nud, olla ta neid läinud läbbi otsima; ehk kül mönne riistapu olli leidnud, kust arwata wois, et need wast mönned tükkid nende massinast olla, põlle nad ommetige mitte üht rahha pabberid leidnud assi janud nendasammoti. Parrast olla agga üks wang Sergejew nimmi jälle tunnistanud, et nende walmis rahhad mitte toas põlle, waid neid hoiawad nad wäljas. Selle peale läinud politsei ueste otsima ja leidnud wiis walsi rublast pabberit. Et nüüd teised Sergejewile middagist pahha ei saaks tehha, olla tedda teiste seast wälja woetud ja wangi koea kirjutusse tuppa woi kuntori, kuida sedda mönned nimmetada tahtwad,  pandud. Teisel hommikul olla üks wang, Lomdau nimmi, senna kuntori tulnud, kui õlleks  temmal seal middagi teggemist; korraga jooksnud ta Sergejewi kallale ja hawanud tedda  kaelast. Õnneks ei pea se haaw agga mitte surma haaw ollema. Sest sadik janud nad paljo kangema wahhe alla ja järrel kulaminne  lähhäb omma modi eddasi. Uwast. sLeitud Uwa lin seisab Uwa jöe kaldal ja sealt kirjutakse, et nemmad üht laewa, mis aastal 1793 sealase jöe põhja  waonud, olla ülles leidnud. Laew olnud täis rauda ja nenda läinud ta keige täiega jöe põhja ja arwatakse, et kui sealt middagi warsi parrast ärrawaomist põlle wälja woetud, praego weel 9999 puda jöe põhjas seisab. Kuida nad ütlewad, peab Augusti kuul neil möön wessi ollema, siis lodawd keik jöe põhjast  kätte sawad. Rjäsanist. sKahjust tormi ja rahhe Hirmus torm ja raske rahhe saddo olla 28. Junil sealatses kubbermangus hirmus  suurt kahjo teinud, 236 ellomaea, 333 rehhe tubba, 11 wesket ja 5 kirrikut olla torm rohkem ehk wahhem ärralöhkunud, paljo puid keige j uurdega maast ülleskiskunud ja ühheteistkümne tuhhande 826 dessatinima wilja  purruks lönud. Keik kahjo arwatakse ühte kokko 273 tuhhat 4! 4 rubla suur ollewad. Oreli kubbermangus, Jeletsi makonnas, olla raske rahhe nisamma suurt kahjo teinud; rah- he terrad olnud suremad, kui tui munnad ja 34 külla põllud nenda ärrapurrustand, et sealt peo-täit ennam leigata põlle; olgo põllud  ehk roht-aead, keik on purrud. Kahjo arwatakse 170 tuhhat rubla suur ollewad. Wöeralt maalt. Jälle üks näddal mödas, kas Saksama asjad on paljo eddasi sanud? Eddasi samissest  ei woi meie weel suurt könneleda, peame otama, enne kui selget teadust same, kuida asjad jäwad; kas hakkawad sured tükkid jälle paukuma, woi sawad tallikorterisse widud. Mõnni assi näitab kül, kui õlleks rahho ukse ees, agga selge sönnaga põlle sedda kegi weel suust walja öölnud; sepärrast peame rahhulikkult  otama, künni üht ehk teist sõnnumid same. Preisi wallitsus on walmis rahho teggemas  ja nendasammoti ka Austria, agga mönned  pissemate rikide wallitsussed, mis liig rängaste piggistada sanud, ja kelle küljest sured  tükkid mahha leigatud, kissendawad pärrani  suga, otse kui õlleks wähk näppo otsa hakkanud, kes köwwaste piggistab: watawad nattuke wöereti Preislasse peale; agga kes pörab sedda ennam teisiti? Berlinist kirjutakse 27. Julil: ..Rahho noupiddamissed olla Nikolsburgis ni kaugel jubba korras, et mönned pisfukessed õiendussed  weel selletada olla. Baron Werther olla nende nöupiddamiste parrast Pragi linna sõitnud.  Lõuna Saksama wallitsustega olla Preisi wallitsussel iösiärralikkud nöupiddamissed tarwis  ettewötta > mispärrast ka nende sadikud jubba Berlini olla kokko tulnud. Nende made parrast, mis Preislane omma maga ühhendada tahhab, sawad seädmissed pea awwalikkult teada antud, kelle jures Preislane ennesel keige surema õigusse arwab ollewad, neid nenda seada, kuida se keige parremast peab korda minnema. Kindral Manteuwel olla ühhe issiärralikko  tallitusse parrast Peterburgi sadetud. Wenne ja Preisima wahhelinne sõbrus näitab kindlaks jäwad, mis isseärranis sest nähha, 253