meie maal prukiwad neid üksnes pened naesterahwas  teatris) olli pea aego igga mehhel kasas; sellega  jahhutasid wahhel silmnaggo ja wahhel katsid paljast pealagge päwa paiste eest. Igga samurail  olli weel peale kauba kaks head möeka wööl: üks pik ja teine lühhike. Meil olli himmo näh ha sada, mis riistapuud nad ollid, sest lapaanlaste möegad on jo ülle ilma kuulsad, sellepärrast teggime  ühhe ja teisega sõbrust ja pallusime näidata. Nad ei pannud ka wasto, tõmbasid terrad tuppeft wälja ja läigitasid torredusega neid meie ees; ja tõeste ollid ka riistapuud kül - haljad ja terrawad kui poleritud habbeme noad. Mönui kitis koggeldades  ja röhhitseid üllesse aeades (mitme kele peal ühhe korraga, agga nõnda et meie arro saime) omma mõega 5l)l) aastat wanna ollewad ja raiuwad kaks ehk kolm pead ühhe hobiga mahha. Walletas ta, wöi rakis tõt, sedda teadis ta isse parrem. Kallimad  möegad sada prowitud süüalluste peade kallal ja sedda möda prowi ftempel peale lodud. Nisuggused  maksta ka paar sadda rubla ehk rohkem weel tük. Jsseärranis sõbraks saime ühhe wäikse samuraiga,  nimmega Morroko. Ta olli ammeti polest wennekele ümbertõlkija. Wennekeelt olli ta õppind nisamma madrustega ümberkäies, ja seläbbi maddalamast  seisusest samuraiks tõusnud. Ta aimas nattuke ka wenne grammatikut ja kirjutas wägga puhta ja selge käega wennekele/ nago õlleks ta sellega  lapsest sadik jubba ümberläinud. Grammatika wasto ta teggi kül tihti eksitust, agga se polnud immeks  panna kassina praktiko parrast. Ta w äike st möeka wadates küssisin ma: „kas sesamma ongi teie köhholöikamise riist?" ..Ei," wastaS ta nago häbbenedes „se olli ennemuiste." Ma teadsin kül, et weel meie päiwil kord nende ministrid, kes ei sauud „taikuniga" tkunningaga) öiete korda, piddid  endele köhho lõikamise läbbi ausa otsa teggema, agga ma ei hakkanud temmaga waidlema. Se on jo teada, et igga aus Japaanlaue peab iggal aeal walmis ollema nisuggusel innetumal (nende teada ausal) kombel wallitsuse wilto silma eest maa alla puggema, kui ei tahha teotawal kombel ärrahukkatud  sada ja kõik omma sugguwössa ärrateotada. Küssimise peale: kas tõeste Japaanlastel wiis on, tütarlapsi pordo-maeadeöse anda peneid ellowisisi õppima? wastaS ta, et se ep olla mitte tossi, waid mõnned wannemad müüda omma tütreid nisugguste  paikade peale, ja kord müdud tüttarlaps piddada siis seal pnris ollema, künni 25 aastat mannaks saab; selle peale ei pea wadatama, kas ta isse tahhab ehk tahtmata. Mõnned sada müdud alles 12 aastased! Peale selle ütles, et õiged wannemad  ilmaski ei mii senna omma tiitrid, sest pordlima  ea ello olla ka nende rabwa melest rop assi. Nõnda ta rakis ja nõnda näis ka parrast luggu ollewad; agga teiste reisijate kirjadest ollen ma luggenud,  et pordo-maead olla Japaanlastel just pe- nikeste tüttarlaste kolid. Jntto wahhel nuuskas  pabbere sisse ninna, selle tarwis olli tal terme  pak öhhukest pabberit põues; igga leht, kuhho sisse olli nusatut, sai peus kokko pandud ja siis laia kaitse soppi sisse sadetud; ei tea, kuhho ta siis parrast sai prngitnd. Pea jõudis söma aeg katte ja Morroko sai ka pallutud ossa mötma. Lootsime  temmast mönningat seggadust näh ha meie rögade  prukimise kallal, agga eksisime: se amm et olli tal nisamma selge, kui meilgi; lussikas, nugga ja kahwel said õigel kombel ja ommal kohhal prugitud, nago põlleks ta peu ja kahbe pilpaga ilmaski sõuud. Meie küssimise peale: kumbad nende omma, woi meie road mekkiwad tal parrem? wastas, et olla tale üks pnhbaö, ehk lissas parrast lühhikest järrelmõtlemist  jure -- Eüropa lauast piddada ta meel suremat luggu; ta olla kiil Japaaulaseks sündinud ja piddada omma wäljaspiddises ellus seks jama, agga selle kue al olla tal jubba Eüropa mõtted peas ja maggu suus. Kas sa näe, kui kaugele jubba mõnni Japaanlane lühhikese aea sees sanud! Ammuks se olli, kui nad urjutasid Eürooplasi nago hunta omma randadest emale. Palka ütles Morroko  samad 200 bu (l bu —44 kopp.) aastas ja mõnni kot rist senna kõrma. Liig rasma ei woi ta kül sest minna. Ei tea, kust se hais meile munasse tulli, et ta, nago kõik üllepea, kes mallitsuse  üllespiddamise peal on, sada nimmetud palga kõrma meel omma jaggo rõika id, agga sest ta isse ei la usund sönnakest: nad häbbenewad sedda Eürooplastele  tunnistada. Üllepea, rõikad, riis ja kallad  seismad siin essimese ausa platsi peal rahma mona huikas." (Siamale tänna.) Ommalt maalt. Tarto maakonnast. Kelmide seme ei olle weel kaddund ja ettewaatmist on iagal Pool tannis. 13. Sept. tullid 2 hulgust Ullila küllakõrtsi,  kiitsid endid sured ellajakauplejod ollewad, sõid ja jõid Priskeste, „saab kõik maksetud;" läksid teisel päwal möda taltusid lojuksid ostma, kõrtsmik juhhirs kasa, „saab kõik maksetud." Lojuste eest lubbati immewäärt hinda, 15 —20 rubl., lambad 4—5 rubl. tiik, mujale täht kätte; käerahha polnud tarwis, perremees piddi jo sure karjaga Willandi poolt Lullema, lo j uksed kasa wõtma ja warsi ärramaksma. Laupttwaks kästi kõik ostetud lomad kõrist sure kokko tua ja kõrtsi lähhedalt perremees piddi omma Põllo peale weiste aea seks walmis teggcma „saaü kõik maksetud." Kõrtsmik piddi kuuni lamburgl linna hobbusega saatma tullema , hobbuse Pääw 315