lewaks suiks head peaks tähhendama, siis õlleks  ön kül. Baierimaal peab nüüd imme wisi püssirohto  tehtama, nago mölder tango; nendasamma  usi püsstsid, ja on käsko antud, et ni pea kui ial wöimalik, 50,000 püssi peawad tehtud sama. Agga mis tarwis? Jah, wötta kinni, kes sedda mulle ütleb? Jännese jahhi peale neid wist ei prügita. Austriamaalt. Seal maal ei olle ni mitme söamchhe hawad wiimsest söast weel mitte parranenud, agga jubba hakkatakse jälle södda kartma. No kus Tsürihhi rahho? Eks pabberi  peal ja kunninglikkud pitserid al. Austria! ei pea kül mitte suurt lusti söa peale ollema, kui tedda mitte karwopiddi senna sisse ei kista. Siiski on keik wöimalik. Et Wenetsia-makond Italiamaast alles Austria kaes on, se ei lähhä Jtaliameeste melest mitte ärra; agga enne kui Austria sedda nende kätte annab, peab weel paljo werd jooksma. Sepärrast ollen ma üttelnud:  tullewane kewwade saab wist Italiamaal  palla kewwade ollema, ja õlleks wägga immekspanna, kui mo sanna walleks jaeb; sest seal kohhiseb keik nenda, kui rahhepilwe töusmisse  aial. Aitummal, et ma Ztaliamees ei olle. Tru sullase aus perremees. Mis kidowäärt on, on kidowäärt, tehko sedda juut ehk katolik. Austria söawäe seas tenis Ztalia söas üks juut, kell' tulline wapper südda sees olli. Montebello lahhingist olli ta höbberahha  rinda sanud agga Magen ta lahhengis sattus mees mangi; siiski peasis ta Prantsuste  kaest lippama ja tulli just parrajast Austria  mäe hulka taggasi, kui Solwerino lahhing  hakkas. Siin sai ta raskeste hawatud ja wöttis ennast pärrast wae-tenistusseft lahti. Sesinnane wapper juut tulli nüüd pari näddala  eest Austria keisri ette ja pällus et keiser temma üllespiddamisseks tale üht tenistust annaks,  sest et omma wiggase kerwissega ennam wäe-tenistusse peale ei kölba. Ta riettest olli tunda, et kukkur ülle ei jooksnud. Omma kaks autähte kandis ta kül rindas, agga ilma lin- dita. Kui juut omma pallumist olli wäljarä» kinud, küssis keiser: „Mikspärrast kannad sa omma rahhad ilma lindita rindäs?" Mul ep olle jöudo linti osta," wastas mees. „Anna need rahhad sia?" ütles keiser. Juut kahwatas ärra ja andis wärrisewa kaega  möllemad rahhad keisri kätte, ja se ütles: „Home tulle minno kindral - adjutandi jure, seal saad kuulda mis tarwis on." Teisel päwal  läks juut ja ta südda tuksus. Kindraladjutant  wöttis tedda wägga lahkeste wasto, läks teise tuppa ja toi sealt peälikko mundre wälja, kus külgis ta möllemad rahhad ja weel üks surem autäht (orden) kölkusid ja keik lindega,  ning ütles: „Keiser on teid peälikuks tõstnud,  siin on Teie munder ja 4l)0 kuldnat essimesseks  hakkatusseks; kohhaga leiame ka nöu." Mis Ebreamehhe südda nüüd ütles, sedda ei möista minna kirja panna. Se olli ön! Õnnetus. Sealsammas Austria pealinnas,  Wienis, kus judil suur ön olli, juhtuS 19. Januaril ühhe kaupmehhel suur õnnetus. Ta südda laks sures kaubamaias (Börse) akkiste  rahhotumaks, et keik senna jättis ja koio töttas. Ta kopputas, ei tehtud lahti; kopputas  jälle, ei ühtegit. Nüüd löi ta kögi akna  sisse. Kökis tulli ummukse tülle hais tale wasto. Ni kui toa ukse lahti teggi; kargas leek wasto. Ta läks paar sammo eddasi ja kommistas..... omma söeks pöllenud abbikasa peale mahha. Temma karjumisse peale tullid naabred appi, tulli sai kustutud, agga waene abbikasa olli süssi! Nenda paljo kui teised arro said, olli ta wist tahtnud ahjo pöllema panna, kus jures ta rided ollid pöllema läinud. Nenda hakkasid keik asjad, kuhho ta häddaga  jooksis, toas pöllema, künni ta uimaselt mahhalanges ja ennam üllesse ei sanud. Jtaliamaalt. Enne arwati, et paawstil  keige parreni ello, ennam rahha ja wähhem murret piddi ollema; agga nüüd on se keik walleks sanud, ja wähhem rahha ning ennam murret põlle kellegi!, kui wanna „pühha-issal." Kü! sadab mehhike, kord ahwardades, kord melitades kirja kirja peale wälja, agga „püh- 42