Ollid, on wessi keik mahha lohkunud ja ärrawinud,  kus arwatakse ka paljo innimessi ja ellajaid sanud. Keik wilja kuhhelad ja heina saod on wessi ärra winud, et muud põlle järrele janud, kui rahwa silmawessi. Mis tahtwad nüüd isse ette wötta ehk omma ellajatele  anda? Suur nälja kartus teeb neid liig arraks, et nad üsna ilma lotusseta seal seiswad, sest et ei tea mis tullew aeg neile saab toma! Möda läinud suil olli Olonetsa kubbermangus kaunis suur ellajate surm, sest Siberi többi, kellest ka ommal aeal olleme juttustanud, murdis seal paljo lomi mahha. Rahwas ollid neid kül holega mahha  matnud, agga mis teinud nüüd hundid? kiskunud raiped maast ülles ja sonud ärra. Et nad sedda üsna ilma loata teinud, rikkunud  terwise ärra ja piddand ennast ülleskistud raipe körwa pikkali mahha heitma, egga põlle ennam kaugemale sanud; hingeke wäljas. Nenda  sanud neid paljo otsa. Kassakate keige armsam tö koddo on: hobbusid ja ellajaid kaswatada, sellega nad ennestele  keik murretsewad, mis üllespiddamisseks  tarwitawad. Neil on arrutumad sured karjad, kellega ühhest teise käiwad; on üks tük maad paljaks södud, siis lähwad teise kohta. Wõeralt maalt. Wlensburgist. Mis armastus Üks Saksa seitung könneieb sest, kuida Preisi söa-mehhed armastussega nende peale möttelnud,  kes Düppeli lahhengis ollid langenud ja senna maetud. Sel korral ollid neile puristid  nende haudade peale pandud, agga et need pea jälle mäddanewad, sepärrast ollid nad nõuks wötnud, neile sesuggusid mallestusse* sambaid nende haudade peale panna, mis ialgi ei mäddane, waid iggaweste seisma jamad. Seal maggawad 28 Preisi- ja 334 Dani wahwa ja wappert söa-meest, kes keige kangemas  lahhingis ollid surma sanud. Kui nad neid haudasi näggid, on nad ni ellawalt selle peale möttelnud, et nende waprad wennad ja wahwad waenlased seal maggawad, mis nende süddames sedda sowimist ärrataS, neile üht iggawest mällestust haudade peale panna,  et ka tullewa pölwe rahwas neid mõistaks  auustada. Kuida kuulda, on prints Pridrik Karl jubba sui kindral Monsteini wasto sedda sowimist räkinud, agga assi janud  nendasamma. Söa-mehhed on nelli mällestusse  sammast nende nelja haua peale ehhitanud,  mis keik wägga kennaste tehtud, kelle ees külje peal need sönnad kuld tähtedega seisawad:  „Siin hingawad 28 wappert Preislasi!"  ja taggumisse külje peal: ..Nemmad langesid  18. Aprillil 1864." Otse nendasamma seisab ka teiste sammaste peal, mis Daanlaste haudade peale pandud, nenda kuida neid senna maetud 209, 100 ja 25 wappert Dani söa-meest. Nendasammoti kirjutakse ka weel Wlensburgist,  et Sonderburgis söa-aeal ärrapölletud  maeade assimele, kellest omwal aeal ka olleme könnelenud, nüüd jubba 45 uut maea ni kaugel walmis olla, et kattusid peale janud,  seitse peawad polele ollema; agga 15 körwalist honet, nenda kui: wärktoad ja muud sellesarnatsed, olla üsna walmis; 18 põlle koggoniste weel allustudki. Need maead mis agga muido wigga sanud, on keik ammugi  ärraparrandud, kus ka jubba innimessed  jälle ellawad. Omma wäega põlle kegi jõudnud omma ehhitust ettewötta, waid keik sanud aidatud. Kcr üllemad wannemad on neile jälle tassumisse peale seks rahha laenanud,  et omma maeasid woinud üllesehhitada. Hamburgist. Sleswig-Holsteini asjad põlle ammugi weel mitte selged , et kül werrewallaminne  lõpnud, wihha ja waen otsas ning söa-tulli kustunud; nad on otse kui lamba  talled, kellel põlle karjast, se on: neil põlle weel pea-perremeest, otawad ikka, agga ei tea kust poolt küljest ta üks kord saab wäljatullema.  Kieli linna raewannemad ja pürjerid olnud, parrast rahho kinnitust koos nöupiddamas,  ning selle polest olla nad wägga ühhes  nõus, ja sowiwad süddamest, et Augustenburgi  hertsog, kedda nad ikka himmustasid,  neile pärris perremehheks jääks, ning 373