mõnnes asjas järrele, siis tewad sedda üksi omma  jõu nodrusse pärrast. Mis agga Wesuwi  tüllemäest kuleme, on hirmus küll Tullife wirnajõggi wolab ööd ja päwa mäe suust wälja ja olli Neärilaupääw jubba 7—B sülda paks ja 50 —60 sülda lai. Nüüd wZime issegi arwata,  Mspõllodest, winamäggedest, rvhtaedadest zc. saab, mis selle tullise wirnajõe alla jäwad. Prantsussemaalt. Tännawo aasta kaebawad  Prantsussed kangema külma ülle, kui neil ial enne olnud, sest mõnnes paikas langeda gradiklaas  ni kui Dijoni ja Strasburgi linnas, 15 gradi peale ja kõik Prantsussema olla tännawo lund täis, mis nmido wägga wähhe ettetulleb. Kõige ennam kartwad nemmad selle kõwwa talwe läbbi omma wina ja õllipudel kahjo tullewad. Muido olli Pmntsussemaal paljo sest jutto, et tullewa suwwel Preisi ja Prantsusse wahhel piddi sõdda tullema, agga Neäripäwast sadik, kui keiser Napoleon ja kunningas Wilhelm teine teist kirja läbbi ni svbralikkult terretanud, hakkawad nüüd Prantsussed ka isse sest kõnnelema, et sõakartus  kül wist ilmasjata saab ollema. Teiseks kardeti sõdda, kni mitte Preisiga, siis ommeti JLaliaga tullewad; kni agga tõeks lähhäb, mis uel aastal kulutakse, siis ei Me ka sedda ennam karta. Sest Italia ei jõua sõdda halkata ja Prantsus ei julge ka ni paljo rõhhuda, et Italia  Leisi hakkaks appi hüüdma , ja sepärrast sada siis nõnda kui üllemal nimmetud, Septembreleppittg  nende wahhel uendud ja nõnda mudetud,  et mõllemad paawsti ja temma rigi surma wõiwad odata. Peale selle olla ka Garibaldi Kaprera sare pealt omma meestele kirja saatnud, kus sees ta lühhidelt nõnda ütleb: „Kanuatus  sadab woito; ma lodan, et kõik Italia issama sõbrad tullewa kewwade selle peale sawad mõtlema." Ka need sõnnad tähhendawad ennam  rahho kui rido. Inglismaalt. Se riik, kus kõige parrem rahwa oppetus ja kõige targem rahwas on, peab MeüLlse ka teistest ees ollema. Se kord on sedda Preisima. Et se ka sõas aitab, on 1866 jälle kõikide silma ees nähha olnud. Inglisma,  kui paljo kidowäärt asjo temma seadustes ka muido leitakse, käib rahwa oppetusse polest ka weel hea tük maad Preisist tagga. Inglismaal  leitakse ikka weel neist, kes abbiellusse heit- wad, tneeslerahwa seas läbbistikko 36 ja naesterahwa  seas 53 Prozenti nisuggusi, kes smma nimme weel mitte kirjutada ei mõista. Kui luggu alles nõnda, et põled issad ja emmad koggoni ilma harrimatta ja õppetamatta innimessed  on, siis ei wõi rahwa tarkussest ülleültse  weel mitte suurt kidelda. Kui nüüd ka Prantsussemaal luggu mitte parrem, waid enne pahhem on, ja Spania, Italia ning ka mõnne põhjapoolse maal weel koggoni pahha, siis ei olle se ikka mitte Inglaste kitusseks, kui Preislased ni kaugel neist ees on. Kuida nüüd muud rahwas selle polest on ehk ollematta, ei putu ni wägga meitesse. Agga sedda õlleks meil kül tarkus  teada, kuida luggu selle polest meie Eestirahwa  seas peaks ollema? Wägga Lullus õlleks, kui kõik, kedda Pari laulatakse, ka meie jures enne saaksid kirjutamisse polest ärrakatsutud. Ma kardan, et sealt mitte suurt kitust ei tulleks, waid nende hulk, kes enda nimme mitte kirjutada ei mõista, weel rohke küllalt saaks ollema. Some häddalistele on annud: Kärner K. 65 kopp., H. K. Pernust 1 rubl. preester L. Wändrast 5 r., Pillistwerre koggodussest jälle 25 r. (nüüd sealt jubba 60 rubl), ülleültse kokko SOR rubl. 43 kopp. Jummal önnistago andjaid ja andeid! Peale selle olli mõdaläinud lanpawani piiskop Walteri katte 304 r. 26 k., praos Wil- Ligerode kätte 132 rubl. 1 k. ja Vr. Mattieseni  kätte 327 rubl. 55 kopp. todud. Se on ülle nelja kokko 965 rubl. 19 kopp. Kirjawastussed. lv) J. N. P Olleme kül käkke sattud, agga ilma tülliks on raske nisugguse asjaga läbbi sada. 11) H. K. P TännaMe wägga Teie lubbamiöse eest. Mis sowifite, olleme teinud. 12) C. G. Peame eddespiddi jätma, ei olle kanna ennam rumi. 13, M. J. P Meie ei mõista, kust se tulleb, et se kord ni hilja kätte saime; peab tullewa korraks jäma. M. W. B Mu ida köit wägga hea, agga kust meie ni pikka kirjale rumi wöttame? No same nähha. 15) J. W. K Käes kül, agga peab teistega järgi okama; meil on rumi polest allati kewwade. 16) J. G. T. Leiate judba rännases lchhes, kui omma mee! tunnete. Mis hea, on hea, tetzks keS teeb. 17) K. L. T Kuida näete, on sees. Olge terwe. 18) H. F. K Ei olnud meil wöimalik ni pikkakS jätta; leppige sellega. 19) W. B. P Olge terwe! 15 Von der Censur gestatter. Dorpat, d. 9. Januar jB6B. Teadaandmisjed ja kulutamissed. (Mit poUzeilcher Bewilligung.) Gäid lambKVittN ja guvsi ott saN Tsunissoni  podis suwwe kallaturro äres. (2)