keige neile selle tarwis ueste assutud autähhed rinda anda, kes keiserlikke priusse kässo täitmisses, mis 19. Webruaril 1861 wälja tulli, keige terrasemad ja truimad ommas ammetis  olnud, mis nende holeks olli antud. on rinda sanud:  meie usso üllempiiskop vr. Ulmann p. Ztnna-autähte 1. jaust, ja kuld ristid on kaela sanud: Koddawerre kihhelk. öppetaja Willem Karlblom, Sarema Kerla kihhelk. öppetaja Willem Me de ja Pühha kihhelk. öppetaja Hinr. Gahlnbäk. sKeiserlik Lõuna pool rigi rajal, musta merre kaldal, on rahwas üllewägga rõõmsad, sest nemmad olla kuulda sanud, et Keisri Herra omma sure suggukonna  seltsis neid Zuli kuus tahta watama minna. Sowime neile head õnne; sest meie teeks seddasamma, kui meie kohta need römosönnumed tulleksid. Polamaalt. sPola mässamiss Millal tulleb se römus pääw, kus üttelda wöin: jubba Pola mässaminne lõpnud? 19. Aprl. said mässajad üht wäljatenind wenne soameeft kätte, kes neist saggedaste wenne wäele sönnumid andis, ja nende essimenne  tö olli, tedda warsi üllespua. Köis lli jubba kaelas ja mees rippus, agga et wägga tuggew mees olli, kiskus ta ennast teise käega üllesse ja sai paela kaelast ärra. Nüüd hakkasid mitto Slupse linna rahwast, kus se luggu sündis, temma eest palluma. Agga mässajad kostsid: „Kui kegi teitest ennast temma  eest tahhab lasta üllespua, no hea kül, siis lasseme tedda lahti." Wanna soldati ennese  ja mitme teise süddamelikko palwe peale, et mees 25 aastat omma Keisrit truiste teninud ja Sewastopolis lahhengis olnud, ollid  mässajad ommeti ni armolissed, et tedda koerasurma assemel püssiga mahhalasksid! Temma  naest lasksid nemmad esmalt hirmsaste peksta, siis pölwili maas möegale suud anda, misga tedda ollid lönud ja pärrast üllestöstetud käega  manduda: ial ennam mässajatest teadust anda.  Kas sähhärdune temp wenne söameestele mitte wihhatuld süddamesse ei pea wiskama? 23. Aprl. sai üks mässajate salk, kelle peamees Narbut, kibbedaste karristud. Narbut  isse ja liggi 100 meest temmaga, ennamist  keik möisniko suggust, langesid taplusses ja paljo söa mona, püssirohto, kulisid, toito ja rideid on sagiks sadud, ka üks söalip nende  käest ärrawöetud. 33. Aprillil tulli üks mässajate hulk, 800 meest, ühhe wenne wäe kompani peale, sedda ärrawöitma; nende peamehhe nimmi olli Bontse; sai agga werrise peaga taggasi lödud ja 34 tundi järgemöda taggaaetud. Bontse isse sattus wangi ja kegi ei tahhaks nüüd temma assemel olla. 34. Aprl. tullid mässajad, 300 meest, Mohilewi tubberm. weikese Gorki linna peale (nende peamees olli Ludw. Topor), kus lahhedal  kulus wenne pöllotökool Gorigoretski seisab, pistsid 30 maea pöllema, ja et seal paljo wägge ei olnud, risusid nemmad ka rentei maea tühjaks ja läksid siis jälle omma teed, weddasid.ka 50 noort meest ja mitto hobbust ennestega kasa. Küllqb nad röowlid pea omma lökso leidwad, kuhho kinni jäwad. 25. Aprl. Üks mässajate selts, 600 meest, kes ülle Preisi raja ollid sisse tulnud, sai lodud ja laiali pillatud, nende peamees surmatud ja 31 meest wangiwöetud; nende wangide seas ollid ka 14 Prantsust ja Jtaliameest,  kennel koddo rahho ei olnud, waid Polamale jooksid, et mässajate seas wenne tuld ja käeraudo katsuda saaksid. Noh, mis innimenne otsib, sedda ta ka ikka wimaks leiab. 25. Aprl. Üks teine mässajate salk (meeste hulk on teadmatta, agga nende peamehhe  nimmi olli Zordan), tungis selsammal päwal ülle Preisi raja sallaja sisse ja sattus 3 wenne kompaniga kokko. Silmapilk olli tulli lahti ja loppis sellega, et 61 meest surma  said, 3 wangi sattusid ja teised ülle piri taggasi pöggenesid. Wenne poolt ööldi 1 pealik  ja 1 soldat surnud ja 1 pealik ja 3 soldatid  hawatud ollewad. 27. Aprillil leidis pealik Protopopow Drissa lähhedalt metsast 260 mässajat, hakkas  omma meestega warsi nende peale, lõi 21 meest mahha, wöttis 14 wangi, sai üht 150