RiasL. sNekrutide rided.j Kindralkubberneri  herra kässo peale antakse keige raeja  kihhelkonnakohtudele ning koggokonna wanneimatele  teada, selle ülle walwada, et nekrutidel kotto wäbjaminnes sojad rided peawad selgasja nendasamma ka sojad jallanõud jalgaS ollema. .Sedda pango isseärranis kohtomehhed ja koggokonna  tallitajad tähhele jaMoidko ennast pahhandusse  eest. Tallinnast. sKindral-kubberneri herra  wastowõtminne.j Esmaspääw Zhto, 25. Januaril on Tallinna koddanikud 500 Lõrwakse, lirjo latride ja kahhe lauloseltsidega Dom-mäel lossi ees käinud kindral-kubberneri herrat terretamas  ja temmale au pakkumas. Nende aupakkumist  on ka lahkeste wastowõetud. Parrast terratamisse kõnnet kutsuti ka lauljad omma !ippodega  lossi sali, kus weel mõnned laulud pildid  laulma. Peale selle hüüdsid lauldes hurra! ja kindral-kubberneri herra wastas sellega, et pool nalja wisil ennast Tallinna noremaks koddanikuks  nimmetas ja iggal aeal tru koddanik lubbas olla. Lossi ees viskasid weel kolmkorda: „Ellago meie Keiser, hurm!" ja läksid lauldes: Õnnista,  oh Jummal, Keisrit!" Dom-mäelt jälle alla. Naekoea ees wiskasid omma 500 Lõrwakset ühte kokko põllema ja iggamees läks rõõmsa melega koeo. Meie teada on Tartus 3 saksa meeste-lauloseltsi,  agga ? Naervast» sKrähnholmi wabrikustj tuleme  tännoga, et seal ka eestsuggu wabriko laste eest hästi hoolt peab kantama, neid mitte üksi töteggiaks prugitama, waid neile ka õppetust antama.  Seal olla wanna aasta lõppetusses 120 eesti kolilast olnud. Wabriko seadusse järrele peab igga laps, mis weel 16 aastat wanna ei olle egga luggeda ei mõista, kolis käima ja maksab ku pealt 20 kopp. kolirahha; mu kolitarwiduste  eest murretseb wabriko wallitsus omma  kullo peale. Head wõib iggal pool tehha, kus head tehha tahhetakse. Krähnholmi wabrikus  wõida innimenue silmaga nähha, et ka wabrikute  peal lapsed nenda woiwad kaswatud sada,  et ihho polest terweks ja waimo polest terraseks  jäwad. Jnglisma wabrikute lastest kuleme saggedaste paljo Pahhemat, et ihho ja hinge polest kängo jäwad. Moskwast. sSuur kool. j Moskwa surekoli peal õppetawad 72 prohwessori ja õppiwad  1519 studenti. Se on üsna teine assi ja pea kolm kord ni Paljo, kui meil Tartus; sellegipärrast on agga üksainus Tarto Wennemaal  ja kes siin tahhab õppida, se wõib ni paljo leida, kui ial wasto jõuab wõtta. Seitungi ja seitungi luggemisse wahhelj on wägga.suur wahhe. Meie „Eesti Postimees" on ka seitung ja kui tedda aastas 2200 innimest piddawad, siis on suur assi smõnni küllanaber peab seddagi liaks ning ei tahha uskuda); agga kui meie mude rahwa seitungi luggemisse peale watame, siis jääb su üsna pärrane. „Moskwa seitungij" eest makswad temma wäljaandjad surekoli wallitsussele,  kelle omma nimmetud seitung on, 72,990 rubl. Paljast renti, isse on w eel kirjutamisse, trükki ja pabberi kullud. Agga nisuggune suur seitung, kellel 16,000 luggejat ja maksjat, on „Postimehhest" liggi paarkümmend korda kallim ja toob aastas ka middagi sisse, kust ärraanda ja üllejäda saab. Nisuqgust suurt tükki põlle meile tarwis, aeaks pissukese su lõhki; agga kui meie Eestirahwas selle polest middagi õppida tahhaks, siis ma juhhataksin neid Saksa- ja Rootsimale, ehk kui se uattuke kaugel on, siis Somemale. Waatgo seal, kuida innimessed kotti peas ei salli ja paugo siis tähhele, kas Eestirahwas  nende ees ehk tagga käiwad.— Senni kui meie rahwa seas ikka weel neid on, kes otsego armopärrast seitungi piddawad, senni lahmad keik meie asjad alles lopperguse rattastega. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Et Preisi ja Austria Parlamentid  omma tallitusse ja waidlemistega ni pikkalt eddasi lahmad, paljo sõnno iewad ja wähhe Malmis samad, Schleswig-Holsteini asjad ka alles manna kohha peal seiswad, siis tahhame muid asjd kõnnelda, mis sel näddalal Saksamaalt  olleme kuulnud. sWied kuld pulmad ühhe korraga.j lubba hõbbepulmad on õnnelik assi, kui mõnni 43