järrele käinud, sest ma leian sind paljo parrema  ollewad, kui eile." ..Ei ma julgend sedda teggema, muido olleksin wist kaela murdnud"  kostis haige. ..Kuida nenda?" „lah waatke, aus tohtre herra, Teie rohhud ollid wägga läged ja maggedad, seal polnud sola terra sees, mis wist apteekre sü olli, sepärrast  wiskasin neid kolmandama korra pealt aknast wälja mis õlleks minnust sanud, kui ma nende järrele olleksin läinud?" Kaddumatta naelad. Üks rikkas mees laskis omma maea parrandada  ja käis mönni kord isse ka tööd watamas.  Üks päaw juhtus ta paljo ust naelo laiali maas leidwad ja taples sellepärrast tömeestega,  ööldes: ..Naelad makswad kallist rahha ja kadduwad sel kombel ärra." ..Põlle karta kostis üks tömees küllad leiate neid rehnutist jälle; seal seiswad keik üllewel."  Üksikud numred. Ärge pange pahhaks, armsad sõbrad, mul on üksiko numre luggejatele meel middagi üttelda. Et aega möda ni paljo neid piddi koggoma, kes omma „Postimeest" isseürranis adressi al ja üksiko  kuwäri (ümbriko) sees tahtwad sada, ei mõistnud  eest otsa kegi mõtteida. Sel aastal on neid agga jubba peale 400, misga ilma isseürranis tüllita ja kulluta trükkimaeas postipäwal ennam koggoni wöimalik ei olle malmis-sada. Möttelge isse 400 kuwäri igga näddalas üksiko numredele  malmis tehha ja kokkopanna: se wöttab aega ja maksab middagi ja tarwitab paljo kassi, mis ilma  maksota ei ligu. Kui „Postimehhel" jubba jooksmist küllalt on, et pakkide wisil õigel aeal möisade, kirrikomöisade ja mu telliate jure jõuab, millal peab siis meel mitme saea üksikute jure minnema?  Seal pudub aeg wäggise käest ärra. Sepärrast  pallume wägga, et head sõbrad ommad numred ka teistega ühhes pakkis lasseksid tulla! Tahhawad agga mönned siiski üksiko kuwäride sees omma sada, siis ei wöi meie sedda keelda, agga peame selgeste teada andma, et meie sedda üksi neile möime tehha, kes eddespiddi selle eest 25 kopp. aastas ennam tahtwad maksta, kui teised. Lobame, et sedda kegi paljuks ei sa pannema, kui järvele mõtleb, et selle eest aastas 50 üksikut kuwäri ja pealkirja peab tehtama. Meil õlleks wägga kahjo, kui se mõnda sõbra peaks pahhandama, agga meil ei'olle teisiti wöimalik. Kirjawastussed. 120) J. S. Cbr—st. Waat sedda wisi! Nüüd ollete meile kirja saatnud, mis eest meie süddamest ütleme: olge terwe! Tullewa kord saab muist lemmast trükki pandud. 121) N. 1. Kallis söbber! on Teie kannatus subba löpmas? Immeks ep õlleks sedda mitte panna, agga meile õlleks se sureks kurwastusseks. Übbe käe werri ei tuksu mitte üksi, waid möllemil. Ei olle iqaa kord päike mitte kojas, kui pilwed tedda katwad. Külma jeä kane al jookseb ka weel sulla wessi. Kelle abbelad baiaet tewad, se ei pea neid ligutama, waid waggusi istuma ja  kannatama.  Mis libha silm ei nü, nääb waimo silm. Rubboto  nkeel ei sada rabbo egga kana õnnetust õnneks, waw kes Jummala abbiga omma kurbdust römuks kannatab, se on mees. 3iutto külwil on römo leikus töötud. Teie teate jo, et need sönnad sõbra suust ja sulleft tnllewad. 374 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 27. November 1862. Teadaandmissed. Eine in Pernau wohnhafte anständige Familie  wünscht junge Mädchen in Pension zu nehmen. Näheres in der hiesigen Buchdruckerei.  . s3^j Roela mõisas, Jakobi kihhelkonnas, Wirromaal,  on kolmepäwa kohhad (2 tündert  kartohwlimaad, 18 tündert pöldo ja 70 —75 sado heinamaad, ahjo ja aeapuid küllalt  ja käepärrast) rendi peale anda ehk ka müa. Selgemat teadust annab Lihholas mamöetja  ja Roela möisawallitsus. s3^ Keik suggu Ria linnast todud ZW- jodmat wina "Wk müüb Ria hinna peal, kus agga wori rahha  jure lissatud, Willandis kaupmees Sewik. sl^ Ruhja allewil on üks ueste ehhitud maea, podirumi, nelja toa, inglis kögi, aida, talli, töllahone ja pessokögiga ühhes tükkis müa. Selgemat teadust antakse Ruhja aptekis. s3^ Tarto linnas Tähtwerre-ulitsas, öppetaja maea wasto, tahhab Mülleri proua omma maeasid ärramüa. Sealsammas järrele kulata.  s3^