Perno Postimees ehk Näddalileht "U/A FULU ILV7 Üksteiftkumnes kesknäddal 31. aasta. Ses lekhes seisab. Sõbra kirri. Ommalt maalt: Pernust: Wastastikko maeade hoidmisse selts. Testamalt: Räime saak. Riast: Wargussest. Jmmelik surm, Rahwa paljus. Udest wallawannemadest. Kuramaalt: Mõisa ja walla wahhelinne olleminne. Waljud ilmad. Tallinnast: Ued kolid. Ostrogist: Hirmus torm ja rahhe saddu. Wöeralt maalt: Preisimaalt: Preisi kunninga ja meie Keisre terretaminne. Prantsussemaalt: Meie Keiser Parisis. Danimaalt: Kreka kunninga pulmadest. Dani kunninga höbbe pulmad. —' Inglismaalt: Kristlaste ellu luggust Türgimaal. Uemad sönnumed. Pernomaalt: Wiis innimest uppunud. Parisist: Meie Keisre Herra peale lastud. Sõbra kirri. Eesti Postimees küssib ommas 18 numris:  „Kui raudmaanteed sowime, kas woime isfe ka seal middagi awwitada?  Kes surveks sest ärra ehk jääks waeseks,  meie rägime siin perremeestega kui temma aastas omma süüase paar näddalat, olgo jalla ehk hobbusega, issama heaks ilma hinnata wälja sadab?" Selle peale pallutakse ..Perno Postimeestommas  lehhes alseisawat wastust mahhutada. Et raudtee kassu toob, sellest woime kül arru sada. Ägga kui küssime: kellele toob ta kassu, kas möisnikuile, pärristallonikuile ehk rentnikuile, se on wöera ma - kündjatele? siis peame ütlema, et rentnikuile ei tulle mingisuggust  kasso, waid agga kahjo, mitte selleparrast,  e t raudteed tehhakse, waiv sest aeast, mil ta tehhakse. Mikspärrast? Wat miksparrast:  Rentnik kes praego 7 ehk 8 rubla taalri pealt renti maksab, aitab aastas paar näddalat raudteed ehhitada, raudtee saab wi- maks aasta kolme nelja järrel walmis, agga raudtega lähhäb keik kaupleminne ja wiljamüük eüawamaks ja kiremaks, wilja hind tõuseb ja möisnikkud sawad ühtlasse ka tallopoegade käest weel kõrgemat renti ja isseärranis raudtee  labbise ma eest paljo suremat müigihinda nõudma, kui praego. Sest on siis nähha, et rentnikkud, kui ilma palgata raudteed aitawad  ehhitada, sellega möisnikuile suurt kasso ja ennestele kahjo tewad. Kui Eestlastelt ilma palgata abbi sowitakse, siis tehko sedda woimalikkuks, et weel enne raudtee ehhitamist keik perremehhed pärrisma piddajaiks sawad, muido aeawad rentnikkud omma abbitöga agga ma-hinda kõrgemaks ja peawad parrast weel omma waewa eest rahha maksma. Meie tahhaksime heamelega teada, kui sureks  ..Eesti Postimees" nende Eesti perremeeste  hulka arwab, kes omma sullase aastas  pariks näddalaks woiwad töle sata? Eestlassi  loetakse üllepea 500 tuhhat hinge. Ütleme,  et nende seas olleksid Leigest 30 tuhhat  perremeest, kes ühhe sullase 14 päwaks