we meie jure ellokortert assutab, sest sui on omma aea wälja piddand, on meile ka mõnda jagganud, mis meil tarwis olli; ta päwad on täis, sepärrast jättab meid Jummalaga ja talwe astub omma kärredussega assemele. Ennam  kui näddala päwad on meil kennad külmad  ilmad, kus kesk päwa aeal kaks ja kolm gradi külma ja öseti weel rohkem; se panni  ka meie jõele peal pool silda jubba kane peale. Köwwa põhja tuul puhhub waljuste ja küssib iggaühhe käest, kel wäljas teggemist, kas tal ka kassukast selga panna on, ilma kelleta kegi ei julge wälja minna. Lund on ka ni paljo mahha tulnud et ma kennaste kaetud  ja reed ja sanid omma sui korkast wälja wöetud. Korraga pöris tuul lodesse ja läks kaunis tormiks, lõhkus jeä mis al pool silda olli, ärra ja tõi meile jälle sulla; lummi kaddus  palja tule käes ja nenda olli meie talwe kaddunud; agga kauaks? Pari päwa pärrast olli tuul jälle põhjas ja külm kange, otse kui enne ja lund on ka nattuke. Monned targad kulutawad nago prohwetid ette, et meie weel nisuggusid ilmo same näggema, kus särgi wäel woime wälja minna. Kas se tõeks peaks minnema,  sedda ei tahha ma naljalt uskuda, sest et Wina-ku päwad jubba lõppemas ja talwel surem  õigus perremees olla, kui suil. Pealegi põlle soja egga külma andminne, kellegi innimesse  tehha, waid sedda jätko nemmad üksi selle holeks, kes keik üllemad asjad tallitab, kuhhu innimesse wäggi ennam ei üllata, egga ärgo püüdko omma ninna-tarkussega temma ette jõuda. Eksitada ei lasse ta ennast ka koggoniste mitte, sepärrast sowime wägga, et keik kihl-weod ja muud sellesarnatsed wäidlemissed  ilmade pärrast üsna mahha jääksid ning iggaüks selle peale mõtleks, et ta on üks waene  muld ja põrm, kes middagi ei tea, mis tullew aeg toob. Ärgo tehko ennast kegi prohwet Malsweti sarnatseks, kes nüüd jälle, kuida Eesti Postimees  könneleb, Eestimaal ümber hulgub ja sedda, ükskord wihhaks sanud Eesti leiba, armsamaks  peab, kui Krimmi leiba, mis ta higgemed  kibbedaks teinud. Temma eest hoidko  iggaüks! Riast. sPärris made Ria ritteri ehk Lanstoa kantseleist on neste üllesantud,  kui paljo tallomaid jälle pärriseks ostetud. Perno 4. kihhelkonna kohtokonnast on 62 tallokohta, kelle surus 1655 talert 39 krossi ja üks tük mõisamaad 3 talert 88 krossi suur, mis keik talloperremeestele müdud ja nelja tallokohha  kaup, mis 64 talert 46 krossi suur, on walmis agga kontrahhid weel mitte kinnitub.  Ria 2. kihhelkonna kohtokonnast Lemburgi mõisa j aust 7 tallokohta, mis 216 talert 78 krossi suur; Nitau mõisa jaust 8 tallokohta, mis 174 talert 8 krossi suur; Ue-Kempenhowi  mõisa jaust 1 tallokoht, mis 28 talert suur; Kremoni mõisa jaust 1 tallokoht, mis 38 talert 77 krossi suur; Engelharti mõisa madest 26 taalre ossa; Ajamünde mõisa jaust 9 tallokohta, mis 156 talert suur. Keik makohhad  ühtekokko selle kihhelkonna kohtokonnast  on 622 talert 55 krossi suur. Tarto 1. kihhelkonna kohtokonnast põlle nimmetud,  kui mitto tallokohta ärramüdud, waid agga ükspäinis taadrite arru üllesantud. Waimastwerre mõisa jaust 20 taadre 84 krossi wäärt; Ztllätskiwwi mõisa jaust 83 taadre wäärt; Kurrima mõisa jaust 35 taadre 57 krossi wäärt. Ülleültse on Tarto 1. kihhelkonna  kohtokonnast 545 taadre 51 krossi wäärt maad pärriseks müdud. Ria 5. kihhelkonna kohtokonnast on müdud:  Salisburgi mõisa jaust 135 tallokohta, mis ühtekokko 3043 talert 57 krossi suur; Wanna-Ottenhowi mõisa jaust 32 tallokohta, mis 770 talert suur; Orgishowi mõisa jaust 5 tallokohta, mis 209 talert 74 krossi suur; Tsarnau mõisa jaust 15 tallokohta, mis 299 talert 50 krossi suur. Ühtekokko on Ria 5. kihhelkonna kohtokonnast 4323 talert 1 krossi pärriseks müdud. Wönno 8. kihhelkonna kohtokonnast on müdud:  Krempeni mõisa jaust 7 tallokohta, mis 153 talert 51 krossi suur; Wolwartslinde mõisa jaust 11 tallokohta, mis 296 talert 29 krossi suur; Ue-Wolwaarti mõisa jaust 4 tallokohta, mis 120 talert 43 krossi suur; Wanna-Wolwaarti mõisa jaust 18 tallokohta, 347