hommikul mõnda tähhelpannemisse wäärt kohta  järrel wadanud ja kello 11 Tshugujewi sõitnud  ; jõudnud 29. Septembril öse kello kahhe aeal senna, wadanud enne lõunat sealäst wägge ülle ja sõitnud kello 2 jälle ärra Kurski linna, kuhhu ta 39. Septembril hommiko kello 7 aeal kalli terwisega jõudnud, seal kohhe raudte wankrisse istunud ja Oreli linna läinud ning enne lõunat kello 11 jubba Tula pole läinud. Pühhapäwal, 1. Oktobril, pärrast lõunat kello 2, olla meie armolinne Keisre Herra kalli terwisega Tsarskoje-Selo lossi jõudnud. Nüüd on meie suur ja armolinne rigi Jssa jälle hulga aea pärrast koddo. Taewa tädike, kes tedda temma tede peal omma armo tiwadega hoidnud ja kaitsnud, wötko tedda ka jälle omma armo sülle ja kaitsko keige kurja eest. Arhangelist. sPudus  Sealatse  kubbermango rahwa põlli põlle mitte kuldne egga se aasta koggoniste üks õnnelik. Wilja on külm ennamiste ärrawötnud, nenda et põllomehhed mitmes kohtas muud n sa, kui agga õlgi. Keik wilja warrandus endistest  aastatest, mis ka suur assi polnud, on ärraprugitud. Et krono maggasinidest wilja ei laenata, sepärrast woiwad nad agga neile kassuks  olla, kellel-omma rahha koppik iggal aeal taskust wötta on. Ka kalla saak põlle se aasta suur assi olnud, egga põlle need kuigi raswaseks sanud, kes selle töga omma pead toidawad; sepärrast on igga seisusse rahwa põlli waewaline ja raske. Kandalakskaja lahhes  olla nad kaunis rohkeste heringaid püüdnud;  sola pudus olla seal jälle riipso läbbi rehnungi tõmmanud ja nad ommast rohkest sagist pissut kasso sanud. Somemaalt. Pea assi, kellest seal praego ni hästi üllema, kui allama käes jut on, kuida ja misga ennast üllespiddada. Kuida se meil jo tuttaw, on seal jubba mõnda aastad leiwa pudus ja innimestel suur teggeminne, ennast ja ommaksid ülleöpiddades. Et luggu nenda, sepärrast piddawad suremad mehhed nõu, mil kombel rahwa hädda woiks wähhendud sada ja rahwas nälja surma eest hoitud. Prae- gune pudus potte suggugi wähhern, km aastal  1862, agga awwitajaid näitab nüüd paljo wähhem ollewad, kui siis otti. Uleaborgi, Kuopia ja Wasa makonnadel on praego weel wanna wölgo Somema wallitsussele 170 tuhhat  tündert wilja ja umbes üks miljon marki selget rahha. Taggasi maksmissega näitab kül wägga waene. luggo ollewad; sest igga aastased wilja ikkaldussed tewad sedda koggoniste  woimatumaks. Nüüd on uus murre jälle kaela peal, kust sedda keik wötta, kellega sedda rahwast, künni teise leikuseni üllal piddada:  arwawad häddast paar kuud omma warraga läbbi aeawad, siis on penike peus, siis ei tea ennam eddasi egga taggasi. Tõeste üks raske aeg, kelle wasto kellegi rahha koppik  ei jõua seista! Kaks teed olla weel, misläbbi  woiks abbi murretsetud sada: krono käest rahha laenata, mis häddalistele peab jaggatud sama, ehk ka wilja wiljakaupmeestele ühhe kindla pandi wasto anda, kelle käest siis häddalissed issiärranis pude ja mu metsast sadawa kaubade wasto woiwad wahhetada. Üksi se wimane näitab woimalik ollewad, agga kardawad ommetige ka seal woimata ollewad, sedda nenda seada, et se woiks korda minna. Olgo mis on, agga abbi peab ühhel wisil murretsetud sama, muido hakkab nälg innimessi,  kui seäska mahha murdma. Wõeralt maalt. Preifimaalt. Preisi ja Hannoweri kunninga  wahhelissed asjad olla nüüd kordas ja kuida Preisi kunningas asja tallitanud, olla Preisi rigile sureks auuks. Kui kunningas Georg Hannoweri ma wallitseja ja kroni kandja  kunningas olli, siis olli temma aastane sissetullik  300 tuhhat talert, sellega piddi läbbi sama;  nüüv, kus ta ennam wallitseja põlle, egga kunninglikko perret piddada prügi, on üks Preisi rahhamees temmale ta üllespiddamisseks  aasta peale 800 tuhhat talert peale temma  körwalisse sissttullikute andnud: woib wist rahhulist omma rahhast ellada ja sedda pea unnustada, et ommal aeal kunningas olnud, 333