Tulleb ka saggedaste ette, et hobbused ja lehmad  ühhe sesugguse paistussega pealt nähha terwed näitawad ollewad. Pealegi näitawad hästi södetud lehmad mönni kord haigusse hakkatusses  nago hullud ollewad: nad jookftwad ümber, pea püsti, müirawad, töukawad sarwedega,  pihherdawad maas ning kargawad ruttu jälle ülles. Põlle ka mitte liig arro assi, et ninna werd jookseb. Lahjad ellajad lähwad kohhe haiguse hakkatusses kurwaks, ei sö ennam, seedminne lõppeb arra ja piim jaeb kinni ning wärrisewad ja on passal, koht paistetab ülles ja lojus on sel kombel peagi otsas. Lammaste jures on paistetus arwem. Kui siiski paistus ennast näitab, siis paisted keik pea ehk uddar ehk kintsud ülles ja pea parrast  sedda ots käes. Siggadel paistetab selle haiguse jures iggakord  kael ülles ja selle parrast hoiawad omma  pead selga, röhhiwad wöera heälega ja ei sa mitte hölpsaste neelda, wärrisewad, heidawad  mahha ja surrewad ennamiste 24 künni  48 tunni aea sees. Jnnimeste jures näitab se haigus saggedaste  nende kohtade kulges, mis mitte ride al põlle, nenda kui kätte, silm näo ja kaela kulges. Keige ennamiste hakkab kässi, näggo ehk kael mönnes kohtas wägga kihhelema, ja kui kratsid, paistetab se koht kohhe ülles ja siis tõuseb kesset paistust üks weikenne kannepi-terra  surune sinnine willikenne. Pärrast 24 tundi kuiwab se willike ärra ja lähhäb mustaks. Selle willi ümber seisawad nüüd rveikessed walkjad willikessed, kellest paistetus iggale pole laiale lähhäb ja siis töusewad harvad.  - Paistus lähhäb ikka suremaks. Selle paistusse aeal hakkab haige innimesse pea kangeste  wallutama ja käib ümber, haige tunneb süddames kui üht tiksumist, keik terwe ihho polleb ja haige tahhab ühte puhko jua, ta lähhäb arraks ja rahhutumaks, ta ei woi maggada, ja kui ta maggama jäeb, siis könneleb  ta unnes, paistus lähhäb Lund tunnist suremaks, haige lähhäb õige nõdraks ja surreb  sure wallo sees kui mitte abbi ei tulle. (Järg jääb tullema.) Ommalt maalt. Perno makonnast. sLada asjust.^ Ladad on kauplemisse paigad, kuhhu müad ja ostjad liggidalt ja kaugelt kokko tullewad. Müa wöttab kasa, mis müa tahhab ja ostja pistab rahha punga tasko, et tarwitawat asja teise käest wälja lunnastada; sepärrast ei peaks neist middagi räkida ollema; agga seal sünniwad  ka saggedaste asjad, mis wöikad ja wöerad,  sepärrast peame neist juttustama, et iggaüht  öppetada, sesugguste paikade peal ettewaatlikkud  olla. üks meie armsaist söbradest kirjutab: „Lihhola  Wastla-laat, mis jubba ammust aeast Esmaspääw ja Teisipääw enne Wastla päwa petakse, on ennamiste hobbuste kauba laat ja sai se aasta, et paasto aeg warrem on, kui muido, 7. ja 8. Küünla ku päwa! petud. Tarwilissed asjad kutsusid ka mind senna pole, sepärrast ollen omma silmaga sedda lada nalja kus ka mönni pahha assi silma putus omma silmaga näinud, kellest nüüd allamal tahhan könneleda. - Kuida üllemal ööldud, on Lihhola Wastla-laat hobbuste kauplemisse laat, kuhhu neid iggalt poolt kokko tuakse, agga se aasta polnud mitte ni rohkeste, kui igga aasta, sest Muhhu ja Sarema rahwas pudusid, põlle ülle Wirtso wäina sanud. Hobbuste  kauplemist olli siin ja seal nähha, agga kuida ikka, müal liig alwad ja ostjal liig kallid; kes saab keikide tahtmist. Härja wärsisi olli wägga wähhä, agga sedda rohkem muid ello maea tarwitussi nenda kui: wankrid,  reggesid, sanisi, wankre ratta koddaraid, ree ja sani jallasid, kue-, kotti- ja ka wägga rohkeste linnast ja takkust riet, ning ka wähhemaid  pu-riisto ja nõua, agga keige wimaks ka hea kord äkke-pulki. Wägga kido wäärt, et ka sesuggusid asjo kaubale tuakse." ..Kuida ladal weel asjad lähwad, on muidogi  teada, mitmel sojad pead, misläbbi asjad  käest wilto lähwad ja targa peaga rasked õiendada ehk kohhe sada. Nenda ollid ka kaks handwärgi meest ühhe kauplemisse läbbi teine teisega tüllisse sattunud, mis kohhus pärrast piddi õiendama. Üks neist olli minaga omma 58