kes weel temma aial tenisid ja nüüd omma armoleiba söwad, kokko ja keikil weel sedds modi munder selgas, kui wanna kaddunud Napolioni aial söamehhed kandsid. Agga üks kolmas assi on sel päwal ka sündinud, mis Prantsustel mitte melepärrast ei olnud, se olli paks lumme saddo, mis meie essimessel pühhal  siin mitte ei näinud. Seal on 5 tundi järgemöda lund saddanud. Inglismaalt. Langude nurrin. Znglismehhed põlle just muido mitte laita innimessed,  on essimessed kaupmehhed, wabrikandid  ja laewamehhed, tewad ka Jummala rigi lautamisses piibli- ja missioni-seltside läbbl ennam  tööd, kui mitmed teised; agga ilma wlggata  põlle ükski rahwas egga Inglased ka mitte. Nende wiggadest on üks se, et nemmad teiste rahwa seas hirmus uhked ja isseennast  täis on, ja ennast iggal pool otsekui perrepoegeks piddawad, kellel teised peawad rumi ja määd andma. Inglane kannab, kus ta ial muial maal ellab ehk reisib., otsekui ninna otsa peal: „tundke, minna ollen Znglismees!"  Nemmad on enneste metest allati nago suremat suggu innimessed kui teised ja arWawad, et neil iggal aial ja maal wolli kä on, tehha ja räkida, mis mele tulleb. Se põlle üksi sure ja rikka innimeste, waid ka üsna lihtlabbase Jnglisma laewamadruste jures  nähha. Sellepärrast petakse neid ka muial mail ennamiste pärdikuks ja jammedaks, harrimatta  innimesseks, mis nad mitte ei olle, agga nende uhkus teeb neid üllemeelseks. Preislastega on nemmad langud, agga langude  wahhel on ka nurriseminne tulnud ja jälle Inglaste uhkusse läbbi. Mönne aia eest olli üks Jnglisma peälik, nimmega Makdonald,  Preisimaal reisimas, mis Inglased, kellel rahha kae, wägga saggedaste tewad. Sejmnane Makdonald ellas nüüd jälle eht ZWlis modi meeste - ja naesterahwa seas, olli ksggoni üht üllemat naesterahwüst weel löaud, ja weti sepärrast kohto ette, pandi trahwi maksma ning pisteti ka mönneks aiaks  torni. Kül aias mees ka wanna tutwat jutto: temma olla Ingli sm ees, egga tem- maga tohtida Preisi kohtud nenda tehha n., agga kes sest holis? waid kuida tö, nenda palk. Agga nüüd olli Inglismaal nago õlleks  kimmiga warresse pessasse wissatud. Nemmad  ja nende seitungid karjusid hirmus, et Prejsimaal innimestel se julgus olnud üht üllemeleljst  Inglast temma pahha kombede pärrast  nuhhelda; nemmad olleksid piddand wagguse  ärrakannatama ja temmale õigust andma, sest ta olli jo Inglis mee s. Nenda on Inglased.  Se assi sündis minnswa aasta, agga nurriseminne ja karjuminne Inglisse poolt> ei löppe praego meel. Agga Preislased wastawad:  Meie olleme kül teie langud, agga mitte teie narrid, jätke meid rahhule, ja sellega  on jut otsas. Tulleb teine Makdonald jälle, leiab seddasamma. Se on ka mehhe jut. Õuna- ja marja - pude piddamissest.  (Mis No. 18 polele iäi.) LOulLrimiSfesk. Se on neist neljast kül wist se keW parrem  pokimisse mood, sest et seal jures ei olle pook-wahha, egga puud tarwis enne mahhaleigata  kui jubba nähha on et pokimisse koht taieste kaswamas on. Agga et okulirida essite heina-kuu löppul woib, jättgme siis sellepolest se kord jarrele. . Igga pokida-pu tarwitab sedda samma suggu  pogi oksa mis soust üks kand on. Wöib kül ilma wahhe piddamatta pokida, agga se on siis ommeti lodud seatusse wasto ja üks ümber pöördud assi ja ehk kül mönned neist kaswama hakkawad, siiski suurt asja lota ei olle. Esfimessel suil ei Me pogioksade küljest mid - dagi leigata, keik mis sealt walja kaswawad WÜiwad jäda ; agga mis alt poolt känno seest wälja tullewad neid peab holega järrele watams  ja ärraleikama. Pude adertamist wöib isseärranis öuna- ja pirni-pudele tehha, sest plomj- ja kirsfi-puud ei Wi sedda. Noorde liig rammoga öuna- ja pirni-pudele  möib kewwade, kui jubha pu-koor lahti 150