piddi kous on! skeige willetsam luggn on teiste seast Saksimaal, kes otse kui kahhe kurnimängia  wahhel seisab. Hakkawad smcdtükkid paukuma, siis on ette ärranähha, et essimist lahhengi  Lantso Saksima piri peal tantsitakse. Onuna tahtmisse järrele heidaks ta Austria pole, agga siis on tal seddasamma karta, mis teised kartwad.  Preisi pole heita õlleks kül julgem, agga et parrast selübbi Preisi sullaseks saaks se aeab jälle himmo ärra. Kui terrawama silmaga keige  selle tülli peale watame, siis wõime kül arro sada, et Shleswig-Holstein mitte üksi ennam tülli ei te, waid paljo ennam se: kes peab eddespiddi  Saksamaal perremees ollema  Preislane  ehk Austria? Austria on siamale rigikoggus  numluer 1 olnud, sest Austria on paljo wannem ja temma suggust ollid wannaste Saksama  keisrid. Agga kahjo, on jubba peaaego liig mannaks jänud ja temma tiwust ui mitmed sulled wäljakistud, et isse omma koddoses asjus ei sa ennam õiget arro petud. Peale selle on rigikassal allati auk Põhjas, et asjatallitusseks rahhakoppik sees ei seisa. Preisi riik on paljo norem, agga selle polest ka meel alles noremehhe LnggeMusses, nenda et, kui neil wäljaspoolt  waenlast karta ei õlleks, Preisil tühhi assi õlleks, Austriaga Malmis sada. Tarmis ep ütteks sedda tunneb igga laps Saksamaal Axra sõdda kumbgil, kui mitte auahnus mõllemaid  tagga ei sorriks. Austria kardab omma au kaddumad ja Preislane ommal mitte kül mäljapaistwad.  Mis tewad nüüd wastastikko nende seitungid  ? Noh, sedda mis naesed tewad, kui kaks meest russikatega teiue teise wasto seismad  kagutamad  mõllemilt poolt ni paljo, et sedda kegi ei jõua ärrakuulda. Preisi poolt aetakse süüd Austria,  Austria poolt Preisi peale. Agga sedda peame ommeti tunnistama: Preisi seitungid kissamad  kui nored ja Austria seitungid kui Mannad  naesed, kelle su saggedam laiem on, kui alluskuub  alt, sest Austria seitungid söimamad Preislasi hopis laiema suga, kui Preisi seitungid  Austriat. Seal wahhel ei kuulda muud, kui sõariistade köllinat, egga nähta muud, kui rttggementide  kokkotõttamist. Kuida ööldud, sõdda ei olle mitte, agga rahho ka mitte, mõllemad rigid seismad sõa ja rahho wahhel, ja keik Saksama  on otsekui minnas ja seisab püs püsti kõrmas. Kuida Shleswig-Holsteinimaalt kuieiue, olla Preislane Holsteinima eest, mis Austria käppa al seisab, 60 miljoni kuldnat Pakkunud, kui sedda ilma tüllita Preisi kätte Maks. Austria keiser ei pea agga pakkumist wastowõtma. Mis teinum  werrrega Dani käest olla wõitnud, ei tahta temma rahha eest Preistle mitte ärramüa, ehk kül taskud tühjad on. Nendasamma ei olla temma ka Italia kaest minnewa aasta 400 miljoni  kuldnat mitte wastomotuud, mis temmale Wenetsia ma eest pakkuti. Meie arwates peaks Austria sedda wanna sõuna tundma: „Wõtta põrsas, kui põrsas pakkutakse;" sest tühja  kõhhvga ei maksa kallid kiwwa kanda. Danimaalt kidab üks Mormonide üllempreester  Widerborg, et mödatäinud aastal 533 Daanlast, 331 Rootslast ja 146 Norweglast nende wäärusko olla heitnud. Ulleültse olla Mormonide hulk nende kolme rigi kohta 5388 hinge suur, kes ristiinnimessed tahtwad olla ja on hea tük hullemad kui Türklased. Italiamaal) kuida kulukse, olla ka suur sõa peale walmistaminne, agga alles waggusi, et küllarahwas sest enneaego suurt ei pea kuulma.  Essimenne suretükki pauk, mis Austria ja Preisi wahhel kõllab, saab mist ka Jtalia suredtükkid  mürrisema aeania. Keige ennam kihhutada  Italiat sõa wasto walmistama, et Austria sured mäehulgad Wenetsiamale sadab, mis seal igga silmapilk Po jõe äres rodo mõiwad astuda.  Sealt tulla nüüd ka, et Roma linnas paawsti seltsi lotus jälle tõusta, kui saaksid nemmad  Austria abbiga omma maid, mis 1859 ärrakautasid, jälle taggasi. Sinna kallis aeg, kedda peab se mannaks janud Austria keik aitama!  Preisi wasto omma maid ja pealegi Shlesmig-Holsteini  kaitsma, Ungrimaad waggusi hoidma,  Walahia-Moldawi asjo selletama ja nüüd pealegi meel Wenetsiamaad kinnipiddama ja paawsti maid Jtalia käest ärrakiskuma ning taggasi andma, tõeste, se on Austria ellatand  kullile liig raske! Ja ommeti julgemad Roma kirrikoüllemad sedda lota ja seal kõrwas meel sedda, et keiser Napoleon paawsti rigi uendamist  mitte ei wõida keelda. Mis agga teeb nüüd Jtalia kunninglik wallitsus isse? Muud middagi, kui peab suud ja panneb tähhele, kuida asjad lahmad. Et nemmad Preisiga sõbraks 113