sepärrast ennast mönneks kuuks ammetist lahti wölnud ja Wartsim reisinud, kuhhu kuuni Oktobri kuuni jada tahhab, et omma terwist seal tossutada. Ta olla Zuml Berlinist ärrareisinud. Berlinist kirjutakse: Üks kaunis kardetaw kelm on omma prii tahtmist möda ellotee pealt mahha astunud. Mödaläinud pZiwil on kohtule  teada antud, et wenne kaupmees Gurin selle nimme al olli ta siin tuttaw Shweitsist Badeni wies ennast üllesponud ja nenda issi omma ellule otsa teinud. Gurin olla, peale selle, kui ta siit wogtei-kohto käest olli ärrapöggenenud, mitmed maad läbbi käinud  ja iggale pole ommad pahhad warguse ja pettuse jäljed järrele jätnud. Shweitsimaal, kus ta ennast ühhe sadiko sikkertäri õölnud ollewad, sadi temma pettusest arro ja wöeti mehhike wantipiddi kinm nmg leiti temma jurest 9000 pranki. Gunm zarrele sirrutasid Preisi, Badeni, Baieri ja Austria kohtud ommad käed, sest iggal maal olli ka ommad  haisewad jäljed järrel jätnud. Keige esmalt  piddi ta Badeni kohto küsi langema. Kui ta keik trahwid, mis tedda otasid, õlleks kaudma piddand, põlleks ta ialgi ennam prii pölwe peale lota wöinud, sepärrast olla ta sedda parrema arwanud ollewad, mailma Zummalaga  jätta. Norramaalt. Aastal 1872 peab Norrama  kunningriik tuhhat aastat mannaks sama.  Tuhhande aasta eest olla Herald Haarfagres sedda maad ennese kätte wötnud  ja ühheks issi kunningrigiks seadnud. Nüüd olla Haugesundis nwnned pürjerid selle mõtte peale tulnud, selle tuhhat aastase mällestuse  pawa mällestuseks Harald Haarfageri mällestuseks temma haua lähhedale üht mällestuse  sammast ülles ehhitada; agga et üks sesuggune tö kallo teeb, sepärrast on nemmad nõuks wötnud, selle tarbeks rahha korjata ja keige esmalt kunninga ennese jure läinud, kes IVO spetsist allakirjutanud. Ka teised kunninga  wamili liikmed, on sedda samma teinud,  agga suremad summad allakirjutanud, kui kunningas sedda olli teinud. Mönnesuggused sönnumed. MehhWsMKMl sÜKdismd. Mai ku 5. päwal olla seal otse kui rahwas kirrikus jummalatenistuöses koos olnud, otse kui üks suur tullZsammss, kirriko peale langenud ja kirriko wölwitud lae sisse lönud ning arvutuma  rahwa omma prüggi alla matnud. Hil  jema sönnumite järrele olla jubba nellikümmend  surn o kehha prüggi alt wäljakaewetud, agga kui paljo seal weel maggawad, on alles teadmata. Nattuke õmblejatele. Tuttaw assi on, et õmblejatel ennamiste igga ühhel se pahha ammet jures, õmbluse sidi ehk niti silma täiede kaupa suus piddada ja saggedaste ni kaua, kui süllega märjaks saab. Kui kahjolik üks sesuggune pruuk on, sest tahhame siin allamal  paar sönna könneleda. Targemad mehhed on sedda läbbikatsunud ja leidnud, et musta õmbluse sidi sees 18 protsenti seatinna kihwtl on; ja kust se senna tulnud? Noh, kui sedda teadwad, et sedda seal on, siis peawad wist ka teadma, kust se senna tulnud. Et wadake  siis: Wabrikandid, nihästi Saksa-, Belgia-,  Prantsuse- ja Sweitsimaal kastawad õmbluse  sidi sea-tinna sola sisse, et kaludes raskem  peab ollema ja sest on se kahjulik assi senna sisse tulnud. Et se wägga tarwiline teada, sepärrast olleme sedda issiärranis õmblejatele  teada andnud, et teadwad eddespiddi ennast selle eest hoida, et terwisele kahjo ei teeksid. üks wäljama seitung könneleb, et üks sealane  kallamees ühhest tigist üht pissukest seltsi kalla, saksa rahwas nimmetab sedda kelle eesti kele nimmi meie ei tea, kinni püüdnud,  mis 50 naela kalunud. Kalla sabbas olnud rongas, kus peal luggeda: ..Lahti lastud  15. Aprillil 1697 kunninga prouast ja kalub kaks naela." Selle järrele on nimmetud  kalla peale 172 aastat wanna;  wannem  kui meie möllemad kokko. 217 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 28. Junil 1869.