kes keiser Maksimi li cm on, ja Napoleon on tedda ommeti senna keisriks pannud. Uemad sönnumed. Tartust- Tännapämal pühhitsetakse meil ning keige sure Wenne rigi pirides meie armolisse  Keisri Proua Maria Aleksandrowna ninnnepühha ja iggas kirrikus olli lummala tenistus,  kus eestpalwes selle peale niõeldi, et Innuna! meie sure rigi emma häddist termist Saksamaal mõttaks kinnitada. Tullewa esmaspääw,  27. Julil pühhitseme Keisri Proua sündimisse pühha, mil Ta 40 aastat mannaks saab. Ütleile on Junnnal meie Tarto linna politseimeistrit, major von Stolzenwald, siit niailmast ärrakutsunud. 30. Juli kil Päwast sadik on üks Tarto saksakele seitung, nimmega „Pä'waleht" jälle seisma janud ning nüüd „koolmüde hülgan." Es sa ennamb kui pooltoist aastaiga wannas. Selsammal päwal on ka aurolaew „Aleksander" Kabbina mõisa alla, kuida ööldakse, sandi türimisse parrast kinni janud, peab agga pea jälle lahti sama. Pühhapäwal on üks wannem uues ja üks Poisike Emma jõkke ärrauppunnd. jNänk pikse kahjo.j 16. lulit hommiko kello 5. aeal on pikne Torma-Lohhoso kavveli lahhedal Andres Männiks maca põllema ja ühhelhobil  ka Lemma naist snrnnks lõundü Waene Andres on nüüd peawarjust ilma ja kolme wäetima lapsega, kellest wiimne alles emma  rinna otsas olli, kibbedaste nutmas! Siitago nüüd lunnnala tulli ka liggimeste armastusse  ja hallastusse tuld Põllema, et tõttaksid taie käega sedda trööstima, kedda karristus ni raskeste hawanud! Pernust. sEestikele ramatute nimme  M. lürgens Pernus on üht makele  ramatute nimme-kirja (Katalog) kokkopannud ja wäljaannud, kus keik ramatute nimmed sees seiswad, mis 1553 kumu 1863, se on 310 aasta sees on trükkitud. Neid on liggi 760 ramatut ja wvib ehk weel ennam olla, mis ei olle ennam leida. Sellesiunatse uimmekirja eestkõnnest  egga lõpposõnuast ei otlc meil siin middagi  üttelda, waid agga rauiaiule nim mc de st, mis mitte kerged ei olle ülleSotfida ja teada sada, ja setlepärrast arwame, et eestikele ratnatnte nr- Ulastajad sedda täunowäart sawad piddaum.  Igga ramato jnre on pandud, kus linnas ja mil aastal triikkitnd, kui paljo lehhekülgs ja kes ramato kirjutaja olnud; kuid se wiimne ramat  36. lehhekülje peal: „Eõnnumcd pagganatest  :c.," on koggematta wõera niehhe niunne peale sanud, kes sedda mudo ecstikele umberpannud,  agga mitte kirjutanud ei olle. Neile, kes meie eestikele weikest ramato warrandust tahtwad tunda sada, samad w issi st hea melega, kui wõi- Nlalik, sähhärdnst nimmekirja enncstele murretscma. Telegrahwi sõunumed. Laupääw, 18. Julil kulutas telegrahw, et just sel päwal essimenne  rahhokonwereutsi istllwinne piddi ollema Austria, Preisi ja Daui wahhel; mis sest wäljatulnud, ei olle meel kellegil teada. Daanlane  ööldakse agga, ehk kül penike peus, ommeti wägga wissa ollewad järrele andma. Selsammal Päwal kulutas telegrahw, et meie Suurwürstid Trawemündes Saksama rannas  olnud, Suurwürst Aleksei Ale k sau dr owitsh  Shwalbahhi onuna suurt Emma watama läinud ja Cumwurst Nikolai Koustantinowitsch  Berlini reisinud. Rongo kõstre Rossmanni heaks otti künni 20. Juli k. päwani Tarto seitungi ja praos Willigerode jnrekokkotulnnd43rubl. 60kopp., ,-EestiPostimehhe" kätte todud, < peale temma omma lubbamisse) 1 rubl. Narwa linnast ja lubbatud 1 rubl. Tarto linnast. Peaks ehk mõnned sõbrad meel eddespiddi ommad anded meie kätte tahtma tna, siis mõttame neid tännoga masto ning anname siin lehhes teadust. Kirjawastussed. IlI) P. S. Ü- !. Ollcme kätte sanud ja same nenda tallirama. Mis muud weel üttelda, ollete kirjast jubba leidnud. N 2) C. Dr.W S- Meil on wagga kahzo, et assi sn, nago ta on, agga siin pool ei õlle se wigga mitte, maid tee peal, kuhho meie silm näggema ei ullaca. Kirja labbi laiemalt. li 3) E. H. E. L. . . . . °l. Olge terwc saatmast. Piddime rumi noppusse parrast nattuke lühhemaks nappistama. 248 Bon der Censur erlaubt. (Nr. !49.) Dcrpat, d. 29. Ju k 186^.