remeks. Parrast sedda on weel mitto kord saar wärrisenud, agga seal ep olnud ennam middagi mahhalangeda. Pealinnas ei jänud 3000 ma ea st ennam kui 3 ehk 4 seisma, agga ka pole! purrustud.  Nõndasamma on luggu muial sare peal. Kaks külla olla immelikkul wisil weel seisma jänud. Innimessi, kes maeade alla janud, arwatakse  wähhemast 1200 hinge ollewad ja hawatud  1500. Mitilini (ka Mitülene) on 12 ruutpennik. suur, 40,000 innimest, kaswatab paljo ölli, marjawina, wigimarjo ?e. Saar on mäggine, ja jookswad seal mitmed pallawad hallikad,  mis jo tähhendab, et ma põhhi alt kuum peab ollema. Wõeralt maalt. Saksamaast. Omma põhja-Saksama rigikoggo  põhjaseadussega on nemmad parlamentis jubba wakmis sanud. Lõppetusseks, kui weel kord omma tööd üllewaatsid, tulli kiil kaunis kärredat waidlemist, agga kui Biswark, kedda nüüd Sakslastel ennam kui ial enne tarwis on, ähwardas ohjad käest mahhapanna, andsid wastoräkiad  järrele. Ei olle ka nüüd Sakslastel mitte waidlemisse aeg. Ohtopoolt Reini jõgge ahwardawad mürristamisse ja rahhepilwed tõusma.  Seal peab neil üks meel ja nõu ottema, muido tulleb Prantsusse kotkas ja pillab kõik nende koggo jälle laiali ja wiskab Saksama saddulast mahha. Et nüüd '.sedda ei sünniks, peawad nemmad ühhel melel kokko hoidma. Tewad nemmad sedda, siis ei ussn meie mitte, et Napoleon  manna ea sees weel nende peale julgeb tullema. Luksemburgi tülli ei olle agga weel mitte selletud, eitea ka meie weel praego öölda, kas sõdda ehk rahho toob. Tellegrammid lendawad  ühhele ja teisele pole, kord kärredamad, kord tassasemed, agga selget otsust ei olle weel. Prantsusse pool peab kiil jubba sõawalmistamine  hakkanud ollema, agga meie peame sedda ikka ennam ähwerdamisseks, kui tõssiseks nõuks; sest Napoleon teab parrem kui meie kõik, mis tal kautada on, ni pea kui ühtainust lahhengit kautab. Ja kes seisab tal selle eest, et se nõnda ei tulle? Mannal palmil weel troniwärrisemist tunda, kas temmal kiil selle peale lusti peaks ollema? S ell epärrast, agga mitte temma rah- hoarmastusse Parrast, lodame meie, et tännawo kewwade sõatulli jälle põllema ei hakka, ehk kül temma jubba sõaleiba lasseb küpsetada ja iggas wabrikus sõariisto tehha. Lõunapoolne Saksama tunneb selgeste ärra, et ni pea, kui kindlaste Preisi ja põhjapoolse rigikoggo pole ei hoia, Prantsusse jalge alla jääb. Tulleb sõdda, siis wõib pimme keppiga ärratunda, et Napoleoni essimene tö saab ollema, lõunapoolsid põhjapoolsist ärralahhutada ja ennese abbiks sundida, ühhelhobil ka mõtlemaid lõunapoolsid sõalinnasi, Nastatt ja Ulm") omma käe alla wõtta, ja nõnda saaks tennna hea sannno Sakslaste  ette. Mudest saksa sõalinnadest õlleks ta sel wisil holpsaste möda sanud ja temmal õlleks hea woera kullo peale sõdda piddada. No wata, se kihhutab lõunapoolsid tagga, põhjapoolsist kinnipiddada ja omma sõawäggesi ja riisto Preisi wisi seadida. Kauba sönnumed. (Peruus, 6. Aprillil 1867.) Meil olli 24. 26. ja 31. Märtsil ni kange lumme tuisk mahhärdust keik se talwe nähha ei olle olnud, wee! pealegi ni hilja; wannemad innimessed mälletawad kolmekümmekolme aasta eest nisamma pakso lund Jürri ku hakkatufel Peruus näinud ollewad, kui nüüd. Külma olli ka igga lummetuiso  järrel künni 10 gradi. On karta, et jae laggumisse ae! Perno jöggi ülle kalda linna saab astuma, mis Jummal hoidko. Et kül paljo lund, siiski on te soea päikese jonede läbbi waewaline  ja kauplemine ennamist seismas. Linnad, >V-linnad 42, v-linnad 60, 1II)-!innad 54, k-linnad 57 rubl. pärkp. Linna seemned, külwiks 12 rubl. ölliks 6'/» rubl. tshetwert. Willi, nissud 9V.', rukkid 7Vs, odrad 7, kaerad 4 V 5 rubl. tshetw. Sool, punnane 7 rubl. 60 kopp., walge 7 rubl. etlaja- 5 rubl. püt. Kartohwlid, 100-110 kopp. wak. Heriugad, 13—14 rubl., püt. Räimed, 12—14 rubl. püt. Wöi, 8 rubl. puud. Tubbak, 120 kopp. leisik. Kiwwisöed, 120 kopp. püt. Raud, 19—L0 rubl. pärkpund. ') Rastatt, Murqi jöe äxes Badimaal, 9MI innimest.  Seal peeti 1797—99 rahhokongressi. ja kui Prantsusse  sadikud sealt koeo läksid, tappeti neid tee peal arra. Ulm. Donau jöe kaldal Würtenbergl maal 15,599 innim.,  enne paljo surem kui nüüd- Suremad ehhitussed on suur Münstri-kirrik ja kiwwisild ülle Donau. 119