rast sedda jubba Z aastat Praego terwe.  Kui tahhad, wõid isse watama minna, ellab 19 wersta Tartust Tallinna pole minnes. Kes sedda loewad, waatge lastega ette, sellepärrast  on se kirjutud; sest 199 korrast juhtub wist waewalt üks kord, et nisuggune nõel köhhides  wäljatulleb. Agga miks wannemad tohtre jure ei läinud? Olleksid sedda muido kül teinud, kui ep õlleks kartnud, et tohter lapse sissekonnast  nõela ommeti kätte ei sa. Pari kümne aasta eest olli siin ümberkaudo lapsele pähklikoor knrko läinud, tohter olli kül wäljaleikannd, agga laps ärrasurnud! Tohtrid tewad kül kümmetuhhat  korda ennam head, kui tühjad nõiad ja wannad naesed, siiski surma ülle ei olle neil ka mingit wõimust." Meie arwades ei hakka ka kegi mõistlik innimenne sedda nende käest nõudma. Peruust» sLaewa on tännawo  süggise tormidega meie rannas kaunis tihti kuulda. Kolm laewa on jubba sui põlwes meie lahhes hukka läinud, ja nüüd on jälle üks Stettini laew, mis W. L. Sternbergi nimme peale linnaseemmte järrele piddi tullema, Libo linna lahhedal Kurama randa läinud, kus agga laewamehhed waewalt elloga mäele sanud. Wankris Püsti sõitmissest ei tulle ka igga kord suurt õnne. Hiljuti sõitsid meil 2 kaupmehhe poissi püsti Prahtwankris ja teine hoidis teisest kinni. Kange sõido peal on nemmad agga Müranud  ja kukkunud mõllemad wankrist mahha. Muido õlleks keik hästi olnud, kui mitte teisel jallalu ep õlleks katki läinud. Mast. 2O. Oktobril on Rigas Moskwa allewis Woltshanowa maea kõrwas laudpodis ühhe ettewatamatta naese sü läbbi tutli lahtipeasnud ja nimmetud maea pollema  läinud. Nuttulisse abbi läbbi ei olle kül tulli mitte kaugemale teiste maeade kallale peanud,  agga üks 24-aastane Lömees, Iwan Wedorow  Mihhejew, on seal jures tullesurma sanud.  Ta olli jubba 2 korda üllewelt põtlewast maeast asjo mahhatonud, läks kolmat korda weel, agga ei tulnud ennam Laggasi. Teisel hommikul  leiti temma põllend surno kehha maea risso alt üllesse. Ta olli alles 7 kuud abbiellus el- lanud ning jättis nüüd naist ja wanna emma  leinama! TaMimast» sWaeste holelekandmissest.j  Onuna waeste eest hoolt kanda ja neid mitte kerjama sata, on igga koggodusse ja igga innimesse kohhus. Meie päiwil aitummal hakkatakse  sedda ka aeg aealt ennam ärratundma, ehk kül meie linnad ja koggodussed kerjajatest weel ammo puhhastud ei olle. Tallinnas pütakse  jubba holega sennamale sada, kuida meie ühhest trükkitud lehhest näeme, mis Mai kuus seal waeste-kollegiumi polest linna rahwale wälja jaggati, ja hea sõbber meile saatnud, et iggaüks teaks, kui waeste heaks middagi tahhab anda, kuhho sedda peab wima. Ülle toa ukse ja poeletti kerjajale Hz kopp. kätte wiskada ja üttelda i „ Kassi nüüd ruttu minnes ma, kassi!" se ep olle kellegi waeste holekandmiune;  sel kombel ja tihti parrem sawad koerad ka omma jaggo. Tallinnas on nüüd ka head innimessed parremat nõu Piddanud, omma linna seitsmeks waeste-piirkonnaks ärrajagganud (meie Tarto lin on 13. waeste-piirkonnaks jaggatud) ja nende peale auwäärt ustawaid mehhi seadnud,  kelle kätte mu linna rahwas ommad waesteanded  wõiwad anda ja waesid siis nende jme sata ?c., et need waesed anded saaksid, kes tõeste waesed on. Ka sadetakse igga näddala waeste heaks korjamisse kard tosid ümber, et iggaüks, kedda südda sunnib, wõib sisse panna. (Meil Tartus seiswad need waeste andide tosid iggas podis w.) Tännawo aasta on Tallinnas ka weike makele ramat trükkitud, kellel neljas palwe pealkirjaks pandud: „Meie iggapäwast leiba anna meile tännapäaw." Armastusse sõnna waestele ja kerjajatele. Sesmnane weike ramatokene on Tallinnas Nahwtali ja Pernus Jurgensi jmes sada ja maksab 3 kopp.; mis ülle trükkikullo sisse tulleb, saab keik waeste heaks. No mata, kui nenda waeste eest süddant ja kassi jalgo ligutakse, siis teeb se loiust, et aega möda kerjaminne wähheneb ja waeste eest ausal wisit murretsetud saab. IKrAM maksnnast. sKuiwajõe „Õiska?a liggi, Postimees, Kuiwajõele tehhakse sild peale, saad ka wette aeal hõlpsamalt ülle! " Nenda hüab üks lärwa söbber ja ütleb siis 356