Polamaalt. sKolera  Warsawi  linna rahwas watab kord weel möda läinud  aea peale taggasi ja isseärranis, kui suurt pahha kolera többi möda läinud suil seal teinud  ja mõtleb ka selle peale, kuida sealane rahwas  selle pahha többe wasto söddinud. Sealt kirjutakse: ..Et kolera többi, möda läinud suil meie jures paljo wähhem pahha teinud, kui teistes ümberkaudo linnades, se tulleb sest, et meie klima paljo parrem, kui muial ja et rahwas  iggapiddi wägga sure armastussega igga pöddeja wasto jõudnud ja nende peale hallastanud.  Nad olla isseärralikud seltsid assutanud,  kelle hool ja murre se olnud, waeste haigetele  ruttu st appi töttata, ja seal olla judid essimessed mehhed olnud, kes kohhe iggale pole appi ruttanud. Nad olla linna sees iggale  pole tubbasid seks walmistanud, kuhhu neid sisse wötta, kes äkkiste haigeks jänud ja neile kohhe essimest abbi murretseda. Ühhe sesugguse toa aknate peal seisnud Pola ja Ebrea kele kirjutud: ..Abbi kolera többistele, ilma selle peale watamata, mis usko nad on." Ühhes sesugguses toas seisnud ööd kui päwad mönned judid ja keik mis essimesseks abbiks ühhe kolera többisele waja olli, seisis seal walmis. On üks kolera többine senna todud, kes ulitsa peal haigeks jänud, siis olla üks kohhe tohtre järrele ruttanud ja teised hakkanud  temma kangeks tõmmatud kehha öerumisse  läbbi jälle sojaks teggema, temmale soja jomaaega walmistanud ja sedda mis tohter  öppetanud, taieste ja tüddimattalt täitnud. Ka Plokis olla judid otse nendasamma teinud, olla ka enneste keskes üht seltsi assutanud, üht maea piddaliks ürinud ja tohtre ja aptegi kullo omma tassuda wötnud. Nenda on Judid seal armastust üllesnäitnud,  egga põlle mitte selle peale wadanud, mis usko kegi olnud, ei põlle ka sedda kartnud  nago se mönnes kohtas olnud et többi nende külge hakkab, waid teinud, kui Samana mees Ewangeliumis. Ja meie peame siin äbbiga silmad mahha löma, et meie mitte nenda põlle teinud. Kolera on többi, otse kui keik muud többed, mis Jummal innimeste  peale läkkitab ja meie kohhus on igga többiss eest hoolt kanda, ni paljo jõud ja mõistus sedda lubbab ja tohtre abbi selle nõudma, kes haigeks januda Wõeralt maalt. Mis meil tänna ülleüldse wäljama asjust tähhele panna, on Türgi Sultani koddused asjad; seal ähwardab wäggise tulli põAema hakkata. On luggu nenda, siis ei tahhaks meie kül mitte temma assemel olla. Selle peale, et Türklane Kreka rigi wallitseja piale nurrisenud, könneleb üks wäljama seitmg: ..Türklasse lotus isseennese peale on amnugi jubba lödwaks janud ja temma sõbralikud rigi wallitsussed aitawad tedda agga üksisiis, kui ta ennast hoiab, et teised temma ajade sekka ei prügi seggada, et ta ennast wqgusi peab, teise sönnaga ööldud: peab ta mast waggusi ja targu taggasi hoidma ja teisbjalge eest körwale minnema. Sepärrast plb se pöddur mehhike wäggise, kas õiguse ehwäggiwäkdset  surma eynesele wallitsema. !emma söa wäggi sullab Kreta sarel mässtninne aurab Thessalinis; Montenegrus ja Srbinis näidatakse russikast. Üht waesemat plwe ei woi kegi ennam ärramöttelda, kui lemmal praego on. Peaks se ollema ns meie arwates kül kaugel, agga iggapäwaa liggimale  näitab tullewad et Türgi! Kreka wahhel awwalik södda tõuseb, siis plle middagi  ni tössi, kui se, et keik Eurosa senna sisse kistakse. Ühhegi rigi wallitsm Eüropa maal, põlle kohhe walmis Türgi asus ennast temma sekka seggamas. Krimmi sõda löppetas  keik rahho leppitust nende wahhct ja teggi keige ühhendustele otsa, mis Italia ja Saksa söddade aeal selgeste päwa ette m tulnud. Peaks se praego ähwardaw söddc Türgi ja Kreka wahhel tõeste hakkama, fis woiwad Prantslane ja Sakslassed sedda tarwilisseks ja Wennelane ommalt poolt kassiks arwata, üks aeg waggusi pealt wadata, ?ui nemmad kahhekessi rammo katsuwad. Weinema tõelik kasso nendasammoti ka temma praegune olleminne  näitawad üht isseärralikko oolitikat; sest 5