selle ka keik üllespanna, mis Eestirahwas isse weel omma mannast ellust teab, ragib ja laulab,  ni kui rahwa öppetusseks ka ramatuid wälja anda ja neid oddawa hinna eest rähmale  müa. Sedda seltsi nimmetasid temma assutajad. »öppetud eesti seltsiks." - Mödaläinud  25 - aasta sees on siis ka hea hulk manno asjo korjatud, ka mõnda Eestirahwa kombede ja kelemurde ülle kirjutud, nenda kui mitmed ennemuistsed juttud ja laulud trükkitud;  agga siamale on selle seltsi läbbi weel wägga wahhe eesti kele ramatuid rahwa öppetusseks  trükki pandud ja wälja antud. Korjata  ja kulata on weel küllalt, keige rohkem agga sedda kirjutada ja trükkida, mis rahwa meleärratamisseks ja kassuks saab ollema, mis peale eddespiddi ennam tahhetakse wadata.  *) Sellepärrast sowib se selts, kelle liikmed siamale ennamist studeritud saksa mehhed  on, eddespiddi ka mönnesuggusi mehhi omma liikmiks nimmetada, kes isse eestisuggu on ja rahwa ello ja ollemist, kui ka nende sowimessi tundwad, mis läbbi selts rahwale sedda pakkuda wöiks, mis neile kölwab ja tarwis lähhäb. (No muidogi!) Ni hästi köstrid, koolmeistrid ja keik kolitud Eestimehhed,  kennel armastus wendade wasto süddames  on, wöiwad selle seltsiga kous ja temma läbbi mõnda head rahwale tehha. --- Kas sa sest arro saad, Postimees? Noh, sedda wisi rägi teistele ka. ..Sesinnane selts piddas nüüd üllemal nimmetud  pawal Tarto surekoli salis, kus keik seltsi korjatud asjad ja ramatud seiswad, omma  25-aastast assutusse päwa. Suur hulk *) Olge tuhhandeks terme lubbamist! Piddage sönna ja olge julged: kuida auwäärt „eesti selts" Eestirahwa sekka hüab, nenda kostab heal rahwa seast wasto. Tänno Jmmnalale, keik ei magga ennam, maid mönnedel on jubba nattuke silmaselgust.  Tünnini ei teadnud surem hulk sest middagi,  et nisuggune meie nimmekandja selts meie maal jubba 25 aastat mannaks sanud. Ehk seltsipu  willi hakkab eddespiddi nattuke maddalamas kaswama, et allamad innimessed ka wötma ullatawad.  On Teil seks mönni kord „Postimeest" tarwis, no eks wöite nimmetada; ta on allati käepärrast ja malmis. „Postimees." seltsiliikmid, kui ka wöeraid oüi kokko tulnud ja sekordne seltsipeamees rakis omma könne sess sest, mis seltsi allustamisse jures sowiti ja lodeti, kui paljo sest täidetud sanud ning ütles, et selts ettewötnud eddespiddi Eestirahwa  wanna ello ja asjade taggaurimisse körwas rohkem kui enne, ka rahwa öppetusseks  sündsaid ramatuid kirjutada ja wälja anda. Jah, Postimees, sa tead isse, kolisi,  koolmeistrid ja häid koliramatuid on ga tarwis, et pimmedusse, rummalusse ja tuimasse wörgud saaksid lahhutud." „Sellesamma päwa õhtul ollid siis liggi 50 seltsiliikmed ja mönni wöeras rõõmsast sömalaual  kous, kus meie armsa Keisri Herra terwisseks kes ka Eestirahwale issalikko melega head sowib ja nende eest murret kannab  klasid köllisesid. Ka meie armsa Eestirahwale  ja nende öppetajatele sowiti keigest süddamest head, ja panne tähhele! ka Eesti Postimees ei sanud mitte ärraunnustud.  Sowiti, et ta weel kaua omma tasko römoga kannaks ja pea igga tallo tuppa sisse peaseks." Jah, seddasamma sowib temma ka isse süddame  põhjast ja tännab kummardades selle eest, et auustud eesti seltsi liikmetel ses asjas temmaga üks meel on. Piiskop Ulmanni terwis peab külnattuke  parrem ollema; siiski on arstid heaks arwanud,  et temma kaugemalt suggulased, kui wöimalik, Peterburgi linna lähhäksid haiget watama; sest pahhemaks jäminne olla ikka alles wägga wöimalik. Sähhärdune arsti jut on mul, kui ütleksid nemmad: ta ello wöib igga silmapilk kustuda. Kuramaalt. sßahwa ülleluggemin- Seal tahhetakse 16. Märtsil rahwast jälle ueste ülleluggeda, et nähha saaksid, kas nende hulk wiimse hingekirjutamissest sadik on kaswanud. Meie teada peab neid seal praego ülleültse 553,300 hinge ollema, kellest surem ossa Lätlased on ja nende seas Wennelaste, Sakslaste, Littawide ja Põlakate körwas ka hea lossikond Zsraeli lapsi, kes seal iggal pool linnades ja maal ommal kombel ellawad. Kiil- 44