Eesti Postimees ehk Näddalaleht D ZS. Tartus, 15. lulil. -MUWNIII- ja limarahivale. Essimenne aasta. Ses lehhes seisab: Reisisönnumed. Ommalt maalt. Krasimisse ja kedramisse wabrik. Rahhesaddo. Köstre-koli ja koolmeistri 25-aaskane mallestusse paäw. Kirriko alluskiwwi pannemissest. Wee hädda.  Pärrismade  mümissest. Tänna Jummalatenistus. Leikusse lotus. Lada sönnumed. Kloostrid. Hädda aeab tööd teggema. Wöeralt maalt. Alseni sarest. Dani koolmeistrid. Sülti saar. Atlanti kelegrahw. Söawäe hulk. Uemad sönnumed. Tartust. Pikse tullekahjo. Hobbuste nairminne. Telegrahwi sönnumed. Kauba sönnumed. Kirjawastussed. Teadaandmissed ja kulutamissed. Reisisönnumed. kord jäime meie Pcterburgi raudteehowl  seisma ja wihma jooksis mahha. Senna ei wõinud ma kanaks jada. Worimehhi ehk iswossikuid olli nago seaski kous ja iggaüks Pakkus omma nummert. Kui wihm nattuke wähhemaks otli janud, hakkasin linna pole likuma. Wersta Poolteist ehk nattuke ennam linna sisse minnes, leidsin iihhes sures maeas HPeterbnrgis ei olle Palja pissnkesi) neljandama korra peal hea innimeste  jures hea sõnna ja hinna eest korteril. Kuus ainust treppi olli iggakord Messe ja alla käia, siis ollin al ehk üllewel. Agga et ma warsi ärraütlen: palla olli Peterburgis keik need Päwad, mis minna seal ollin, ni palla, kui sedda ommas ellus weel ial ep olle näinud: 25—27 gradi warjus; pawapaistel niõnni kord peale 30 gradi! Se andis higgistada ja ahkida! Olli ka sel aeal omma jaggo miirristamist ja wihma, agga se ei jahhutanud ilma mitte ärra. Warsi selsannnal õhtul läksin ka liftna nattuke  ümberwatama. Mo essimenne te läks kuulsa Isaaki-kirriko. Kas ma pean sedda suuri kodda teile sullega malima hakkama? Eijõuapaljo. Selle kirriko essimenne allnskiwwi sai jubba aastal 1768 pandud; agga et essimenne kirrik ausaste ei olnud ehhitud, laskis keiser Aleksander I. sedda mahhakisknda ja nui temma assemele allustada,  mis keisri Ztikolai I. wallitsusse aeal eddasi ehhitadi ja meie praegusse Keisri Aleksandr  e 11. wallitsusse hakkatnssel walmis sai ja sisseõnnistadi. Igga nelja külje peal seiswad kõrge treppide peal 12 raudkiwwi sammast, 56 jalga pikkad ja 7 jänuuedad, keik ühhest tükkist tehtud; üllewel ümber keskmisse torni on 24 nisammasuggust  kiwwisammast, agga uattuke wahhemad,  42 jalga pikkad. Mõnui pääw Parrast sedda käisin ka üllewel, kust waggakenna olli Peterbnrgi  linna üllewadata; seddasanuna teggin teine kord Eesti lani-kirriko tornist, mis kül ni kõrge ei olle. Egga ma jõua keik ullespanna, mis ma siin mõtlesin.) Jsaaki-kirrik on keigist Peterbnrgi kirriklltest  keige surem ja i ilusam, 354 jalga kõrge. Ta on seest ja wäljaspiddi ni snreste ja kalliste ehhitud, kui wist wahhe teisi ma peal; pea hak-