murre kaswama, et kes enne teiste pahhast kombest ja kahjust ellasid, peawad eddespiddi muul wisil katsuma läbbi sada. Sewastop õlist. Seal kaugel ja wiimse söa läbbi kuulsas paikas peab nüüd linna parrandamisse  ja ehhitamisse tö holega kässil ollema.  Ulitsad ja platsid peawad söaprüggist ja murrust puhhastud ollema, agga endise linna  illo wasto wägga kolleto wälja näitama. Lin saab nüüd üsna ue plani järrele jälle üllesse  ehhitud ning eddespiddi temmal 45 suremat,  17 pöikulitsat ja 12 turro- ja muud platsi ollema. Pärrast söa ei olle Sewastopolis  mitte ennam, kui 10,317 innimest ellamas,  ja halledussega nimmetawad seale rahwas  sedda, sest enne södda ellasid seal 40,000 innimest. Maiasid, mis weel parranda sündisid,  on 56, usi ehhitud 178, se on ülleültse 234 maia. Enne kui Prantsussed, Inglased, Türklased, Sardlased sealt ärraläksid, on nad keik ommad korterihoned sealt rahwale oddawa  hinna eest ärramünud, mis läbbi nüüd palgid ja lauad hölpsa hinna eest sada on. Anname agga nattuke aega, kui ommal aial seisab uus Sewastopol jälle wanna assemel ja illusam, kui wanna olli. Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Arndt. Keige mu asjade  tallitamisse seas ei unnusta Sakslased omma kuulsaid mehhi mitte auustamatta, ja se on kidowaart assi. Kui üks mees omma issamaad ja rahwast nenda armastab, et omma  ihho ja hinge jöudo nende kassuks kullutab,  siis ei olle se mitte selle rahwa häbbiks, kui temma sedda ka arratunneb ja selle eest tännolik on, kui ka mitte enne kui parrast nende surma. No Sakslased on önneks jubba paljo parreminne öppetud ja harritud innimessed,  kui mönned muud, separrast on ka nende seas sesuggust auustnst ja ülleültse mällestust  saggedaste leida. Teame jo kui, mis kissa Schilleriga hiljuti olli. Nüüd surri neil selle aasta hakkatusses teine nisuggune kulus issama armastaja laulik ärra, nimmega Ernst Mori ts Arndt. Se otti mehhike, just ihho ja hingega sulla Sakslane, lu nende luust ja lihha nende lihhast. Temma otti täieste 91 aastat nende seas ellanud ja omma issamaad ja rahwast ennam kui peigmees pruti armastanud.  Jöulo aego pühhitses ta 91. ja wimast  sündimissepäwa, ja iggast Saksama nurgast  jooksid önnesowimisse kirjad ja auukingitussed  Bonni linna kokko, kus Arndt ellas. Sesinnane lin seisab Preisima al pahhem pool Reini-jöe kalda peal, kussa temma omma wiimsed 40 aastat weel ellas ja prohwessori ammetit piddas. Sündimisse polest olli ta Rügeni saarlane, mis pöhja pool Preisima serwas Balti-merres seisab. Lapsest sadik künni surma tunnini on temma südda omma issama wasto pöllenud. Temma laulud põlle kül ni süggawad ja penikest tehtud, kui Schilleril, agga selle eest jälle tais tullipallawat issamaarmastust,  mis ni mitme tuhhande Sakslase süddamed on pöllema suutnud, issearranis sel kurja! aial, kui manna Napoleon I. Saksamaad  sötkus, et nad hulgani, kui üks mees, püssid ja möegad kätte wötsid ja Prantsussele  aitasid teed koio pole juhhatada. Keik Sakslased tunnistawad nüüd sure heälega, et Arndti issama - laulud seal jures räkimatta paljo on aitnud, ja se on wist töeste tössi. Kes neid loeb ehk laulab, se wöib kül tunda, kui tal kiwwi rindus ei olle, et nisuggused laulud nore Sakslastele nago tullisid süssa pöue puistasid. Temma on ka mitto waimolikko  laulo teinud ja ma pean tunnistama: hea õlleks, kui keik saksakele laulud, mis mitme  kirriko laulo-ramato sees seal maal on seisnud ja weel seiswad, nende sarnatsed olleksid.  Arndt olli pärris eht ja liht Sakslane,  kes Jummalat kartis, kunningast auustas  ja wendi armastas ning sepärrast enne surma isse armastud ja auustud sai sa nüüd parrast surma keikist tännoga mallestud saab. Praego korjatakse iggal pool Saksamaal temma mällestusse-samba tarwis rahha kokko, mis Bonni linna peab seisma seätama ja kunningad ni hästi, kui kattetöga toitjad, pistwad  käed tasko ja andwad iggaüks omma 141