üksi tõt räkida, waid ka tõepürrast kannatada, selleparrast on ta Parisi taggasi tulnud, sago mis saab, tõe parrast on kerge kannatada. Kuida Prantsuse asjad korra on, arwame meie, õlleks Napoleon wist parrem näinud, kui „latre" näitaja  pelgo õlleks jänud. Peab tedda nüüd tõekõnne parrast nuhheldama, siis on se teiste Prantslaste silmas ikka ni kui ta on. 3/15. Augusti ku pääw on Prantslastel kässo järrel tähtjas  päaw ja nimmetakse Napoleonip ääw. Tännawo peeti sel päwal suurt paradi ja Napoleon näitas omma Prantslastele kirjo sõamängo, ühhelhobil  ka omma poega, kedda ta Prantslaste õnneks ennese assemele tahhab jätta. Agga paljo peab neid ollema, kelle süddamed mitte surest armastusest temma wasto ei tuksu. Ralima  hõiskamine nimmetud piddopäwal ei olle ka mitte suur assi olnud. Italiama ei pease ikka meel Prantsuse käppa alt lahti. Ta peab selle jao made möllad  maksma, mis paawsti käest temma kätte sanud, se on isseennesest mõista; agga se on Italia nimme teotuseks, et neid enne Prantsuse kätte peab maksma, muido ei wõtta paawst wasto, sest Napoleon on paawsti kirrikowöörmünder;  agga ommas süddames sowiks tedda Paawst senna, kus Türgi pippar kaswab. Inglismaalt. Inglased pilkawad omma zeitungides Austria küttipiddo ülle, esmalt, et nemmad seal politika kõnnesid piddannd, kus seks õige aeg egga paik ep olnud, kui need, kes ilma Politsei juhhatuseta isse mitte ei mõista arwata, kus nisuggune assi kõlbab ehk mitte ei kõlba; teiseks, et Sakslased jubba sureks asjaks piddawad, kui 300 sammo peal mõnni arwa mürki saab, ja nemmad Inglismaal lasta 1000 sammo peale iggal aeal. Sakslased ei tahta sedda uskuda, ja kes sedda tõeks piddada, se ehmatada  üsna ärra. Peale selle olla neil, isseärranis  Tirolastel, alles ni wanna modo püssid ja ni mitmed seltsi, et kegi ei teada, kus need tehtud, otsego wannad issaissa pärranduse tükkid.  Inglaste kunningana aastane üllespiddamine  ei olle ni sure rigi kohta mitte suur: 2,700,000 rubl., Kroonprints saab 280,000 rubl. ja temma abbikasa 70,000 rubl,, agga nad on ühhes leibas. Prints Alwrid saab 105,000 rubl. ja wühhemad lapsed ellawad alles emma kullo peal. Mõnned Inglased pahhandawad õigusega selle ülle, et Eüropamaal mitte  rohkem mehhelist meelt ei olle. Teeb Napoleon köhhegil su lahti ja rägib mõnne sonna, siis on suud ja sulled warsi likumas. ja iggaüks pnab sealt ommal wisil sõdda ehk rahho wäljaselletada. Kas se sureks auuks teistele on, kui ühtainust meest otsego hea ja pahhailma teggiaks peetakse? On Napoleon ennam kui innimene? Ei olle. No jah, agga miks tedda siis ennamaks tehhakse? Se on weider, et Prantslased 80 aastat parrast sedda, mis nad 1789 teggid, isse meel keddagit ei olle, Maid ui paljo, kui üksainus mees neist teeb. Sünnib sedda Prantsuse maal, siis ei panne meie mitte immeks, kui onuna lähhedamalt rahwast leiame, kes 50 aasta eest wabbadust ja innimese õigust kätte sanud, agga et õppetust pudus, tänna omma asja tallitusel saggedaste nisamma kammitsas on, kui 50 aasta eest. Kas siis muid wallitsejaid Eüropamaal ennam ei olle, et sõdda ja rahho üksi Napoleoni käes arwatakse ollewad? Nisuggust lapsikat meelt laitwad  Inglased ja meie ka. Ni warrast lõikust ei olle Inglismaal meel enne olnud, kui tännawo,  ja ei arwa nemmad sellesarnast sadda aasta sees mitte 2 kord tullewad. Nissosaak olla paljo parrem ja rohkem, kui mullu, agga odrad ja kaerad 30 protsenti alla keskmise sagi; kedowilli olla ka kassin. Kartohwlid wägga jahhused  ja puddedad, agga ei anna suurt koggo. Kartohwli haigust ei olle kuskil kuulda, (kuid meie maal kulukse mõnues paikus, et wärsked kartohwlid ma sees jubba kaswama hakkawad.) Golgiamaakt. Endise Mehhiko keiserina Shar lotte mõistus, mis ühhe wahhe jubba kaunis hea olli, hakkada pallawa ilmaga jälle pahhemaks minnema: ei wõida maggada egga tahta süa. Üksi kunningana wõida tedda wähhe waigistada ja üksi temma käest wõtta ta nattuke toito wasto. Arstid kartwad, et temma mõistus  ial ennam Meste taggasi ei tulle. Se waene kunninglik naesterahwas on lühhikest aega kroni kannud, agga elluks aeaks õnnetumaks sanud. Lissa. Tartust. Esmaspäwa öse tulli siin jälle nattuke wihma ja eile hommiko olli ilm weel sest järgi pilwis. Ottepa kihhelkonnas on 2. Augustil kange 263