terwise polest ennast nõdra ollewad, omma suurt au ammetid piddada, wöttis ta ennast lahti ja ellas waggust, ka seal ei unnustanud meie suur ja armoline Keisre Herra tedda, kui üht omma waimoliko töteggiat Issanda winamäel, ärra. Ka Liwima lapsed ollid temma  wasto tännolikud ja püüdsid temma wannaduse  päiwi tal oige löbbusaks tehha. Sedda wimast tänno, mis temmale siin ma peal weel ossaks sanud, on Tarto linna waesed ja waesed lapsed temmale ta eestmurrretsemise eest andnud. Temma Zummala rahho sisse läinud  kehha, on 5. selle ku pawal kirriko kellade  hellistamiste ja waimoliko laulude laulmiste  al Wolmeri surno aeda mahhamaetud. Peaksid nüüd Wolmeri rahwas, kelle seltsis õnnis v?. Walter ni kaua tööd teinud ja nende waimoliko pöldo harrinud, ka temma hauda au sees hoidma. Walga makonnast. sKahhe kordsest mõrtsuka Kuida Liwima kubbermango  seitungi läbbi teada antakse on sealatses  makonnas Golgowski möisawallitseja woi hopmann, üks Preislane, nimmega Juhhan Sh erlinski temma abbikasaga 4. Jani ku päwal, öhto kello ühheksa, omma maggamise kambrist, kus uks seetsepoolt lukko käändud, mahhalastud leitud. Üks kahhe rauaga pustu!,  kellel möllemad rauad tühjaks lastud ja mis möllemate surnud kehhade wahhel maas olnud, tahhab sedda tunnistada, et hopmann esmalt omma abbikasat ja pärrast issiennast surnuks lasknud. Arwatakse tedda sedda pahha tööd separrast teinud ollewad, sest et nende maea asjad wägga sandi wundamendi peal seisnud. Peterburgist. Ria seitung toob meile nattuke üdist ja ommast kohhast ka head, mis ta issi Peterburgi senati seitungist wötnud ja seal könneldakse, et Keisre Herra, 30. Mail se aasta, Eesti- ja Sarema rüütlite koggo nõutamise peale, minister-komite otsust heaks kiitnud ja kinnitanud ning seläbbi igga kristlasele  sedda õigust andnud, pärris möisade piddajaks sada. Ka on meie aulikud möisawannemad  ja suur ja armoline Keisre Herra ning rigi üllemad sellega Eestlastele mulgo lahti wötnud, et eddasi woiwad astuda; kui agga task sönna wöttab kuulda, ka pärris mõisnikuks woiwad sada. Astraganist. sHirmuö  Olleme  kül ka tormidest ja marrudest ning wihma  saddudest kuulnud, agga üht sesuggust, kuida se 26. Mail peale lõunat, kello kahhe aeal Astragani makonnas, Eltoni järwe peal olnud, ei olle wist enne olnud, egga kellegi silmad näinud. Nimmetud päwal ja aeal on torm ja marro seal hirmus walli olnud ja wägga suurt kahjo teinud. Wihma saddo olnud  ni ränk, et wihma wessi lühhikese aeaga mäggedikude wahhelt orgufld täitnud, mis rohkem  süld süggaw olnud, ja kui keige wällidam  jöggi alla jooksnud ja wägga paljo kahjo teinud. Se hirmus raske mürristSmine kestnud  46 Minuti; ka olnud wägga jämmedat rahhet, agga arwa mönned terrad, mis läbbi innimesed, kes just temma kätte juhtunud, mönned rohkem, mönned wahhem wtgga sanud.  Torm olla 256 maddalat wee soidoriista,  mis 1? arshinat pikkad ja 5 arshinat laiad olnud ning solaweddamise tarbeks prugitud,  ärrapurrustanud. Ka olla torm 56 pari härgi keige wankretega järwe wissanud, kellest kaks härga ärrauppunud ja üks piksest mahha lödud. Peale selle on torm hea lossikond  maeasid, mis sealatse järwe kaldal seisnud,  ärralöhkunud ja kaks tömeest, kes parrajate  olla sola raiunud, keige nende padidega ülleskerutanud ja ülle järwe teine pole kaldasse  wissanud, kust neid teisel päwal ennam surnud kui ellus leitud. Wöeralt maalt. üht sesuggust waggast aega politika asjus, kui praego on, põlle ammo olnud, ikka on siin ja seal middagi ettetulnud; agga praego põlle sellega parremat, kui kolidega, kes ka omma puhkamise aega piddawad. Keik üllemad  ministrid söidawad melejahhutuseks kuhhu kegi tahhab ja jättawad omma abbilised enneste  assemele, kes wähhemid rigi asjo tallitawad;  suremad jäwad sennist seisma, künni issi jälle taggasi tullewad. Kes sedda woib 232