weel waea, malmis ja wägga hästi sisse seatud,  meie kätte langenud. Nunmetud piddalis  ollid 104 arsti ja haigete üllespassiat. Sel silma pilgul, kui meie sedda wastowötsime,  ollid seal 115 haiget sees. Selle piddali  üllema ütlemisse järrele on söa hakkatussest  siit sadik 8000 hawatud ja muud haiget sealt piddalist läbbi käinud. Sonderburgist kirjutakse: Aega möda tullewad waesed linna koddanikkud jälle taggasi.  Tännini on taggasi tullejad agga need keige tarwilissemad asjad taggasi tonud, mis neil just hädda pärrast tarwis ollid, et omma maeades woiwad ellada ja nad mitte ennam lausa soldatite tallata põlleks. Jubba nähhikse  ka monned kaunis kennaste ehhitud nored  naesterahwas möda ulitsaid käiwad ja igga pääw ikka ennam ja ennam akna luka lahti tehtawad. Keige surem hädda on ello üllespiddamisse polest seal; kui kellegi! leib, lihha ja leem louneks käes on, woib römus olla, sest seal on keigist wägga suur pudus. Kartuhwlid põlle kellegi hinna eest sada, ka leiba on wägga pissut; kui soldatitel mitte ommast käest middagit põlle ette wötta, siis kannatago tühja köhto. Uus sild olla ka tänna  walmis sanud, ja nüüd wetakse neid sura tükka, mis nad Daanlaste käest ärrawötnud, holega ülle wäina. Koldingist. sSleswigi meeste hädda Dani Sleswigi meestest on paljo Dani tenistusses ja seitungid rägiwad kui immet, kuidas neid seal peab üllespetama. Nende tenistus on jubba paljo raskem kui teistel, sest neid prugitakse nende keige raskemate  tõde ja keige pallawama tulle ees. Jubba  se on neil liig raske, omma lihhase wendade  wasto möeka kätte wötta ja nende wasto kesk omma waenlassi söddida ja iggas asjas on Daanlassed hirmus waljud nende wasto, mis nad koggoniste ei suda kannatada. Pridritsia  lahhingis on nad kül hirmus waewatud  sanud, mis agga ammugi selle wasto middagit  põlle arwata mis nad Wühne sare peal on piddanud kannatama, kus 500 meest ühhe Dani pealiko alla pandud ja siis on nemmad kui wangirood keige raskema tõde jures prugitud.  Üksteistkümmend on neist salla mahto sanud arrapöggeneda ja rägiwad kui immel, mis nendega keik tehtud ja kui hirmus neid pinatud. Nende monast ja palgast on aeg aealt nattuke hawalt mahha woetud, künni wimaks koppikatki palga rahha ennam põlle antud. Ükski orja põlli põlle raskem kui neil, kes peaks sel kombel nende allam tahtma  olla ja nende sönna kuulda? Sepärrast palluwad keik Sleswig-Holsteine rahwas, küned  wasto taewast, Dani raud keppi alt neid lahti peasta. Mis ka Jummal andko. sWee Austria keiser on, ni pea kui kuulda olli sanud, et Siebenbürgeris ni hirmus suur wee hädda olnud, üht omma adjutanti senna lakki tanud, et need waesed awwitud  saaksid. Wessi on seal keik sillad, keik maanteed ja muud käidawad kohhad nenda ärra  lõhkunud, et kegi ennam eddasi ei sa, iggaüks  seisko seal, kuhhu ta seisma janud. Sured  kauba worid, mis Donau male piddand minnema, jänud te peale seisma ja ei sa nüüd eddasi egga taggasi. Kimpina ja Bretsa wahhel  peawad 166 koormad' willo seisma, mis ka kuhhugi enne ei pease, kui teed ja sillad jälle sawad ärraparrandud, mis agga enne ku aega ei arwata walmis sawad. Eest otsa on agga ni paljo tehtud, et jalla innimessed woiwad  labbi sada. Praowa jõe peal on üksi ennam kui 46 innimest surma sanud. Assi on wägga halle ja õnnetus liig suur. Issand  parrandago isse sedda hawa jälle pea! Prantf usfemaalt. sPrantsusse rahwa  Parisi seitung naerab selle ülle, et Dani kunningas ennesele saksa ühhendud rigi wallitsuste wasto wägga lahke näo tehha ja tahta neid sega melitada, et tedda ka enneste  sekka wastowöttaks. Keik Daanlassed Kopenhagenis olla ka ses nõus ja lootwad sel kombel kergeste ja üsna ilma kulluta rahho  samad. Ütlewad, et Dani kunninga norem  wend ka sepärrast Berlini ja Karlsbadi sõitnud, et seal teiste rigi üllematega nõu piddada;  lodawad ka köwwaste, et Sleswig-Hol- 230