temma taggakiusajate sest hoida. Se assi sai awwalikkukö, et se tüttarlaps selle pealiko jures olli ja tedda kutsuti kohto ette, kus ta iggapiddi  selget tunnistust andis, et temma ei mingisugguse pahha nöu parrast tedda ennese jure põlle wötnud, waid agga temma palme peale, et ta ristiusko tahtis heita. Natanson sai konsistoriumi kohtusse sadetud, kus tedda ristiusso wasto walmistakse. Wöeralt maalt. Saksa ja Dani söast ei põlle sönnumed se näddala mitte suggugi parremad egga pahhema,  kui minnewa näddala. Ehhitawad holega  kantsisid, weddawad suri tukka peale ja walmistawad ikka; ei tea millal siis se oige lahhing peale hakkab, kus surm omma sure wikkatiga mahha niitma hakkab. Wlensburgist  kirjutakse, et senna nüüd kaunis sured suredtükkid todud, kellest neil tännini suur pudus olnud, mis agga kohhe Düppelisse sadetud, kust nad meel kaugemale peawad minnema;  kus nende seiso paik on, sest põlle sönna nimmetud. Noh, eks m'e sa parrast teada,  kus nad murdma hakkanud.  Kewwadine  soe olla tede ja wäljade pealt jubba lumme  soutumaks ärrakautanud, nenda et ennam jälgegi temmast põlle järrele jänud ja seal on nemmad 4 surnud lumme alt leidnud, mis keik Austria mehhed olla ja kulidega peast läbbi lastud, kes siis wist mitte wägga kaua surma wallus põlle olnud. Pärrast leitud weel kaks, mis ka senna todud. Grawensteinist. sSöa wasto malmis  tami nn Kuida sealt seitungid könnelewad,  olla neil praego kibbe teggeminne wallisid ja tantsisid ehhitada, süggawaid krawisid  kaewada, kus sees näggemata waenlasse peale wöiwad minna. Soldatid öppiwad igga päaw hõlega söa-kuntsi ja nenda on neil keik näppo otsad tööd täis. Teiste mude wahhel põlle taplust olnud, muud kui agga wahhesoldati wahhel, se on kes teiste ees käiwad  watamas, kus ja kuida wöeras wäggi seisab; nende wahhe! olla püssipaukumist saggedaste  kuulda, kus siis ka mönned langemad ja hawatud samad, ehk ka mönni wangiwöetakse.  Wägga arwa minna mönni pääw möda, kus mängisid ei pea todama ja nende omma tunnistusse järrele, laska nemmad ennast  kerges te wangiwötta, sest mängis olla paljo parrem, kui Düppeli kantsides. Sundewittis  olla nemmad keigilt poolt metsadest otse teed kantside jure teinud, kust iggakord keelmatta wöiwad läbbi sada. Ka sest olla neil jut, et tahtwad keik söawägge  ühhe ainsa üllemawallitseja alla panna ja siis kowwaste Jütlandi peale hakkata ning sedda Daanlasse käest ärrakiskuda. Haderlebenist. sMitmes uggused Austria wäggi olla kahte jausse jaggatud, üks jaggo seista Kristianwelsis ja teine jälle Jütlandi pinde lähhedal. Nende nöu olla Koldingi ja seal ümberkaudo külladesse  asset jada ja nattuke puhhata, ning siis korraga Jütlandi peale minna. Preisi wäggi olla jälle Pridritsia ja Weile pole läinud. Austria wäggedel põlle ka seal kaua rahho olnud, waid on jälle eddasi põhja pole läinud  ja se jaggo, mis öhto poo! Skodborgi seisis, on öhto pole Jütlandi läinud, et seal omma tööd Jütlandi peale allustada. Küllad näme tullewa näddala, kui kaugel nad omma töga sanud. Neil on allati ühhest teise likumest, agga et kussagi ka tööd ceinud, sest ei räkita paljo. Kuida jubba enne ütlesin,  on agga taplust eeskäiate wahhel, kus paljo ühhes koos põlle, et sured asjad sünniksid.  Ühhes pissokesse lahhengis, mis neil hilja aego olnud, sanud Daanlassed kaunis tuggewaste wallo ja et seal ka rohkeste langenud  , agga kui paljo, sedda unnustanud jure kirjutamata, wöi polnud neil aega, neid ülleluggeda; 20 sattunud wangi. Ühhendud wäggedel põlle middagi wigga olnud.  Ühhes  teises lahhengis on nemmad Daanlaste käest 4 meest ja 5 hobdust ärrawötnud, ning 35 olla neid olnud, kes surnud ja hawatud. Preisi poolt peab üks pealik, kaks trompitide puhhujat, 4 underwitsa ja 27 ussarid kad- 96