laulmist ei, jätnud ta järrele, sest sedda õppisid  sure mällestuse-pühha parrast. Kes ksik pääw põllo peal rasket tööd teinud, ei heitnud öhto maggama, waid wahhetas omma adra, nodi ramats wasto. Kes nende- hulga laulude  läbbi otse kui manna ello pöllise pakss metsa sisse olli sattunud, ei kohhunud sest, waid raius julgeste sddasi, et teed läbbi sada.  Midda ennam puid langes, sedda laiemaks  !W tee ja sedda selgem ja julgem köllss lauls heal, ei mitte et omma Zummalale laulda,  ei ika mitte) et ust rabwa laulust õppida, mis siin ja seal ilmale sündinud, ei mitte, waid et wöido wöiksid laulda, kellega kui Võimalik  üks selts teise ette tahhab jõuda ja nenda au sada. - . Lauljatel Süi se kül wägga raske, neid õppides  agga komite assi olli mee! palja raskem neid wäljamallitsedes ja korra peale seades. Mitte M s waid mitto kord olli ässi- jubha pea nikaugel, et piddo piddi hiljemaks jama, ehk koggoniste tühja minnema, agga jälle sai rahwa polest pallutud, manitsetud ja tagga sunnitud, mitte kat adra küljest ärrawötta, waid julgeste eddast astuda ja midda ennam Eesti rahwas nende süddame peal, sedda ennam  läks assi ueste jälle eddasi. Jubba sündisid sea! jälle mönned juttud, mis asja seggada tahtsid, agga komite ei lasknud  ennast iggast tulest kõigutada. Wähhikese  kartusega näggi 16. Zunil päikest weriwad ja 17. tzommiko töuswad ja watas pikki silmi,  mis saab tullema. Agga pea läks nende kartus rõmuks, kui üks laulo-selts teise järrele kenna lauluga senna tulli, ja essimene proow waimoliko kontserti tarbeks näitas kohhs, kulda asjad Md. 47. Junil, parrast lõunat kello sai Tarto Maarja kivrik, kellel ka omma ossa rumi,  pea täidetud; liggi 800 lauljad mitmesuggusest  wannadust kaunis HM peadest künni poisikesteni ollid seal koos. Pallutud laulo juhhataja, Walga Semenari koolmeister SäbeLmann, üks wägga auustud ja tark laulomeister, seadis neid korra peale, astus siis ülles kori peale, mmmetas laulo nummert, mis keige esmalt piddi lauldud sama ja tõstis  omma juhhatuse keppi. Keik olli waggyst, nenda et ka hinge tõmbamist polnud kuulda ja otas süddsMe wärristusega hakkatust. Laul olli ülleswöetud, takt katte antud, kep langeb ja korraga hakkab se kori laul: „Ärkage! ni wahhid hüüdwad" täie meeste heäldega, mis wägga kennsste ja ilma wähhema wiggata keik kirrikut täitis, nendg et kui laul lauldud, keltide  süddamed römo parrast hüppasid ja silmad  läikisid. Ka se keige julgem põlle sedda odata julgenAd. Noh, wägga hea, se olli koral, mis jubba lapsest sadik igga Lutteruse ussoljne laulda mõistab ja temmal armas; agga kuidas lähwad teised? Ommetige läks essimene Motetto ka wägga hästi ja sellega ollid juhhätaja ja lauljad jubba teine teisega m tuttawaks sanud, nago olleksid nad ammo uhhes laulnud ja keige raskemad laulud läksid  wägga hästi ja said kennaste lauldud.- Kello wie aeal ollid keik laulud läbbi lauldud ja lauljad  lahkusid süddameliko tänno ja rõõmsa Melega  ühhest ärra. Jggaüks ütles teisele: ..Head õnne seks sureks Jubeli pidduks, mis Eestlastest  priufe mällestuseks aastal 1869 petud"! Ommalt maalt. Riast» sPolitsei annab Liwima kubbermango wallitsus kubbermango seitungi labbi teada : Liwi-, Eesti- ja Kumma Andral - kubberneri herra kidab Ria politsei kohto terrawust wägga, ja ütleb tedda wägga holeliko ollewad, wargaid ülles otsimas. Seal warrastakse wägga paljo ja politsei otsida neid ennamiste keiki ülles ja sada kätte, sepärrast  ei unnusta ka kindral-kubberneri herra issiärranis üllemat politsei meistert temma holeliko wallitsuse eest tännamast. Liwima kubbermango seitung könneleb: Tarto sillakohto makonnas kaddus 1. Zunil öse Talkhowi Murru tallust üks ZZaastane tüdruk, nimmega Mai Annapu ärra; teise päwa pärrast lõunat leitud innimene sellesamma  tallo lähhedalt wössadikust surnud; silmnäggo  sinnine ja üllespaistetand ning su rohto ja mulda täis. Assi näitab, et ta ärratappetud. Teine assi, kellest sesamma seitung könneleb,  on Saremaal Pühha kihhelkondas, Kali mõisa waldas sündinud ja on sellepärrast paljo hirmsam, et issa poega tapnud. 6. Junil, on üllemal nimmetud walla mees Mart Mõtlik 213