panne kegi sadik egga ükski mu rigi wallitsus sedda immeks, et asjad nenda läinud. Kuida asjad iggas paikas teiseks ja parremaks lahmad,  nenda on sedda ka sealt lota ja odata. Inglismaalt. Londonist kirjutakse 20. Oktodril, et nemmad Leamingtonist telegrahwiga  sönnumid sanud, et seal 19. Oktodril, öhto peale kello kümmet mawärrisemist, mis mitto korda järgemöda tunda olnud; üht aego on nad ka ma allust kömminat kuulnud, mis ülle innimessed unnest üttes ärkanud. Pääw enne sedda on ka Wortsesteris mawärrisemist olnud; kas need möllemad mawärrisemissed ka kahjo teinud, on weel teadmata. Ühtlasse on ka öhto pool Inglismaal ja Löunawalesis ja mitmes muial kohtades Inglismaal mawärrisemist  olnud, mis agga sedda wähhemadki kahjo põlle teinud. Türgimaalt. Kuida Konstantinopolist 22. Õktobril kirjutakse, on Türgi wallitsus ses mõttes olnud, otsekui tahhaksid keik Kandia saarlassed, kes tännini Türgi wallitsusse wasto russikast üllestöstsid ja mässamist teggid, sealt sare pealt ärraminna; agga nüüd olla assi awwalikuks sanud, et mitte saarlassed issi, waid agga Kreka abbilissed taggasi minna tahtwad ja nimmelt sepärrast, et nemmad selle seädussega rahhul põlle, mis neile antud. Wasri Bei tahta issi Krekamaale minna, et seal omma körwaga nende saarlaste sowimist kuulda, kes jälle taggasi tulla sowiwad. Amerikamäalt. Newüorkist kirjutakse 17. Oktobril: „Tänna Saublasist sadud telegrammi  järrele, on nimmetud lin, mis hommiko  pool Mehhiko serwas, ranna äres, hirmsa tormi läbbi wägga suurt kahjo sanud; hirmsad  merre laened olla ka nelli innimest maggama  pannud. Tshilis olla jälle 3. Oktobril  allaliste raske wihma saddude järrele suur upputus olnud, mis wilja wäljadele wägga suurt kahjo teinud. Keik jõed olla ülle kallaste  tõusnud ja keik maddalad jöggede äärsed  põllud, heinamaad ja muud ma kohhad wee alla pannud. Kaebatakse et paljo maimessi  seal wee surma sanud; künni üllemal nimmetud päwani olnud nende arro jubba 40, kes teab kui paljo parrast weel järvele on tulnud» Newüorkis on 11 1. Oktobril wägga raske mawärrisemine olnud, mis wägga suurt kahjo teinud, mitmed ulitsad olla nenda täis prüggi,  et kegi põlle läbbi sanud. Lissa. Keigile meie linna Postimehhe luggejatele nimmetame na tassakessi körwa sisse, mikspärrast  nad konsumi seltsi statudid omma lehhe wahhelt leiawad. Need on selle nõuga senna jure lissatud, et iggaüks neid holega läbbi loeks ja kui selle seltsi kasso omma mele parrast  ja kassuliko tunneb, siis ka issi selle seltsi sekka woib astuda. Kellel lust ja tahtmine, selle ni kassoliko seltsi sekka astuda, se woib omma nimme ramato podis W. Zimmermani herrale ülles anda, ja sedda nattukest* makso, mis seädus igga selle seltsi liikme käest nõuab, ärramaksa. Kirjawastussed. J. A. H. Kui ollete meis lehte nummer 43 luggenud, siis ollete wist leidnud, et meie taskul ses asjas tabba ees on; keik muud tullusad asjad leiawad rumi, agga sesuggused  tülli ja waidlemisse asjad mitte ennam; sepärraft ärge pange pahhaks kui ütleme: jäeb teie kirri prukimata. „ Kui mitte korda peame sedda siis ütlema, et ilma nimmeta kirjast meie prukida ei woi. Teie mõrtsuka assi woib kül tossi olla, agga ilma kohto tunnistuseta ja Teie nimmeta ei tobhi meie sedda prukida ja et ka saksa seitungid sest ei könnele, sepärraft näitab assi nago unnes nähtud ollewad. J. E. W. Tänname kirja eest, mis saatsite, agga suremat  otsust ei Lea meie tänna anda. 365 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn Von der Censur gestattet. Pernau, den 5. Novbr. 18L8. Teadaandmissed. Perno wogtei-kohhus annab rae-kohta kässo peale 12. selle ku päwast M 2359 teada, et mölder Tönnis Grünbergi parralt ellomaea  ja tule weske, mis 1. Perno Ria allewi  kwartalis 140 K/1235 al, keige aeaplatsiga  ueste sawad wäljapakkutud. Ostja astub nikohhe parrast jure lömist, nende krundide  pärris psrremehhe õigusse sisse. - Väljapakkunusse  päwad on 28., 39. Nowembril