sönnumed, hirmsad asjad, mis seal hilja aea eest sündinud. La Treneria lahhedal olla üks selts rööwlid (400 meest) raudte arralõhkunud  ja issi janud warritsema, et kui aurowankred  tullewad, neid woiksid puhtaks risuda.  Ni pea kui wankrite woor tulnud, olla nad kohhe massina meistri ja ahjo kütja peale 30 —40 kuli lasknud. Parrast lasknud nad keik naesed ja lapsed wankritest wälja, lasknud neid pool tundi marsida ja siis omma  teed minna; mehhed piddid kolm tundi eddasi minnema ja siis sanud ärrajaotud, agga Prantslaste luggu olnud keige hirmsam; neid olnud üllepea 12 meest, kelle seas ka üks platsadjudant.  Need waesed ei peasenud kuhhugi, waid said kohhe tükkiks ja tömbiks katki raiutud.  Teised, kes weel wankrites ollid ja kedda  nad prukida ei woinud, said paljaks risutud  ja siis omma teed sadetud! Parrast sattusid röwelt Prantslaste kätte, kus ka ärrapeastmist polnud, waid omma elluga sedda piddid tassuma, mis Prantslastele ollid teinud. Ülleüldse põlle lõuna Amerika asjad weel ammugi, mis nad peaksid ollema, wanna haisen)  mässaminne põlle weel lõpnud. Otse södda  põlle seal kul mitte, agga innimesse werd wallatakse ikka peale. Mässajate salgad hulkuwad  ühhest teise ja kus keddagit kätte samad,  sedda tapwad. Rootstmaalt. sKihl - wedd Üks 19-aastane tüttarlaps olla ühhe nore mehhega  kihla weddanud, et temma nelja tunniga tünder rukkid poolteist pennikoormat tahhab ärrakanda. Rukkid kalunud 13 lestkast. 18. Oktobril hommiko kello kuus tassinud  tüdruk rukki kotti selga ja hakkanud eddasi  astuma ning mees kõndinud truiste körwas.  Essimesse pole pennikoorma ma peal põlle ta korda puhkanudki, waid ruttuga eddasi  läinud. Kui nenda tund olli astunud,  olnud te käidud ning kihlweddo wöidetud;  mees piddand kohhe hinna wälja maksma. Kahhe liikmega sönna mõistatus. Mind essimest kord nimmetad, Kui kele kütkest lahti saad, Kui taggaspiddi loed mind, Siis Tarto keles kattan sind. Mind penem rahwas tarwitab, Kui wäiksid lapsi kaswatab. Kes eddespiddi luggewad Mind naesterahwal pannewad. „g___ 399 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 7. Decbr. 1865. Teadaandmissed. Perno pea-rahha kohhus annab seläbbi keikile  kellesse se putub teada, et Keisre Herra  keigekörgemalt käsko andnud lanuaril kuul nekrutis: wötta ja Perno linna mehhed, kes nekrudi arrulissed 11. lanuaril 1866 enne lõunat kello kümme pea-rahha kohto ette peawad  tullema liisko wötma ja lisu wötjate nimme  kirri 24. Nowembrist künni 24. Detsembri ku päwani nimmetud kohto kantseleis keikile labbi wadatawaks wälja pandud, kus iggaühhel,  kellel middagi selle wasto räkimist, melewald  sedda selle aea sees tehha. Ühtlasse nõuab ka nimmetud kohhus, et keik wannemad ja suggulased, neid, kes nekrudi  wannadusse sees, agga passide peal wäljas  on ja kelle ello-koht nimmetud kohtu! teadmatta,  lisutamisse päwaks sia peawad saatma, kui mitte selle trahwi alla ei tahha langeda, mis kässo seadusses kinnitud; iggaüks togo ka omma ristmisse kirja kasa. Pernus, pea-rahha kohtus 11. Nowembril 1865. Kohto pea-wannem L. Kridner. 250. Kirjutaja Lantski. i Perno makonna essimesse kihhelkonna kohto polest antakse teada, et kaupmees Konstantin Sagarowski, kes Torri mõisa podis kauples, selle kihhelkonna kohto ette ennast pankrotti ollewad. Nimmetud kohhus kutsub nüüd keiki, kellel nimmetud kaupmehhe käest sada, et need sedda kolme ku aea sees, se on: künni 12. Webruari ku päwani selle kihhelkonna  kohto ette peawad üllesandma. Ühtlasse kutsutakse ka neid, kellel nimmetud kaupmehhe Konstantin Sagarowskile maksa on, ehk temma  käest middagi wötnud, sellesamma aea sees,