ja 26. - se on Suurwürsti sündimisse päwal,  kus allati paks rahwas sealt möda käinud,  olla 4937 rubla koppikad olnud. Sealt kastist leitud pole koppika ja koppika  tükkisi, agga ka !0 künni 2069 rublasid rahha pakkisid. 26. Webruaril sissepandud annete seas on ka üks kuwäär olnud MM rublaga, mis ülle Suurwürst - Aujärjepärria wägga ligutud sanud ja ütlemata suurt römo tundnud ja tundmata ja teadmata andjat awwalikult  tännanud. Ülleüldse on künni 8. Märtsi ku päwani nälja häddaliste heaks anded  kokkotulnud 561,381 rubla. sSuurwürst Aujärjepärria Jtaliamale, Nitsa linna, teab üks Peterburgi seitung könneleda, et keiserlik kõrgus  Suurwürst ja Aujärjepärria Tsesarewitsh 7. selle ku päwal Peterburgist wälja sõitnud, et ülle Berlini Nitsa linna minna, kus selle kabbeli pühhitsemist, mis önsa wenna, Suurwürsti  Aujärjepärria mällestusseks senna ehhitud,  liggi pühhitseda. Ta tahtminne olla wieks päwaks senna jäda ja siis Darmstadtist läbbi jälle koeo tulla. sTulle mis 2. selle ku päwal,  öhto kello 9 Kartshewski maeas Demidow-Pereulokis  9 hakkanud, kirjutakse Peterburgist, et möllemad pealmissed korrad mahha pöllenud. Teisel hommikul kello 4 aeal olla se kustutajatel õnneks läinud, tulle ülle wöimust sada, mis seläbbi raske olnud, sest et seal maeas üks tisler ellanud, kus wägga paljo kuiwi tarwis-puid ja wirnisse elli sees olnud, mis tuld nago tagga kihhutas,  suremaks minnema. Sealsammaö maeas on ka üks ramato kaupleja sel Wilken omma abbikasa ja kahhe lapse ning tenia tüdrukuga ellanud. Otse sel silmapilgul, kui tulli lahti peasenud, põlle Wilken issi koddo olnud ja tsmma 10aastane tütrekene jooksnud temma jarrele. Taggasi tulles sanud issa ja tüttar teine teisest lahhutud, sest politsei põlle last ennam lasknud pöllewa maeasse jooksta, misläbbi  ka temma üksi ellama jäi, agga teised said keik pöllewas maeas surma. Surno kehhad, mis keik ühhes unnikus leitud, ja mitte wägga pöllend põlle olnud, andnud tunnistust,  et suits neid lämmatanud. Kui neid sealt leitud, olla tohter katsunud hinge aeada, agga keik katse olnud asjata. Surnute kartvas  olnud maas mitme suggusid höbbs asjo ja pool pöllend rahha pabberid. Nenda on siis mees, naene, laps ja tüdruk õnnetumal kombel ommast ellust ilma janud. Mofkwast. Mõrtsuka Wenne rahwal on se näddal, enne Wastlapäwa, suur römo näddal, mis wöi-näddalaks kutsuwad, sest et siis wimist korda enne paasto pima, wöid ja lihha söwad. Sel näddalal petakse mitmesuggused lustid ja römud, kus ka paljo nalja ette tulleb. Se aasta on, kuida kauba seitung könneleb, kesk römo sees ka hirmsad asjad ettetulnud hirmust mõrtsuka tööd! Jösiarranis hirmus on kahhe wanna naesterahwa tapmine, Jamskaja-ulitsas, ühhes  waeses maea üttikesses. Üks neist, selle maea perrenaene, üks 60 aastane wanna emmake,  nimmega W. Aleksejew, leitud wöeruses  löhhutud peaga sellile maas ja mitto hawa kaela sees, mis näidanud käridega tehtud ollewad.  Teine, üks wanna kerjaja, kes Aleksejewna  jures woeraks olnud, ka löhhutud peaga ja mitme hawaga kaela sees, mis käridega tehtud ja kärid ühhe hawa sees olnud, leitud ühhe wanna kasti seest, mis wasto seina tõugatud. Päwa kaks kolm enne sedda, olnud  üks teine hirmus tö tehtud. Üks tundmata mees palganud worimeest, kes alles üks I4aastane poisike olnud, kes tedda Hodinski  wälja peale piddand wima. Kui Presninski  wärrawast wälja sanud, seal tömbanud  mees poisikest ennast wasto, hawanud tedda kaelast ja wissanud maante peale mahha ja issi sõitnud hobbusega eddasi. Teised tekäiad  olla poisikest sealt linna taggasi winud ja politsei kätte andnud. Õnneks põlle haaw surma haaw olnud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Se näitab nago suur imme ollewad, et prints Napoleon kord Berlinis  käis, ja sest on nüüd rahwal mõnda könneleda, ning seitungidel ka ommalt poolt ühhel sedda ja teisel teist räkida. Üks wäljama seitung temma Berlini wöeraspiddo kaunis mustaks ja kirjutab: Prints Napoleon 93