kellel agga lummala sõnnast ja altari saakramm- List wõeral maal ja wõera usso rahwa seas suur pudus cm. Palama wallitseja grahw Berg on kätko aunudet kei? wäeiillemad,  kelle sõameeste hulkas Eest?- ja LäLtimehhi  Lemmas on, neid 15. ja 16. Märtsi ku peitvaks  Warsawi linna piddi saatma, kus nemmad omma Lutterusse usso kinikus lauale wviksid misina. Se ou kül täunowäärt holekandlninue, agga kus ou Warsawis Vppetajat leida, kes nende keelt mõistab? Peawad siis sellega rahhul  vllema, et nende kele ramatnst sure waewaga  niõnned palwcd ja õnniStamisse sbnnad neile etteloetasse. Peab sepärrast wägga iggatsetama,  et grahw Berg ka selle eest mmretseks, et Warsawi üks õppetaja saaks seatud, kes eesti  ja lüttikeelt mõistab. Se wõiks siis sealt iggale pole ümberreisida, kus wäggi kotteris seisab  ja omma usso sõamehhi hingeleiwa ja elloweega  kosslüada. 29. Januaril on Keisri Hena jälle ueste kinnitanud, et sola-tollirahha  Tallinna, Kunda, Hapsalo, Kmresare, Wirtso, H?o???a, ja Häinaste saddamas meel künni 1. Icmuari ku päwani 1866 e??dise kergema hinna alla, 19 kopp. pnda pealt, peab jama. Wöeralt maalt. Prcisimaatt. Mis saab Preisi Parlamenti  st?j Eedda on kergem küssida, kui kosta. Nenda knsslwad ka Preislased isse, agga wähhe on neid kes teadwad ei ehk jah kosta. Seal istuwad nemma nüüd iggapääw kous ja waidlewad,  agga kokkoleppimist on nisannna wähhe, kui mullu ja üllemultse. Peab nüüd Praegused rahwa sadikud lahtilastud ja ucd wallitcdud, ehk peawad ncmmad muido koeo sadetud sama? No jah, seeb se wissa Lük on! Neid on selle kolme aasta sees jnbba kiil lahti lastud ja ued wõe- Lud, kül muido koeo sadetud, assi ei õlle ühte egga teist wisi panemaks läinud. Shleswig-Holsteini asjus on kül Austria ja Preisi mõtted nattuke seggased ning ei sünni hästi kokko, ommeti olla Preisi wallitsus kindlaste  üttelnnd, et temma ommast kiusust mitte järrcle ei anna, sellepärrast ei olle uütte tarwiS sõbradel karta egga waenlastel enneaego wmus- tada. Mis Preislane tahta, sedda ei tahta Lemma  mitte isseeunese waid Shteswig - Holsteini ja keige Saksama au ja kasso pärräst, ja sest ei wõida Lemma middagi alla jätta. AhltSWig-Hotltemist» Mis Daanlane  kaddund madest püab.j Ellades ei sa eggawõi Taanlane ärraunnustada, kui suurt kahjo temma wiimses sõas seläbbi on saund, et hertsogi rigidest ilma jäi. Ta püab nüüd iggapiddi,  kui mitte keik, stiS ommeti mõnda tükki weel taggasi sada. Sepsrrast on Lemmal sallaabbilissed  põhja pool Shleswigis, rahwast tagga kihhutawad, kord Wenne keisrit, kord Prantsusse  keisrit palluda, et nemmad appi tullekS, neid Tanimaga jälle ühhendama. Sedda kihhutämisse  tööd tcggid nenlMd jubba ammo, agga  wiimsel aeal on mehhed sellega nattuke liig julgeks läinud ja sellepärrast mitto jubba lõnga sattanud ja kttnttpandud. P rantsusscma M. ured mattussed. „Kas Ziap ole on surnud?" Ei sedda kül mitte, agga temma poolwenda, hertsog Morni, on surnud.  Se mees olli keiser Napoleoni aujärjele suremaks toeks, kui mõnni teine. Sellepärrast ollid ka temma mattussed nago mönne kunninga mattussed. Morni olli arruto rikkas mees ja ellas ka sel wisil. Kui meie Keisri Herrat Mõskma linnas kroniti, siis olli Napoleon Ledda  ennese assemel senna saatnud, sest et teiste jõud rahha polest ui kangele ei ullatand. - Kui ' temma mattusse PÜäw kätte tulli, lasti igga tundis  üks suretükki pauk, ja kui pusärk kirriko midi, siis 15 Panko. Parrast matmisse kvuüet todi pusärk jälle kirri kiist wälja, midi sure tõrredussega,  nntto tuhhat inn imest ees ja tagga, furnoaea  peale, ja kui kabbeli paigale pandi, paukusid  meel 15 suurtükki, siis jäi keik waggusi, teised  tullid ärra, rikkas mees jäi üksi puhkama. Hertog Mornil olli Wenne würsti Trubetskoi tüttar prauaks, kellele ta 13 miljoni järrele jättis. Amerika söast. Kulda näitab, on Amerika  lõunapoolse mässajatel pmike peus. Inbba Wilmmgtom liu olla ka langenud. Enne km nad linnast ösel wäljapõggenesid, on mässajad 96