kuleb, näeb, loeb, sedda ennam tunneb temma ärra, et innimessel sest mitte kül ei sa, kui ta sööb, joob, maggab ja mõisimatta loma wisil omma ihho waewates tööd teeb. Roog kinnitab temma ihho, agga muud middagi. Möistmatta  lomal saab sest kül, agga mitte mõistlikke» innimessel. Teada, ennam teada, õppida ja mõista tahhab innimesse surrematta maim. Sepärrast  ka, midda ergem ja terrasem rahwas, sedda ennam seitungi luggejaid kui ka mitte meie, siis ommeti mu rahwa jures. Nigas on 1. Oktobril uus saksakele seitung, nimmega „Libelle" ilmale sündinud ja teise sündiminne, nimmega „Ria lehhed," on sellesamma ku sees (19. Okt.) odata. Nigas on siis nendega kokko oot', ma arwan järrele, kui mitto seitungi : 1) „Ria seitung" (keige surem ja wannem B altima seitung), 2) „Linna lehhed," 3) „Balti kulehhed," 4) „Kirrikoleht," 5) „Libelle,"  6) „Ria lehhed," mis tullewa nüddala tullewad, 7) „Kubberm. seitung" ja kaks lättikele  seitungi: 8) „Mahjas weesis" ja 9) „Zetla beedris," mis meiekele nipaljo tähhendawad kui „Koddo-küllalinne" ja Tee-seltsimees." Noh, 9 seitungi ühhe linna kohta, ltthhäb jubba korda. Agga pea kinni, meie Tarto lin ei olle nende polest ka mitte üsna waene. Eks wõime järrele luggeda: 1) Wanua „ Tarto teitung," 2) „Uus Tarto seitung," 3) „Balti näddalaleht," 4) „Tarto kirrikoleht," 5) „Aeakirri jummalikko õpp. ja kirrikule," 6) „Tallorahwa kulutaja," 7) „Eesti Postimees" omma kahhe lissalehhega,  kellest kül kumbgi omma isseärranis nimme kannab, mis meie siiski isseärranis ülles luggema ei hakka, muido lähhäksime lou järrele Niast ette. Kuida nüüd kulutakse, on siin ue aastaga weel üks uus seitung 8) seadusse ehk kässotundjatele waljatullemas. Mis tahtwad nüüd keik seitungid  ? Iggaüks ommast kohhast ja ommal wisil  luggejatele õppetust, teadust, märko anda, ja kel ei peaks sedda tarwis ollema, kui La mõistlikkude  kirjas tahhab olla? Sepärrast on ni halle kuulda, kui mõnne rahwa seas alles paljo neid on, kes ommas keskösises ehk kõrtsitarkusses mitte ei häbbene üttelda: „Parrem lassen paar rubla aastas rohkem läbbi kõrri, siis on mo kohtus; mis minna seitungist mõistan?!" Tõeste, kui mõnni sõrgjalgne sarwekandja räkida mõistaks, rumm alam ei wõiks ta mitte rakid a. Scdda on mügga raske meil oölda ja teistel kuulda, agga weel palja raskem mõllemile, et se —- tossi on! Riast. sMis harritud innimessed laulust arwamad.j Kes sest agga suurt middagi ei arwa, ei olle ka iggakord mitte harrimatta  innimessed. Laidab harrimatta innimenne  laulo, nago kärblane kirriko ehhitust, noh, siis ei maksa musta egga walget selle wasto üttelda; se ei wõi mõistlikko innimest kül mitte rõmustada, agga ka mitte suurt Pahhandada, sest sähhärdune laitja rägib laulust, nago pimme wärwidest, mis ta kidab ehk laidab, ilma et neid isse näeks. Teeb sedda agga kegi, kes harrimatta  innimeste kildas koggnni ei istuks, maid paljo ennam neile silmaks ja teejuhhiks tahhab olla ja seks ka petud ja nimmetatud sada: siis on se sedda hullem. Õnneks ei olle nisuggusi mitte paljo, muido õlleks se lauloseltside kaswamisscle  sureks kahjuks. Nia seitungist leiame nüüd, et Lättimaal Plaanmõisa herra Jegor v. Sivers, kes igga hea asja poolt on, mis eddasi lähhab, ka mitme kiitma sõnnaga Eesti laulust ja neist rägib, kes selle eest hoolt kannud ja waewa  näinud, nago üks Baron Nolken, endine Poltsama õppetaja Hörshelmann, Laiusse köster Nyländer ja pürrast mitmed muud. Eestirahwas olli mannal aeal laulik rahwas, nenda et ka mitme saeaaastased orjakütked nende kui eht Wannemuine laste kurko ei jõudnud kinnisidduda, ehk kül nende laulud sel aeal muud ei olnud, kui: „Mis minna kukkunkurwa lindo" ja muud sellesarnatsed. Pärrast hakkas mõnni rahwa selts rõõmsat laulo, kui se mitte allati norgus peaga ja niiske silmadega  ühhe ehk teise kässo järrele ei sündinud, paituks nimmetama, mis pühha Jümmal taemas  koggoni ei sallida. No nüüd olli luggu lahti. Kes meel kellegist helde lummala lodud asjust, olgo õitsel, heinamaal, leikusse jures, karja tagga ehk piddo peal mütsiga peas julges healt tõsta, ja õlleks Lemma laul ka kes teab kui Puhhas olnud kõlbmatta lörri ei olle muidogi laulo nimme määri siis piddi ta seddamaid „pimmeda  ja hukkaläinud mailmalapse" nimme kandma, kedda ei sünni terretada egga temma termist mastomõtta. Kes teiste mõedo järrele tehtud 327