senna jäetud. Kuulge kuida ühhe lapse luggo Ria linnas olnud. Jani ku pawal, öhto kello seitse, tulnud üks tundmata naesterahwas  selle palwega Zlntipowa sauna üllewaatja naese Praskowja Seminowa jure, temma last, mis umbes wiis kuud wanna, sennist omma hole alla wötta, kui ta ommad asjad saab ärratallitanud ja jälle taggasi tulnud, mis oige ruttust piddand sündima; agga ta põlle ennam ial taggasi tulnud, egga põlle ka weel üllesleitud. Kohhus andnud last Seminowa kasmatada ja hakkänud issi nurjatumat emma otsima; tännini põlle se tal agga weel õnneks läinud, tedda leida. Üht sesuggust emma sünnib  enne krokodilli, kui innimese lapse emmaks nimmetada, kes ommast lapsest ni paljo luggo peab, kui temma on piddanud. sOnnetu Jani ku 18. päwa õhtul,  kello kümne on tullekustuja kommando lige, plekkisseppasel Trans, nende õppimise tarbeks  ehhitud tornist, kümme jalla kõrguselt, mahhakukkunud ja kohhe ni uimatumaks janud,  et kellegist põlle teadnud. Ehk kül tohtre abbi ruttust seal olnud, põlle ta ommetige toibunud, waid sanud ommas minnestuses linna haigemaeasse widud. Tähhelpannemist on iggal pool tarwis, kui õnnetust ei pea juhtuma, olgo se ma woi merre peal; agga et ka seal, kus õnnetus juhtub,  jeätand süddamega innimesi leitakse, põlle ka kellegi wöeras assi. 24. Junil olla Mitawi  raudtee howis ühhe kolme aastase lapsel  kolm sõrme waggongi ukse wahhele janud, sest et rummalast peast sörmed parrajate ukse wahhele pannud, kui üks waggoni üllespassia ukse ruttuga kinni lükkanud. Lapse wannemad  nõudnud ta käest klaas külma wet, et märgi nartsust piggistud sõrmede peale panna,  mis läbbi wallo wähhendud saaks. Ta olla kaunis külmalt wastanud: temmal ei olla seal wet anda. Wägga kenna! keiges raudtee  howis põlle tilka wet sada, siis woib mönni ka j oma jännusse seal ärra surra egga keik ommetige öllut ei jo! Tallinnast. merre Jani ku 22. päwa hommikul, on seal nutto wäärt õnnetus sündinud. Kaks noort herrat olla padiga merre peale purjutama  läinud, agga et kange tulega põlle mõistnud  padiga ümberkäia, olla tuul neid wasto, üht saddamäst wäljaminnewat auro laewa aeanud.  Paat kaddunud ni kohhe keikide silmade eest ja temmaga ühhes ka möllemad nored herrad. Jmmelikul kombel olla rattas üht wee alt wäljatonud, agga teine, uppunud  senna ärra. Peaksid nored innimesed sest öppetust wötma ja mitte, kui padiga ei mõista ümberkäia, wette peale minnema. sßaudtee  Saksamöisast,  Kadrina kihhelkonnast, Porkoni mõisast, Weike Maarja kihhelkonnast ja Saksakopli mõisast,  Ampla kihhelkonnast kirjutakse Tallinna seitungi läbbi, et nende üllemal nimmetud möisade  peale kirjad tulnud olla, mis läbbi teüdaantud,  et raudtee ehhitusega, misga Tallinna  ja Tarto raudteed kokko seutud peawad sama, nüüd pea peab hakkatust tehtama. Wägga sowimise wäärt õlleks, kui se tössi peaks ollema, siis leiaksid waesed innimesed, kellel praego wee! sure leiwa pudusega wöitlemist,  tööd ja tenistust. Assi näitab selle pärrast  nago nattuke enne aegne ollewad, sest ek Tallinna ja Tarto raudteed wee! issi walmis põlle. Hiomaalt. sßahwa ollemisest. Sealt kirjutakse: Kaks rasked aastad on pea Jummala abbiga, seljatagga. Kui sure ussinusega  lähhäme meie omma sönnade ja möttetega  neist ülle; nad põlle ka ennam, kui üks wäikene ossa meie ello aasta pawadest; agga ommetige on need, muido ni ruttust eddasi  jookswad aastad, omma hädda päwadega nago ahhelad meie jalgus, mis meid eddasi ei lasse, et igga ettetullew uus tund, ka ue murrega, meie öllade peale tulleb. Jubba sest olli kül, mis iggaüks issiärranis sest häddakissendamisest  kulis, ennast allati keigewäggewama  Jummala käe alla allandada. Kui paljo õhkamise tõusid iggapääw taewa pole, kui paljo pissaraid langsid möda pallet mahha,  kui paljo ärranälgind, kahwatand laste kujusid koggosid omma ilma nõuta wannemate ümber, mis meie silmad põlle näinud?! Meie olleme omma sare peal kül keik häddad ja ristid, mis need mõdaläinud aastad töid, 222