Eesti Postimees ehk Näddalaleht 7. 1867. Tartus, 15. Webruaril. ma- ja linnarahvale, cis.^ Neljas aasta. Register: Llwima radwa'-?o!ld. Ommalt maalt. Tartust: Kui kaugel on raudtede lotuS. Wannemuine MS. -- Riast: Tallorahwa rentkassa. Perno makonnait. Tallinnast: Uus Jsni-kirrik. Peterburgist: Ministri seitungis -Nord. Post." Wöeralt mäelt: Ringwataminne. Kaübasõnnumed. JntreSsipabberid. -- KirjawastuSsed. -- Äeadaandmissed ja kulutamissed. Liwima rahwa-kolid. olleme Baltima uest koggokona seadussest mõnda korda kõnnelnud, et kõnnelgem wahhel ka jälle meie kolidest, kust suremast ossast meie rahwa intelligenz peab tullenia, ilma kelleta Kigeparremad seadussed, prius, pärrismaad, täied köhhud ja kukrud ka suremat ei awwita. Peab nüüd ka meie uus koggokonna seadus meile õiget kasso saatma, siis on awwalik, et se mitte kaswatamatta  ja õppetamatta wanna laste, waid täicealisse,  harritud intelligmti rahwa käes peab ollema. Mis teeb rummal laps koigepanema töriistaga? Ikka mnam kahjo kui kasso. Pikkad habbemed ja aastad ei olle weel intelligenz cgga tarkus. Tõssi on, tühhi kõht karjub leiwa järrele;  agga nisamma tõssi on ka, et tark pea kõhto tühjaks ei jätta. Rahwa ello ühhelt poolt kergitada, et lihha lude peale saaks, ja nende mõistust teine poolt ärratada, et silmad selgem nääks, need asjad peawad Mati kässi käes käima. Õppetud rahwas õiendab ommad 'asjad hästi, agga õppetamatta kongerdab ja tuigub iggal pool. Missugguse moedopuga peame nüüd omma rahwa mielligenzi mõetma? lubba liggi poob sadda aastat ei olle rahwakolid just mitte ennam tundmatta egga keeldud asjad, ja tänno lummalale.  wiimse 35 aasta sees on assi kidowäärt cddasi läinud; agga ennam kui 500 aastane kõnts ja rooste ei olle 50 aastaga wcel mitte kaddund. Senni kui meie kolid ikka alles teiste armo ehk kässo läbbi ilma sümnwad, senni ei olle nad mitte mis peaksid ollema, egga te mis peaksid teggema. - Hareimatta rahwas peab koli koormaks,  harrilud rahwas rõmuks ja ehteks. Harrimatta rahwast sunnitakse koli piddama, harritud rahw ei ota kellegi käsko, waid teeb iSse rõmoga, kui tarwilist, tullusat asja, ja nõnda peab se ollema. Oh, et meie rahwas ikka parreni  hakkaks arro sama, et tarkus ennam kalub kui rahha! Sm raske rahhakukkur rummala kaela, wata, mis kasso tal sest on; agga lasse tark ilma rahhata rahwa sekka, wata, kas ta omma jaggo rahha ei leia.