sawad. Seal linnas ollid enne rööwlid ja margad, kes kesk päwa aeal ei häbbenend ulitsate  peal teise omma taskust ärrawötta, agga nüüd olla politsei wägga ussin neid kinnipüüdmas;  tossinate kaupa pannakse iggapääw kinni, mis labbi nüüd ulitsate peal kenna ja waggune ello olla. Üks terraw politsei silm on kallis assi. Prantfussemaalt. Meie Keisre Herra  on Nitsa linnast Prantsusse keisert temma eestmurretsemisse eest, mis ta temma proua ja laste parrast teinud, telegrahwi läbbi tännada  lasknud. Kuida iggas paikas, nenda ka Toulonis olli Prantsusse rigi - wallitsus selle eest murretsenud, et rahwas ni wägga Wenne keisre herra ja proua peale ei pea tungima, maid et neil te iggal pool lahti õlleks.  Äuro-wankred põlle Toulonis mitte kauem,  kui 5 minuti seisnud, ommetige olli arruto rahwas raudtee howi ümber-müri peale ronninud, et neid suri küllalessi nähha. Keisre Herra tulnud wankrest wälja ja käinud  seal nattuke eddasi taggasi, kaks poega teine teise käe körwas; rahwas tömbanud keik kübbarad  peast ärra ja terretanud tedda sure öiskamissega,  mis Keisre Herra ka lahkeste wasto wötnud. Mis Prantslaste meelt weel rõõmsamaks teinud, olnud se, et pissukesed suurwürstid Prantsusse modi ridid kandnud. Inglismaalt, sLaewa Üks uus auro-laew „Ladoga" mis Peterburgi, Londoni  ja Hulli wahhel kauba ja reisiatega eddasi  taggasi käis, olla wägga önnelikkult omma  reisi Kronstatist Londoni teinud, agga seal surma leidnud. Ta läinud ühhel hommikul kaunis warra möda Temse jogge ülles agga et liig paks uddu keik kinni matnud, põlle kaptein näinud, kuhhu läinud, kui korraga laew kinni olli, agga siis olli hilja!  jooksnud  ühhe liwa panga peale. Laewa essimenne ots seisnud kuiwal, agga tagguminne ots süggawas  wee sees, sepärrast läinud kesk paigast  poleks. Merremehhed nimmetawad sedda:  ..murdis omma selga." Laew olnud 2V tuhhande naela meie rahha järrele peale 129 tuhhat rubla eest assekurantis üllesantud.  Telegrahwi sõnnumed. Telegrahwiga on sönnumed Perno tulnud, et meie armolinne Keisre Herra 26. Oktobril  kalli terwisega koeo jõudnud, mis eest Zummalale tänno anname. Nalja nattukessed. Üks tallopoeg, kestel süggise tütre pulmadest waat öllut järrele jäi , olli tedda pealt iggapiddi  nenda kinni piggitanud, et kussagilt poolt kegi kallale ei pease; mis ta jõuluks hoida tahtis, kui wäimees wöerusele tulleb. Jõulus  wati lahti tehhes, leidis ta, et pea pool wati pudus. Söbber, kellele ta sedda õnnetust  kaebas, ütles: „wist on monni hea mees alt tedda wälja lasknud." „Agga kuida woid sa ni rummal olla?" wastas õlle perremees, „se pudub jo pealt agga mitte alt." üks öppetud mees, kes sure holega lomade ollemisse ja mõistusse ülle püdis walwada, on sedda tahhelepandud, et ämblikkud omma wörka keige armsam ühhe waeste laeka wõtme augo ette tewad, sedda peawad nemmad  ommas tundmisses ärrateadnud, et seal keige rahholissem koht olla kus neid ei sa ärra  löhhutud. Üks wägga häbbelik naesterahwas, kes ilmaski  sedda sönna „allasti" ei woinud wälja oolda, waid prukis selle assemel, kui tarwis olli: kaelani paljo jallo. 359 Verantworllicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, d. 3. November 1864. Tänname armsaid söbro weel ükskord süddamest, kes Röngo köstre.. Rosmanni heaks omma andid meie kätte on saatnud. — lillepea on kokko tulnud 18 rubla 15 koppikat,  mis nüüd temma kätte same ja sellega on siis meie korzaminne lõpnud. Perno Postimees. Mõistatusse selletus, mis Nr. 42 seisab, aun, kaun, paun, saun.