ei olle surnud, waid liggi 400,000 rubla wähhemaks  janud, siis on ikka weel 4,141,489 rubl, ja 50 kopp. weikese Perno linna kohta kõige tänno wäärt suur summa, kelle ees paljo surem Talinna liu omma laewa kauba polest silmad peab mahha löma. Kus kaup joseb, seal on innimestel tenistust ning meie wõime arwata, et ka kõigel neil on olnud, kes selle kauba jures kässi jalgo ligutanud. Agga mitte üksi linna törahwal, waid ka kõigil neil põllomeestel maal, kes omma wiljal linnadel ja linna seemnedel Peruus  kassulikko turro on leidnud. Kui se nüüd siamale nõnda olnud, kus sandid  ja pikkad teed worid kalliks ja raskeks teinud:  mis saaks ollema, kui jubba, ni hästi põll" lomeeste, kaupmeeste kui ka kõige rahwa kassuks kaubawankre rattad raudteede peal wereksid, ning tullepurskajad lomad ees tõmbaksid, kes Heino egga kaero ei küssi, waid Puid ehk kiwwisüssisü  es, ial ärra ei w ässi? Kelle silmad wähhegi  kaugemale ullatawad, kui ülle omma õue, wärrawa, peab jo Warsi ärratundma, kui wägga meil raudteesid, Baltima linnade wahhel tarwis  on. U-? Marga Neist on parraks  iggal pool ennam kuulda, kui kegi kuulda tahhab. Nõnda kirjutakse meile ka li). lanuaril  Permist i „Meie pool nüüd ennam paljo muud ei kuulda, kui aidalõhkumissest, kartohwliaugude  ja keldride kiskumissest, ja wahhel sekka ka üsna awwalikkust risumissest. Nõnda tulli üks nurjatu loom hiljuti allewil kesk Päwal kõrtsi ja küssis korinat wina; kui selle nahka olli pannud, ja kurri südda julgemaks läinud,  küssis ta tikkiste kõrtsmiko emma käest, kes üksi koddo olli: „Anna rahhakasti wõtti sia!" Wannaemmake olnud aggani kahmakas, läinud köki ja hüüdnud: „Herra, tulge wahhest pöningult mahha, üks kütlamees pärrib siin rahhakasti wõttit, mis jo minno käes ei olle." Oi, se olnud kelmil pahha kuulda, ta läinud nattuke walja watama, kas innimessi kuskil sadawal ei olle? Selle wahhe aeal lükkanud wanna emmake ruttu ukse kinni ja riwi tahha. Kas sa näe koerust! mõttelnud röwel, ning tal olnud kül suur lust, ust eest mahha lüa, agga mis sa teed ärra, kui õnne ei olle, seal juhtunud innimessed ulitselt tnllema, röwel istunud ruttu ree peate ja lasknud hobbuse pikka sammust moeta, ja nõnda on ta kelm omma kurja nõuga ärrapeasnud.  Kui loud ui innetumad, siis ei wõi meie ammeti mitte kidelda, et asjad hästi lahmad.  lummal parrandago! Järwamaatt. jTullekahjudest.j Manna  aasta lõppetusses No. 45, kuida igga luggeja  mälletab, räkisime meie Reepallo kõrtsi põllemissest.,  kus sisse seal mitto innimest jäid. Meie piddime seal jures ka kurwa ja pahha melega No. 50. kahhest mehhest kõnnelema, kes lummalat ei olle kartnud egga innimessi häbbenenud,  nisugguse halleda asja jures meel kurja melega omma kasso püda. Seal olli siis ka jut rummalast kattukse teggemissest, kus kattukse lattid palja witsa wädidega pande külge kinni seutakse; lühhäb nüüd kattus põllema, siis põllewad  kuiwad witsäd pea läbbi, ja põllew kattus lohhiseb ümber hone mahha: Nõnda arwatakse ka Reepallo kõrtsirahwa õnnetus tulnud ollewad; sest ka selle.kõrtsis kattukse lattid olnud nõnda witsa wädide warral üllewal seismas. Olli Põllew kattus tutlisels muriks ümber kõrtsi, kust piddid waesed inmmessed siis ennam wälja sama? Nad puggesid surma hirmoga keldri ja sealt on neid parrast küpselt wälja todud. Nisuggnne õnnetus, kuida ööldud, woiks ka Malmis kattuste jures weel keeldud sada, kui inmmessed, isseärranis  uste kohta, sured raud naelad läbbi kattukse paride sisse lööksid, mis tullekahjo aeal, kui sedda peaks juhtuma, põllewat kattust ei lasseks  ni ruttu ukse ette mahha langeda ja innimestel  aega jääks, weel elloga põggeneda. Tuttaw assi on jo, et holakas ja tähhelpanneja innimene, kes omma mõistust prugib, ni mitmest häddast wöib peasta. kuhho sisse nuumal langeb. Seal liggilähhedal Röa mõisas olli Oktobre kuus ka tullekahjo ja Põlles mõisa rehhi ärra, mis kaera rehhega liast kütmisest arwatakse tulnud  ollewad. lubba Parrast lõunat kello nelli olla rehhi seest põllema läinud, ning tulli kuuni pole öni sees kinni peetud, wet sisse pritsitud ja lae peale kantud. Ommeti ei olle nemmad parrast ennam wõito sanud, waid tulli wälja peasüüd, kus jälle sesamma luggu tulnud, et kattus mõnne minnuti järrel, kui witsad läbbi põlleuud, üllewalt mahhalohhisenud. Muidogi ei olle nüüd ennam kellegi kustutamine aww 27