2) Saab agga üks tallokoht müdud, siis on tännise maea perremehhel essimenne õigus sedda osta, ka weel nende tingimistega, mis teised selle kohha eest pakkuwad. Mõisa herra kohhus on selle ma kohha ülle üht ees - kontrahti  tehha mis 25. Jutist künni 1. Detsembri  ku päwani kestab ning sedda selle maea perremehhe kätte anda, kelle kohhus siis nelja näddala aea sees mõisa herrale otsust anda, kas ta sedda tallokohta ostab ehk mitte. Jättab  ta sedda nimmetud terminil teggematta ehk Lemmal põlle tahtmist sedda osta, siis on mõisa herra! wolli sedda kohta ühhe teisele müa, ning saab temma, kui maeast walja lähhäb,  omma likumatta maea warra kahjo tassumisseks  s, kui ta rent-kontrahhi aeg lõppenud, ni paljo kui ta wimase aasta rent suur olli, taggasi maksetud, ehk kui ta teo - orjuse ehk seggase rendi perremees olli, 4 protsenti kauba hinnast  wälja maksetud ja peale selle d, kui temma rent-kontrahhi aeg meel ümber polnud, igga puduwa aasta eest 5 protsenti tännisest aastase rendi summast, ehk olli ta teo-orjuse ehk seggase rendi peal, igga puduwa aasta eest protsenti kauba summast wälja maksetud. Riast. sUe kirriko Mai ku 29. päwal on seal Peterburgi allswisse ue Gertrud - kirriko allus - kiwwi waimolikko pühhitsemissega mahha pandud, kuhhu sisse üks kirri, kus meie aegsist ja wanna pölwe (1413) selle kirriko asjust konneldakse. Selle kirriko kaptali jure, mis jubba enne korjatud, tulli aastal 1864 weel 59 tuhhat rubla, mis sealatsed koddanikkud enneste keskes ollid kokko  pannud. Kirriko ehhitust wöttis mürisseppa  meister W. Krüger omma katte, mis ta arkitekteri (ehhitusse meistri) Welsko ülle waatmisse a! teeb. Keik se ehhitus maksab, ilma seest polise ehhituseta 99 tuhhat rubla ja peab kolme aasta sees malmis sama. Tartust. sHobbuste Selle ku 7. päwa! on seal hobbuste näitus ja läbbi katsuminne olnud, kus isseärranis nende tuggewust  ja willedust läbbi katsutud, ning monni  mees ka monne hea koppiko au-rahha palka tasko pistnud. Ühhe keige parremN HoWusZ perremees sanud 25 rubla;, keige willedama hobbuse perremees nisamma 25 rubla, agga keige tuggewama hobbuse perremees sanud 60 rubla. Waatke sõbrad! kas põlle hea, km lomuke kenna, wille ja tuggew on; tassub perremehhele ta kullu, mis kaswatamisse jures olnud. Ria linnas olli hobbuste näitus 17. Zunil, sest ei tea agga meie tänna weel könneleda; kui sönnumid olleme sanud, tahhame  ka kohhe omma söbradele sest jutlustada. Mitawist. sHul Pari näddala sest on üks hul koer sea! ümberkaudo suurt kahjo teinud; paljs innimesse ja ellajaid kiskunud,  enne kui tedda ollid sanud mahha laska.  - Seitse innimest on praego tohtre arstimisse  al, mis neist saab, on alles teadmatta! Libawist. sMönnesuggused sönnu- Onnis Suurwürst ja aujärje pärria Nikolai Aleksandrowitsh on kaks aastat 1860 ja 1862 Libawi linnas merrewet  prukimas käinud, misläbbi sealt rahwal se ön olnud, tedda lähhemalt nähha.  Temma  warrane surm on neid liig kurwastanud, ja sedda omma kurwastust olla nemmad ühhe allandlikko kirja läbbi Keisre Herra ja Prouale teada annud ja sedda palwet Keisre  Herra ette pannud, armust neile lubba anda, 1) senna metsa kus Suurwürst 4 wersta linnast emal saggedaste käinud, üht mällestusse sammast üllesehhitada; 2) Libawi gimnasiumit, kelle heaks Suurwürst mõnda kallist öppetusse abbinöud kinkinud, ..Nikolai - gimnastumiks" nimmetada; 3) konsul  Shobeli maea külge, kus Suurwürst mollemil  korrail korteris olli, üht marmori tahwelt,  mis sedda tähhendab, et ta seal ellanud, panna ja 4) sedda pesso maea merre äres, kus Suurwürst aastal 1860 merre-wet prukis,  ..Nikolai pesso-maea- nimmetada. Keisre Herra on Libawi koddanikkuid nende toelikko  kurwastuse ossawötmisse eest tännada lasknud  ja neile lubba annud,. mis nad pallunud, sedda tehha. 203