on Jõulud. Noh, kui sus tänna ja Home politika puhkab, siis rägime mõnnest asjast, mis enne Iõulo on sündiuud. Preisi parlamentis  sai weel enne pühhi mõnne asja ülle waieldud, nago se parlamentis teiseti ei wõi olla. Krono teenrite palgatõstmisse jures tõusis  kaunis karre jäggelemine, sest mõnned tahtsid tillema, teised allama teenritest peale hakkata, kuid sedda tundsid kõik ärra, et palgatõstmist  tarwis olli ja lubbasid ka wimaks anda. Teiseks nurrisesid mõnned wägga, et Saksama nhhendus rahwale suremaid maksusi kaela toob. Selle Peale wastas Bismark, et parrem kaup ikka suremat hinda maksab, selle eest on ta jo parrem. Oige mees ei pea agga mitte head kaupa tahtma ja hinda keetma. Endise saksa rigikoggo aeal olla nemmad ka piddand  maksma, agga sest ep olle middagi kasso tulnud. Tahta nemmad teistega ühhes rigiühhendusse  kasso maitsta, siis ei piddada nemmad  sedda mitte otsego armo kingitust uõudma. Kui Saksama enne põlgtud ja nüüd auustud on, kas se middagi wäärt ei olle? Kui nemmad enne Prantsust piddid kartma, ja Prantsus nüüd neid kardab, kas se middagi wäärt ei olle? :c. Muidogi ei mõistnud nurrisejad selle peale kindlat  wastust anda ja õigus jäi Bismarki pole. Ei teeks ka mitte kahjo, kui meiegi rahwas  omma ue koggokonna asjus sest nattuke märko wõttaks. Peab middagi tehtud sama, mis kõigile tulluks ja kassuks tulleb, siis peaksid  ka kõik ni mõistlikkud ollema ja ärratundma, et ühhes meles kokkahoidma ja ühhetassa tarwilist  kullo kandma, se ainus nõu on, kui middagi head peab tehtud sama. Mõnnel on su nõu täis, sedda ja sedda peaks tehtud sama, agga kui isse middagi peab ohwerdama, siis on ninna kärsus. Sel wisil ei wõi jo mingisuggused ettewõtmissed  wilja kanda. Nõnda samma olli ka Saksamaal. Nemmad on mitto kümmend aastat  omma ühhendamisse pärrast jäggelenud, ilma et sammo olleksid eddasi sanud, sest kegi ei tahtnud  ommast auust, wäest egga warrast middagi ohwerdada. Rattas piddi ueks, ümmarguseks ja kõwwaks tehtud sama, agga rum, pöiad ja koddarad wannaks jäma, se ei wõinud jo minna, künni raudne sõakep neid sundis kokkoheitma ja Saksamaad seks sama, mis ta nüüd on. Ni-- suggust keppisundimist ei peaks agga kegi rahwas  ootma, waid enne sedda isse teggema, mis tarwis on. Austria parlamentis olli enne pühhi jälle wiimne jut nende kõige raskemast kiwwist, se on rahhapudussest. Ja jah, rahhakot ei olle ial raskem kanda, kui tühjalt. Kuida rahha-minister ka kokkohoiab ja korjab, ommeti ei wõi ta parrata, 50 miljoni kuldnat tulleb ikka pudus, isse weel need tarwitussed, mis ehk ilma teadmatta wõiwad  tulla. Sel wisil ei olle uut aastat rõmus odata. Kust need 50 miljoni peawad tullema, ei tea nemmad issegi, weel wähhem meie. Rahha hädda on Austria wanna põlline hädda, ja wõib olla, et nemmad se kord ennam rigipankrottist möda ei pease. Mnidogi wärrisewad seal need, kes krono pabberirahha polest rikkad on, sest selle hind saab siis korraga langema. Itakiama parlament ja nende tullepurskaja mäggi Wesuw, mis Neapoli linna jures, ollid enne pühhi kaunis ühte karwa mõllemad lurtsusid. Wesuw näitab, kui õlleks rahwa wihha Prantsuste wasto ka temma külge hakkanud. Jubba mõnda pawa on ta tullist wirna (lawa) wäljaaeamas, nago suur haige, kes tullist tuhka oksendab. Temma suitseb kül ollati, agga mõnni kord, nago nüüd jälle, on tal isseärranis kange kõhhowallo, kui tahhaks kõik, mis sees on, WÄ-- jawiskada. Temma suur su auk (trehter ehk krater)  üllewel, peab kui tullejärw wäljanäitama; ka olla ta se kord mõnned ued augud üllesse mäe sisse lõhkunud, nago ei peaseks ennam kõik, mis tal süddame peal on, ühhest suust wäljatullema.  Wirna woog, mis wäjaaeab, olla ennast  5 arruse jaotanud. Üks lomusse tundja prohwessor, vi. Palmi eri, seisab ühhe kõrgema  kohha peal ööd ja päwa, nago tohter jamsta  raske haige jures wahtis ja panneb tähhele, mis wanna haige teeb; kuid rohto anda ei aita, ei pea middagi sees. Kuida ööldud, parlamentis  ei olnud parremat luggu. Wähhe on neid, kes Prantsusse wasto tuld ei süllita. Isseärranis tulliwihhased ollid nemmad, km kuulda said, Prantsusse minister R ouh er olla omma parlamentis  üttelnud, et Jtalia ial Roma linna ja paawsti 395