wesser Z)r. F. Bidder piddokönnet ja andis studentidele, kelle kirjatööd sedda wäärt ollid, aupalka kätte. Arroandmissest wõime lühhidelt nenda paljo teada anda. Mödaläinud aastal sai suurkool Keisri palest  uut koliseadust ning saiwad ka prohwesseride palgad üllendud. vr. v. Samson sai nelja aasta peale rektoriks wallitsetud.« V;. Wachsmuth  on' ärrasurnud, Vr. Christiani kindr. superdentiks  sanud ja vr. Mädler niug Vr. Bidder omma aega wäljateninud ja ammetist lahti pallunud.  Ued prohwesserid on tulnud: Or. Wagner  Hamburgist, I)r. Meyer Gõttingist, Or. Vogel Münkenist, I)r. Harnak Erlangist ja ingliskele õppetaja Green Niast. Or. Kurtz, kes 3l) aastat teninud, sai weel 5 aastaks ammeti  peale kinnitub. Praego on meie surekoli  peal 40 prohwesserit, 9 Prohwesseri arrulist  õppetajat, 1 Nomausso Zpp. 4 lektori (ude keelde õpp.), 4 kunsti opp. ja 28 muud ammetmiko.  Wiimse pole aasta sees õppisid liggi 600 studenti; neist 80 õppetajaks, 204 adwokadiks, 181 tohtriks, 60 sündinud asjade ja keelde ning 69 lodusse tundjaks. - Selle aasta sees on surekoli peal mitmesugguses ammetis  walmis sanud ehk muialt sia katsele tillnud 166innimest, nende seas ka 8 ämmanaesterahwast. Klinikus, seesttobbe on tohherdud 235 haiget,  koddo tohherdud 236 haiget ja 2474 linna waeste haiget; hawadega haigeid 160 klinikus, 1126 koddo; 73 haiget naesterahwast on klinikus  ja 130 koddo tohherdud ja 81 naist hasanud. Hospiddalis 510 haiget tohherdud, 22 kohto polest sadetud surnokehha lahtilõigatud ja 32 surnokehhal õppimisseks liikmed lahhutud. Peale selle on weel kolide õppetajajaiks 67 innimest läbbikatsutud. Pernust. Miss. Tüsmaun on selle ku hakkatusses ka Pernus olnud ja neljapäwa õhto 9. Dets. seal eesti kirrikus missionitööst kõnnelenud,  kus hea hulk rahwast tedda kuulmas olnud.  Ta olnud Pernust labbi Saksamale minnemas,  kust ta jälle Jerusalemma pole tahta pöörda, kus ta enne mõnni aeg töös olli. Kuida ta sui Tartus kõnneles, on temmal nõu Hommiko-Ahwrikamaal,  alpool Abissiniamaad, Gal- larahwa seas missionitööd allustada. Saatgo  lummal isse tedda eddasi ja õnnistago temma  Lööd. Se tö nõuab ellawat usko, pallawat  armastust ja isseennese ärrasalgamist, agga ka head ettewalmistamist. sTähhelepannematta sullane.j Ig-- ga innimessel, kedda asjatallitamisseks wäljasadetakse,  peawad silmad ja kõrwad hammaste wahhel,  se on lahti ollema, et ta jamsi tööd ei te, kust parrast suur sekkeldaminne wõib tulla. Se on wame luggu, kui perremees omma sullasest  peab ütlema: „Aea sõgge asjale, karga isse kannule." Sähhardune lnggu on hiljuti mõnni pennikorm Perno pool Willandit sündinud, kuida meile sealt poolt nenda kirjutakse: „Tännawo makswad linnad hirmust hinda, mis enne põlle paljo kuulda olnud, ja kaupmehhed  kiskuwad üks teise eest wäggise kaupa ärra. Wanna-Karriste pärrisperremees, Mälgandi Peter,  satis omma sullase J. K. 3. Dets. linnakoormaga  Perno, mis jubba enne ärra oklid tellitud,  ja Vppetas kätte, kuida ja kuhho piddi wima. Sullane saab linna lähhedale, säh, keik peast tule kätte läinud, ei tea ennam kaupmehhe nimme  egga maea. Mis nüüd tehha? Jääb mees Pibbi kõrtsi ette seisma, wänab pead ja süggab  kuklataggust, agga sealt ei tulle ka parremat nõu wälja. Õnneks tulleb üks „saks" temma jure, ütleb: „Mis sa siin otad, aea linnad minno jure!" —Mehhel õnneks, küssib: „Kas Teie ollete se kaupmees, kes Mälgandi Peetri linnad ärraostis?" ~Z!o eks ma osta," kostab  saks; „aea agga mo järrele!"-—Saks kalub  koddo linnad ärra, kaup on hea ja wvttab wasto. „Kas paljo käerahha olli?" küssib temma. „Kolm rubl.," kostab mees. „Üks püt sola kästi mind ka koeo tua." No hea kül, sullasele loetakse rahha peo peale ja käerahha  ning sola hind arwatakse mahha. „Nüüd on meie kaup selge?" küssib saks. „Selge jah!" kostab sullane ja hakkab jälle koeo pole pöörma. Raekõrtsi männikus tulleb teine omma walla mees wasto, küssib: „Kas kaupmees N. N. koddo olli?" - „Koddo jah, tulli öse;" kostab mees, ütleb omma kaubaasjad hästi läinud ollewad  ja sõitab eddasi. Linnas sai nüüd teine mees kaupmehhe käest kuulda, et se Pollegi waljaskäinud, ei ka Mälgandi Peetri linno sib- 425