asjad selgeks sanud, sepärrast ei tahta temma omma wäggesid enne sealt ligutada, kui ta teab kelle parralt need maad jäwad; urrago Saksama ühhendud rigid selle polest ni paljo kui tahtwad. Põhja Sleswigist juttustakse, et nelli üllemad  pealikud olla senna tulnud nende wahhe piri Dani ja nende wahhel selletama ja wahhe märkisid mahha pannema; muidogi teada, nenda kuida rahho teggemisses olli kinnitud ja protokolli woetud. Leipsigist. Mee allustest Znmmesse tarkusse eddasi minnikule põlle aeda egga muri ette tehtud egga ka krawi ette kaewetud,  kust ennam ülle ei peaksid sama, waid se lähhäb igga päwaga ikka eddasi. Kes on sedda enne kuulnud, et laewadega wee alla woib minna? Agga pari aasta eest tekkisid sesuggused söa-laewad teiste sekka, kellega mitto  wersta otse kui kalla wee al woiwad eddasi minna ja sealt ka suretükkiga laska. Emalt näitas se assi nenda, nago õlleks se üks nalja  könne: laew woib wee al eddasi minna? agga ommetigi on se tossi. Leipsigi linnas on üks komite, kes sesuggusid ehhitada laskwad.  Preisi ministerium läkkitanud neile hilja aea eest kirja, kus sees nad neid wägga tannawad,  et selle mõtte peale tulnud, sesuggusid laewo tehha; nad olla ühhe sesuggusega prowi katsunud ja leidnud wägga tullusa ollewad, kus middagi ennam sowida ei jä. Saksamaalt. Üks Wini  seitung „Wanderer" könneleb lühhidelt: ..Sakseni ma wallitsus sai Wenne wallitsusse kaest üht lühhikest ähwardusse kirja, mis Sakseni  ma surema suggu rahwale, Dresdeni ümber  kaudo, nago kiil ellajale sabba alla torkikinud;  nende meel janud kaela kui sedda kuulnud.  Kui monni wayhest küssib: mis assi siis meie arm õlisse Keisri Herra pikka meelt ni pahhandanud, et ta nenda lasknud kirjutada? Sellele kostan: ..Minnewa aastane Pola mässaminne! sest Sakseni ma wallitsus olli sedda sallinnd, et üks Pola mässajate pea perremees, nimmega Zankowski, seal olli asset wötnud ja ommale senna trükki maea assutanud,  kust ta Wenne wallitsussele paljo tülli ja mele pahhandust teggi. Ka kaebab Wenne wallitsus selle ülle, et Sakseni wallitsus temma  kirja peale selget wastust põlle annud, waid senna ja tenna pöikanuo. Löppetusseks annab Wenne wallitsus weel sedda nöu, et Sakseni wallitsus wöttaks üht meest ammetist  lahti laska ja se olla von Beust. Kui temma on körwa lükkatud, siis tahta ta sedda asja rahholikkult löppetada egga sette peale ennam möttelda. - Noh, annaks Jumwal,  et nad temma nöu kuulda wöttaks, muido woib assi pahhaks minna! Jtaliamaalt. sKirriko Roma linna politsei kohtul on sekord paljo teggemist. Seal on ühhes wäikesses linnas kirrik ärralöhhutud ja paljo kallid asjo ärrawarrastud.  Pühha neitsi Maria pildi ehted löhhutud ümbert mahha ja seal olnud nimmelt:  kuld korwa rõngad, wägga kalli kimmidega  ehhitud, kolm ridda kallid perlid, kolm pikka kuld keed, üks prillanti sõrmus, 91 kuld sõrmust kalli kimmidega, üks hulk kullast  rinna nõelasid, Kristusse risti kojusid ja meel paljo muid kallid asjo. Arwatakse et sedda pahha tööd seal ümberhulkujad innimessed  teinud. sKahtlassed Üks Ztalia mees arwab ennast ni targa ollewad, et wöida  Prantsusse keisre mõtted ärra teada. Ta kirjutab nenda: ..Ollen ommetige ükskord ni kaugele sanud sest selgeste teada woiwad anda,  mis nõu Prantsusse keisril Roma wallitsussega  olla. Ta püab wäggise sedda tehha,  et wanna paawsti ilmlik wallitsus peab kokko kuiwama. Kui ta ka omma wagge Romast  arrakutsub, ei wi ta sedda mitte koeo, waid jattab senna lähhedale kuhhugi seisma, kust ta hästi woib ärranähha, kuida asjad lähwad; näeb ta middagi ette wöetawad, mis tal wasto meelt, noh, siis on ta kohhe seal neid asjo õiendamas. Keik näitaks nenda, nago tahhaks ta paawsti sundida middagit tehha, mis temmal koggoniste woimalik põlle." 382