Perno Postimees ehk Näddalileht M 55 1869 KAnes kesknäddal 26. Märtsil.j SAKsL-K. Ses lehhes seisab. Liwima Jubeli-pääw. Ommalt maalt: Peruust: Wäljarändajatest. Tühwuse többest. Wolmeri makonuast: Enne aegne piodo. Saremaalt: Rõuged. Tallinnast: Ellajate näitus. Peterburgist: Kohkumine. Eestlastest. Armo-annetest. Kownust: Nälja hädda ja soe-többi. Omskist: Kuida tö nenda palk.— Nertshinskist: Rahwa luggo. Somemaalt: Naesterahwa ammetnikud. Wõeralt maalt: Saksamaalt: Seitungide  kärra. Austriamaalt: Keiserlik wöeras. Brüsselist: Prantslase pahhandus. Jtaliamaalt: Rööwled. Spaniamaalt: Jsabella rided. Türgimaalt: Uus mässamine. Amerikamaalt: Johnson haige.— Kirjawastused. Teadaandmised ja kulutused. Liwima Jubeli-pääw. Tänna on keige LiwimaaL römo - Jubelipääw,  kus iggaüks 50-aastast priust mällestab,  ja sest römustab, et õnnis Jummala rahho sees hingaw Keiser Aleksander l. pärris-pölwe  ahhelad meie wannemate ja sellega ka meie kätte ja jalge ümbert lahti peästnud. Tänna öiskab noor ja wanna römo pärrast ja õnnistab suurt ja armolist Keisre Herrat temma haua põhja ja sowib tale römust üllestöusmist  iggaweseks elluks. Tänna on se suur Jubeli- se römo-pääw, mil keige Liwimaal 50-aastaeest pärris pölwe ikke rahwa öllade pealt ärrawöeti ja nad priiks ja wabbaks said ning endine raudne põlli mahha sai maetud ja noor priuö ilmale sündis. Agga otse kuida igga laps warsi pärrast sündimist nödder ja jöueto, ning omma jalla peal ei jõua käia, maid aega möda kangemaks saab, otse nendasammoti  olli se ka nore priusega; aega möda hakkas rahwas arro sama, mis prius tähhendab; aega möda hakkas rahwas priusest  maggo tundma, ja ehk ta kül jubba 50 aastat wanna, siiski põlle ta weel iggas paikas  se, mis ta peaks ollema ja mitmes kohtas prugib rahwas sedda ka jälle pahhaste ja möistmatalt, mis läbbi ennesele ütlemata suurt kahjo teeb. Kas ei peaks nüüd igga südda römo parrast hüppama, et Zummal sedda Jubeli-päwa  nähha lasknud? Eks olle paljo neist maggama läinud, kes sedda hea melega olleksid  nähha sowinud, agga põlle mitte näinud. Mnnagem siis Jummalat, kes meie ello pikkendanud  ja meile sedda römo päwa kinkinud. Agga kes ennast öiete tahhab römustada, se peab teadma, mis pärris põlli tähhendab, mis head ehk pahha temma aeal nähtud, ja neid ei olle ülleliga paljo, kes selle pölwe kibbedust on maitsnud, Zummal on neid ennamiste jubba keik siit kurjast ilmast ärrakorristanud ja neile iggawest priust kätte andnud. Tahhame  siis nipaljo pärris pölwest könneleda, kui sest issi mälletame ja mis omma silmaga olleme näinud. Pärris põlli olli üks raudne põlli, uks kibbe hädda põlli, kus innimesel innimese õigust  pölnud, waid temmaga tehti, otse kui