Ztaliamaalt. Ei ikka muud middagi, kui södda ja södda. Sardinia kindral on selsammal  ösel, mil ta päwal paawsti wäe peale wöimust olli sanud, weel meest nenda ümberpiranud, et neil muud nöu põlle janud, kui surra ehk ennast wangi anda; surem hulk keik palgatud wöera ma mehhed. Nende seas on 15l) pealikut olnud, ja 11 suurtükki kasas. Keik piddanud ommad söariistad kaest ärraandma.  Sardinia ei pea agga neid wöeraid paawsti palgalesi mitte wangis, waid sadab iggaüht senna koio, kust ta pärrit on. Austriamaalt  on peale tuhhat meest paawsti tenistusse  läinud, kedda, kui neid eUawalt wangi on wöetud, nendasamma koio sadetakse, kui Jri-, Prantsusse- ja Sweitsimehhi. Sardinia wäest on isse ka Ankona lahhengis 10l)0 meest ja 11 peälikut surmatud ja hawatud sanud. Keigest paawsti wäest ei pea muud ennam järrele  ollema, kui need söamehhed, kes Ankona linnas omma wäeüllemaga ühhes ümber on piratud; keik teised on Sardinia wangiwötnud  ehk laiali pillanud. Ei arwata Ankona linna wastopannemist mitte kaua kestwad; sest seal ei pea suurt asja mona ollema, ja se olla jälle nende omma holetus olnud. Nelli päwa enne sedda, kui Sardinia söalaewad linna alla tullid, on nemmad alles Triesta linnas mona hakkanud ostma. Kes piddi sedda weel ennese peale wötma, Sardinia söalaewade wahhelt läbbi Ankono linna wia? Jahholaewad on kül weel ruttoga Triestas täidetud ja ärrasadetud,  agga et wöerad söalaewad jubba ees ollid, piddid nemmad nisamma targalt omma jahhokoormattega jälle taggasi pöörma. Misga tahhab nüüd se nattuke wägge, 70M meest, Ankona  linnas Sardinia wäe wasto kaua seista? On paawst ommal kombel Sardinia kunninga eest taewariki kinnipannud, siis tahhab se nüüd selle eest paawsti käest keik ma pealset riki ärrawötta:  sest paawstil ei pea muud ennam ollema, kui se nattuke maad Roma linna ümberkaudu,  kus Prantsusse wäe jallad peal seiswad.  Kül on wähhe selle wasto, mis tal enne olli! Mis sest wimaks wälja tulleb, on teadmatta. Neapoli asjad on seggased küllalt. Sei- tungid könnelewad, et kunningas Prants nüüd Gaeta linnas jälle ueste süddant wötnud ja Garibaldi wasto tahhab hakkata; kas sest ni hilja ennam middagi wälja tulleb, on muidogi teadmatta, agga ta! olla ommeti lotus. Mitto neist, kes enne ni tuhhat nelja Garibaldi wasto jooksid, hakkata aega möda ka sama, et keik mitte kuld ei olle, mis hiilgab. Peale selle on Garibaldi liig ahne ja tahhab wäggise  paawsti keige Prantsusrega Romast ja. Austriat Wenetsiast minnema kihhutada, mis läbbi ta ennesele wäggewamaid waenlasi kaela peale tõmbaks, kui temma wasto jõuaks panna,  ja selle läbbi ei saaks Jtaliamade ühhendaminne  ühhe kunninga alla, mitte kaswatud, waid Ztaliama weel ennam löhhutud, kui enne olli. Sedda tunneb Sardinia wallitsus ärra ja annab teist nõu; agga Garibaldi ei tahha kellegi nõu wötta, waid keik omma pea järrele tehha. Selle läbbi on nüüd suur sannaldaminne  temma ja Sardinia ministre wahhel tõusnud, kellest weel kegi ei tea üttelda, kuida se lõppeb. Sardinia kardab, et Garibaldi Roma linnas wäggise Prantsuste kallale lähhäb  ja se läbbi Prantsusse ennese kallale kutsub;  agga siis sünnib wist nenda: kui kaks koera ühhe lihhatükki kalla! purrelema lähwad, siis tulleb kolmas ja sööb ilma tüllita lihha ärra. Et neil nüüd issekeskes waidleminne tõusnud, sest lodab wist kunningas Prants ennesele kasso tullewad, ja hakkab ueste wasto;  agga paljo ei olle mitte neid, kes sest suurt asja lodaks wälja tullewad. Uema sannumette järrele peab Sardinia wäggi  ommeti Ankona linna al tuld andma, eh? kül esmalt ööldi, et üksi ümber piramisse läbbi linna tahtsid ärrawötta; agga kui kaugele tullepombidega  nende tõ jõudnud, ei tea ma se kord weel üttelda. Prantsussemaalt. Hispaniamaalt on Prantsussemale sannumed tulnud, et neil seal suur lust olla, kui Prantsus ka selle nöus on, 50,000 mehhega „pühha issale" appi minna. No sest tulleks jälle mehhe södda! Agga et Prantsus selle nöuus saab ollema, ei tahha ükski weel uskuda, ja sedda modi 310