heitma; sellegipärrast arwawad kõik mõistlikkud innimessed, et ilma põhjapoolsita Wbi ei sa, jääb Austria ja Prantsusse jalge alla. Mil wisil tahhab ni pissuke kuuningriik kõige wähhem Eüropamaal ennast ilma tuggewama  toeta jallal hoida? - Preisima sadikud ei nimmetata uest aastast sadik mitte ennam Presi, Maid põhjapoolse saksa rigi sadikud. Preisimaal on nende pawade sees kulus mees ärrasurnud, nimmega Dreyse. Se auus mees on mannaks ellanud, agga nores Põlwes muud middagi kui lihtlabbane lukkuseppa-sell olnud. Dreyse ei olnud agga mitte muido rauatagguja ja wilia, maid terrase waimoga mõtleja mees, kes ikka selle järrele uris, kuida tööd parremaks tehha ja parrandada wõib. Nõnda hakkas temma esmalt järrele urima, kuida lukkud parrandada  ja pärrast, kui püssiseppaks olli heitnud,  ei olnud ta manna wisi püssidega suggugi rahhul. Temmap se olli, kes esmalt Preisi takkaladimisse ehk „süütuõelapüssi" leidis ja aegaaealt sennamale Parrandas, et Preisi soldatid  mullises sõas 13—14 pauko wõisid lasta, kui Austria soldatid meel üht ainust kord püssi lahti ei sanud. Sealt tulli kõige ennamist Preisi suur wõit Austria peale, ehk kül ka muist sest, et Preisi süütnõelapüssi tagga koggoni teised soldatid seisid, kui Austrial. Dreyse olli ammogi  jubba „von" onuna nimme ette sanud ja kandis mitto autähte rindas. Muidogi teada, on teise lukkuseppasellile raske sennamale sada, kus temma on sanud. Tedda maeti sure auuga mahha ja temma nimmi on Preisimaal igga lapse suus. Temma püsside järrele lassemad ka nüüd muud rigid ommad püssid ümbertehha. Düppeli ja Alseni lahhengi platside peale lasseb Preisi wallitsus omma sõameeste mällestusseks,  kes Dani sõas langesid, sured mällestusse  sambad ehhitada, mis 63 jalga kõrged samad ja kokko 77006 tlr. makswad. Sellega tahhab tännotik  issama omma langenud wapraid poegi auustada. Äustriamaatt. Konkordati tülli ei olle ammo meel selletud. Keiser Prants losep olla Pamsti käest kirja sanud, mis meie kele läbbistiko  ni paljo tähhendab: „Poeg, kuida ma sedda sinnust kulen? Sinna lubbad omma rähmale  sest kõnnelda, miösest kegi ei peaks kõnnelema?  Eks se sinno kohhus ep õlleks olnud, kui üllemeelne rahwas löga lõaks hakkas metama, sekka üttelda: su wait! Mis Kristasse assemikoga on ärratehtud. se jääb putumatta! Kuida wõib rummal rahwas teada, mis temmale mörro ehk maggus on? Murretse selle eest, et kissa pea põppeb. Sa tead jo, et asjo ma peal on, mis sedda mitte ilma kahjota ei wõi kannatada, kui neist awwalikkult hallatakse kõnnelema."  Selle peale olla Prants losep kostnud  Kulla Pühha issa! Ma tean kül, mis sa sowid, et wanna honet ei pea mitte paljo parrandatama,  mnido lagguneb üsna ürra. Ma tahhan ka tehha, mis ial wõin, et lõõg koggoni katki ei sa kistud; agga tead jo issegi, ollen ka innimene, kelle kässi ei üllata kuud egga päikest ärrakustutama, ehk sedda kül monne asja jures tarwis õlleks. Sepärrast pallun sind, issa, wabbanda mind!" Zjtakiamaallt. Et Italia rahwa wihha Prantsüste wasto suur on, põlle meil tarwis ennam teist korda üttelda. Ommeti hakkab ka nende palla werri aeg aealt jahtuma, ja kui parlament Parrast Iõulo jälle kokko tulleb, siis tõdetakse, et juttud parrem sawad kokkosündima ja Italienlased ärratundma, et peaga läbbi seina joosta mitte kõige tullusam assi ei olle. Ehk kül neil wägga asja on Prautsusse tembo ülle pahhandada, siiski ei olle neil jõudo käes, tedda selle eest nuhhelda, ja kui sedda ei jõua, siis on parrem kannatada, künni aeg asja mudab. Ka olli wimaks kuulda, et parlamentis 199 miuisteriumi  poolt ja 201 temma wasto olnud, miksparrast  ka ministrid ennast tahtnud ammeti st lahti wõtta, agga kas se nõnda sündinud, ei olle meil weel selget otsust. Prantsussemaatt ei olle sekord muud üttelda, kui et nemmad onuna ue sõaseadusse kallal parlamentis waidlewad ja seal jures aeg aealt Italia pole russikat näitawad. Ntiumretud sõaseadussest ei olle meil ka suremat kõ unelda; ta saab sedda, mis ta Napoleoni tahtmisse järrele  peab sama: waljaspiddi sidist, seestpiddi tradist. Napoleonid mõistwad jo annnogi ahhelad kõige kennam sammetiga ümbermässida. Wähhem  hulk tunneb ka sedda parlamentis ärra, agga surema hulga pole peab ikka wõimus jama, ja sesinnane surem hulk Peab seal sedda õigus seks ja priuseks, kui sest hästi paljo rägitakse. 405