160 tallomaea ühhe oga ärrapõllenud ja ühhe tatt op oea 17-aastane poeg seal jures ka tullesurma  sanud. Kuida tutti lahti peasnud põlle mitte teada. Dilnast. jPõlletajatest.j Aeg aeal tulleb ikka ennam wälja, et kaebdus Polakate peale linna ja küllade Pöttetamisse parrast mitte ilmaasjata jut ei olle. Peterburgi seitung „Inwalide" teab sest jälle mõnda kõnnelda, mis ueste üllesse tulnud. Üks noor mees, nimmega Johann v. Kaputshinski, kes massamisse aeal gimnasiumi kolist ärralüks ja mässajate sekka heitis, on hiljuti tunnistanud: kümme wersta temma emma mõisast ettanud üks uaber, kellega temma tutwaks sanud. Minnewa IZulus hakkand naber temmaaa selle ülle kõnnelema,  kuida lojuste haigussed, katkud ja sured tullekahjud piddada tullema. Noremehhe küssimisse  peale: kas tullekahjud sulamisse läbbi piddada  sündima? olla naber kostnud: innimessi olla küllalt leida, kes sedda enneste peale wõtwad  ja selle eest 400 rubla sawad. Mõnne aea pärrast sanud naber jälle noremehhega kokko ja üttelnud temmale: et ta teistega liggi olla mässanud,  siis olla nüüd ka temma (noremehhe) kohhus,  keik tehha, mis temma käest tahhetakse, muido olla tal hing nidiga kaelas. Pärrast sedda ähwardamist  püüdnud eksitaja ja weel üks teine Lemmaga  noort innimest ui kaugele sada, et temma Doglinowo linna põllema sütaks, mis rummal noor innimenne pärrast ka lubbanud. Seal jures õppetanud nemmad tedda, mil wisil ta põllema sütamist piddi ettewõtma. Selle eest lubbanud nad kurjateggiad temmale 100 rubla anda. 30. .Mail wõttis nüüd Kapustshinski kätte sütas Doglinowo linnas kaks maea põllema. Õnneks sai agga tulli aegsaste nähtud ja enne kui sureks  läks, arrakustutud. - Ni hästi selle, kui ühhe teise nore innimessele selletasid kurjateggiad pikkalt ja laialt ärra, kuida nisuggust Põlletamist tarwis olla, sest selle läbbi jäda rahwas allasti ja waeseks, ning sealt olla siis pärrast Pola priust odata! Tohho polemeelne! Peale selle teab „Jnwa!ide" seitung weel kõnneleda, kuida Paljo neist Polakatest, kes mässamisse  aeal wäljamale kadakaks jooksid, seal muud ei te, kui selle nõuga ümberkäiwad, kuida Littawi ja Polamaal tulle läbbi wõiksid kahjo tehha. Raisko läinud innimessi, kes ennast rahha eest kurja teggema ärramüwad, mitto sedda ka kibbeda hädda parrast tewad, leidwad nemmad  enneste keskelt küllalt. Neid saatwad nemmad  sealt sia kurja teggema. Neile antakse tulleasjo kasa, mis nenda tehtud, et wcigga ruttu põllema süütwad. Jubba aastal 1863 walmistas  üks Pola apteker, nimmega Stronski, snüiid on ta Siberkamaal) sahhärdussi sütamisse riisto ja satis neid mitme linna. Temma käest tulli ka sütus, kellega Warsawi raekodda põllema pandi ja 8. Septembril 1863 krahw Bergi ello tahheti wõtta. Sesinnane Pola põlletajate selts on nende mässajatega, kedda kaugemale Wennemale  sadeti, kokkoheitnud, ja Püüdwad nüüd iggal pool, kus wõiwad, üllekätte läinud innimeste  läbbi tullekahjusid tehha. Oh pimmedust!  kurjatehhes lootwad nemmad head wälja tullewad! Annaks Jummal selle ärrapöördud rahwale ommeti ükskord parremad mõtted! Wõeralt maalt. Preisimaaitt. sÜks maad, teine rahha.s  Preisi ja Austria wiimne lepping teeb mu saksa rahwale wägga peawallo. „Shleswig Preisi käes, Holstein Austria käes" ütlewad nemmad  „mis se tähhendab? Muud middagi, kui et wimaks keik ma Preisi kätte jääb ja Austria  rahhaga kahjotassumist saab. On se Lanenburgimaga  nenda läinud, miks mitte Holsteinimaga?"  Austriale, kelle kukkur muidogi wägga tühhi on, õlleks nisuggune kaup märka mõnnus. Temma saaks ounna werrewaewast ommeti mõnne kappiko; sest maid piddada, mis temmast ui kaugel kotto ärra teise rigi tagga, sest ei tulle muidogi suurt head wälja; toob eunam tülli kui kasso. Agga kuida wimaks jääb, peame waggusi ärraootma. Preisi kunningas on ka 24. Aug. Tarmstadtis Inglisma kunnlnga Prouaga kous olnud, agga minna ei tea, mis nad teine teisega kui langud kõnnelenud. Hamöurgist. sPostlaewade sõit.j Meie olleme sest jubba räkinud, kuida laewasõit Amerika  ja Eüropa wahhel svaaeal terwelt Inglaste ja Sakslaste käes olli. Amerika ommad laewad 299