ehk tähhendab ka middagi. Asja pikkendusseks on wee! uouuks wõetud, iggalt poolt Saksamaalt õigusse ja seadusse tundjaid mehhi kokko kutsuda, et mõtlema hertsogi pärrimisse õigust hõlega, mis saksakele ja mele järrele ui paljo tähhendab, kni: hästi pikkalt lübbikatsuda. Küllad need wennitawad jälle ommad näddalad ja kuud, sest nemmad peawad jo holega keik läbbi katsuma ja kutama. Sennikaua wõiwad hertsogid ja rahwas  odata, mis rut neil on! Selle aea sees woib jo weel üht ja teist sündida, kes ette wõib teada» -- Weike Lauenbergi hertsogima (19 mutpenmk. ja 50>000 mnimest) mis Holsteinima  kvrwas seisab ja nüüd ka Dani rigi küljest lahti puddeneb, tahta ennast Preisi alla anda, kui rahwa tahtmist kuuldakse; agga segi assi ei olle weel ammo tallitud. —„Pikkalt sõitwad õusad innimessed," on wanna saksakele sõnna, nenda ka Austriama rahhoga, mis Wini linnas jubda igga näddala malmis piddi sama, agga ei sannd. Nüüd agga ommeti tullewad sõnnumed,  et audumisse aeg 18. Oktobril täis sanud ja rahhoprotokol Austria, Preisi ja Dani wahhel  alla kirjatud, mis 3 näddala sees Winis, Berlinis ja Kopenhagis kunningate P olest peab kinnitud sama, siis on taieste malmis. No olgo Lerwe ruttamast! Kopenhagis kardetakse sedda rahho kulutades mässamist tullewad, sest seal on paljo Daanlasi, kedda se mõtte lõhki tahhab aeada, et nende rigist ni sured ja pealegi need keigemswasemad makonnad ärra on kistud; nemmad  olleksid parrem ikka meel sõdda piddanud, ehk se neile kül suremat kahjo õlleks teinud. Nüüd hakkamad ka Austria ja Preisi sõawäed lütimaalt koeo pole likuma. Noh, rägime nüüd ka nattuke WMamaaA» Se on imme, igga ma kannad ei olle mitte ühte modi. Saksama kannad  kagutawad enne munnemist ja seismad pärrast  wait, Prantsusse, Italia :c. kannad tewad stdda pärrast munnemist ja kassemad siis teisi ka liggi kagutada. Prantsus- Italia protokol tehti malmis, kegi ei kuulnud sest enne. Nüüd iagga järrele wõib Italia parlament sest purreleda ui Paljo kui tahhab, kaup jääb ommeti kaubaks. Ka wanna Garibaldi omma seltsiga nurriseb selle wasto ja tahhaks Prantsust parrem kahhe pä- U>aga kui kahhe aastaga Noma linnast minnemg sata; agga mis se keik aitab? Parrast parlamenti waidlemist jääb kaup ommeti kaubaks, kunningas lähhäb Wloreutsia etlama ja Italiamehhed tundwad  ärra, et nemmad Prantsussega mitte ei wõi ridu minna. Paawstile teeb se nisamma suurt Pahhandust, agga peab ka muido kagutama, muuna  on munnetud, mis ennam taggasi ei sa. Garibaldi nõulissed, kes paawsti, Prantsust egga Austriat ei salli, on Wenetsia pool katsunud nattuke mässamist tehha, agga sest ei tulle ka wist suurt asja walja. Angilismaak teadwad räkida, et Hina massaminne,  mis Taipingid seal peale 1.2 aastat piddasid, olla nüüd järsko otsa sanud, mis Hiinlased  issegi immeks Pannewad. Agga lapani poolt kuuldakse ueste, et 17 sõalaewa seal ühhe kiusaka würsti Nagato kangekaelust tahta karristada.  Koddomail on Inglastel omma wabriko  törahwaga paljo tülli, kes mitme tuhhande kaupa riistad mahha pannewad ja töösse ei lähhä,  kui parremat palka ei anta; mitmeid sunnib tühhi kõht ommeti jälle tülli lõppetama ja töösse minnema. Sedda jaggelemist on seal tihti. Rrellamaak on minnewa ku lõpppetusses ja selle ku hakkatusses 3 näddalat igga pääw mürristanud ja wihma saddanud. Suur wesst on hirmus suurt kahjo teinud, maead lõhkunud ja põllud rikkunud, isseärranis nende puwilla saak, mis 25 miljoni Drahma waärt arwati, on keik rikkutud. (Peale 6 miljonit hõbberubla.) ÄMLriüamaai piddawad kül ikka alles omma  hirmust koddo-sõdda eddasi ja kord wõidab üks, kord teine werrist lahhengit; agga lõunapoolsete  jõud olla jubba üsna otsas ja meestest -pudus kä, ehk nad kül weel järrele ei anna. Uemad sönnumed. Peterburgist- Kuida Peterburgi seitung „Jnwalide" teab kõnneleda, piddi meie Keisri Herra, Nitsa linnast Laggssi tulles, 24. Oktobril  Berlinist ärrasõitma ja ülleeile 26. Okt. Peterburgi linna koeo jõudma. Lodame nüüd, et se ka nenda on sündinud. Nitsa linnas on Prantsusse keiser ka meie Rigi tillemaid terrelamas  käinud ja Nendega leiba wõtnud. 359