dasamma römus olli paawst Issi ka, kui ta uut ja Must kujo eest leidis. Agga mis sai kujoteggiast? Pääw enne sedda, kui paawst Bolonga linna sisse sõitis, laskis kardinal meistrit  jälle ennese ette kutsuda, (kes selle aia sees üsna pri ümberkäis ja ammo õlleks wöinud ärrakargada) ja ütles temmale, et ta mitte immeks  ei peaks pannema, wee! pariks päwakö wangikotta minna, et temma priikölaskminne ja peästminne mitte kardinali, waid „pühha jssa" omma auuks piddi sama, kes jo keige heldusse ja armo hallikas olla! Waene kujoteggia  ussub, mis nisuggune suur ja pealege waimolik mees ütleb ja lähhäb sundimatta omma korkasse taggast, kus ta 9 aastad olli öhkanud. Temmal olli se kindel lotus süddames,  et ni pea kui paawst senna saab, on temma pri. Ota senni! Paawst tulli Bolonga  ja läks Bolongast, agga kegi ei räkind temmale sönnakest kujoteggiast, ehk se räkiminne  ei aitnud, kujoteggia jäi, nago Zosep, wangi istuma ja istus weel 2 aastat! Ei maksnud aus kirrikowürst ehk kardinal temmale  koppikut ta lubbatud surest palgast egga  lausund sönna priikslaskmissest. Wist õlleks  ta wimaks ka omma pead kautanud, kui mitte 1859 põlleks södda tulnud, mis tedda ja mitto teisi üllekohtusest wangipölwest peästis.  Just sel päwal, mil kardinal Bolongast  nago hunt lamba laudast pöggenes, sai kujoteggia wangikoiast wälja. Sesinnane kardinal  on jubba surnud, agga paawst ellab alles ja paljo katolikko innimessi on ikka weel walmis temma ilmalikko wallitsusse eest surrema!  Nisuggused Jesuitid on temma sured ja pissukesed pappid, kedda ta „auwäärt wendeks"  nimmetab, „täis usko ja ausaid ellokombid!"  Prantsussemsalt. Zsse - kitus. Kes neil päiwil Prantsusse seitungid kätte wöttis, se ei leidnud muud sealt seest, kui pakso isseennese kitust. Nemmad ei tea, kui waljuste sest auust ja kitussest peawad rakima,  mis nende hertsog Magenta Königsbergi linnas Prantsusse nimmel näitnud. Temma jure olla keik tunginud ja temmaga tahtnud keik räkida, nende keisri anuks. Suurwürst Nikolaus olla palli peal hulk aega lemmaga  räkinud ning sel kombel, et ta südda olla hüppand sees römo pärrast. Nendasamma olla ka Austria keisri wend ja Ertshertsog temmaga jutto aianud ja nende keisrist head räkinud. „Kui kahhe ni sure keisrite wennad  meie sadikoga ni lahkeste jutto tewad ja tunnistawad, et aupakkuminne meie keisri wasto nende süddamid täidab: kas se mitte suur assi ei olle?" Ulleültse olla rööm kuulda, kuida Preisimaal sured ja weikesed  Prantsustest head räkiwad (???) Keikis paikus, kus rahwas Prantsusse sadikut olla näinud, seal olla nemmad hurra kissendanud, ja temmale au pakkunud, isseärranis Berlini ja Königsbergi wahhel. Keik tahtnud kuulsa keisri kulust sadikut nähhä sada. Preisi kunningas  räkida sure hea melega ommast Prantsusse  küllakäigust, kus tedya ni lahkeste olla wastowöetud, kui ta sedda ial wöida fowida; nisammasuggune meel olla keige Preisi rahwal.  (?) Au palk ja armoleib. Prantsussemaal  peab praego aastas selle peale, mis aupalgaks  ja armoleiwaks jaggatakse 73,279,350 pranki ärrakulluma, se on peale 16 miljoni höbberubla. Hertsog Malakow, Sewastopoli wöitja, saab üksi aastas aupalka 100,000 pranki (25,000 höbber.), keiki teisi ei hakka meie nimmetama, kuid ütleme, et neid armoleiwa  söjaid ja auupalga sajaid ülleültse 112,874 pead on, kellest mönni ennam, mönni  wähhem saab. Napoleoni mäng. Meie olleme minnewa  kord nimmetanud, kuida Napoleon Jtalia  asjadega mängib. Ztalia kunninga savikule  olla ta üttelnud, et omma söamehhi Roma  linnast ärrakutsuda, temmal melegi ei tulla. Sellega ei olla ka mitte rutto; pühha  issa piddada kaitstud sama. Jtaliamaal ei olla nüüd mitte tarwilissemat tööd, kui ommad söamehhed ja wäed nenda walmistada,  et tullewa kewwade Wenetsiat Austria käest wöib häkkata ärrakiskuma. Sest peaksime  nüüd arwama, et Napoleon paawsti söb- 349