Eesti Postimees ehk Näddalaleht OA>. 1864. Tartus, 13. Mail. ja limtiMhmle. UWB- Essilnenue aasta. Ses lehhes seisab: Koggoduste ramatokoggud. Ommalt maalt. Uus aurolaew. Õiendus. Kuba seminari kool. Weistetaup. Wenne somuslaewad. Lumme saddo. Pögaenejad. Wöeralt maalt. Söa puhkaminne. PrantsuS mötleb. Inglaste room. Mis peab Donimaast sama. Uemad sönnumed. Tartust. Tulle ja wee kahjo. Külm kewwade pöhhopudus. —Peterburgist. Mönnesuggused sönnumed. Hawatud  söamceste abbiseltsid. - Kullatük. Rängad sajud. Kunninga parrandus. Nalja tilgad nukra mele wasto. Kirjawastusftd. Teadaandmisfed ja kulutamissed. Koggoduste ramatokoggud. l. Aprillil Nr. 14 könnelcsimc meie sest, kuida Wirromaal Jakobi kihhelkonna õppetaja  omma koggodnssele üht laeno-ramatokoggo olli assutamld ja kuida temmal kindel lotus olli, et se hea assi rahwa kassuks ka eddasi lähhäb. Andko lununal. Agga sealsammas olleme ka kurwa melegg ninunetannd, et sedda enne ka mönnes kohhas katsutud, agga mitte surcmat kasso nähtud. Meie ei hakka omma Eestirahwa habb!ks  mitte kihhelkonda ehk kohta ninnnetama, ei Tallinna egga Riamaal; agga sedda peame ommeti  tunnistama, et meie rahwa wanna tuimus ja kohmetand kombe ka ses asjas, nago takkune lõim willase koe seest, waljapaistab. Neid wõib ehk Paljo ennam olla, agga kahhest kihhelkonnast, ühhest Perno ja teisest Willandi makounast, teame selgeste, kui willetsaste sellega luggu läinud. Head innimessed ollid rahwale tõeste head sowinud  ja kullo ning waewaga ramatokoggo kokko murretsenud, ni paljo kui neid meie eestikele sada vlli. Mis rahwas näddalas ehk kuus piddi maks- ma, olli ui wähhe, et ei sünni nimmetada. Kui 1 koppik näddalas, siis olli jubba Paljo. Agga mis on neist ramatokoggudest sanud? Parrako! teine kirratseb alles, nago tulli tores puus, teine on jubba maggama läinud. Mikspärrast? Mul on kahjo nttelda, agga puhta tuimusse parrast! Ramatud said kiil esmalt ka loetud, aega möda ?a maritud ja lõhhutud. agga wägga wähhe mõistetud ja rahwa hinuno, luggenüsse läbbi terrasemaks sada, ei olnud mitte tõusnud. Wõib olla, ehk asjatallitajad ei teadnud sedda eestotsa meie pool mitte õigel wisil peale hakkata; onnneti leiame, et meie rahwas ennam ehk wähhem  ka muial pool alles meie rahwas on. Kui Jakobi õppetaja onnna koggodnöse ramatokoggo olli assutanud ja „Tallinna seitung" sedda kidowäärt  asja kulutas , ollid keik need, kes Eestirahwale  head sowisid, selle ülle rõõmsad, >ja aitummal, nende hulk ei olle mitte ennam liig pissuke. Agga warsi kirjutasid Lanemaalt 3 õppetajat  peale sedda järge möda, et nemmad seddasamma  katsunud ja kuida nende pool sellega läinud. Mis agga nende kirjade seest loe-