öppetust neile nüüd pakkutakse wälja kostab  ei olle mitte immeks panna; sest targema  tarkus ei seisa mitte ses, rummalamat ärritada ja kideldes öolda, et rummalam sedda  peab heaks wötma, kui tedda temma rummalusse  parrast pilgatakse; agga rummalam ei mõista nalja, selle wasto mõistab targem kannatada. Agga sedda ma woin julgeste öölda,  et kui sesinnane ue öppetusse kirri ilma nisugguste eeskäiateta ja ilma surema kitusseta neile kätte õlleks tulnud, siis muidogi tähhele panniad mehhed omma arwamissed tassandussega,  kuida söbber nõuab, olleksid awwanud, mis peale nüüd agga selle wasto neljandama pühha ewangelium pärrast kolmaino Jummala pühha wäggise tahhab tõeks minna. Peale sedda ütleb agga se keige targem innimeste  laste seast ühhes kohhas: „Kui kegi wärsket wina saab jonud, se ütleb wanna on parrem ja ei tahha mitte jälle wärsket jua." Mis söbber numris wanna aea tüllist  öppetud meeste seas nimmetab, se meisse Eestirahwasse suggugi ei putu, sest sel aeal ei olle wist üksainus Eestimees omma suud lahti teinud, egga tehha mõistnud, kui Eesti keelt alles hakkati kirjutama; sest selle kirjutusse hakkajad ollid jo muidogi Sakslased. Agga ma ussun, et praego paljude Eestimeeste silmad  ammogi lahti on läinud ja kes sedda jarrele urib, wist ka mitte wähhem põhjani ei tunne, kui üks öppetud Sakslane, tedda agga söbber hopis nähhis salgawad. Et söbber ütleb, otsast sadik ka öppetajate seas waidlemist ollewa olnud, enne kui tännine kirjutusse mood jonele sanud, sedda ei woi neile meestele koggoniste süüks anda; sest sedda  ei õlleks meie söbber ka mitte sel aeal parreminne  teinud, kui ei olnud ennesel keelt käes egga kirja ees. Agga se woib ka olla, et se tülli ja assi meie pühha kirja ümberpannemisse  ja wäljaandmisse aeal ialgi nisuggune  kurri ja kirjo ei wöinud olla, kui söbber sest kirjutab, sest üks selle aegne Eestikele öppetusse  ramat ei nimmeta meile mingi suggust  waidlemist, ei to ka meile karwawäärt teistwisi könnet egga kirja wist, kui meil praego  käes on (üksnes ilma ö tähheta, sest Saks- lastel põlle jo õ tähhe healt omma kele sees; sepärrast on nemmad sedda healt, a, e, o, ö ja oöM püüdnud tähhendada, nenda kui: scmna,  keik, põlle, onnis, moötw. :c.) kuida selle ramato kirjutaja omma eestkönne sees keigs öppetajatele kirjutab: ..Aulikkud öppetajad ja sõbrad! Teie armastusse  peale toetades, kedda ma jubba ennamiste  tunnen ja mönnest tundmattast julgeste lodan ollen ma omma süddamelikko sowimist  ses heas lotusses selle kirja ette pannud, et teie sedda ka heaks wöttaksite. - Selle to jures on mul se meles olnud, kuida mõnned  neist aulikkuist öppetajaist, kes jubba paljo  aastaid ammetis olnud, on tunnistanud, et selle Eestitele öppimisseks, trükki sees keige essite middagi põhjaks panna tarwis õlleks, ja sepärrast selle kele selletamist ja parrandamist  keige holega ueste eddasi sata ja selgemaks  tehha hakkata. On ka saggedaste sündinud,  et nored öppetajad siin maal, kui neid ammeti peale on kutsutud omma pudust sessinnatses keles on tunnud ja mitto kord sowinud, et neile ühhe hea eesmärgiga appi tuldaks, kedda nad praego weel, kui nemmad jubba omma Issanda tenistusesse on astunud kui abbimeest iggatsedes otawad. Peale selle on neil, ennam kui ühhegi muul, keigeparrem,  seddasinnast ettewõtmist Eesnkele põhja  labbikatsumisses, toetada ja selle eddenemist  ilma aeawiitmatta eddasi sata, sest et neil tallorahwaga allati ümberkäimist on. Et nüüd se eesseisaw tö minno katte on ustud, seddasinnast puhtaste ja selg es te üllespanna ja kirjutada: sepärrast ollen ma sedda nende ees nimmetud asjade parrast tarwis leidnud, seddasinnast ramatud keige essite Teie kätte, minno  armsad öppetajad üllewadata anda zc." Nenda on need ausad mehhed, omma ello aea Eesti rahwa seas olles, selle aeaga hulga peale, paljo ennam sedda keelt ja selle lomo tundma õppind, kui mönned muud parrandajad,  kellel paljo wähhem selle kelega teggemist sn ja ei olle selle põhja mitte Somest egga Sarest, ei ka Saksama meeste kange kele jarrel, kuida söbber teab otsinud, waid aino üksi Eesti rahwa ommast suust, otse wäl- 288