kaösulikkud, sest et seal ammetmeestel koggokonna wallitsusse piddamiune jubba ülle nende wõimo käib; l?) sepärrast nisuggusid hingede polest suri ja laialiste piridega koggokondi tnlleks sündsal wisil kahheks ehk rohkemaks koggokonnaks jaotada, (?) ehk wöiks ka mönni wähhem tük, wönne teise wähhema  liggilisse koggokonnaga kokko lüa. Agga rägime weel 3. Koggokonna koggomaea sündsast kohtadest. Mannal wisil seisis walla kohto paik iggas mõisas ja enn amiste ikka mönnes opmauui wõi kirjutaja körwalisses kambris, sepärrast et seal mõisa wallitsejal allati käe parrast olli, kohto ja walla politsei ülle wallitseda. Agga et nisuggnue kammer (kohto tarwis) ennamiste liig kitsas ja mitte sündsa ei olnud, sedda teadwad kohtomehhed isse keige parreminne. Liategi, et seal rahwal eestkodda snggugi  ei olnud. Agga nüüd, et ue seadusse jarrel,  möisawallitsusse! ennam tarwis ei olle koggokonna  kohto ja politsei wallitsusse üllewalwamissega  ennast waewada (sedda teeb kihhelkonna kohhus,)  sepärrast wissist ei sa ka nemmad ennam laskma koggokonna kohhut ja walla nöupiddamessi ommaS kambris toimetada. Noh, siis ei olle ka koggokonna! muud parremat nöu, kui ehhitago ennesele  isse uus koggomaea. Agga mõisa sees ei olle temmal kül mitte pärris rahhulinne koht ja sust sepärrast, et wallarahwas omma asjade ioimetamisfega,  kohtopiddamisse korral ja maggasinift wilja wõtmisse ja maksmisse päwadel, ning ka weel muil nisuggustel aegadel, mõisa wallitsussele õiged rahho ei auna, waid saggedaste temma tallitustele seggadust teeb. Ja kus allati paljo rahwast käib, ei wõi immekspanna, kui ka senna mönni ülleanneto tulleb üsna kurja tö peale. Nendasammoti ka jälle ei olle kohtul egga walla wallitsusse! seal õiget  rahho. Ka sure mõisa tõde tallitusse parrast on sea! paljo rahwast ellamas ja likumas, tewad  mönnikord paljo seggadust ja jookswad ka wõi üsna tühja asjade parrast jggal aeal kohtusse,  sest et ta neil ni wägga käe parrast on ja neil maad ei olnnd omma wihha lahhutada. Agga kui kohtomaea ja maggasini ait mõisast wäljas  ehk weel kaugemal on, siis ei sa paljo nisuggused  seggadussed ei mõisa egga ka wglla wallitsust  waewama. Uus seadus ütleb: 2 aasta sees peab kozgokond  omma kohtomaea mõisast wälja teggema, ja lubbab, et koggokond wöib kust taht omma wakkutallu,e  maast 3 wakkamaad wötta, kolimaea ehk ka kohtomaea alluseks, agga sellesamma rendi wöi ostmisse  hinna eest, mis se talloperremees selle tükki ma eest maksab. Ma arwan, se saab keige sündsam ollema, kui agga nimmetnd tallo ma tük kesk scdda koggokonda,  ja mönne sure te liggi lähhedal seisab, et rahwal  hõlbus senna käia. Agga se keige parreni nõu õlleks se, kui igga koggokond, isse omma wöi walla laekas seiswa rahhaga, ühhe sündsa ja kesk koggokondas seiswa kvhha üsna pärriseks ostaks, siis senna ühte kokko ehhitaks aega mõda kõik omma koggonna tarwitusse honed, kui on: kolimaea, koggomaea  ja maggasini aita. Wata, sest tulleks tõeste koggokonnale mitmesuggune kasso: l) koggokonna  wallitfussel õlleks wägga hõlbus omma ammeti  tööd arrendada, sest et asjad siis kõik käe järrele  on; ka wöiksid nad sedda oddawama palga eest tehha. 2) õlleks rahwal wöimalik senna ennesele ka weel mõnda kuri ehk muud uisuggust ehhitada, kuhhu warjule wöiksid omma hobbusid ja nende riisto ja muid nisuggusid asjo panna, kui nad senna tullewad; sest et neil nüüd möisades saggedaste asjo ärra warrastakse. koggokonnal ei õlleks siis mitte tarwis ni sure kulluga üht kohto käskjalga  seal piddada, maid temma tallitust wöiks toimetade  selle ma rentnik wöi koolmeister omma poisi läbbi. 4) sest ostetud wöi renditud tallo maast tulleks koli üllespiddamisse kullo wälja, ja sepärrast saaks ehk mõisa wallitsus Ledda oddawamalt koggokonnale müma wöi rentima. Seie sadik sest koli üllespiddamisse kullust arwab mõisa wallitsuS ikka üks pool ennese ja teine pool koggokonna kulluks,  sest et mõisas ja temma ma tükkide peal nüüd ka paljo süllastd, pobbelikkusi ja muid ammetmehhi tllab, kellel kannis hulk lapsi on, kes ka ketitada tahhawad ja kes ommetegi ka koggokonna hingekirjas  on. Nüüd rägime weel wiimseks 4. Koggokonna kirjutajast. »,Seie sadik Ollid nemmad ennamiste mõisa wallitseja assemikud, ja ei sundind se ka mitte teisiti olla, sest et kohhnt peti jo nende kambris.  Agga nüüd tulleb missist koggokondadel isse omma kirjutajad seada. Seal jures arwab  mönni: noh, knllab nüüd koggokonnad peawad neile wägga paljo palka andma. Ma ütlen: minnogiparrast, kui nad ka andivad! Agga ma arwan : koggokonnad ei tahha missist ka nüüdki mitte paljo robkem palka anda kui mannast said; sest et nüüd möib jo ka üksainus kirjutaja mitme liggilisse koggokonna kirjutussed toimetada, nenda et ta ühhel päwal ühhe, teisel päwal teise ja kolmandal  kolmandamas koggokonnas kirjutussi toimetab  ; siis ülle mitme koggokonna saab ta ommetegi kaunis head palka. Nüüd on jo ka ennam, kui wannal aeal olli neid, kes kirjutada ja rehkendada oskawad, sest et kolides öppetakse neid jo ikka ennam  ja ennam. Ka ei sunni seadus mitte suggugi, et se kirjutaja peab saksakeeli mõistma, waid omma eestikelega saab ta küllalt läbbi, (?) sest et koggokonna kohto protoko! ja walla wallitsusse kirjad ning ramatud  sawad seadusse järrele jo ikka meie eestikeles  kirjotud, sest et muido ei mõista jo malla ma!- litsus neid/ ja iggaüks.ammeL õppetab ka jo omma 406