wankre peale pandud, ja nenda on hobbune tedda koeo talli ukse ette winud. Suremat ei tea minna ka mitte; kuid sedda ma tean, et nisuggused asjad ristirahwa seas hirmsad kuulda on. Peterburgist. sLutterusse usso koggoduste  abbi-kassa WennemaaH. Meie luggejad teadwad jo ammo, mis assi se on. Ma ei ussu mitte, et meie maal üht kirrikut on, kus sestsinnatsest abbi-laekast ehk kassast  keigewähhemast üks kord aastas ei rägita.  Wenneriik on suur ja lai ja ellad meie ussu, ka meie suggu innimessi mitmes paikus woera usso rahwa seas laial, kennel omma kalli Latterusse usso Zummala tenistusse ja kolide polest suur pudus on. Ristiusso armastusse  kohhus sunnib meid nüüd neile jöudo  möda addi saatma. Seks on, kuida teate, meie armolinne Keisri Herra 3 aasta eest ludba annud üht Lutterusse usso abbi-kassat assutada. Iggas meie usso kihhelkonnas on nüüd öppetaja ja kirriko wöörmündre herrade wallitsusse al üks kihhelkonna-abbikassa, iggas linnas makonna-abbikassa, iggas kubbermango linnas (nago Rigas ja Tallinnas)  kubbermango-abbikassa ja Peterburgurgis  pea-abbikassa seatud. Nenda jookswad krawid ojasse, ojad jõkke ja jõed merresse kokko. Koppikutest sawad rublad, rubladest kümned, saead ja tuhhanded, ja Lulleb  ikka jälle se tuttaw tödde wälja: Hulgal on kerge awwitada. Igga koggodusse lige wöib ka nimmetud abbikassa lige olla, olgo ka, et temma waesus tedda aastas ennam ei lubbaks anda, kui 5 ehk 10 kopp., sest põlle wigga; kes rikkamad on, andko 5 ehk 10 rubla, agga igga mees romoga ja ilma sundimisseta.  (Meie omma wahhel üttelda, kes tännine weel mönne koppikuga abbikassa liikmeks  põlle heitnud, logo silmad mahha ja häbbenego ennast; agga et tal sedda häbbi teist korda ennam' tarwis ei õlleks, mingo warsi öppetaja jure, andko omma nimme lillesse  ja öölgo: „sim on ni ja ni paljo koppikut  ehk rubla kuida jõud kannab, mittö öhkamissega mo ussowendade abbiks, kui lummal ello ja terwist annab, tullewa aasta toon jälle." No wata, siis on ta ausmees, ja kui ellotee peal kokko same, anname nago wennad teineteisele kat. Kuida ööldud, se jägo meie omma wahhele.) Pea-abbikassa wallitsus Peterburgis teeb igga aasta ka üht arroandmist keigest sest, mis selle abbikassa rahhaga tehtud ja tallitud ning on sedda tännawo ka teinud» Sesinnane arroandminne  on agga meie rumile liig pik, sepärrast  nimmetame agga lühhidelt neid asjo, mis meie suggu rahwasse putuwad, isseärra- nis Siberiamaal. Seal on murre kolid e . eest se üllem murre. Wannemad, kedda nende pahha ello ja teggude pärrast siit ärra piddi sadetama, ei wöi jo sured asjad lastekaswatajad  olla. Mis lapsed neist kuulwad ja nawad,  ei juhhata paljo oige tele, sepärrast on sedda ennam head koliöppetust tarwis. Et se nüüd jälle üllekätte läinud wannematest ei wöi tulla, on muidogi mõista. Siin on abbi tarwis ja häddaste tarwis, ja abbikassa ei olle neid ka aitmatta jätnud. Hommiko-Si- beriamaal Nishnaja-Butanka küllaks olmeister Lättirahwa hulkas 150 rubla aastas palka, ja Eesti külla Werknaja - Bulanka koolmeister,  kedda Tallinnas selle ammeti peale walmistadi  ja senna sadeti, 250 rubla aastas, peale selle maksis ka abbikassa temma reisirahha.  Ka koli- ja palwemaea ehhitamisse eest petakse abbikassa polest murret. Eestikülla tarwis on jubba 1970 rubla antud ja Lättikülla  tarwis on ka lubbatud. Somekülla, nimmega  Werknaja.Suntuk, on Somema wallitsus  koli- ja palwemaea ehhitamisse murret ennest  peale wötnud ja tahhab omma kullo peale neile öppetajat ja koolmeistrit piddada. Nende maeade ehhitamisseks 2000 rubla lubbanud. Senniks agga, kui need töutussed tõeks salvad,  annab abbikassa Some koolmeistrile Werknaja-Suntuki küllas 200 rubla aastas palka. Nendasamma kui Hommiko - Siberiamaal,  murretseb abbikassa ka Ohto-Siberiamaal  Eesti, Lätti ja Some kolide eest ja on igga kolme koolmeistrile 100 rubla palka jure pannud, peale selle, mis nad rahwa käest sawad. 374