sanud, olla temma ommast ellust holimatta, tüddimattalt haigrd tulgutanud ja nende eest hoolt kandnud. Sedda olla Eesti ma kubberneri  herra Üllema wallitsejale teada andnud, kes ommast armust temmale ühhe höbbe aurahha  selle peal kirjaga ..truusse eest" anda käsknud, mis ta nöbi aukus Stanislaus lindi otsas peab kandma. jKahj o rahhe Niggula kihhelkonnas,  Wirromaal olla raske rahhe 13. Julil Kalwi mõisas, Koila küllas, wägga suurt kahjo teinud. Ta olla keik akna rudud purruks  lönud, sui ja talliwilja põllud, ning kedo wiljad ma sisse peksnud, misläbbi kakskümmend  tallo perremeest, kes seal küllas ellad,  keigist nenda ilma on, et neil middagi põlle järrele janud; keik nende lotus, põllult middagi sada, on soutumaks otsas. Sure kurwastusse  kartussega watab se rahwas ennese tullewasse hädda peale, egga tea ei sia egga senna. Nende waeste hädda ärratago süddamid  ülles, kes omma awwitawat kat nende wasto wälja sirrutawad. Ka on sealane koggodusse  öppetaja Hunnius malmis andid nende käest wastowötmas, kes nende waeste heaks middagit anda tahtwad. Ussume meel julgeste sia jure lissada woinlad, et igga koggodusse  öppetaja, nihästi Eesti kui Liwimaal omma koggodusse liikmete käest, kes waeste õnnetumate heaks middagit anda tahhab, sure tännoga saab wastowötma ja neid Niggula öppetaja kätte toimetama. Jummal hallastago  nende waeste peale! Kuramaalt. Keisre Herra on 5. Mail keige kõrgemalt, ministrekomite  heaks arwamisse ja mõistusse Suur-Würtsau koggokonna kohto pea-wannemale  Hans Reihmanberg temma trui tenistusse  eest üht höbbe au-rahha selle pealkirjaga  ..truusse eest" anda käskinud, mis ta Stanislausse  lindi otsas rinna peal peab kandma. Mitawist. Nende allaliöte  wihmade järrele, mis meil möda läinud päiwil olli, on wessi, isseärranis wähhemate jöggede sees wägga tõusnud ja mõnda kahjo teinud. Nenda kirjutakse Mtawist 21. Jutil.  Peale selle, kui wessi mödaläinud teisipäwal  meie jöe silla pealt ärra wiis, tõusis ta parrast weel seitse jalga kuus tolli ülle parra ja seiso. Keik asad ja maddalamad ma kohhad, mis jöe lähhedal, on wee al ja nago laenetaw merri emalt wadata. Paljo heina on wessi ärrawinud, kust ennam middagi  lota põlle ja paljo ka arrarikkutud; sest mis hein se ennam on, kus saod ehk kuhjad wee sees liggunewad. Peterburgist. sW ängid  Suremat  romo ei woi kül kegi mu ma peal maitseda,  kui üksnes sesuggune, kes wangi pölwest lahti saab. Olgo innimese ello kuigi waene, ommetige römustab ta ennast ommast priussest.  Ju li ku essimeste päiwi sees olla 200 Polakast, kedda Keisre Herra arm Siberi wangi pölwest olli lahti peästnud, Peterburgi linna jõudnud, ja nende room nüüd pea jälle omma sündinusse maad nähha sada on ni suur olnud, et nad omma römo sees otse kui joobnud olnud. sNekrudi wötminne Wenne seitung ..Jnwalide" kulutab üht keiserlikko  maniwesti, mis 29. Junil wäljaantud ja kelle labbi Pola rahwale se aastast nekrudi wötmist kätte kulutakse. Kuida se igga aasta ülle keigi rigi, peawad nemmad ka nelli meest tuhhande pealt andma ja peale selle wee! wanna wolga poolteist meest tuhhande pealt, mis agga ka lubbatakse rahhaga taösa tehha. Nago üht isseärralikko hea tehte on Keisre Herra neile lubbanud, et otse nago minnewa  aasta, ka se aasta omma nekrutist rahhaga  woiwad wälja lunnastada. Söaminister olla 5. Julil käsko andnud,  sedda wallitsewa sinatile keige kõrgemalt 25. Junil wäljaantud Ukasi Wenne seitungi ..Jnwalide" sisse ülleswötta. Ses Ukasis olla Keisre Herra, lahti lastud ehk ka nimmetamata  aea peale pilleti peale lahti sanud underwitsa ja soldatite eddespiddisse ello üllespiddamisse  polest üht seädust kinnitanud, ja selle järrele peab neile krono kassast sedda wört abbi antama, et nemmad kuhhugi assu- 252