Me Weikseli-jõe tulnud, kus 1000 jalla- ja 300 ratsameest kous olnud. Warsi läksid Wennelased  neile wasto ja tülli olli lahti, mis Z pawa turis. Surem hulk jallamässajaid said surnuks lödud ja 150 meest wangiwõetud; rat-- samehhed peasid ennamist põggenema. Keik se suur salk olnud ennamist Galitsia-, Prantsusseja  Jtaliamehhed. No ütle jõlledaid! Kes aeas neid woeraid innimesfi wõeramale surma otsima? Agga mis innimenne otsib sedda ta leiab. Kolm kuud olli neid Püssilaskmisses õppetud, et piddid kes teab mis teggema, säh nüüd! Kes tuld näppo wahhele wõttab, peab näppud põlletama. Polakad  on sedda jubba sadda korda teinud, agga kurri südda ei lasse neile parremaid mõttid pähha tulla. lummal hoidko keiki issa emma lapsi sähhärduse hullustamisse sisse sattumast, kui nüüd Pola mässajad on! Wõeralt maalt. «ooksimaatt. fßahha laen.Z Rootsi wallitsus tahhab rahha laenata, kui monnel anda; ei mul ei olle. Noh, eks olle nappid aead ja pudus wõib iggaühhele tulla. Neil olla, kuida ütlewad, 35 miljonit tarwis omma „raudtede ehhitamisseks", ja sedda nattukest tahtwad Saksamaalt  laenuks wõtta. Se Põlleks muido mitte suur imme assi, sest rahha on enne laenatud ja laenatakse parrast meel, agga keik Saksama seitungid  maenitsewad omma rahhamehhi nago ühhest suust: „ ärge andke, ärge andke! sellega WZite omma issamale suurt kahjo tehha". Kuida nenda? Rootsima maksab jo intressi? Maksko kül, agga sel asjal on omma pahha haak kulges. Meie olleme jo Pemo Postimehhe suust kuulnud, et Saksama ja Danima sarwed pea jubba kokko ullatawad, sest põrmitsemas on nemmad ammogi.  Rootslane on Dani naber ja suggulane, sepärrast ka malmis temmale appi tõttama, kui Dani mõek Saksama wasto peaks lühhikeseks jäma. Sõdda piddada on agga rahhakoppikat tarwis, kellest Rootslasel liga ei olle. Kes seisab nüüd selle eest, et temma Saksamaalt laenatud rahhaga mitte Saksama tarwis Püssirohtu  ja tinna ei murretse? Seeb se on, mis Saksama seitungid kartwad, kui omma rahha- mehhi maenitsewad: ärge andke! Wõib olla, et neil ka õigus on ; sest keik Rootsi kunningad ei olle mitte Gustaw Adolwid, kes üksi ussowendi  appi tullewad. Preisimaas. sPreisi waidlemissed.j Kannade parralt, on Preisimaal nüüd jäggelemist ja waidlemist, et arro egga otsa ei olle! Ue Parlamenti liikmed peawad kül jubba wallitsetud ollema, agga kui paljo wastastiko happo sõnno on se maksnud, enne kui ni kaugele said. Nüüd astub Parlament ehk rigi seadusse teggiad kokko ja kuida asjad seiswad, on ette teada, et siis waidlemissed õiete peale hakkawad. Se õlleks imme, kui sesinnane uus Parlament wanna kombel  jälle enne surma ei surre. Agga peame künni ue aastani Perno Postimehhe käest kuulma,  sest et meie „Eesti Postimees" enne uut aastat omma suud ennam lahti ei te. Auskriamaalt. kelmus.j Tõeste on meie ministre herra, würst Gortsh akow, õigust üttelnud: Pola mässamisse tulli ei põlleks ammo ennam, kui mitte teine poolt radda ölli ei saaks jure wallatud. Nenda on ka. Kui teine Pool radda keik õiged innimessed ellaksid, kust mõttäksid Põlakad omma sõariisto ja söamona?  Agga seeb se on: metakse wõeralt maalt sallaja sisse. Seal on Krako linna politsei ühhe howi peal kuris üht sõamona - maggasini leidnud, kus liggi 500 naela püssirohto ja 36,500 Patroni spüssi laengut) Marjul hoiti. Kelle tarwis? Noh, sedda wõib jo pimme kappoga katsuda Pola mässajate tarwis, ja kes sähhärdust tempo teggid, Polnud ka muud, kui Galitsia Polakad. Muidogi wõeti marjule pandud warrra seddamaid ärra. Prantsussenraalt. sMeksiko sõawangid.j  Meksikomaalt ollid Prantsussed hea hulk sõamehhi ommale male wangi weddanud. Need tahhetakse nüüd jälle koeo taggasi lasta, kui nad middagi lubbawad. No mis peawad siis lubbama?  Sedda, et nemmad koddo sellega rahhul on, mis Prantsus nende maal teeb, olgo õige ehk kõwwer; kui mitte, siis peawad Prantsussemale  jäma. Seal tulnud siis assi nenda wälja, et 100 wangi seast mitte mnam ep olle leitud 6