WannÄ-Bsrm Mõisa pärris herra, omma kulls peale ehhitads lasknud/ ja mitte ükspäinis sedda maea ja seaplatsi senna jure andnud, maid ka keik, mis ühhes sesugguses maeaö tarwis, jure andnud. Esmalt on seal maeaö suur ja walge kohto-tubba, ees tubba , kus kohio rahwas wsiwad olla, üks kirjutaja kammer,  wahhsmehhs ello-tubba ja wangi tubba. Sedda on keik aulik mõisa herra armastussest  omma rahwa wasts teinud, mis eest ka rahwas tedda wägga süddamest tännawad. Selle chhitussega on mmmetud baroni herra mnesete üht mällestusse sammast senna üllespannud,  mis pölwest pölweni saab seisma. Jummal önnistago tedda, selle sure kingitusse  eest. TMtKNMst» sOnneto Seal on W. Aprillil reibi peal üks nutto wäärt õnnetus sündinud. Kaks noort meest on ühhe pissukesft padiga ülles merre peale purjutanud,  tuul Ma seal padi ümberlönud ja mõllemad  nored mehhed ülle pea ja kaela wette kukkunud; üks neist jõudnud ennast senni wee peal piddada, künni üks teine paat lemmale appi jõudnud, agga teine waonud kohhe, kui kiwwi põhja, ja st olnud sealatse Preobrashenski  kirriko preestri L.Smirnowi poeg. Tallinna rahwal on nende saddamas pikka tallist puhkamisse järrele ka kewwade rõõm katte tulnud, et nüüd kui seästd pallawa ilmaga,  kewwadisses römus, ühhest teisest läbbi stggawad. Laewad tullewad ja lähhäwad ja keik on römus, et tööd ja tenistust sel raskel aeal leidwad. Ütlewad ka leiwa hinnad sest sadik allanenud ollewad. Annaks nüüd Jummal, et st aasta põld õnnistaks ja nälja hädda lõppeks. Kuida kuulnud olleme, on postide ütlema  departemango polest köwwa käsk Tallinna  postiwallitsusse katte tulnud, selle ülle holega walwada, kes prugitud postmargidega ramatuid postkonturi towad, et nende seisust, nimme ja ellokohta järrel pärriwad ja neid politsei kohto üllesotsimisse ja karristusse holeks  andwad. Ramatud, mis prugitud markidega  postkonturi jures ollewa kasti sisse pannakse  ja sealt leitakse, ei sa mitte ärrasadetud.  Üks sesuggune pettus, prugitud post- markidega ramatmd sata/ on awwalikkult kronul  petta. - ' Peterburgist» Meie armolme Keisre Herra sowib, et iggaüks wäe-tenia soldat luggeda  ja kirjutada peab mõistma, ja on sepärrast  sedda nenda seädinud, et neid luggema ja kirjutama öppetakse, ja maksab Lgga mehhe pealt aastas 10 koppikat. Zösiärraliko öppetusse-kommandudes  olla Keisre Herta mehhe pealt weel 50 koppikat jure pannud. Wenne seitungid, agga issiarranis Peterburgi  seitungid könnelewad kaunis mopsis mokkadega praegussest aksisi moest ja seadussest,  ja tullewad wimaks keik senna kokko, et praego ollew aksi mõdus sedda põlle, mis temmast lota ja odata olli. Peterburgi „Wenne seitung", „Wjest" ja „Wenne kauba - seitung" könnelewad keik kolm sestsammast asjast pikkalt  ja laialt, agga iggaüks lähhäb omMa teed. »Kauba - seitung" arwab Preisi mõdu keige panemaks ja sowib, et meie jures õlle ja wina peale otse sesamma maks peaks pandama,  kuida se Preisimaal olla. Teiseks konneleb Peterburgi „Wenne seitung" üht pahha  asja, mis kül just meitesse ei putu, agga ommetige pahha kuulda on. Nimmetud seitung  lööb mõnnele sõrmega nattuke ninna peale ja ütleb, et nälja hädda tõeste iggal pool ni suur põlle olnuv, kui karra tehtud, ja et pettus ja peusse pistminne paljo awwitanud.  Sedda olla issiarranis Kiewi kubbermangust  leitud. Sesamma seitung tahhab kuulnud olla, et Põhja-öhto polisist kubermangudest  otse sesammasuggusest asjust peab könneldama. Sealatse saksa seitungis seisab kõigekõrgemalt  27. Aprillil antud käsk, kelle läbbi, kindral-andjutant, kindral - leitenant grahw Ernst von Stackelberg, ärrawallitsetud sadik ja wollitud minister Austria keisre jures,  ärrawallitsetud sadikuks ja wollitud ministriks  Prantsusse keisre jure nimmetud. Tännine sadik Parisis, baron Budberg, olla 26. Aprillil jubba Peterburgi jõudnud. Kronstadtist. Kuida pöllomees römustab, kui näeb wilja, mis mahhateinud, kennaöte üllestöuswad ja 150