ga kes sisse laskis? Kaua piddi mees enne ümber toa käima ja ust lõhkuma, enne kui wimaks  lahti tehti. Esmalt olli seest wasto tõstetud:  „siin põlle keddagit sees", ja nüüd leidis mees tubba rahwast püsti tais ollewad. Agga  nüüd otte sallaassi keik awwalik! Sepärrast  sai kõrtsmik wihhaseks ja hakkas meleto loom omma naest peksma, et inneto olli nähhck.  Ja sesamma üllekätte läinud naesepeksja kõrtsimees uSsu ehk mitte on enne koolmeister olnud! Õlled sa hullematjubba  kuulnud? Postim,: Zah ollen. Hul on kül, kui koolmeistrist joobnud kõrtsimees saab; agga  kas tead ehk Mihkel, kust se tulleb? Eks sest, et pühha inglidest on kord öelad kurratid  sanud, ja sealt kaswab keik nisuggune umbrohhi.  Sepärrast on meil ni wägga tarwis palluda: „se eest hoia mind armas taewane Zssa!" Küllam.: Sul on öigus, Postimees, agga  pahha teeb sähhärdune hulkuja rummalate seas küllalt. Ta olli enne ka sealt jubba läbbi  käinud. Minnewa aasta olli narrilane seal ühhe waese tüdruko mele ärrasegganud, mis eest ta ennese sabba kohto rowi al peaks sassitud sama. Ta üttelnud tüdrukule: „Jah, wata, et sa jubba 3 aastat ühhe perremehhe ees tenid, se põlle mitte hea; sellepärrast sa palja peaga käid ning mehhele ei sa." No missuggune tüdruk ep õlleks sedda kuuldes mitte ärrakohkunud? Ni pea kui wöis, leikas tüdruk sest leiwast ennast lahti ja läks teise perremehhe ette, et tüttarlapse keige surem loius  peaks täide sama. Agga pettus on pettus  ja tüdruk alles tüdruk praego. Mis ta nüüd sest leiwawahhetamissest sai? Ei middagit  muud, kui rahwa naero pahhaks. palgaks. Töeste, Postimees, mitmed asjad seal külges on kaunis raiskus ja mul on halle meel sest waesest rahwast. Nad isse suplewad wina ja ebbausso sees ning ei tunne omma hädda, agga hädda on sedda surem. Nisuggused  pahhad asjad on nago tinna Eestirahwa jalgus, et nemmad parrema tundmisse tee peal ruttem eddasi ei sa. Postini.: Ja sest on mul tulline kahjo! Oh et Jummal meie waese rahwale m öis tust annaks keik tühja jalge alla tallata ja omma kohtomeeste wallitsemisse ja mu tallitusse jures, kus mehhi wallitsewad, kes nende assemel ja nimmel peawad tallitama, et nad seal mitte sokko kärneriks ei panneks! Küllam.: Mul õlleks sutte weel könneleda küllalt, agga teme se kord jälle löppetust; egga  meie jut wöi muud rumi ärrawötta. Head teed, Postimees! Oh, et so te ennam külla talledesse lähhäkö! Sönnumed ommalt maalt. Ikiast. Gasi- ja mee-torrud. Sures linnas ikka suremad asjad. Rigas on raudteed,  aurolaewad, telegrahwid tc. agga sest põlle neil weel kül, waid tahtwad ka Gasija  weetorrud jooksma panna. Mis asjad need on? Pea, ma rägin. Gasi-torrud on nisuggused, mis läbdi Gasi (lambi piritust) ühhest maiast, kus sedda tehhakse, keige linna ulitsatel ni hästi ulitsa - latride kui maiade sisse wöib sata. Rigas on endise walli assemele  uus Gasiwabrik ehhitud ja sealt hakkawad  ued torrud peale ning käiwad alt ma iggas ulitsas eddasi, et latrepuhhastajatel ja koddanikudel muud tarwis ep olle, kui tuld lambi külge panna: Gaas-piritus tulleb alt ma issegi lambi sisse. Tullewa süggise, kui kui pimmedad ööd jälle tullewalgust tarwitawad,  peab keik malmis ollema.  Weetorrudega  on sesamma luggu. Rigas põlle eddespiddi  kellegi innimessel tarwis kaewule ehk weeaugule Minna, ei ka amiga tua lasta, waid puhhas wessi tulleb ma alluse raud torrude läbbi isse koio kätte, et muud waewa ei olle, kui' kana haan lahti ja panne ämber alla. Sured torrud kaiwad ulitsal alt ma eddasi ja neist pissumad maiade sisse. Agga se maksab  wist paljo rahha? No maksko peale, egga Rigas rahha pudust ei olle. Narwast tullewad sure M wabriko seisosönnumed.  Ma kohkusin üsna ärra, kui „Tallinna seitungis" sedda et Nar- 131