seisis ja kelle mõistus mitte ahhetas polnud. Immeks pannemise wäärt ussinusega olli nõu petud ja assi öiendud, ehk kus ruttust otsust tarwis olli, sedda wois temma anda; ühhe sönnaga öölda, olli ta terrawa mõistusega mees, kelle sarnast pissut leida. Arra räkimata  armastusega hoidis ta omma Keisre Herra pole, ehk kül Keisre Herra arm wahhest  ta wasto külmaks jäi, mis tal kül römuks  polnud. Ommas maeas ellas ta liht mehhe kombel allandlikult ja kedda ta uskus ja kelle peale ta omma lotust panni, selle peale lotis ta ka kindlaste, ilma kõikumata. Omma süddame polest olli tä pehme mehhike, egga jooksnud ialgi tiggeda koera kombel kellegi kallale. Himmo middagist õppida, olli ta süddames  ni wägga woimust wötnud, et middagi tedda ei woinud keelda, sedda teggemafl ja issiärranis  söa asjus. Tähhelepannemise wäärt on ta ettekulutus, , mis ta Saksama söa hakkatuses  aastal 1866 olli öolnud. Kui ta sedda käsko, mis Benedek omma söa wäggedele  andnud, läbbi luggenud, wöngutanud ta pead ja öölnud: ..Benedek saab waminuse peale", ja nenda olli ka. Sedda woib kül ta wannaduse nödruseks arwata, et ta wimases otsas mõnda nalja sönna könneles, mis läbbi ta ennesele paljo waenlast teggi, kellest ta agga ennast emal hoidis. Ommalt maalt. PeimsMKatt. sLeLtud surn Se leitud surn o, kellest siin könneleda tahhan ütleb wanna Audro Zuhhan põlle mitte metsadest egga pöllo pealt leitud; temma'põlle ka mitte ühhe äkkilise haiguse läbbi omma suggulaste  teadmata ärrasurnud, egga ka isstennesele  otsa teinud, egga kuhhugile tee are mahhajänud;  waid tedda on merrest, kallade ellokohhast  leitud; ta olli merre laenetes surma  leidnud. Audro kirriko walla mehhed käiwad  Audro Saulepa mõisa lähhedal räimi püüdmas ja kui nad 27. Aprillil omma räime laewadega kaldasse tulnud, näinud nad üht surnud naesterahwa kehha wee peal ollewad, mis merre laened kalda pole aeanud; mehhed söudnud liggimale ja weddanud tedda mäele, tundnud ka rietest warsi ärra, et ta mitte kau- gelt innimene põlle; agga ommetige kust wsllast  ta pärrit, sedda põlle nad woinud öölda. Otse selsammal päwal juhtunud Postsi rahwas  senna, kes tedda m kohheärratundnud ja öölnud tedda Pootsi walla tüdruko, Rööt nimmi, ollewad, kellel weel üks wend ja kaks ödde järrele olla. Nimmetud Rööt olla üks häbbi tanno kandja tüdruk, kes Tahkurandas tenimas ja jubba Märtsi kuust sadik kaddund olnud. Kui perrerahwas näinud, et Rööt ennam põlle taggasi tulnud, tonud nad ka temma seitsme aastase lapse Pootsi walda taggasi.  Ta olla Tahkorannast otse ülle merre Pootsi minna tahtnud, jo ta stis seal sedda õnnetumat surma sanud. 27. ApriM! sai ta merrest leitud ja kui selgeste teada ölll, kust ta pärrit, sai ta wenna ja õddedele teadust sadetüd,  agga kegi ei tulnud tedda watama. Wimaks, se olli 30. Aprillil, satis Audro kirriko  mõisa wallawannem tedda linna silläkohto peale, kelle loaga ta maetud sai. Agga südda nuttab sees sedda nähhes, et mönnes kohtas Eesti rahwa keskes weel wägga pissut armastust  on. Wend ja õed sawad ommast önneö tümast õest sönnumid, agga ei tulle tedda watama,  egga ärra korristama. Kas ei pea siin kiwwid kissendama ja taewa tähhed nutma? Tulle Zummal appi! kas sünnib neid ristiinnimeseks  nimmetada? Ei tõeste mitte! Armastus  peab meid siin aealikult ja seal iggaweste ühhendama; sest Onnisteggia ütleb jo issi omma pühha suga: „Sest peab teid tuntama, et teie minno jüngrid ollete, kui teil armastust  on issikeskes". Ja apostel Paulus ütleb:  „Agga nüüd jäeb usk, lotus, armastus need kolm; agga surem neist on armastus". Riast. sKahjo pikse Kuida jubba minnewa kord könnelesime, et pikne Moskwa linna jaus ka olla kahjo teinud; tänna kirjutakse sest nenda: Pühhapäwal, 2?. Aprillil, öhto enne kello seitset, loi pikne Zaroslawi  ulitsas Fedor Ljubowi howi peal seisawa,  wanna ellopöllise pärna sisse ja lõhkus tedda ladwast jureni ärra; sealt olla ta senna lähhedal ollewa kaeo salwede kallale läinud ja neid söutumaks ärrapurrustanw Zo se elektri wäggi ni kange seal luhwti sees olnud, et ta 20 sülda seal ümber rigi, keik hakna 155