376 Verantwortl. Siedacreur Zo h. Jann s e n. Druck von H. Laakmann. Rendi kulntuS. Januari kuul, kuwwetöistkümnemal  päwal 1868. aastal sawad Lunin möisan awwalikkult wäljapakkutud, selle hinnaga mis mõisa herra palest pakkumisse allustusses nimmetadaks,  kuwwe (6) rendi aasta peale. 1. Pilka mõiS, Tarto kurrust 12 wersta, lehmad 66 tükki 12 pöldo ühtekokko 326 ivakkamaad kost ristikhaina al seisab .... 56 „ muud pöllomaad, aiamaad ja põlloweered 46 „ heinamaad 172 ?, laggedad karjamaad 139 „ mötsa al karjamaad 197 „ 2. Sirgo karjamöiS, 12 wersta Tarto turrust, lehmad 76 tükki 11 pöldo, ühtekokko 336 wakkamaad kost ristikhaina al 66 », hoinamaad 156 „ karjamaad 166 „ 3. Wannamöis, 12 wersta Tarto turrust, lehmad 76 tükki 12 pöldo, ühtekokko 346 wakkamaad kost ristikhaina al 56 „ hainamaad 234 », karjamaad 126 „ 4. Pöwwato, 6 wersta Tarto turrust, lehmad 46 tükki 9 pöldo, ühtekokko 96 wakkamaad kost ristikhaina al ......... 16 „ Pöllo weered 36 36 » hainamaad 169 ~ karjamaad ni paljo kui Pöwwado perris piiriu tevda on. Nende nelja kohhade lehmad on keik rendi peale ärraantud, ni kaua kui essimesse Oktobrini. 6. Allatskiwwi WannamöiS. põllud 552 wakkamaad kost ristikhaina al 92 „ hainamaad 672 keiksuggust karjamaad 366 „ lehmad antakse kewwadi 36 tükki. 6. Allatzkiwwi Kesk Laht. põllud 116 wakkamaad kost ristikhaina al ........ 26 „ hainamaad 168 .. karjamaad täielikkult. Lehmi ei olle suggugi. Honede parrast, nisamma kui kautsioni, pölloprukimisse  ja rendi maksu termini ülle, selletab kontraht  kõik, ni kui ka mitto mu asjo ülle. (3) Zggasuggu köisi ja muud lontmaakre tööd on sada, 16 kopp. nael. Nikolai maeas Londoni trahteri  masto. Köieteggia VZarnkrauS. (1) Eestikele ramatopood. Sest olli stamale pudus. Rahwas piddi mõnda ramatut  siit ja sealt otsima ja küssima, ei teadnud,  kust sada olli. Seks on nüüd Tartus ramatotrükkia H. Laa km ann wallitsusse põiest  lubba san ud ja ommas ma eas nisuggust podit assutanud, kus kõik eestikele ramatud, mis kohhegil trükkitakse, ka sada on. Et sesinnane  uus pood allati täieline wõiks ölla, siis pallutakse kõiki, kes ramatuid trükkida kassemad,  neid ka sia ramatopodi müa anda; sest iggamees lähhäb sealt otsima, kust kõik wõib leida. Perri mõisas Wörro makounas ja Põlwa kitzhelkonnas on üks wessiivest! madega ühhes ning ka mitmed tallokohhad müa. Kaupa teeb möisawallitsus.  tl) Tarto linnas nõuab üks kaupmees wisipärrast kolitud ausa wannemate poega maalt omma podi kaubaöppiaks. Selle kaupmehhe jure juhhatab selle lehhe wäljaandja. (3) Kolitarre wasta tislermeistri Sülki majan ommawa  kiiksuggutse surnokirsto müwwa ni kui iggaüks tahhab, ni oddawa hinna eest, kui weel kunnogi ei olle olnu. Tislermeister O. l k. mis hästi iddsnewad, ostab Tartus omma pluurmaeas H. W. MMchTN N. Nanno mõisa al on üks pärrisma-tük, ZW wakkamaad põlbo ja l()l) wakkam. heinamaad, kõik tarwilissed honed ja 29 karriellajat wäljarentida, ehk ka kui mönni peaks sowima pool ossa sest maast rentida,  agga siis ilma karjata. Selgemat teadust annab  Tartus Tuni mäel mämöetja Gunther. (l) Tallomaad müa. Saremaal Karja kihhelkonnas peawad Karja mõisa tallokohhad terwelt ärramüdud sama. 15 —16 taalri tallokohhal  on läbbistiko 18 wakkamaad Mdv, 90 wakkam. heinamaad ja 60 wakkam. karjasmaad. Taalri hind on 90—95 rubl. sureks pandud ja rahha sissemaksmisseks ei tahheta ennam kui 160 rubl. Selgemat teadust annab Wõnno linnas mamõetja raeherra O. Gustawson ja Kurresares kreismamõetja A. Gustawson. (2)