meie siamale teame. Taanlased jooksid ees, Sakslased tagga. Daniwärgi kantsid langesid, Düppeli kantsid langesid, Pridritsia kantsid langesid.  Taanlased põggenesid, muist Alseni, muist Wüni sare peale. liitima langes Sakslaste katte ja luggu ähwardas üsna hulluks minna. Nüüd tulli Londoni konwerents ja selle järrele 1. Mail sõariistade rahho. Sakslaste suredtükkid  ollid Londoni protokolli purruks lasknud. Taanlased hoiawad ikka weel tükkid käes ja aeawad  kinso, et need peaksid weel maksma. Kunningas,  kes saksasuggu mees, annaks ammo järrele,  agga mis sa kiusaka Taanlastega teed? Et agga siiski omma asja näewad raiskus ollewad, peab se nüüd keik kunninga sü ollema. Jah, mõnned ei häbbene mitte üttelda: kui nemmad Sleswig-Holsteiniinaast  ilma jäda, smis wist nenda tnlleb),  siis ei olla neil saksa snggu kunninga st cnnam  Larwis; nemmad tahta siis parrem Rootsi ehk monne mu kunninga allamad olla; knhho Sakslaste ma läinud, senna mingo ka saksasuggu kunningas ?e. :c. Ma küssin, mis kunninga ello se on? Tännawo Dani kunningas olla, olgo ta kül Inglisse aujärjepärria äi ja Kreka kunninga issa, ei olle kellegi römo Põlli. Nisngguse  aujärje peal ei olle mitte pehme istuda, egga se kroon kerge kanda. sDani sallakulajad.j on jubba ni mitto Preisi wõrko sattunud ja nüüd konwerentsi  istumisse aeal olla neid jälle Sleswigimaal  ümberlusimas. Mis nennnad seal otsiwad? Säh nüüd! Taanlased kartwad ette, et kui rahwa  käest hakkatakse küssima, kelle alla nennnad tahtwad heita, et siis keik ühhest suust sawad ütlema: „ Hertsog Pridiko alla." Sepärrast lusiwad sallakulajad ümber ja melitawad rahwast iggapiddi, sedda rnmmatat tempo mitte tehha, sest Sakslaste al sada neil kümme kord waesem põlli ollema, kui Dani al. Peale sedda petwnd  nennnad nori mehhi Alseni sare peale põggenema,  sest Sleswigimaal tahta Sakslased pea kanget nekrudiwõtmist tehha, kus keik nored mehki  ed piddada püssi alla astuma, ja sada nad siis Dani kittidest tappetud. Et agga need, kes ennast nenda petta lassewad, Alseni sare peal warsi Dani Püssi Peawad kütte wõtma ja Parrast  Dani mundris Saksa kulidest surma sama, sest ei lausu melitajad sõnnakest. Agga hädda selle sallakulajals, kes Preislaste näppo juhtub temma assemel ei tahhaksin ma mitte olla. Ho nõudja w ängis.j Mis tillemal  Dani knnninga ellu st kõnnelesime, paistab ka sest walja, mis siin ühhest Dani rahwa mann ema st kulenre, kes just sellepärrast wangi pandi, et rahho olli nõudnud. Selle mehhe nimmi on Sörensen. Temma südda wallutas ammo pealt madates, et keik hädda ja õnnetus, mis Dani ma ja rahwa peale soa läbbi olli tulnud, muud ep olnud, kui kiusaka imumeste tö, kes tülli tõstsid ja eddasi aeasid. Ta istus wimaks mahha ja kirjutas pikka rahhopallmnisse kirja Malmis, kus sees ta tru allama allandnssega  kunningale keik ärra kõnncles, mis läbbi ja kuida sõdda olli tulnud ja kuida sedda rasket õnnetust mitte tarwis ep õlleks olnud, kui mõnned  tillemad ja kiusakad Danimehhed sedda põlleks  isse rahwa peale tõmbanud, kes keige rahwa nimmel ollid kunningale sõa nõn annud, agga mitte rahwast enne küssinud, kas sõdda neile nntto ehk naero teeb; sest sedda olla mõnned kiusakad peale hakkannd ja nüüd piddada keik rahwas ilmasüta rasket koormat kandma. Separrast  palluda keik need truid Dani allamad, kelle nimmed Palwekirja al seista, et kuuniugas wottaks rahho tehha :c. :c. Sedda palwekirja tahtis temma nüüd iggale pole ümbersata, et need, kes rahho nõudsid, onnnad ninnncd wõisid alla kujutada, ja siis piddi kirri knnninga karte widama. - Mere pissukese mõistusse järrele ei õlleks kegi piddand selle wasto ollema; sest kes Paggan wõib allamaid ärrakeelda, onuna knnningast  pallnmast? Agga ota senni! Danimaal lähwad  nüüd mõnned asjad nattuke Türgi modi. Ni pea kui tülliarmastajad sedda kuulda said, pandi waene rahhonõudja wangi, otsiti ta maea läbbi ja wõeti keik pabberid ärra. Säh, osti weel rahho! Parrast lasti tedda kiil jälle lahti, agga kirjad  jäid kinni. Mis sest lõust cddespiddi saab, on mul teadmatta. MMamaalL. Mis saab paawstist ja lemma Paawstil ei ollc kumbagit ennam Palja, ei maad egga ellopaiwi. Agga kellegi silrmast ei rägita miiid ni palja, kui lemma  surmast. Mõnned lasseksid tedda 100 aas- 198