tulli tulehoog ni äkkiste kesk waikse ilma aeal, nago õlleks püssist walja tulnud, panni korraga laewa mastid ulluma, ja kaddus siis nisamma äkkiste jälle ärra; agga wahhel ei sanud mehhed tormi parrast ka kahhel kolmel päwal laewa pealt kaldale. „Siin püti ka wähki, oi weunike, neil olli surust! Mönned tömbati nago põrsad wee seest walja, ja nende püüdmine olli nõnda. Tük lihha lasti nõri otsas põhja, ahne wähk warst otsast kinni ning ei lasknud enne lahti, kui isse olli wangi sanud. Kartis wist lihhatükki isseennesest ärrajookswad/  Neil mähkidel on wägga illusad kirjud seljad, wee sees weel illusamad, kui kuiwal. Suri sörgo neil ni olle, waid weiksed sörrad su jures. Muido on nemmad meie wähkede sarnatsed, kuid paljo suremad ja nende lihha nattuke wastase maoga. Kallade hulkas peab siin üks tõug kihwtised  ollema, kedda minna ei näinud. „Kap-lin seisab porrem pool lahhe kaldal, kuida jubba nimmetasin, Lauamäe talla ees. Hollandi  rahwas on linna aastal 1650 assutanudja l8!5 lin ja ma Inglaste katte langenud, kelle käes möllemad praego on. Kap-lin ei olle kül paljo surem kui Tarto, agga kenna ja puhhas lin kah- Hekordse maeadega, mis saggeda tormide parrast kõrgemad ei tehta, ja jöggi käib linnast läbbi. Ennamiste  kõige allumiste tuhbades on uhked kaubapodid  ja maggasinid, kust mu krami seas tiigrenahhad,  janalinno munnakored ja sabbasulled silma paistsid ja meletulletasid, et Ahwrikamaal ollin. Kõik olli Kap-linnas wöeras, uus, tükkati ka weider. Seal on 5 kirrikut ja 5 Mnhamedi mosheed Malairahwa  tarwis. Ulitsad on ennamiste kiwwistamatta  ja käiwad silmalt risti ning põigeti rutu wist linnast läbbi. Aimas ellawad 25,000 innimest,  ennamist Inglased, agga wöid ka köiksuggu muid ilma innimesfl nähha, nõnda kui Malaied, Neegrid, Kahwrid mitmesuggu Hottentottid ja Eüroplased.  Kauba aeamine on siin wägga õitsemas. Hargipäwal nähti iggal pool linnas mitmekarwalissed  rahwas unnikus likumas ollewad, mis omma kaubaworide jures weddades ja pakkides kärratses, mis nad sea! paljo härgadega weddawad; agga pühhapäwal, nago Jnglaste pruuk on, olli linnas kõik wait ning wagga, podide uksed kinni ja innimessed  istusid ennamiste koddo. Linna ümberkaudo haljendasid uhked rohhoaead. Aeawiljadest ollid siin ka ananasid, bananid w., agga mitte ni penet suggu, kui Brasiliamaal kaswawad. Just Neäripäwal  sõin ma siin suri aea-masikaid, mis tubli pöidla otsa surused. Winamarjad on siin wägga kennad ja maggusad, kellest kallis Konstantsia marjawiin  tehhakse, mis wägga kulus, ja kui tedda siin ollin maitsnud, piddin ka tunnistama: kül o' kenna kelekaste! «Linnast wälja minnes lõppeb üks nlits tamme-riddaspude  ehk aleega, mis linna tahha kubber- neri lossist moda Botaniko aeda wiib, kus kül mitte ni sured palmid riddas ei seisnud,, kui Rio-Janeiro aedas (Botofogns), agga muido olli aed paljo näggusam, kui seal. „Muidogi teada, et siin Kap-maal ja iggal pool, kuhho Inglaste wallitsus üllatab, Neegrid  priusses ellawad. Juhtub mönni orjalaew merre peal Inglaste kätte, siis assutakse peastetud Neegrid  sia ellama. Esmalt jaotakse neid nago lapsi tusw käe alla kaswatada, parrast lastakse omma melewalla peale ellama. Neid kidetakse wägga head teenrid ;a töteggiad ollewad. Hottentotlased samad  agga nende läbbi aeg aealt maast wälja kaugemale  nihhutud, kellest suremat kasso ei olle. Hottentotlased  olla Kap-male muido ilmasjata ta ema suitsetajad  ja aega möda mapinuast kaddumas. Nemmad  on weikese kaswo, kiddura kehhaga ja wägga laisad, tuimad ja ellajawisil roppud ommas ellus. Neid on kül katsutud harrida, agga ei olle middagi aitnud. Üht suggu rohhotirtsudele anda nemmad jummalikko  au, agga nende surem Jummal on wiin, mis eest nad kõik ärraandwad ja malmis on teggema, mis ial tahhetakse. Et nad mina tundwad ja seläbbi sedda ennam hukka lahmad, selle eest wöimad ka Eüroplasi  tännada. Muh'amedlased Malaied olla seal ka tullus rahwas; isseärranis armastada ja oskada nemmad hobbustega ümberkäia. Omma kollaka ihho polest on nemmad silledad, sirged innimessed isseärranis nende nored neiud kaunis löbbusad nähha; mönned naefed näiksid igga piddi nago wenne matskad ollewad» Meestel on pissukesed kitshabbemed suus ja punnased rättikud ümber pea, kelle peal nad päwawarjuks laia äärde ia terrawa põhjadega hölgkübabrad kandwad, mis nago kattuksid  peas wäljanäitwad. Kahwrid, kelle suggu Lõuna-Ahwrikamaal ihhosirgusse ja waimo kõrgusse polest teistest üllekäib, on sure priske ja tuggewa kehhaga innimessed, musta Zarwa, ja Mk nende kehha likunüssed käies ja seistes on ni pened ja uhked, et mönned Eüropa printsid weel nende käest wöiksid õppida. Üllemad ja allamad kandwad ühte modi rided ja surem ehk wähhem weistekarri tunnistab mehhe rikkust ja kõrgust. Lojuste piim on neil peatoidusseks ja naisi peawnd kalli hinna eest ostma, agga siis wöimad ka nendega tchha, mis ial mele tulleb; nemmad on meeste pärrisümmardajad  ja iggamees peab ni paljo naisi, km osta jõuab. Nende ussoprukideks, knida mulle rägiti, ei pea muud ollema, kui ümberlõikamine ja kord aastas koggoda kõik norem rahwas kokko ülleültse  pulma piddama, mis hul kül wõib olla! Sõas on nemmad waprad ja Jnglastega tihti karmopiddi kous. Mönned nende pealikud ollid meel Kaplinnas  mängis. Ülleültse on Kahwrid wahwad terrawa  melega rahwas, kel agga seest ja mäljaspiddi harrimist tarwis. Peale selle ellawad weel Kapmaal  Bushmannid ehk pösasmehhed. Neil ei 338