mitmesuggused ühhendud tükkid kokko jawad; usso ja armastusse- ehhitaminne peab ka nenda jama meleparrandamisse põhja peale seisma. Se põlle mitte ükspäinis tehtud tö, waid jädaw  süddame luggo ja seisus, mis peab hoitud  sama. Temma peal peab armastusse ossasaminne  Jummala ja innimestega üllewel petud sama, ellawas uskus, mis ka siis ussub, kui silm ei nä. , mönnusaste selletas meie armas öppetaja selle laulo 4 ja 5 salmi, näidates, kuida noled waenlasse wasto ei aita, kui nad terrawad põlle/ terrawa waimo ja tundmissega  on agga rahwa au ja abbr-keige pimmedusse wasto, mis walgust wihkab. Terraw  nool agga ei jae tuppe, waid lendab eddasi,  kui usso julgusse wäes saab lastud! Eddasi peame sepärrast keik jõudma waimo tiwadega senna, kus wöido kroon meile saab peale pandud! Löppetusseks laulsime weel sest laulust: Eddasi, eddasi, Sion minne walgusses  essimest ja wimast salmi. Selle peale tõlkis öppetaja Döringi herra saksa kele üllespandud kirja eesti kele, sest et temma issi selle kelega tuttaw põlle. Se kirri olli: ..Ühhel wägga raskel aeal on -se kolimaea  ehhitud, agga keige cnnamiste seläbbi, et mõisa herra ja tallorahwas röömsaste ühhes  nõus ollid. Sepärrast olgo se maea ka iggal aeal ühheks mällestusseks ja tunnistusseks  rahwale, et ükspäinis ühhendaminne wäggewaks  teeb, et meie ma pealsed asjad keikide kassuks eddasi lähwad; nenda kat andes ja söbrälikkult käies, mõisa herra ja tallorahwa wahhel, woiwad ka need keige raskemad asjad  korda minna. Käib ühhe kässi hästi ja kossub temma warra, siis olgo se ka teise kasso. Midda rikkam tallopoeg, sedda ennem woib ta ka omma tallokohta parrandada ja sedda kergem on temmal ta rent maksa ja se on mõisa herra kasso, ning sepärrast peab ka mõistlik mõisa herra kelk nõudma, mis tallorahwale  kassuks tulleb. Koli öppetus agga sadab innimest ka sedda ommaks kassuks tundma,  mis muial targem rahwas hea ja kassolik  tunneb ollewad. Meie koli tubba peaks weel paljo surem ollema, kui ta praego on, kandke hoolt, sõbrad, et temma ürrikesse aea sees õppimisse himmo läbbi teile weikesseks jäeks. Jummal issi õnnistage meie kätte tsöd, et ta. kauaks seaks keige koggodusse önmstusseks  ja kassuks seisaks/' Parrast palwet, ning õnnistamist laulsime ..Hoia meid ja õnnista" ja peale selle said weel mönned kennad nelja healega laulud keikide römuks lauldud. Keisre Herra on ministre  komite otsusse andmisse peale kue Tahkuranna  mehhele, kes üht wägga suurt liggimesse  armastust ülles näitnud, egga omma ellu põlle kalliks piddand, höbbe au - rahhad anda lasknud, mis omma rinna peal Wladimiri  paela otsas peawad kandma, ja need on nimmelt: Peet Jürgenson, Mart Akker- nn, Tönnis Diedrichson, Mihkel Birk, Zwan Maddisson ja Peet Schobdr.  " Riast. Üks sealane seitung könneleb, et üllekohhus ulitsate peal igga päwaga kaswab, egga kegi woi ennam julgeda öhto ilma söariistata  ulitsa peale wälja minna» Hilja aea eest on üks worimehhe tõld, kus üks noor mõisnik sees istunud, sure Aleksandre ulitsal, mis alleede wahhel, kolmest rööwlist kinni petud,  egga põlle muido nende käest peäsnud, kui sees istuja herra kaks laengut ommast püstolist (Revolver) nende peale põlleks lasknud.  Üks kaunis wannadlane herra, on öhto kello 7 ja 8 wahhel ühhes wägga käidawas  ulitsas raskeste hawatud sanud, mis keiki linna rahwast wägga kohhutanud ja hirmuga  täitnud. On kül ka mõnda pahha jubba seal sündinud, agga üht sesuggust ei olle ommetige weel mitte ette juhtunud. Sel kombel, ei olle se ennam wöimalik, pärrast päwa, ilma sõariistata ulitsa peale wälja minna. Awwalik on se, et politsei jõud ennam  ei üllata linna ulitsaid mõrtsukatest ja rööwlitest puhhas hoida, sepärrast on häddast tarwis, et temma meeste arru suremaks saaks tõstetud ehk et linna pürjerid enneste keskes üht kaitsmisse seltsi assutawad, kes sedda omma holeks wöttab, awwaliko rahho ulitsate peal hoida. Nenda kuida asjad praego, ei woi nad jäda, sest siis saab tapminne ulitsail iggapäwaseks asjaks. 406