löaljo ja selge sönnaga öölnud: „se on mees, se on kep, se on pölw, se on warwas, se on säär :c." Muud ammeti tööd põlle poisid tännini weel õppinud teggema, kui üksnes omma aeda harrima ja seks mõnda tarwilist töriista walmistamä,  üksi Hindrik Tabban öppib seal lähhedal  ollewa kingisseppa jures kingisseppa ammetid. Olleme nüüd sedda, mis kaks tarka ja öppetud  meest sest kotist arwawad, siin teada andnud ja küssime wimaks weel öppetaja Grohmanni sönnadega, mil kombel woib se kool eddast aidatud sada? Selle peale kostume:  „Minne ja wata!" Wägga sowida õlleks,  et õige paljo isse senna lähhäks, sedda omma silmaga watama, körwaga kuulma ja süddamesse wötma, mis seal igga paäw armastusses  tehhakse. Jummal on meile kallist  termist kinkinud tööd tehha, keelt annud räkida ja körwad, et temma armo sönna kuulda woime. Peame meie siis agga omma wanna mässind lihha hellitama ja ilma selle peale mõtlemata, mis Onnisteggia ütleb: „Mis teie ühhele nende sinnaste mo wähhema wendadele ollete teinud, sedda ollete teie mulle teinud." Kuida jubba minnewa kord ütlesime, olleme meie aulikko Wändra öppetajale suur tänno wölgo, kes sedda kallist  ja üllewägga head asja ettewötnud ja üht sesuggust koli assutanud; agga sest ei woi se kool üllespetud sada, waid seks peame meie. omma peud ja kukrud lahti teggema ja omma annetega aitama, et Zummala riis ka meie õnnetuma wendade ja öddede jure tulleks. Km igga koggodusse lige iggas kuus omma paar koppikat omma koggudusse öppetaja kätte wiiks, neist saaksid wimaks rublad, misga se kool woiks ühheks õitsemaks Zummala rohho aeaks aidatud sada. Jummal ei olle meile seks warra andnud, et sellega peame priisklema  ja prassima, kuida sedda parrako paljo tewad, waid et sedda temma auuks peame prukima. Ärgo wässigo siis kegi andmast, sest römus andja on Zummala mele parrast! Ommalt maalt. Peruust. sKauba Augusti ku töi meile wägga Vennad kuiwad ja sojad ilmad, kus igga mamees ennesele kümme kät sowiks, töstd, mis allalisse wihma parrast hiljaks  jäid, arratehha. Nüüd tulli ühhekorragä rukki leikus, heina ja külli teggeminne kätte, et mamees ei tea, kelle kallale keige enne jooksta ehk missuggust tööd enne tehha: seläbbi  on meie kauba turro korraga laggedaks jänud, jose kül senna, kui middagi sada tahhad;  agga põlle ees wötta minne pikka ninnaga  jälle taggasi. Otse nendasammoti on ka wäljama kaubaga luggu, lähhäb na pool uimasel kombel eddasi; linna kaup on jubba ennamiste keik ärraläinud, suggu rüdid weel järrele ja muud kaupa põlle wälja sata. Laewo on meil se sui auro laewadega kokko jubba 124 sisse tulnud ja 122 wälja läinud. Neid, mis praego weel siin, täidetakse holega linnadega  ; kui need täis sawad, kas siis linno weel järgi jäeb, ei tea meie; põlle ka meie assi sedda teada. Kallade saak on praego wägga kassin ja kui kellegi hambad otse kalla lihha järrele ei kihhele, se jätko ostmist teiste holeks  on nüüdse aeaga liig kallid sada. Tahhab kegi oddawalt ellada, se wöerutago ennast sömissest ärra, sest muido on keik üllespiddaminne  kallis. Tarto Postimees könneleb, et Julil ose Wirromaal Jakobi kirriko mõisast mitmed  kirriko riistad ärrawarrastud, nenda kui höbbe ristmisse pek, altarileiwakarp ja kaks wina kanno :c. Kui kegi sesuggust peaks kätte sama, kes ühhe sesuggune kiwwi süddamega  olnud, õlleks wägga hea. Ann eto Kui pea woib innimenne  surma sada. Meie linnas on minnewa  neljapäaw öhto hilja, tömees Hans Reinolt,  kes kaunis wina armastaja mehhike olli, merre pealt laewa pealt mahha tulnud ja teise hommiko leiti tedda sure silla otsast rammipostide  wahhelt, pea wee al ja kehha kuiwal, ärrauppunud ollewad. Kuida ta senna sanud ja seal surma leidnud, põlle meil teada. Zät- 275