Temma olla ni paljo üttelnud, et tal lotus olla ommal acal teada sada, kes mõrtsuk on ja miks ta sedda on hirmust teggo cttewõtnud, sest selle kurja tö jured käida kaugelt ja neid olla raske ni ruttu walge ette sada. Senni peame ootma. Wiimsed sõnnumed towad ommeti ni paljo, et temma parrit olla Saratowi kubbermangust,  nimmega Dmitrij Wladimirow Karakosow.  Temma issal olla seal weike mõis olnud  ja temma isse enne MoskwaS studerinud, agga mele polest jubba sel aeal häddine innimenne  olnud, kes omma ello wastomeelt nago rasket koormat kannud. Zlstrakanist. sKa mõrtsuka tö!j Nimmetud  linnas, mis Wolgajõe suus Kaspia merre . äres seisab, on kesk Päwa aeal ommas maeas mees, naene ja nende kaks last ärratappetud! Ja mikspärrast? Sellepärrast, et mehhe 80 rubl. mis tal koddo ollid, tahheti kätte sada! Nelli innimest piddid surrema, ja mõrtsukas sadi pea kätte. Kuulge, kes ta olli: tappetud naese omma  lihhane onnopoeg ja laste ristiissa! - Perfiama seisab hommiko pool Kaspia merd ja sealt ma knnningaS ehk Shah peab suwwel tahtma Asirakani linna watama tulla ja Kaspia merre peal laewaga sõita. Pokamaalk. j Eesti söamehhedkes Polamaal mitte üksi ihho leiwast ei wõi ellada, waid ka hingeleiba iggatsewad, wõiwad nüüd kül rõõmsad olla, et Ria eesti koggodusse õppetaja  Zi nk Polamale sadetud, neile sedda jaggama. Ehk annab lummal eddespiddi armo, et nemniad  sedda tihhcdam maitsta sawad. Üks Eeslinnes Warsawi lijsnast kirjutab nenda: „Meile on lummal kallid üllestõusmisse pühhad  annud, ka wäljaspiddi. 29. Märtsil olli meil siin lõuna aeal 19 gradi soja, kus Päike just iermometri peale paistis; puud on jubba aggaraSte lehtimas ja rohhi haljendamas. Agga sünnib ka pahha asjo, mis künnad ja hirmsad kuulda. Essimessel pühhal laskis üks wäekaptein, ei tea mis kurri tujo temmal peale tulnud, omma pruti ja teenrit püstoliga mahha. Muidogi istub ta nüüd raudas ja otab omma hirmsa tö palka." Warsawi kanpmehhed on rõmo ja tänno parrast, et lummal Keisri kallist ello mõrtsuka  kuli eest hoidnud, 30,000 rubl. kokkopannud ja Peterburgi saatnud, et ühhe ehk teise heateggemisse  peale saaks prugitud. Wõeralt maalt. Preisi ja Austria wahhel hakkab tuul, mis soatuld põllema puhhus, aeg aealt wähhemaks  jäma. Rahho ei olle nende wshhe! ?ü! weel mitte ja endisest sobrusest, misga nemmad Taanlasele kaela peale läksid, põlle juttogi; on> meti hakkawad arro sama, et sõdda mõllemile ja sellega ühhes keige Saksamale räkimatta suurt kahjo teeks, pealegi weel PrantsuSsele head aega annaks Mihkli peast karwo katkuda. Kes mõistab,  se mõistgo: Austria ja Preislane seiswad sõa ja rahho wahhel, kus eht Saksama modi wägga paljo rägitakse, agga wähhe tehhakse.  - Bismargi rigi-parlamentist ei lodeta ka cnuam suurt asja. Temma käest, kuida ta ennast siamale üllesnäitnud, ei wõi jo kegi rahwas õigust ja priust nõuda. Rigi-parlament ei pea temma tahtmisse järrele muud middagi ollema, kui üks rahwasadikute kvggo, kes mailma ees sedda  heaks kidab ja wabbandab, mis Bismark teeb; kui mitte, noh, siis peawad mehhed lummala ja innimeste kässoülleastujad ja mässajad ollema, et nemmad tõrkumatta sedda ei te, mis Bismark  tahhab. Parlament, mis temma tahhab,  peab nisuggune ollema, mis kokko tulleb, waggusi temma armolcsst kõnnesi pealt kulcb, siis iggakord aupaklikkult üllestõuseb ja kummardades  ühhest suust ütleb: „Riik on ministri, agga minister mitte rigi parrast; mis Bismark teeb, on hästi tehtud! On kits kärneriks pandud,  siis ta jo onuna ammetit ka peab mõistma." Wata, nisuggust parlamenti kidaks Bismark, ristseitung ja keik nende sarnatsed heateggiad. Agga nisuggused Parlamendid on meie Päiwil wissad leida, keige wissam Preisimaalt, kus Bismark neid jubba mõnda aastat kokkokutsub ja koeo sadab. Sesinnane õnnewallaja tahhab nüüd terwet Saksamaad rigi-parlamendi läbbi rõmuStada! Keik pnmelelissed innimesscd tän-- nawad temma Pakkumisse eest, ööldes: „leiwa eest ei tahha meie kiwwi egga kalla eest maddo sada. Bismargi parlament togo kasso, kellele 128