EeStilapse ntt) On parrako kaswamatta wmmemate päM räst kül wägga waene ja pudulinne. Palwelau-j päwa õhto, kui Kukrusse mõisa karjatoa jureZZ üks pois lõõtsapilli kääksutaS, koggus hulk rah-- wast semm kokko. Se polnnd mitte pillimängimisse  õhto, ehk kül mõnnel jubba jallad keplemahakkasid.  Agga kui hired pulma tul-? leb mõnm kard kass sajawannaks. Nenda ka seal. MZtsa politsti juhtus peale, poisi püksid löih z!^ KüSsiune: Mis assi so käeS on? LZõtsapil. Küss. : . Mis sa teed sellega? u : Kostm,: Ma mängin nattuke. < : AeS käskis sind mängida? iKostm.: Ei kegi; ma mängin isse. , KüSsim<: KaS tead, mis Pääw tänna on? -Kostun: Tänna on teisipääw. Küssim.: Ja mis õhto on tänna? Koftm.: Palwelaupäwa õhto. Küssim.: Loe mulle kolmas käsk ette! Kostun: Ma ei mõista, (!) Küssim.)' Kui wanna sa ollcd? ' Kostm.: Sain suggise Z 5 aastat. (!!) 'Küssim.: Kas kolis õlled käinud? ' Kostun: Ei olle. Küssim. : Kuida koolmeister sellega leppib? Kostm.: Mis temma wöib parrata, kui ei lähhä. Küssim.: Eks wöölmünder Põlle aeanud? Kostm.: On kül aeanud; agga emma ütleb: „mis sest kolikäimissest ja luggemissest  saab, egga se kellegi-, kõhto ei täida, egga riet selga anna. Küssim.: Kas lõõtsapil so kõhto täidab ja ihho Nenda läks küssiminne ja kostminne weel eddasi, künni pois ja pi! mõisa monamehhega  koolmeistri jnre sadeti ja kirri kasa anti. Kui küllasse said, kargas Pois ärra ja sadik MS pilliga üksi kolimaeasse. Waewalt olli koolmeister mõisa kirja ärralnggennd, seal tulli poisi emma tuppa. Nago kanna kagutas temina ja aeas poeä lõotsapilli peale, mis temma rahha 40 kopp. maksta. Tubba olli innimessi täis, kes luggemisse tunnile kokkotnlnnd ja nüüd se kagutaja nende seas> se olli nisamma rummal kui mntto. Kui koolmeister temmale ramatut luggeda pakkus, kostis naene: Mis ma sellega teen? anna mo pil kätte!" Päaw Parrast palwepawa tullid kiil kohto" mees ja kirriko möörmündrid asja üllekukama ja nacne piddi õppetaja ette widud sama; agga et' wöörmündri suggnlaue olli , ei tulnud sest ka suremat wcilja. Selsammal PÜwal andis koolmeister  Poisile ABD-ramato ja ta lubbäs luggema  õppida. Teisel esmaspäwal, kui pois koli todi, olli ramat ävra emma kiskund koddo lõhki ja wiskanud ahjo ja rakinud seal jures weel sõnno, mis ei sünni jarrele rakida. Kuhho sünniks nisuggune emma panna? Pötlo peale hirmutuSsekS, siis ei Lulleks karro kaera. lummal kaswatago isse mõnda Eestitast, nende wannemad ei mõista sedda mitte tehha!' SaremaM. tallorahwa seadus.j Keisri Herra kässo peale piddid Sarema mõisnikud omnia tallorahwale seadusse ramatut kokkopannema, niis siis ka sündis jal 1863 kindral-kubberneri labbi ministri herra kätte sadeti, kussa sedda mudeti ja parrandati, parrast weel kommissionidest labbiwadati ning wimaks 19. Webruaril Keisri Herra palest kolme aasta peale kinnitad!, et nähha saaks, knida uus seadus iggapäise etto Larwis kõlbab, ja mis eh? kolme aasta parrast weel sünniks parraudada. Ülleültse peab sesinnane Sarema uus seadus meie Lihwlandi tallorahwa seadusse Põhja peal kokkopandud ollema. Wtkawimaalt. sLojuste surm.j Kuida Wilna seitung kulutab, olla seal pool miunewase wcssise sui ja sandi Põhho parrast lojuste surm karriellajate ja lammaste seas lahti. II). Webruaril oluud jubba kahhe maksuna sees> 3270 weist ja 6466 lammast aea tahha läinud. Nendasamma olla Waldai makonnaS Sidena  katk innimeste seaS jälle likumas ja 5. Wedr. wiis iuuimest selle haigusse sisse mahhaheituud  ja kaks warsi ärrasurnud. PokamaaK. ja Lätti soldatide hingeroa pudus „lnnimeune ei ella mitte ükspäinis leiwast zc.," se on ammoiuttaw  assi, temma hiugtahhab ka röga, agga ei leppi sellega, mis põllust kaswab Polamaal on Pajo meie Baltima mehhi Mäetenistusses, 95