mad nimmed Willeboisi jure üllesandnud, kes laulo koli tahtwad tulla. Wöeralt maalt. Wöerama asjadele põlle meil sekord rumi janud, egga põlle meie sedda ka püüdnud hoida, sest et seal middagi üdist leida põlle, mis meie unnisid silmi õlleks woinud unnest lahhutada ja meie wassind waimo erguks tehha; igga riik tallitab omma seestpolisid asjo otse kui üks perremees ommas maeas sedda igga kewwade walmis teeb, mis suised tööd tarwitawad. Kui tarwis tõele minna, siis on hilja üht ja teist töriista murretseda, need peawad jo keik enne murretsetud ollema, nenda tewad ka nüüd wäljama suremad pärris  made perremehhed; mönned ütlewad ka omma saunlikkudele kätte, et kui neil kibbedad tööd juhtuwad tullema, siis neile peawad appi tullema ja teistel jälle ommad asjad tallitada, noh, woi se meitesse putub. Wanna Türgi pappal kihheleda ta pea; süggada kül ühhe ja teise körwa takka, agga põlle koggoniste arru sanud, et need ellukad laggi pähhä ronninud ja seal temmale tülli tehha. Politike asjust põlle meil sealt suremat könneleda, sepärrast tahhame ühhest raskest mawärrisemissest, mis Türgimaal Metelini linnas olnud, jutlustada. Se lin on ühhe sare peal, mis umbes z ruut pennikoormat suur ja kus peale 40 tuhhande  innimesse peal ellawad; se saar on isseennesest  mäggine ja selle sare peal on hirmus raske mawärriseminne olnud, nenda et pool ossa linna maeasid kokko langenud ja innimessed  ning keik mis sees olnud ennese prüggi alla matnud. Nende kokko langenud maeade seas on ka weel nimmelt üks hospiddal ja wangi honed. Kas piddalist kegi wälja sanud,  sest ei rägi seitung, agga sedda ütleb ta, et wangid keik wangikoea prüggi alla jänud. Et se wärriseminne kange ja aeoti jälle tulnud,  sepärrast olla rahwas kartuöse pärrast merre äre pöggenenud. Kesk saart tõusta paks suits ülles ja keik näidata nenda, kui õlleks selle sare wiimsed päwad käes. Ka Smirnas, Magnesias, Adranitis, Dardanellus, Gallipolis ja Konstantinopolis olla mawärrisemist  olnud, agga pissut. Uus ramat. Perno linna ma köstre jures on üks weikenne  ramat nimmega: Märgo»säddemed ehk Kus sa peased pead naerma! mis Pernus W. Bormi jures trükkitud, ilmale tulnud, ja malmis pogitud, müa. Et ma agga selle üllemal nimmetud köstrega  wägga liggistikko suggulane ollen, sepärrast  ei woi ma selle ramato kitusseks muud middagi kui et se pühhadeks punnaste  munnade körwa wägga kennaste passib. Ramatul on 60 lehhekülge, kus liggi 550 suremat ja wayhemat nalja nattukest sees seisivad,  ja maksab 15 kopp. P. P. 105 Verantwonlicher Redacteur : C. F. Lorenzsonn. Lon der Censur qestattet. Pernau, den LB. März 1867. Teadaandmissed. Üks hea tunniskirjadega kutser woib tenistust leida Pernus N. Bremeri jures. Kõrtsid rendi peale sada. Arre mõisas,  Zakobi kihhelkonnas, on kaks kõrtsi tullewa  Aprilli kuus rendi peale sada. Lähhemat teadust antakse üllemal nimmetud mõisas. Ühtlasse on ka sealsammas mõisas wägga häid rukkid 7 rubla 50 koppikat tsetwert, müa. i Nendi peale sada. Haggeri kirriko kõrts ja tuleweske on Jürripäwast sadik rendi peale sada. Selget teadust selle polest annab Mäekülla mõisas kaptein v. Wahli herra. 3 Auksjoni kaupa müa. Aprilli ku 3. päwal sawad Surjo maldas, Zuhkama tallus, auksjoni kaupa rohkema hinna pakkujale kohhe maksetawa rahha eest müdud: hobbusid, ellajaid  ja keik suggo pöllo-töriisto, mis sealatse koggokonna kohto polest teada antakse. 1