et keik arramöistsime, kuida olli teinud; agga kegi mu kui se, kes nisamma õppind on, kui lemma, ei sa sedda järrele tehtud. Kui siis mönned meie luggejattest on! enne sähhärdust asja näinud ehk juhtuwad parrast näggema, sits uskugo nemmad mo sanna: olgo assi ni pärdik, kui ial on: nõidust egga wöereti asja ei olle seal mitte marki jures. Just sellepärrast  olleme Epsteinist siin paar sanna räkinud. Riast. 35. Zulil on kindral-kubberneri herra Libaust tulles Dünaburgi linna Keisri Emmale wasto sõitnud, kedda sel päwal Saksamaalt tulles, seal odati. Nüüd on Jummal  Tedda wist jubba koddomaile awwitanud, kust Ta minnewa aastast sadik ärra olli. Kuramaalt. Keisri poeg tallotoas.  Suurwürst Aujärjepärria peab ka wahhest Libaust maal möisade sees käima, kord jahhi peal, kord muido nende maiapiddamist  watamas. 20. Zulil on Ta 6 pennikoormat  Libaust kaugel Tstrnau mõisas käinud  ja keik tähhelepannes järrele waatnud, kuida seal pöldo harritakse ja karja kaswatakse.  Zsseärranis melepärrast olnud Temmal  möisa suur Merino-lamba karri. Mis agga meile suurt melehead teeb, on se, et Temma ka tallomaiadest, kui alwast asjust, mitte möda ei lähhä, waid neid ka watamas käib ja kül teab, et pölloharriminne innimesse  ihholikko ello üllespiddamisse juur ja pöhhi on. Tsirnau möisa lähhedal on siis meie armas Suurwürst Aujärjepärria ka kahhe tallopoia maiad ja muud honed omma  silmaga läbdi waatnud. Seal on Temmal  siis ka silma ette tulnud, mis parrags ni hästi Lätti kui Eesti rahwa jures hopis ennam weel leitakse, kui sedda tarwis õlleks, se on nende mustad, korristamatta ja suitsused ellotoad. Kes sedda üksi waesusse süüks aiab, se walletab. Üttelge isse, kas walge särk ennam maksab, kui must ja soppane?  Nendasamma on luggu ka tubbadega. On selle peale siis tõeste ni palja warra ja waewa tarwis, et tallmrmimesse jöud ial puhhast  tubba ei kasus sada? Kas se yat on, kui tallo kattu ksest korsan wäljapaistab ja rehhetoa körwas klaas akkendega lubjatud ellotubba  seisab, puhhas laud põrmand al? Sellepärrast  põlle kellegi tallopoial tarwis möisat ehhitada. Weike ja maddal maia wöib ka küllalt ilma. suitseta, puhhas ja walge olla? Puhtus põlle mitte uhkus egga lojukse ello kellegi allandus. Tunnistagem parrem selgeste,  et se muud ep olle, kui hea tük rummalust  ja wannemattest pärritud korristamatta kombe, et nisamma paljo, kui meie maiad, olleme ka isfe alles harrimatta, pihherdame pörsadega ühhes pöhkus, kannatame wingnses toas peawallo ja wessisid silmi, ja kui mönni meile parremat nöu annab, siis mõtleme, et se üsna kössi on, kui ennast sega wabbandame: „kust waene talloinnimenne parremat saab?" Agga nisuggune wabbandaminne on ennamist sulla malle. Pari wakka lubja ja aknarudi eest põlle kellegi! tarwis silma-hammast ärraanda,  kui meil muido nattuke ennam holekandmist  õlleks. Möttelge isse järrele, kas ma üllekohto tunnistan? Üllemal nimmetud Kurama tallopoiad, kedda Suurwürst Aujärjepärria nende suitsotubbade  sees watamas käinud, põlle ka mitte waesed mehhed olnud. Nende ellotubbasid leidnud  Temma kül Wenne tallotubbade wasto mustad ja korristamatta ollewad, agga nende pimalehmade, hobbuste, siggade ja mu puddo ellajatte hulk, kui ka ride ja wilja warra on Tedda römustanud. Kas se meile kül sureks  auus peaks ollema, et meie maia puhhastusse  ja harritud ello kombe polest tük maad Wenne rahwa tagga peame käima? Waatkem  iggaüks omma maiade peale ja mõttelgem seal jures, mis Suurwürst saaks ütlema, kui meil se ön õlleks, et Temma ka meid watama  tulleks? Krim«i sarest. Rahwa likuminne. Needsinnatftd meie aegsed päwad näitwad öicte rahwa köndimiöse päwad ollewad. Saksamaalt  lahmad rahwaõ muist Amerika-, Australia  ja löuna pole Wennemale, muist ka, nago tännawo kewwade, tullewad meie male. Sedda paika, kuhho innimenne minna tahhab, arwab 244