kokko ei sünni: ei tahha ta kulmo kortsud mitte kadduda. Ta sadab kül ka üht suurt kardinali (ministrit) Parist kongressi peale, agga  selle südda on jubba tulles muist wihha ja muist hirm oga täidetud. Sedda näeb paawst pahha melega jubba ette ärra, et omma lahkund  maid ennam taggasi ei sa, waid peab kartma, et kongressi peal ööldakse: „aus pühha  issa, sul on waimolik üllemapreestri ammet,  mis sa ilmalikko kunninga ammetiga teed? Unna sedda teiste holeks ja olle Roma linnaga  rahhul! Peetrus põlle möega läbbi middagi  head teinud, sinna, temma järgminne ja Kristusse ma pealne wallitseja, ka mitte. Kanna sinna piiblit ja önnista, kül meie kanname  möeka ja wallitseme." Waatke, sähhärdussi  ja sellesarnatsid sanno kardab paawst Parist' kongressi peal kuulwad, ja arwatakse nisuggune kallis nöu keige ennamist Prantsusse  aujärjest wälja jookswad, ehk kül suga alles salgawad: separrast on ta südda kihwti ja sappi täis; nendasamma ka temma piiskoppidel,  kelle au selle läbbi, kui se sünniks, kattukselt  räästa alla langeks. Üks Prantsus on koggoni sure ramato, kelle pealkirri: „P aawst ja kongres" seddafuggust nöu täis kirjutanud,  ja sedda luggewad nüüd Prantsussed ja Ztaliamehhed ni sure himmoga, nago sandid  saia söwad. Kuida se paawsti pahhandab,  ei mõista ükski ülleskirjutada. Ue aasta allustusfes andwad Prantsussed  üllesse, et kcik sedda rahha, mis Ztalia söas hawatud ehk langenud söameeste heaks on korjatud, ülleültse 5,68V,W0 wranki olnud,  mis neile, kes hawatud ehk kes lesseks ja waeseks lapseks janud, ärrajaggatakse. No wägga hea. Neäri hommiko (se on nenda aupakkumisse  pruuk) olnud keik wöerad sadikud Napoleoni  jures kous, temmale ueks aastaks pitka igga ja head önne sowimas. Seal on siis temmal jälle su suhkrut täis olnud ja on *) Paawstid nimmetawad ennast hea melega Peetrusse aujärje pärriaks, kes Kristusse assemel ma peal wallitsewad. maggusa sannadega üttelnud, et temma keigest  jöust muud ei püa, kui rahho kinnitada ja nöuda; agga kas kegi sedda rahhonöudmist omma nurgakiwwiks wöib prukida, sedda ma ei tea; tahhab nattuke heitlik olla. Inglismaalt. Se on kirjo tük ka uel aastal kuulda, et Inglased, kennel ommeti söalaewo  küllalt jubba on, neid ni sure hole ja ruttoga ikka weel jure ehhitawad, kui õlleks neid Home tarwis. Miksparrast? Üksi sepärrast,  et Prantsus seddasamma teeb ja kellegile ei ütle, miksparrast. Se peab üks ehhitaminne ollema, kui krono näddalas üksi laewa tömeeste  pawapalgaks 7000 naela ehk peale höbberubla wälja annab! Ja muud ei ehhitada kui ikka nisuggusi, kus 131 ja 91 suurtükki peale sawad. Inglased tundwad ärra, et kui Prantsussed neist ses asjas kord ülle käiwad, siis on neil hing kinni. üks rigiwannem seal teeb sest pitka könne ja ütleb: „Et Prantsus nenda üks, kaks, kolm, ülle kanali meile tulleb, sedda ma ei ussu kül mitte; sest nenda ilma mötlematta ja järsko ühhe sure rigi peale minna, kus mehhed ka ahjo tahha ei jookse egga kaed tasko ei pista: ni rummal Prantsus ei olle. Wanna Napoleon  on kül ommal aial Saksa- ja Ztaliama rikide wasto söddides wöimust sanud, agga ni pea, kui seddasamma Hispania- ja parrast Wennema wasto hakkas katsuma, on ta langenud.  Ma ei ussu mitte, et praeguse Napoleonil  meie maga ni rutto pahha nöu on, sellegiparrast on Eiropa asjad sedda karwa, et meil parremat nöu ei olle, kui allati malmis  olla. Kellegi rigil ma peal põlle ni allalist  mundris seismist tarwis, kui meil, kel? ülle mailma iggal pool maid ja wallitsust on. Aitummal meil on Prantsustega tünnini rahho,  agga meie omma kasso pärrast on meie kohhus allati mailmale näidata, et Inglismaal  suur laewade hulk, öppind wäggi ja truid issama lapsed on, kelle külge ükski ilma nuhtlusseta ei tohhi putuda." Kas kulete nüüd? Jtalia asjus näitwad Inglased sia 6