ksWbeü Sellele kostame: kannata! mattukZ, tahhame sulle Tallinna saksa seitungist, mis 86 numris seisab, ette luggedsja sesl seisab : .Hilja aea eest sai kaks pärris-mõisat ühhe tallopoea ommaks ja need on obrist Al. von Seidlitsi parralt mõisad mis Wirromaal: Wanna Söttkülla mõisa 5 adra suur Waiwaro  kihhelkonnaö ja Tirsla - mõis 2Vs adre suur Zöhwi kihhslkonnas, mis temma omma walla mees Tönno Landmann umbes 96 tuhhande  rubla eest ennessle pärrissks ostnud.  Et Eestimaal sedda lubba weel üllema WallLtseja põlsst antud põlle, et tallopseg üht pärris mõisat osta wöib, mis agga igga silmapilk  tulla woib; separrast põlle pärris kontrakt  weel walmis tehtud ja kohto polest kinmtud,  waid agga üks hädda kontrakt. Siin on agga se se pea assi, mis tähhele panne- mist tarwitab, et ostja jubba ennegi pärris MK perremees ja et ta nüüd ka pärris möisade  perrsmehheks sanud, mis mitte issiärralikust  õnnest põlle tulnud, waid sest et ta ussin  ja tubli tömees olnud ja seläbbi ennesele warra korjanud, et ommale pärris mõisad on osta woinud ja lodab üllemal nimmetud summat  pea koppiko peal wäljamaksa. Pange tähhele tallomehhed, kuida rikkust ja warra woib sada. Wõnnttst. sMa konna Wönno makonna öppetajad on omma makonna sinodi jubba 21l» ja 22. Zanuaril ärrapiddanud ja asjadest kellest nad rakinud ja mis nad nõuks wotnuv, sellest könneleb Ewangeliumi kirriko seitung laialt ja nimmelt on ka se küssimme ette tulnud: kas tallomade pärris perremehhed kirriko konwerentsist woiwad ossa wötta ja otsust anda. Ehk kül se küssimene mönnes kihhelkonüas issiärranis, paljo pärrismade piddajaid, jubba häddast tarwitawaks küssimiseks  sanud ja midda ennam maid pärriseks ostetakse, ka sedda rohkem tuntakse tarwis ollewad, et nad ossa wöttawad, ommetige peab selle polest seadus otsust andma; sepärmst  ei Me sinodil sedda melewalda olnud, selle küssimise peale otsust anda, waid pattusid üht omma liikmetest tullewa kordse kokko tuliemift  tarbeks, seäduftz punktid üllesotsida ja siis ettepanna, mis otsust seadus selle polest annab,! et siis asja woiwad löppetada ja sealt kinnitust palluda, kellel õigus ja mslewalha sedda kehha. / Peterburgist. Suurwürst Aleksei Al e ksa ndrow i t s h lähhab se aasta jälle merre peale ja kindral adjutant, wiitse admiral  von Possiet temmaga liggi, otse kui minnewa  aasta, kus neil õnnetus tee peal olli, ja laew «Aleksander Newski" randa läks. Neile, kes seal randa minnemise jures keige rohkem awwitanud ja merre häddalesi laewa pealt mäele weddanud, on Keisre Herra rahha kingitusi anda lasknud. Söa-laewa Jüllandi meestele 1200 rubla ja Zütlandi ranna rahwale,  kes keige rohkem liggimese armastust ütles näidanud 3500 rubla. Selle sure keiserliko  armo läbbi olla sealane ranna rahwas wägga ligutud sanud, et nad ni kohhe Kopenhageni  linna, Wennema sadiko jure läinud ja tedda pallunud nende keige allamat tänno, selle sure keiferlikö armo eest ühhe telegrammi läbbi temma wasto üllestunnistada. Zummala lodus on immelik ja teeb wahhest, kellest innimese lühhikene mõistus arro ei sa, mis se on ja kuida se sünnib. Selle ku 3. päwal on Peterburgis telegrahwi ammetnikud kimpus olnud, ilmuke wotnud telegrahwi  tradi elektri wägge nenda ärra, et nad mitte sönnakest põlle naburitega räkida woinud ja se turinud nenda W. tundi, kus nad ei Noskwa egga Warshawi põlle woinud telegrammi sata, egga põlle ka issi ei Prantsuse  egga Inglismaalt sönnumid sanud. MofkwsA. sH eitL i k u d il m a Sealt kirjutakse 8. selle ku päwal: ..Peale eilast kanget mürristamist, kelle sarnast ial Aprilli ku hakkatuses enne põlle olnud, on ilmad  koggoniste teiseks läinud; nattuke enne poolt ööd saddas wihma ja hommiko poolt ööd lund; gradi klaas seisnud mitto päwa jarges ikka peale kümne kradi ja ka öseti olnud  kümme kradi soja; korraga seisnud al )Pyol nullA Tänna on külm nago talwel ja rahwas piddid kassukad jälle walja otsima ja WMad kassuka Dse mässima kui wälja läk- M W jMttust vlli eilane soe Mdund ja 134