuma. Kui kaua odata nemmad mailma ni rummalaks  jäwad, et sähhärdust silma wirastust mõnneks asjaks panneb? Agga Bonaparti fuggu ja sõbrad teada kül, et nende wallitsusse allus priusse walgust ei salli, sepärrast Püda nemmad Noma linnas üht mulla unnikut kaitseda, mis läbbi surema hulga rummalusse warral nad isse julged wõiksid olla ui kaua kui lähhäb. Pühha assi, nago lummal, temma sõnna, tõssine usk, lotus zc., olla ning jada ikka pühhaks,  neil ei olla Prantsusse püssi egga moeka tarwis; agga mis nisugguste kadduwa asjade läbbi piddada seisma, se ei olla jo mitte pühha. -- Et sähhärdusi sõnno kuuldes paawsti sõbrade  meel hea ei olle, on muidogi teada. Inglismaast rägitakse nago immeasja, neil olla ka lund saddanud. Inglisse ja Preisi wallitsus olla Italiale nõu annud, tutwa Septembri-lepp  ingule taggasi pöörda ja manna wisi weel odata. Lissa. Tartus pühhitseti l. Adwenti ehk Krtst. tullem. pübha! Mas ewangeli kirrikus Lutterusse kogg. abbikassa pühha. Kui ommeti meie koggodusfed  ses tullusas asjas teeksid nago messtlased: tooks nattuke, agga tooks köik. .-Wannemuine seltsis" könneles ksnä. Hurt selle ülle, mis ja kuida manna aegse katoliko missionäride läbbi ristiusk Eüropa madesse ning ka meie male on tulnud. Kirjawastussed. Sel väddalol on meile 5 kirja tulnud (257—W!) kellest  3 prugitud said ja 2 otama jäid. 390