Nurrisema ja murretsema, on mõllemad Pai ja rummal. Nurnseminne ei te Jummalale kahjo ja murretseminne ei sada meile kasso, separrast taggamgem moslemist. Jäigem J unun ala holeks ja tehkem lapse melega pälludes ja lotes, mis meie kohhus on: sealt tulleb rahho ja rõmus meel ka tännawo aasta, ja sealt üksi. Mo wennad, kui mõnni parremat tead teeb, siis käigo, agga minna ei tahhaks mitte järrele astuda. Tallinnast» Me ts ma au te. Saddamasild.  Viljahinnad.j Sealt ümberkaudo kirjutab meile üks hea sõbber nenda: „Postimees,  kas tead ka, et ma 20. Septembril Tallinnas  käisin? Selle tee peal ollm ma ennast mõnnes kohhas tee ülle wägga rõmustanud, olli kniw ja hea, kus mets mitte nenda liggi tee äres ei kaswa, nago se teekäiate ristiks ja weoellajate  surmaks mõnnes paikus on. Kus mets ui liggi Lee äres lastakse kaswada, et oksad'pealt kokko ullatawad, kuida Peab seal tuul ja päike teed kuiwatama? Raske on seal tee sitlutaminne ja raske tee käiminne. Nisuggused kohhad tarwitawad  Paljo rohkem krusi, kaswawad kõrgemaks,  kui laggedad kohhad, ja on onnneti paar näddalat Parrast saddo kauem Porrised, kui laggedad  teed. Sedda olten ma omma teekäigo peal ka tunnud. Täunoga ollen Paide lähhedal Kirna mõisa jures näinud, kui paljo metsalaastaminne  maantee arest, teed parremaks teeb. Seal olli enne 2 wcrsta Pakso kusikut mõllem pool teed ja kõrge te igga wihmasajo järrele ommeti nago sawwi-kast. Sest sadik, kui baron Pillar seadust möda mõllemilt poolt metsa lasknud mahharainda,  on te koggoni teine, mis isseärranis tünnawuse  wihmase suiga wägga tunda olli. Peaks sedda seadust ka igga! pool täidetama! Sest tulleks sillnlistele ja teerahwale suur kergitus. Raudtestd odates, wauno maantestd holelusse sisse jätta, on nisamma rnmmal, kui leiba enne mahhawiskada, kui sai käes on. „Tallinnas näggin minna ka ühhe tannowaärt  asja jure tulnud ollewad. Se olli nende saddamasild. Selleläbbi on endine waew, weikese lootsikutega aurolaewa jure minna, Mtagi  tonnise ilmaga) nüüd lõpnud. Jnnimessed wõiwad möda tassast silda laewa jure minna ja sisse astuda. Agga üks suur wigga näitab seal ammeti ollewad: sillal ei olle Pssip u id korwasl Kui hõlbus on seal kitsa silla peal, kui paljo innimessi peal on, ja mõnni nattuke surrub,  wasto tahtmist ojuma minna, ja kui sedda ei mõista, ka nattuke ärrauppuda! Mulle ööldi, et kässipuud laewadele iggas kohhas silla äre aeada, tülliks olla. Minna ei olle kül kellegi juhhataja egga meister, agga arwan ommeti, et se hõlbus assi õlleks, kui kässipudel sillapool hinged ja wäljaspool hagid olleksid, et kässipuid, kus tannis on, sillapole wõiks mahhalasta ja kui laew ärraläinud, hagidega jälle üllespanna. Egga se tö ommeti kallim Peaks ollema, kui mõnned innimesse hinged, mis selleläbbi hoitud samad. Parrem õlleks ettewadata, kui parrast kahhetseda, ja kaewule enne kaas peale panna, kui laps on ärrauppunud. Eks olle tõssi? „Kui sa tahhad, ma ütlen sulle ka, et wiljahinnad  Tallimras se kord maddalad on. Keskmissed  rukkid maksid 75 rubl., head, mis 80 rubl. ja keigeparremad, mis 120 A kalusid, 85'rubl. sällitus. On kül mõnned, kel tarwis olli, ka 6 rubl. tsherwertist annud, agga se olli pudusse parrast ning ei sünni mitte kaubahinnaks  arwada. Nendasamma makseti ka kaerde eest pudusse aeal 50 rubl. ja peale selle, odrade eest, kui 104 rasked, 60 rubl. Kes nüüd eestotsast terrcme olli rukkid, ja kaero Tallinna weddama, se sai kül hea hinna, ehk saab weel praegugi, kui paljo ei olle sissewetud. „Tallinna ue kirrikute ehhitussest wõin sulle ui paljo üttelda, et mürid jubba ülle akuade  on tõusnud ja on lota, kui nenda eddasi lähhäb, et tullewa aasta mõllemad kattukse alla sawad. Andko lummal" W. Paidest. küllalissest. Paide  ladast.j No sedda ma arwasin! Juhhan Leinberg sMaltswet) on tõeste Krimmist taggasi. Esmalt kuulsime sedda monne päwa eest siin Tartus ühhe Allatskiwwi Krimmlase suust, kes temmaga ühhes sealt otti tulnud ja nüüd kirjutab  meile üks Järwa poolt sõbber 26. Septembril  seddasamma. „Postimees, Nr. 39. tuttetab meile hurjutades  mele, et Maltswet alles hinges on.^) *) Temma surma ei olle,/postimees" ial ootnud. Eesti Postim. 332