Serrano ja Olozaga, kes wist eestotsa lahtised  wallitsuse ohjad omma kätte wõtwad. Admiral  Topete olli Kadist saddamas merrewäega mässamist alganud ja nüüd lähhäb linnast lilma eddasi. Kõik Lahtwad Bourbonidest lahti sada, kuid paawstlased ehk ultramontanid seiswad kahwatand  ja püüdwad endid nahkhiredega warjule peita. Et merrewäggi ja sõalaewad mässamises ühhes on, sepärrast lodetakse asjast se kord ennam wäljatullewad, kui endisel korradel, kus nemmad ka püüdsid wautse alt wälja sada, agga jäid weel sedda raskem kinni. Eestotsa katsusid weel mõnned  suremad üllemad kunningana troni toetada, nõnda kui Novaliches ja Concha, kes truiks janud  sõawäega weel langend puud püüdsid känno otsa Püsti panna; agga tiihhi tö, üks rügement teise järrele langes ärra, Novaliches sai 17. Sept. lödud; Concha piddi Madridis järrele andma, wäggi ja rahwas heitsid ilma werre wallamata wennalikult ühte, ja nõnda olli assi waggusi tehtud. Häddawallitsus heitis kokko ja lemma essimene ammeti kulutus olli: „Wallitseja  suggu on langenud ja Hispania aujärg tühhi." Pärrast sedda peab ueste wallitetud Parlament kokko tullema ja selgemat otsust andma. Kõige selle jures olli Madridi lin ni waggusi, nago essimese pühha hommiko. Küllap  saad kuulda, kas uus wallitsus ka selle peale mõtleb, ilmsüta wangid, kedda Isabella ja temma  essikud kinnipannud ehk ärrasaatnud, lahtilasta  ja taggasi tua. 18. Sept. Ollid needsinnatsed  kubbermangud endisest wallitsusest ärralangenud:  Kadis, Sewilla, Kordowa, Hülwa, Granada,  Wallentsia, Alikante, Algestra, Wigo, Ferrola, Komuna, Logronno, Madrid, Sarogossa  ja Bartselona w. Mis piddi seal weel üllejäma? Jgga ohwitseri, kes rahwa peale julgeks  lasta käskida, peetakse issamaa ärraandjaks ja puakse üllesse. Se aeab rahwawastastele silmad pähhä. Ka hertsog Espartero, endine, Hispania wallitseja ja Isabella kaswataja, olla ennast temma wasto tunnistanud, mis kunningana  lotust sedda wähhemmaks teeb. Nõnda kaugel on asjad praego, saab kuulda, kuida eddasi  lähwad. Kuida wiimsed sõnnumed kulutawad, ei tahha Prantsus ja Inglane Hispania wallitsuse muutmise  parrast omma sadikuid Madridist mitte ärrakutsuda, ja lootwad ka, et teised sured rigid nõndasamma sawad teggema. Nõnda jääb siis Hispania mässamine nende omma koddoseks asjaks  ja ei te mu rigidele mingisuggust seggadust.  Preisimaatt. Mis saab nüüd eddespiddi Prantsuse ja Preisi wahhel, sõdda wõi rahho? Üksi sedda mis Prant sus tahhab, olgo sõdda ehk rahho. Preisil ei olle mitte asja, sõdda otsida, mis ta endist wõito wõiks wähhendada, waid temmal on paljo ennam asja, rahho piddada,  et kätte jääks, mis käes on. Teine luggu on Prantsusega. Temma sõnna ei maksa ennam,  mis ta enne maksis. Preisima ei olle ennam,  mis ta 1815 olli: ta ei wallitse ennam 17. waid, kui tarwis, 40 miljoni innimeste ülle. Seal ei wõi- Prantsus mitte tahta, et Preislane warsi peab üllesse tõusma, kui Prantsus köhhetab. Se wõib kül Prantslasel raske olle, agga ei anna temmale mitte õigust sõdda tehha, sest keqi ei lähhä temma peale egga püa temma maad Mis Saksama teeb, on Prantsuma ammo teinud end ühh end anud, ja kegi ei mõista temmale sedda süüks. Pransustel on, nago mõnne üksiko seisusel,  teiste prius ehk wabbadus wasto meelt ja tahhaks allati teiste wöörmünder olla, ilma kelle nõu ja loata middagi ei peaks tehtama. Ja Preisi Bismark, se kurri innimine julges 1866 nõnda ilma loata teggema ja wõitma, otsego Prantsust maa peal ei ollekski, ja tahhab ka tänna ja eddespiddigi omma pea järrele ellada, kuida ei peaks se Prantsust mitte pahhandama? Tulleb sepärrast sõdda, siis üksi selle parrast, muud asja Prantsusel ei olle. Ja kui nüüd se peale mõtleme, et ni tühja asja parrast tuhhanded  lahhengites peawad ohwerdud sama, siis peab kõige külmema innimese werri keema ja kässi russikasse minnema! Mitte Prantsuse rahho  armatus ei hoia Eüropamaad sõa eest, waid se õnnelik luggu, et ta ni üksi, kui praego seisab, wist ei julge peale hakkata, pärrast sedda, kui temma wiimne nõdder abbiline, Isabella, ka on langeuud. Napoleon teab kül, et kautud lahhengitega  temma kõik kautab; sest temma aujärje  jured ei seisa mitte ni süggawas, kui teistel. IkMamsM kuleme ni paljo, et meie Ketserina  Maria Aleksandrowna mõnneks aeaks seuna rigi serwa läinud ja Komo järwe äres 310