kelle peale nad 10 aasta eest ei julgend möttelda,  weel wähhem sedda küssida. Agga mis se paljo aitab? Mitmel üllatab ommeti waewalt peust suhho ja peale sedda hilp ees, tallukas tagga. Ka üks lind armastab tullewa  öse seal oksa peal maggada, kus ta minnewa  öse maggas, sest se on otsekui temma koddo: midda ennam önneto on innimenne, kui temmal omma kollet ehk tulleasset ei olle ehk temma selle pole ennam ei hoia. Tömeeö,  kennel ta pissuke maia piddüminne ehk koddone ello jubba wöeraks jääb, on laia wälja peal ja nago kiwwi mäelt allaweremas. Temma pillab ja raiskab omma tenistust möda  körtsa ja ei holi ennam sest, mis koddo on. Peab agga koddone ello temmale armas ollema, siis peab ta naene temmale sedda armsaks teggema ning se läbbi, et koddust tallitust heäles hoiab, kohhendab, puhhastab, öigel aial töito ja keik sedda teeb, mis iggal mehhel temma weikest pessa puhkamisseks ja melejahhutusseks armsaks teeb, mis peale hea melega mötleb ja kuhho ta iggatseb. Kuida agga wöib naene sedda tehha, kui ta, nago saggedaste mehhega hommikust öhtoni peab töös ollema? Nemmad teniwad kül möllemad, agga koddo on keik korristamatta ja korrato, lapsed rojased, mustad ja holetusse  sisse janud ja keik nenda, et mehhel egga naesel pärrast ennam lusti ep olle „koio" minna. Naene wöib ning peab ka ommast kohhast aega ning jöudo möda tööd teggema ja tenima, se on jo nende omma kasso; agga ei ial nenda, et temma koddone ning laste tallitus otsekui körwalisseks asjaks jääb. Jsseärranis ei pea wabrikutes sedda nöutama, kui mitte keik törahwas pärrast tuimaks tö-massinaks ja sedda pärrast kölwatumaiks  innimessiks ei pea sama, kes'isseenneste  ja teistele rissuks ja ristiks langemad. Õige ja korralinne abbiello, mis keige seisuste  Jummalast seatud pöhhi on, peab ka törahwa keskel, neist ennestest ja nende ütlema  test holega üllewel petud sama, et igga tömees omma Zummala, omma naese ja laste parrast harjub holega tööd teggema ja kokkohoidma. Temmal on siis, olgo pis- suke ehk suur, temmal on siis ka omma koddone  ehk perre konna ello. Peab agga sesinnane perrekonna ello temmale jäwalt armas ollema, siis peawad need, kellel' temma  tööst kasso tulleb, hea nöu ning sowimissega  abbiks ollema, et temma ka üht peawarjo  ja aiaplatsi aega möda saaks, mis ta ommaks wöiks nimmetada ja röömsa melega  senna peale wadata, möeldes: „sedda on mulle Jummal mo tö ja waewa läbbi annud,  se on minno." Kuida se meest ja teise ellule kinnitab, teadwad mitto issegi. Nisuggune püab ausaste ja holega tööd tehha  ja omma tenistust ja leiba kinnipiddada, sest temma ei seisa siis ennam nago lind oksa peal, waid teab: midda ennam ja parrem ma teen, sedda ennam ma tenin. Meie ussume  ka, et se willets, „kasarmi-ello" mönnes  wabrikus törahwale ihho egga hinge põiest  mitte suurt head ei te. Mönned wabriko  herrad tundwad sedda ka isse arra ja püüdwad parranda. Kus innimessed unnikus  kous ellawad ja saggedaste weel omma korterit wahhetawad, se on, omma kramiga ühhest maiast teise kolliwad: mis kodduse ello armastust se innimesse süddamesse istutab, kus ta nago teekäia körtsus maggab? Prantsussemaal  teggi üks hea innimeste selts hiljuti  törahwale suurt head. Jöukad mehhed, kellel' törahwa mönnesuggune hädda süddamesse  läks, isseärranis nende raske ürirahha ja sagge kolliminne, heidsid kokko ja ostsid Parist linna jureö sure tükki maad, senna peale ehhitasid nemmad hulk törahwa maiasid,  kedowilja ja puwilja aiad ümber ning müsid neid siis törahwale arra. Agga sellega  langesid surem hulk rahwast wölla sisse? Langesid kül, agga sest polnud wigga. Nende peale pandi iggas kuus 2 rubla maia wöllast ärramaksta ja se olli wähhem, kui nad tünnini  üri ollid maksnud. Mönne aiaparrast (sest nad püüdsid, kui ial jöudsid, iggas kuus ennam maksta kui parriti) olli wölg maksetud  ja maia ning aed iggaühhe pärris omma. Se otti heateggo, mis kümme kord ennam kalub, kui mitmed rohked annid, mis nenda mötlematta waestele jaggatakse. 234