on ja siis igga nelja külje peale üks kord jallaga  kangeste klnni surruda. Igga pu istutamisse  jures tulleb selle peale wadata ja arwata,  et üks pu ennam körges kui maddalas saaks istutud, sest et muld parrast aega möda, waub ja pu seläbbi süggamas ei jääks. On pu istutud, wai körwa pandud, saab muld juurde pealt, kausi modi tehtud, et kastmisse wessi kous seisaks. Süggise wihmasse ilmaga ei oste kastmissest istutamisse jures luggu, agga  kewwade peab holega (agga mitte kaeo wega) kastma. On mönnel ehk suri puid, mis ta ka hea melega ühhest kohhast teisi sowiks istutada. Nisuggusid peab siis, kui ma jubba nattuke külmetama hakkab, jurikad ühhe mullarattaga kord korralt lahti kaebma. Mitte ühhe korraga,  et muld juurde ümber mvhha ei langeks, waid aega möda kuida külm jarrele tulleb. Siis tulleb ka enye suurt ma külmetamist ühhe parraja mödo järrel, ni suur, kui jurikatte rattas on, auk walmis kaewada. On jubba jurika rattas kül heas te läbbi külmetanud, siis wöib tedda ree ehk kiwwi waakrega ühhest august teise weddada, ja jurikad sõnnikuga talweks kinni  katta. Süggise, ehk kewwade warrakult peab Me pukroni siis pole wähhemaks ärrasagima  ja leikama, sest et ta hawatud jurikad ennam  ei jöua ni paljo oksi omma rammo sees piddada. Se tahhelepanneminne peab ka keige pude jures ollema, mis jubba ammo kaswawad  ja arra tahtwad kuiwada. Saggedaste jawad ühhe pu jurikad waeseks ja okste perrekond  on se tarwis liig suur. Neid peab siis nisamma wähhemaks wötma ja pu hakkab jälle kaswama. G. Jürgenson üllemkärner Terpilitsas, Peterburgi lähhedal. Markide selletus: 1. Must paks joon ümberringi tähhendab  aeda ehk planki; 2. Wiggurid, mis öhto, hommiko ja põhja pool külgis, on metsa puud, külma  tule marjuks; 3. Penikese jone ja pakso kirjo jone wahhel on ulits; 4. Pöikjoned pla- Wiljapu - aia - plaan. ni sees tähhendawad peenra waggusid ja 5. nende nmhherumid,  kus täppid ja tärnid peal, on peenrad; 6. Tärnid, mis penarde peal ja ümber  peenraid, on wiljapuud ja 7. Täppid nende wahhel, marja-pöesad.  351