sulissed. Põlle rumi neist tänna pitkemalt räkida. Agga mis nad praego tewad? Zubba minnewa aastast sadik peab nende huikas ue ello likumist rohkest tunda ollema, mis Jnglisma  missionäride läbbi röusnud ning isse- arranis ka nende usso üllemast piiskoppist ehk peawannemast kinni hakkanud. Sedda ööl»  dakse tullise waimoga meest ollewad, kes keik omma warra kirriko asjade peale kullutab. Temma on omma kullo peale üht suurt kolimaia  ehhitanud, kus ülleültsi Kopti rahwast, agga isseärranis preestrid kaswatakse. Selle maia sees öppetakse Arabia, Inglisse, Prantsusse,  Türgi, Kreka ja Ztalia keelt. Peawan- nema üllem murre on se, et ta parremaid preestrid wöiks sada. Kaks kord igga nad- Hala öppetab ta neid iöse ja käib nendega, kui wend wendadega ümber. Se aitab. Preestrid  armastawad tedda, nago lapsed issa. Ue Testamenti pärrast, mis Inglismaal kopti- ja arabia-kele trükkiti, peab ta su ja südda tanno tais ollema. No andko Jummal, et ka Kopti ussuliste seas surno luud ellama hakkaksid! Sedda õlleks weel iggal pool wägga tarwis. Postimehhe kirjawastussed. 35) J. W. A—wil. Teie teist kirja olleme ka kätte janud  ja sadame essimest nüüd ülkematte silma alla trükk lubba palluma. 192 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teadaandmissed. Wörro linna raekohto polest antakse teäda, et Elisabeth Sulzmann seal arrasurnud; kui kellegi! temma järrele janud warrast, kus jure ka üht pu maia arwatakse, mis sealsammas  Wessi-ulitsa! Nr. 117 al seisab, kui wölla ehk pärrandusse parria, õigusse polest mingisuggust  parrimist peaks ollema, et sedda ühhe aasta ja kue naddala aial, se on keige hiljemast  künni 1. Juli 1861 Wörro raekohto ees toeks tunnistada, sest et neid, kes parrast sedda tullewad, mitte ennam ei sa kuuldud. Sellega ühhes kulutakse neile, kellel ehk önsa Elisabeth Sulzmannile middagi tassuda ehk kelle katte mönned temma asjust janud, st sedda keik üllemal nimmetud aia sees ärra öiendawad, kui mitte sette trahwi alla ei tahha langeda, mis seädus nende peale panneb, kes wöera omma salgawad. 3 Wörro raekoia peal, 20. Mail 1860. Bürjermeister F. Jürgensohn. .N 538. Sindik. ja sikkert. Wittkowsky. Wörro linna rae-kohto poleft antakse teäda, et kui kellegi! sealt malia selli Karl Willem Heintzi önsa emmanda Anna Lowise Heintzi pärrandussest kes 17. Märtsil s. a. sealsammas  ärra surri, (kes enne puseppa- selli Johann  Mölleri lesk ja sündinud lianimmega Zimmermann otti) issearranis sest temma essimesse abbikasa ellus ostetud maiast ja platsist,  mis Wörro linnas (enne Nr. XVII ja nüüd Nr. 123.) seisab, olgo kui pärrandusse ehk mölla pärna, õigusse polest mingjsuggust pärrimist peaks ollema, et sedda ühhe aasta ja kue näddala aial, se on keige hiljemast künni 29. Juni k. p. 1861 Wörro rae-kohto ees töeks tunnistada, sest et neid, kes parrast sedda tullewad, mitte ennam ei sa kuuldud. Sellega ühhes kulutakse keige neile, kellel ehk nimmetud önsa emmandale middagi tassuda  ehk kelle katte mönned temma asjust jänud,  et sedda keik selle aia sees ärra öiendawad,  kui mitte selle trahwi alla ei tahha langeda,  mis seädus nende peale panneb, kes wöera omma salgawad. 2 Wörro linna raekoia peal 18. Mail 1860. Bürjermeister F. Jürgensohn. .N 512. Sindik. ja sikkert. Wittkowsky. Üks reisia tahhab kahhe ku peale üht holega  öppetud koolmeistrit tulgiks palgata,  kes temmaga Pernust möda merreäärt künni Narwa peab reisima, nisamma selgeste saksakeelt kui makeelt möistma ja meie Eesti rahwast ning temma prügid ja wisid täieste tundma. Kennel seks aega, tahtmist ja möistust  on, kulago selle ku löppetusses Perno trükkimaias järrele. 1