wöime sest ka arwata, kuida seal maal heinateggemissega  ja leikussega luggu wöib olla. - surust ruutwetstade järvele  õn targad mehhed ka jubba walja möetnud  ja rehkendanud ja leidnud, et keik Wennerigi  pikkus ja laius, ni paljo kui lemmast Eüropa ja Usiamaal on, ülleültse praego 57,893,735 ruutwersta' ehk 370,043 ruutpennikoormat  ja 9 wersta walja annab. Se jaggo Wennemaad, mis Pöhja-Amerikamaal, on sia jure arwamata, nendasam-ma ka Kaspia  merre ja Ara li järwe surus. Ni laia raddasid  ei olle kellegi mu rigil ma peal. Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Seal ööldakse wiljasaak paiguti ommeti kaunis korda minnewad, mitte üksi temma paljusse, waid ka temma raskusse polest. Andko Jummal. Pöhja pool Preisimaal  kaebawad agga rahwas, et nende nissud  waggise tahta käest tahma minna. Rukkid  olla ka nattuke arwad, agga suiwilli selle eest wägga hea, kui Jummal katte annab. Must präsident. Zapani savikutega ühhel hobil olli ka üks Ahwrikama küllalinne Berlinis, se olli Läne-Ahwrikamaalt Liberia wabbadrigi präsident ehk peawallitseja Benson,  kedda ka Preisi kunninga juttule lasti. Sesinnane wallitseja on süssimust omma ihho polest, agga muido riötiinnimenne ja Eüropa wisil rideö, rägib ka selgeste Jngliskeelt ja tahhab omma poega Saksamaal kaswatada ja kolitada lasta. Kelge Läne-Ahwrikama rigidest  ja madest, kellest „missioni-lehtis" pikkemalt  olleme könnelenud, on Liberia riik keigist  ees; teised alles sures pimmedusseö, ehk kül siin ja seal jubba koit punnama hakkab. Kas tahhate, ma rägin lühhidelt, kuida Liberia  riik (meie kele priussema) töusis? Kui Inglased ommad Neegriorjad Amerikamaal Ollid priiks lasknud, ollid peale 200,000 innimest  kül orjapaelüst lahti, agga ei teadnud, kuida üllespiddamist sada; sest km pri-mmmessed  isseennese eest murret piddada, olli neil wägga harjumatta assi. Seal wötsid teised head innimessed nöuuks, neid omma issamale taggasi sata ja seal üht elloasset neile assutada.  Essimenne hulk laksid 1819, se on 43 aasta eest, ülle Manti merre Ahwrikamale taggasi;  agga põled neist ja keik nende eestmurretsejad  tappis Ahwrika klima pea ärra. Teine selts tulli 1821 takka järrele, agga nende tuggu ep olnud paljo parrem. Ommeti assutasid Mesurodo  ninna peal omma pealinna, nimmega Monrowia, ja nüüd hakkas aega möda assi parremaks minnema ja on siamale ikka parremaks  läinud, et nüüd kenna riik öige wallitsussega  leida, mis Pöhja-Amerika modi ilma kunningata ühhe prasidenti al seisab, kedda igga kolme aasta takka wallitsetakse. Präsident  ja temma allamad on möllemad mustad. Pärrisorja kaup on sealt rannast nüüd kaddunud.  Oh, et keik Ahwrika rannad jubba Liberia olleksid! Ommas pöllotöos tewad nemmad seal risi, sinnikiwwi (indigo), poomwilla,  kohwi, suhkurt :c. igga aastaga ikka ennam ja nüüd seiswad seal jubba kennad linnad ja kirrrikud, kuida „missioni-leht" ku- Agga missi onärisi on seal rannas paljo mulla al hingamas. Klima on Eüropameeste  harjumatta terwissele liig murdaja, ehk kül nüüd mitte ennam nenda, kui enne. Siiski ei annud armastus järrele, on wimaks wöitnud jq. wöidab weel. Üks Liberia missionär,  kui Amerikamaalt tulli, ütles Zummalaga jättes omma norema sõbrale: „Kui minna Liberias siis tulle sinna ja kirjuta mo haua-kirja." <— „Mis ma pean so haua peale kirjutama?" küssis söbber. „Kirjutä nenda:  Enne surrego 1090 missionäri, kui et Ahwrika ilma Zummala sönnata peaks jäma!" Luggeja, nisugguse mehhe eest sünnib mütsi mahha wötta. Märtsi kuus ütles  ta sedda ja Zuli kuus hingas ta Ahwrika muldas, agga ued tullid ikka assemele ja on wöimust sanud. - Pörame nüüd jälle Ahwrikamaalt  taggasi. Liberia präsident Benson on ka Leipsigi, Dresdeni ja muid Saksama linnast watamas käinud, lähhäb Londoni Me taggasi ja sealt Oktobri kuus ommale male. 245