arro ei tahha tehha? Wastus: Temmal ei olla muud warra, kui need narrud, mis sees ta ellas. Ota nattuke! Kui arm olli kärwanud, leiti temma narrude seest 67,000 rubl! Nahha sai naerja wennale ja temma 2 sohhetüttart wõisid  suud puhtaks pühkida. Wõeralt maalt. KaksamaM. Rigiparlament on lõppetud, tronikõnne ärrapeetud ja parlamendiliikmed koeoläinud.  Preisi omma parlament on tullewa kuus kokkotullemas. Waidlemist on Sakslastel issekeskes küllalt, agga nemmad on parlamentis Saksama ühhendusse kinnitusseks hea tükki tööd ärmteinud. Sedda on kunnmgas Wilhelm trottikonnes ka awwalikknlt kulutanud ja tunnistanud.  Agga lõunapoolse rigidega on assi nattuke kirjo. Seal on Baieri ja Wüttembergi parlamentid kous ja ähwardawad mullist leppmgut,  soa aeal põhjapoolsetega ühhe lippo alla kokkoheita, jälle ümberliikkata ja tühjaks tehha. Selle wasto ähwardab Preislane neid tolliseltsi ossasamissest lahti lasta, mis neile räkimatta suurt kahjo teeks. Sepärrast siis ka kaupmehhed, wabrikopiddajad, hantwärgid, põllomehhed w. hulgani selle peale käiwad, et nende parlamentid seddakahjolikko teggo mitte ei teeks. Baieri minister  on isse Berlini mttanud, selle wasto abbi otsima; agga seal olnud wastus: wõtta head nõu, jätta kiuso, ehk kanna kahjo! Selle peale, mis Prantsus Italiamaal ähwardab ettewõtta,  wadatakse Berlinis wägga terrawa silmaga,  ja wõiwad selabbi asjad Preisi ja Prantsusse  wahhel ka pahhemaks minna. Änftria keiser on nüüd Parisis ja pakkutakse  lemmale seal kõiksuggust au, mis ka Italia ja mu rahwale peab näitama: kas näete, kui sured sõbrad meie olleme? Et agga Prants losep enne sedda tee peal Preisi kunningaga kokko scmud, on Napoleonil nago sappitilk suppi sees; sest se näidab mailmale, et Preisi ja Austria wahhel kokkosündimine ka wõimalik on, ja kui luggu nõnda, siis ei olle Napoleoni ähwardamistel  ni suurt mõnno, kui ta muido kül tahhaks. MMa asjust, mis iggapawaga ennam raisko on nmmemas, ei olle weel selget arro käes. Garibaldi tungib Roma linna peale, Prantsussed  on Italia rannas wist jubba mäele tulnud. Jtalia wächulgad paawsti piri peal, ollid igga pääw ülle piri sisse astumas, agga kellegist ei õlle siamale weel selget teadust. Prantsussed lubbanud ümberpöörda, kui Roomlased, se on paawsti palgatud sõamehhed Garibaldi wasto jõudwad panna ; agga kui mitte, fiis ähwardawad  Roma linna appi minna , „Pühha nende käest ärrapeastma. „Seddasamma wõime meie isse ka Lehha," ütlewad Italienid, ja ähwardawad  enne Prantsussi Romas olla. Asjad on wägga pakkilissed. Selgemaid sõnnumid peame ärraootma. Ingtisma minister olla Parists omma sadikv  su läbbi üttelda lasknud, et se neile wastomeelt  ja wallus õlleks, kui Prantsus Italia asjade  wahhele lähhäks. Iggal maal olla lubba isse omma asjo tallitadä ja korrale seadida. Se wõib ka olla, nago kappatäis külma wet paja sisse, mis ehk ülleaeamist wähhendab. Preislasi hommiko poolt ja Inglast õhto Poolt pallwsti ilmlikko wMiisusse parrast omma kaela kiskuda, on Napoleonil ka nattuke kartlik assi. Türgimaakt. Ei lähhä, egga lähhä! Sultan satis omma üllema ministre Ali pasha Kandia sare peale, saarlaste tülliasjo järrele kulama  ja nende käest küssima, mis nad siis õiele tahtwad, kui omma mässamist järrele jätwad? Türgimaast lahti ja Krekamaga iihhendud sada, sedda tahtwad neMmad ja muud middagi. Seeb se just on, mis Türklane jälle sugguge ei tahha, ja sedda wastotõrkumist aeab temma mu Eüropa  wallitsuste süüks. Kui temma ka keddagit selgeste ei nimmeta, siis teame ommeti, kedda ta mõtleb, kui peaga põhjapole näitab. . Kreeklaste kangekaelus tulla sest lotussest, mis neil Wennema  peale olla. Noh, kui se ka nõnda õlleks, kes wõib siis lo tn st innimesse süddamest ärrasurmata?  Telegrammid. Sah, seal ta on! Ni pea kui Prantsussed jalga Italia ma peale pannud, on Ztalia waggi ommad jallad ülle paawsti raja tõstnud ja Roma pole astunud. Mis saab nüüd? Kas lähwad sõbrad Roma linna kallal rido? Prantsusse wihha on suur, et Italia julgeb trotsida. Parisi zeitung ,Mon!- teur" mõirab ja turtsub tuld Italia wasto. Se 342