tud palka taieste selle möedo järrele saab, kuiva  ta sedda teninud." Narwast. sUus Sedda suurt pudust on jubba ammogi ärranähtud, et Rarwa  linnas Jwangorodi allewil üks kool wägga  häddast tarwis olli; agga monned asjad on neid keelnud sedda ennemalt korda saatmast.  Nüüd olla nad ommetige ükskord ni kaugele sanud, senna üht koli assutada, mis essimeste Oktobri ku päwade sees sisse õnnistud.  Kool on nenda seatud, et pois- ja tütütarlapsed  sest woida ossa wötta. Keige ennam römustawad sealt allewi rahwas selle ülle, et neil nüüd ka ommast käest kool olla, kus lapsed tarkust woiwad sada. Kui suurt kasso üks kool ühhe rahwale woib sata, sedda  tundwad agga need, kellel kolid tutwad, kellel nad alles woerad, need ei tea neist suurt luggo piddada. Tärmini kaswasid seal lapsed sures jannus ülles, agga nüüd istuwad kaewo äres, kes peaks nüüd kül weel jannusse surrema?  Kui eddespiddi sest kassust kuleme, mis selle koli läbbi rahwale tulnud, siis tahhame jälle könneleda. Tänna põlle meil temmast suremat jutlustamist, kui, et neid süddamest tänname, kes selle allustusse eest ni suurt hoolt ott kandnud. Peterburgist. sUus prohwessor ja uus Üks Peterburgi seitung könneleb,  et kindral konststoriumi nöumees l)«. Frommann Berlini sure koli peale prohwesseriks  kutsutud. -Annaks Jummal, et ta sönna wäggew õlleks ja nored mehhed temmast öppiksid  wäggewaste Jummala sönna kulutama. Peetre kirriko wanna öppetaja Taubenheim läks pari ku eest omma iggawesse rahho sisse, kus ta omma päwa tööst puhkab ja nüüd olla Findeisen temma assemele Peetri kirriko teiseks  öppetajaks wallitsetud, agga mitte weel ammeti peale seatud. Moskwast. sKelmid kätte Suur lin kus arruto rahwas koos, kes woib seal keiki tunda, kes möda ulitsat käiwad, mis lomad kegi on, kas õiged woi kelmid? Nüüd lasknud linna wannemad 9. Oktobril ommad teenrid keik linna maea maealt läbbi käia ja igga maea perremehhe käest temma maea rahwa  nimme kirja ette näidata. Seal olla 339 innimest awxoalikkuks sadud, kellel passi egga muud tunniskirja kasas põlle, kellega õlleks woinud toeks tehha, et nad oiged mehhed; egga ka sedda: mis ammeti peal nad seal olla;  sepärrast sanud keik lukku tahha pandud, kuhhu senniks peawad jäma, künni kohhus saab järrele kulanud, kust kegi pärralt ja mis ammet  temmal seal olnud. Nende luggu woib kül wägga kirjuks minna! Kasanist. sSurma  Kasanist  ja Mnskist tullewad need kurwad sönnumed,  et kummagis kohtas üks mees püssiga,  kui koera kutsikas sanud mahha lastud. Halle surm innimesse kohta, agga kes woib seal parrata? Mis kegi teninud, sedda peab ta sama. Möllemad ollid rigi seadussest ülleastunud,  egga sedda mikskis pannud, mis rigi seadus nende kohta kässib ehk kelab. Ei olle siis immeks panna, kui asjad sassi lahwad ja sulle õnnetust towad, kui sa isse nenda lükkad. Somemaalt. sLanstoa nöupiddaminn  Somema mõisa wannemad olla ommas wimases Lanstoa nöupiddamisses sedda  nõu wötnud, et eddespiddi ülle keige Somema,  olgo se kirrikutes woi kolides ehk kohto laudas, Some keel peab perremehheks jama ning Rootsi keel, mis tännini wallitses,  taggasi tagganema ja temmale kui perrepoeale  rumi andma, mis ülle sealt rahwas ennast wägga römustada. Sealt ma öppetud  selts olla möda läinud suil üht omma liget põhja Somema serwa lakkitanud, et seal järvel wadata, kuida Some kelega luggo, kas ta ka rahwa mele pärrast ehk mitte. Agga et ta senna minnes, ei kellegi kohtule egga mu üllema suggo rahwale sest põlle sönna lausunud  , maid otse kohhe allama suggo rahwa keske astunud, sepärrast arwatakse sedda temmale  sureks süüks, nenda ilma loata senna minna. Tedda petakse otse ühheks sallaja ma kulajaks, kes olla tulnud rahwast petma ja ah- 355