savikutele, kes Ztaliamaal, käsko, Ztalia rigi wallitsusega Genua hersogi parrast jutto tehha, et tedda neile kunningaks lubbab. Kas se nöu peaks aitama? ei tahha meie uskuda. Admiral Topete, kes selle tülliga ei tahha teggemist tehha, olla ennast ammetist lahti öolnud;  sest missuggune rahholiko werrega innimene  tahhab sesugguse allalise tülli ja pahhanduse  sees ellada, nago nende asjad praego yn. Prim ei olla sellega koggoniste rahhul, waid tahta parlamentis köwwaste selle wasto seista, egga tedda mitte lahti lubbada; sest La kardab, kui Topete ennast lahti wottab, rigi ivaenlastele sest suur kasso saab tullema. Ka parlamenti liikmed olla wägga selle wasto,  egga tahha sest kuuldagi, et ta ennast lahti sowib. Kui selle pühha sönna peale mõtleme, mis Onnisteggia issi omma pühha suga on xäkinud: ..Kui üks riik issiennesega ridus, siis temma langeb," nenda on siis ka karta, et Hispania riik sel kombel, kuida loud praego on, mitte ennam kaua ei woi seista, waid temma langmine on käppuga katsuda.  Topete  ei õlle ennast koggoniste piddada lasknud, lubbanud rigiwallitsusele truiks jada, ja kui nad kunningast wallitsewad, tahhab ta sedda siis ka ommaks kunningaks wastowötta. Prim janud senniks temma assemele, künni teist sawad  leidnud. Äiendus. Meie minnewa näddalases näddala  lehtes on üks wägga suur eksitus sisse libbisenud. Seal seisab 356. lehhekülges, essimese jaus alt luggeda 22. reas: umbes saea miljoni peab ollema: peale tuhhande  miljoni. Teine eksitus on lehhe nummer:  peab ollema 45, agga seal seisab M 44. Kirjawastussed. G. L. T. Tänna ei woinud meie parrata, tulleb tullewa  kord. J. Ho—m. Tahhame aeg aealt prukida, nenda kuida ruum sedda lubbab. 370 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 8. Nowembril 1869. Trükkia F. W. Borm. Teadaandmised. Perno kassa'-kollegium kutsub keiki neid, kes omma krunt-rahha tünnini weel põlle ärranmksnud,  et sedda selle ku sees missist peawad Hrratassuma;  kes sedda teggemata jätwad, langemad politsei kohto kes risumise kombel sedda wölga nende käest saab wälja nõudma. Peruus, 6. Nowembril 1869. 356.) Z Perno makonna I. kihhelkonna kohhus annab seläbbi keigile teada, et sesamma 14. Nowembri ku pämal s. a. Perno linna saab Lullema ja sest sadik seal omma tallitust tallitama ja kohhut piddama.  Kaebtusi ja muid selletusi .möetakse igga teisipaäw ja rede hommiko kello ühheksast künni pärrast lõunat kello kolmeni wasto. Wendensteinis, 31. Oktobril 1969. Kihhelkonna kohto - herra G. Ekkard. 1753. Kirjutaja assemik A. Rosenberg, i Kiltsi Parraleppa kõrts, mis Hapsalo linna jures, antakse rendi peale, woib kohhe sissetulla;  lähheniat teadust antakse Perraleppa kuntorist.  2 Wägga häid talli-nisfo, ning ka odre, kaero ja kartuhwlid müakse oddawalt Perno makonnas Ulo mõisas. 2 Audro mõisas on 'jälle wina müa ja nimmelt ses paljuses, kuida kegi tahhab. 1 36,000 peo, wägga hästi plegitud ja kuiwatud linno, on Reio mõisas müa; sadda peo makswad 1 rubla 50 kopp. s . Häid wanno Pulmu-stggurid on udes konsumi-podis, wanna aptegi körwas, 85 kopp. sadda, müa. 3 Wägga hästi tehtud pufärgid, igga suruses on ällati malmis, nihästi uhkeste tehtud, kui ka keige waesema rahwale sada, ja samad oddawalt  ja mönne tunni pärrast kätte antud tislermeister  C. H. Dunkele läbbi, Tallinnas Pikka ulitsas maea 116 krono jahho maggasini wasto. Minno maea, mis Perno Nia allewis Karuselli ulitsas M 389, on keige aeaplatsi ja körwaliste honetega oddawalt müa. Podratshik L. Masseiew. 2 Perno Ria allewis seisaw trahter „Stadt- Rifta" on keigega, mis seal körwas, wägga hea Lingimistega müa ehk essimesest Januarift 1870 rendi peale sada. Kes sedda osta ehk rentida  tahtwad, woiwad tingimiste pärrast arro sada kaupmehhe Karl Th. Pfaffi kauba kojas. Räma mõisa metsast on leitud warrastud asjo : 1 willane kapot, 1 tük willast riet malmis leigatud,  willo, willast lõnga ja wösid; kellel warrastud  on, tulgo pärrima. 5