parrandama. Shwartsenbergi peal ott id ätt meest surnud maas ja 70 künni M meest, ennamiste keik raskeste hawatud, nenda er mönnel käed ja jallad otsast mayha lastud, teiste! jälle wägga ärrapurrustud. Radetski peal olnud 7 surnud ja M hawatud. Kui Dani pool peaks kahjo ka kassmam ollema, siiski woib öölda, et se lahhing üks wagga kibbe ja werrine lahhing olnud, sest ühhe nisugguse  lühhikesse aeaga ni paljo surnud ja hawatud. Ka laewad on möttemil pool wägga  suurt wigga sanud. Shwartsenberg kes pöllema hakkas põlle seläbdi kül suremat wigga  sanud, kui agga masti kaucanud, agga peale selle umbes 70 ja Radetski 40 kuli auko külje sisse sanud, mis nüüd keik b õlega parrandada tahtwad. Muid iahhengid potte nüüd parrast sedda ennam olnud. Hamburgist. Seal ei pea ilmad mitte suggugi parremad ollema, kui meil; wagga külmad ja niisked. Nende seitung könneleb  nenda: „Meie Mai ku hakkatus on kül immelik, kord sedda kord teist ilma. Õlleks paljo õigem kui tedda kewwadiseks Nowembriks ommas Kalendris nimmetame. Tännini põlle ta meile muud tonud/ kui külma ja niisket uddu,  mis terwisele wägga waesed; allati puhhub kanget ja wallidat põhja tuult ja tänna tulli meile lund ja wärske jeä olli wee peal nähha." Ei olle siis üksi meil, maid ka wäljama rahwal  Jummalat parrema ilmade polest palluda. Danimaalt. sDani pealikute tunnistus  Preisi wangi Dani seitungid könnelewad monnest kirjast, mis nemmad  Preisimaalt omma pealikute käest sanud kes seal wangis olla. Nad kirjutada sure immeks  pannemissega, mis sugguse sure armastussega  Preisi üllemad neid wasto wötnud ja kuida Preisi söamehhed Dani hawatud mehhi söa platsi pealt, kesk kulide sao alt ärraweddanud,  ilma ello kartusseta ja otse kui Samariama  mees, nende hawad kinni siddunud ja neile nende süddame kinnitusseks jodawat wina andnud, nenda et nemmad neid koggoniste  ommaks waenlasseks ei woi piddada. Üks teine kirjutab Berlinist: ..Ni pea kui Ber!ini  ollime jõudnud, saime Preisi pealikutest raudte maeas kui wendadest terretud. Nad wisid meid kohhe söma tuppa, kus kunninga kullu peale suur sömaaeg ölli walmistud ja seal istusime nenda laua äres, et iggaühhel üks Preisi pealik naburiks körwas istus; ka andwad nad meile sedda tunnistust, et meie ja meie wäggi ütlemata sure waprusse ja julgussega Düppeli kantsides söddinud". Inglismaalt. sPahha Et Daanlasse ollemisse wiis konwerentsi peal Inglasse  mele parrast põlle, sedda näeme sest, et ta tedda wägga kiusaka ütleb ollewad; kes kellegis asjas ei tahha järvele anda, waid ikka omma punni aeab, mis tale sureks kahjuks on. Üks Inglisse seitung könneleb: .Meie seas on neid küllalt, kes igga pääw sedda näeksid, et Inglane Daanlast appi lähhäks, egga tedda  mitte selle õnnetusse sisse ei jättaks, kuhhu  ta on sattunud, agga paljo seiswad ka jälle selle wasto. Meie ei tahha ka mitte igga sönna, mis meie rigi wallitsus sel pikka  l söa aeal on räkinud ehk kirjutanud, wabbandada,  waid ütleme agga ni paljo, et meie sest mitte arro ei sa, mis kasso sest peaks tullema, kui meie wallitsus teiste nöuandmisse  peale omma pea söatullesse peaks pistma. Esmalt on se wägga hilja, sest kui meie olleksime tahtnud söddida ja naabrile abbiks  olla, siis olleksime sedda warst eest otsa kohhe piddand teggema, kui södda hakkas. Nüüd on Daanlane kahhe pissukesse sare peale kokko surrutud, kus ta kül nago karro puris, urrab, agga mis aitab keik urruminne ja surrustaminne?  Ei mitte middagi! Mis kasso peaks meid senna kiskuma? Mis au leiaksime sealt? Ei ceddagi. Daanlane on allati keige Eüropa soddades meie waenlane olnud ja nüüd peame tedda appi minnema? Ei ial mitte! Sedda leppitusse protokolli põlle mitte üksi meie, waid 5 suurt riki allakirjutanud, kellest nüüd kaks Dani wasto söddiwad, teist kaks watawad jälle pealt ja ei lauso selle peale sönnagi, siis meie peaksime üksi need ollema, kes keik sedda koormat omma öllade peale 167