Saksama söamehhed ja rigi kommessärid ei sadetud  mitte mu, kui selle 10-aastase Londoni protokolli Pärrast, mis Dani wallitsus siamale ei täitnud; hertsog Pridiko aujärje Pärru misse tülliga (kuida isseärranis Austria ja Preislane sowiwad) ei Lahha nemmad middagi  teggemist tehha. Se põlle agga mu Sakslastel ja Sleswig-Holsteini rahwal suggugi mele pärrast, waid need ntlewad: Taggugem rauda, kui raud palla on! Millal se parrem aeg tulleb? Nüüd on saksa wäehulgad kord Sleswig-Holsteinimaal, nüüd hüüdkem ka hertsog Pridik Augustenburgi selle ma watlitsejaks wälja, siis on temp tehtud!" Sedda tehhakse nüüd ka mitmes linnas ja saksa söamehhed ja kommesärid  wõetarse sure rõmoga wasto. Vluidogi teeb se Daanlaste wihha igga tunniga tullisemaks.  Teeb nüüd Dani kunningas, mis Austria  ja Preislane tahtwad, ja wottab omma allakirjutud seadust taggasi, siis ei sa temma kumbagi, ei Daanlaste egga Sakslaste tahtmist; panneb ta agga Daanlaste tahtmisse järrele Sakslaste wasto, siis on wäggise tulli lahti. Ma ütlen, ue aasta hakkatus on seal wägga waene ja werrewallamissest sawad nemmad waewalt möda. Kitsas luggu on ühhel kui teisel. Itailiamaailt sPaawsti lotus.j Wanna prügi jcirrele tulletawad Roma usso sured kardinalid  eösimessel JZulo Pühhal  omma „Pühha issa" ette ja sowiwad lemmale  pikka igga ja head õnne. Tännawo otti luggu nisamma. Seal jures on siis paawst neile ka kõnnet piddanud, kus sees ta keige endiste  paawstide wõitlemissest kõnnelenud. Nendasammoti  olla ka temma lotus, et kui Pühha Peetri tool kindlaks jäda ja mitte järrele anda, et siis ka Pärrast omma kantud maid jälle taggasi  sada. Tahhab kül kas siu olla. „Eesti Postimees" temmale neid kül ei kela, agga ei tea, mis kunmngas Wiktor Emanuel ja Italia rahwas sest lotuSsest motlewad; nemmad samad missist selle ülle pead rapputama ja mitte uskuma. Rasukesed. Maenitseja^. Kes teisi allati maenitseb, se isse selle jär- rele ei te. Kes kirriko kotti ümber kannab, ei / panne isse middagi sisse. Kellad, mis Leisi kir-/ riko kutsuwad, jäwad isse walja. Leinaminne. Monni naene nuttab, kui tedda laulatakse sa teeb hillaga silmad märjaks ehk hoiab Mulast  silmade al, kui meest maetakse. Innimesse ello on ennamist nago soo ja rabba; kennel paar häid weesapaid jalgas on, saab ikka kuiwalt läbbi. Luggeja, kas sul on? Von der Censur erlaubt. (Nr. 3.) Dorpat, d. 31. Decbr. 1863. 8 Druck von H. Laakmann in Dorpat. Teadaandmin „ Eesti Postimehhe" tellimist ja hinda wõtwad w' ja F. Wassermanni ramatopood ja kaupm. Böckler sure turro wurm, Narwas tislermeisker Wilhelmson, Nakwerres kanter Kurresares H. Z. Jürgensi ramatopood, Peruus R. Jakoby bergi pood Wesstwarrawas, Willandis E. J. Karowi rar kaupm. Bergmann ja Tartus H. Laa kmann ja leh! Hermanni maeas Kallaturro äres, kus ka keiksuggu teadaandmii wõetakse. Maal sawad ausad kihhelkonna õppetajad, köj aewa hea sonna eest ennese peale wõtma.