tud. Kes se tapja olnud ei tea kegi, ommetige  arwawad sedda ühhe suremat suggo mehhe  süüks, sest et tal saggedaste Popowiga teggemist olnud. Tsernikowi kubbermangus olla 3. Märtsil ösel suur õnnetus sündinud: üks tikko wabrik läinud pöllema, mis ka mani mahha pöllenud ja 30 poissikest, kes seal töös olnud, jänud sisse. Hirmus suur kurwastus! Siberimaalt. sUus uniw Zubba kümne aasta eest olla kronul se nõu olnud, senna üht uniwersitäti ehk suurt koli assutada, sest et sealatse noorde! innimestel, kellel sedda jaggo andid Jummalast antud ja kellel ommal ka lust õppida, se wägga raske, sealt Wennemale sure kolide peale tulla; assi uinus jälle, egga sanud kaugemale, kui nöupiddamisse  jure.' Agga kuida nüüd Dmskist kirjutakse, olla nõu neste ette mõstud ja armutakse  ka sekord tõeks minnewad, sest et se käppuga katsuda, kui häddaste senna üht sesuggust  koli tarwis olla. Praego on nende arru, kes sealt Wennema sure kolide peal õppimas  144 ja õlleks wist paljo surem, kui se pik tee suurt reisi rahha ei tarwitaks. Wõeralt maalt. Preifimaalt. sPolitika Jgga uus pääw, mis meile tulleb, kulutab üdist, ning politika asjus töusewad ikka paksemad mürristamisse pilwed meie ja Austria wahhel kõrgemasse. Sönnad on kui tullised noled, mis ühhe teise wasto lopiwad, kellest karta on, et mitte head põlle odata. Mingo aega, mis lähhäb, agga kaua ei woi se nenda jada, kuida ta praego on; küllad same pea jälle uut kuulda.  Mönni ütleb: põlle karta middagi, keiser  Prants losep on alles hilja aego omma käega Preisi kunningale kirja saatnud ja temmale  söbralikkult sündinusse päwaks õnne sowinud,  teised ütlewad jälle: walle puhhas, põlle middagist saatnud. Wanna prügi järvele  olla nad telegrahwiga sesuggusel päiwil õnne sowinud, agga sekord jänud se Austria poolt teggematta. Kas se kellegi söbruse tun- nistus peaks ollema? Parrako! Watame selle pabberi unniko peale, mis Austria walmistamisse  parrast meie kunninga kätte tulnud, siis on.neid jubba ni rohkeste, et meie omma  käe otsas ei suda kanda. Kas se jälle mönni rahho kulutus peaks ollema? Wötta näppust! Olgo luggu kuidas on, agga ni paljo on ommetige tossi, et Austria poolt kibbedaste  walmistamist olnud, agga sekord wee! mitte Preislasse pärrast, waid neid olla Krakau  lähhedale Austria- Slesia ja Böhmi male sadetud, kus rigi seestpolised asjad nattuke haisema  läinud. sJmmelik Berlinist kirjutakse 2. Märtsil: „Möda läinud esmaspäwal  sündis meie jureö üks immelik assi. Nimmetud päwa hommikul leiti üks noor mees ommas korteris, kui surnud pörmandal maas. Warsi sai tohter Badt, kes seal lähhedal ellas  senna kutsutud, kes sedda minnestust sütte wingo süüks andis. Ni hästi temma, kui ka tohter Saks, kedda ka senna kutsuti, katsusid iggat modi tedda jälle hinge aeada, mis neil agga ni paljo korda läks, et ta hakkas wähhä hinge tõmbama ja puls sone tuksumist pissut tunda olli. Lõuna kello kahhe aeal ollid agga märgid seal, mis tunnistasid, et pea aio- ja süddame alwatus tullemas on, andis tohter Badt nõu, weel sedda wimast temmaga katsuda  ja tedda soja werrega pritsida. Selle nõu piddamisse jure palluti ka prohwessor Martin, kes wibimata omma poeaga senna tulli ja sedda nõu hea leidis ollewad. Kello kolme aeal pritsis prohwesser tohtrite ja omma  poea abbiga haigele werd sone sisse, mis aadre laskmisse läbbi haige innimesse wennast ja ühhest teenrist woeti. Pritsimissest olla ka se abbi tulnud, mis temmast odati, haige lönud silmad lahti, palled lönud punnatama ja ta woinud ka pissut wet alla nelata, olla agga künni kello ühheteistkümneni uimastusse sisse jänud, egga kellegist arru sanud, siis ärkanud korraga nago unnest ülles ja tohtritel olla praego kindel lotus tedda jälle täielikkult terweks  tehha. Breslaust. walmistaminne.^ 102