paawsti sõbrus olla käppoga katsuda. Just selle läbbi tunnistada agga paawst, et temma Llmalikko wallitsusse ellopäwad täis olla, ja midda ennam temma "sedda weel taggasi. püda,  sedda ennam ajada temma ka omma waimolikko aujärge kõikuma. Et luggu nenda  olla ja paawst iggal pool isse näidata, et ta kurjast lota head wälja tullewad, sepärrast  olla Ztalia wallitsus sedda julgem omma te pea! eddasi astuma. Selle kirja  seest, kedda meie sia täielt potte üllespannud,  leiab ka Prantsus omma jaggo ninnatubbakast  ja aewastab seal jures, sest ta tunneb  ärra et Ztalia ministrid ka üsna rummalad  ei olle, temma salla nõudest arro sama. Prantsusfemaalt» Ewangeliumi usk Prantsussemaal. Seal ellawad 37 miljoni paawsti ussolesi ja 1,500,000 Ewangeliumi ussolesi. Se on weel wägga wähhe  teiste wasto, ja surem hulk meie ussolistest on ennamist Sakslased. Waene luggu on, et meie usso kolid seal mitmes paikus wägga waesed on ja ka parremaks ei wöi minna, kui katolikkud neid mahhasurruwad. Mönne makonna wallitsus peab seal ni tark õllema ja ütlema: „Enne jägo Ewangeliumi ussoliste kolid waeseks ja nemmad ni rummalaks, kui nad on, enne kui üks katolikko ussolinne nende koli lähhäks öppetust otsima." Sealt näeme jälle, kuida nemmad meie usko kardawad,  sest et se tekki silma eest ärrawöttab. Prantsussed Romas on keige mailmale, agga isseärranis Ztalia wallitsus - sele, okkaks silmas. Napoleon mängib seal üht mängo, mis mitte öige ei olle, ja sellega kinnitab ta ikka teisi, isseärranes Inglasi, selle mötte sees: Prantsus tahhab Sardinia saart! Et nüüd Ztalia ministrid anda ei tahha,  hoiab ta omma söawaed Romas ja litsub  sellega Ztalia peale. Se põlle kül mitte öiglase mehhe tö, agga millal on Napoleon ennast ni öiglaseks kiitnud? Omma au ja kasso on ikka peaassi. Kuida ööldud, Ztalia  ministri kirri ei olle ka ta mele parrast, ja ta ei wöi muud wisi Jtaliat nuhhelda, kui selle läbbi et neil omma söawäed Roma linnas  rissuks ees peab. Kawwal on Prantsus,  agga kas õiglane? se on jälle teine assi. Inglismaalt. Militsed. Hiljuti olli Jnglisma üllem minister Palmerston omma ammeti polest merrelinnasi üllewatamas, kuhho  rahwahulgad kokkotöttasid tedda terretama,  ja kus ta neile pitkad könned piddas. Uhhe sure söma-aia jures räkis Palmerston ka omma ma mi litsidest (neist mehhist, kes ilma sundimatta söaammetit öppiwad ja söaaial  ka ilma sundimatta sõtta lähwad). „Meie ei wii," ütles temma, „mitte saeatuhhande kaupa söamehhi piddada, nago mönned teised rigid; sellepärrast olgem tännolikkud ja wötkem sedda kät ka waöto, mis meie ommad nored mehhed meile pakkuwad ja ärge kartkem mitte sepärrast, et neil teises peus mõõk on. Kui meie agga ni rummalad õlleks, sedda ärrapölgada,  siis teeksime surest kassust isse suurt kahjo. Need, kedda sõtta aetakse, ei sõddi tõeste parrem, kui need, kes issamaad armastawad  ja kui sellel hädda on, sundimatta appi tötwad." Nisuggust könnet kuulsid rahwas wägga hea melega; sest sedda ei wöi salgada neil on Prantsuste eest ikka nattuke hirm süddames ja se on neile sureks troostiks, kui nisugguse mehhe suust kulewad: „Põlle karta keddagit, meil on tullisid mehhi küllalt wasto  panna." Mis Inglased Ztalin kirjast arwawad. Et Inglased Ztalia tössisemad söbrad on, kui Prantsussed, sest hakkawad Ztaliamehhed jubba selgemat arro sama. Sest keik mis Prantsus teeb ehk teinud on, sedda teeb ta palga eest, ehk se kül nenda wälja peab paistma, kui teeks ta keik suvest söbrussest.  Nenda agga mitte Inglane: midda wähhem Rikasoli kirri Prantsuste mele pärrast  on, ssdda parrem on ta Inglastele. „Meie tunneme", ütlewad n«nmad, „kes paawstike on, ja mis ta tahhab; temma lotuö  on Ztaliamehhi Ztaliamaalt wälja ajada,  et keik jälle lähhäks, nago enne läks. Kas oige ehk köwwer on, sest meie auwäärt 286