waid piddid koolmeistrid sellega rahhul ollema, kui lastel, ühhel Testament, teisel Lauloramat, kolmandal Katekismus, neljandal Piibliluggud zc. kasas ollid. Koliluggemisse ramatut ei olnud. Lätlased on rn õnnes asjas meitest ees ja terrasemad  kirjamehhed, agga ka neil ei olnud siamale weel muud koli-luggemisse ramatut, kui se „Es-- simene luggemisse ramat," mis neil jubba 1844. aastast sadik käes on. Agga nüüd on nemmad teise sammo eddasi astunud; sest Niast kirjutakse, et mõnne  pawa eest lättikele 2 koliluggemisse ramato teine jaggo selle nimme al „Skohlas maise" leib) olla wälja tulnud, mis Gcmgme kirrikoõppetaja Heerwagen kirjutanud, kes kulus lättikele ramatokirjutaja  olla. Selle ramato kirjutamisse jures  olla kõige parremad lätti koolmeistrid ja ka mõnned õppetajad abbiks olnud. Ramatut arwatakse  kõige parremate lättikele ramatute sekka, mis siamale trükkitud. Imme kül, kui meie ka mitte Lätlaste ees ei käi, siis ommeti pikkalt nende tagga. Lättikele 2. koliluggemisse ramat on jubba malmis trükkitud, agga eestikele essimene ka jubba malmis kirjutud, ja nõnda paljo kui meie teame, saab selle ramato trükkimine neil püimil Tartus peale hakkama. Sesinnane essimene jaggo eestikele  koliluggemisse ramatust olli ka Willandi konweremsi peal lübbi wadata ja sai seal Mägga heaks kidetnd. Ramato kirjutaja on gümnastunu koolm. C. N. Jakobson Peterbmgist. Meie same sest ramatust weel eddespiddi pikkemalt kõnnelema. Eestimaast. sLõikusse lotus.j Tänno Jummalale se on suremaks läinud, kui kewwade lota olli. Ehk kül weel paiguti nutnud heinamaad  Mee al seiswad, siiski seiswad teised kohhad tännawo rohho al, kus muido suurt Peal ei olnud. Põllud ja wäljad tewad ennamiste rõmo, rukki õitsemine on kahjuta möda läinud, ja Põllomehhed  lootwch raskeid Päid. Suiwilja külli jäi kül kaunis hiljaks, agga niisksojad ilmad on wiimse naddalate sees nõnda paljo järrele aitnud et külmi hillisust ennam ei tunta. Ristikheina arro armatakse mõnnes Paikus nipaljo sawad, kui inuimesed  harjumatta on muido sama. Kartohwlid jäid nisamma hiljaks mahha panna. Siiski on mitmes paikus jubba ued käes ja haigusse kaeblusi  ei õlle weel kuulda. Üks kaebtus jääb agga ommeti, ni hästi Eesti- kui Liwimaal, se on, et jõe ja jcirwe äärsete kui ka muido maddala heinamade pealt tännawo mitte suurt saki ei olle. Muido on jõeäärsed tallonikud rikkad asaheinamehhed,  tännawo agga seiswad mitmed asad praego alles wee al ja wihmasajust on alles rasked.  Agga kus Jummal ühhel pool hawab, seal ta teisel pool ka parrandab. Ilmasjata murre egga nurrisemine ei aita ommeti middagi. Peterbnrgist. tõusmine.j Kuida Peterburgi seitungid kirjutawad, olla Keisri Herra 18. lunil käsko annud, Pearahha kallimaks  panna, nõnda et pea pealt 1. Juli ku p. sadik 1867, Liwimaal 1 rubl. 99 kopp. Eestimaal  1 rubl. 87 kopp. ja Kuramaal 2 rubl. 4 kopp. aastas peawad maksma. - Kuida meie Peterburgist weel kuleme, olla rigimimster Walujew mõnneks aeaks reisi peale läinud ja temma abbilme würst Labanow Nostowski, senniks rigiasjo tallitama jänud. Italia aujärjep. prints Humbert on neil päiwil ka Moskwa linna watamas käinud ja 8. Julil sealt Peterburgi jälle taggasi tulnud. Twerist. sWabrikud.j Tweri kubbermangus  peab 421 wabrikut ollema, kus aastas 14,564,555 rubl. eest kaupa walmistakse ja kõige wabrikude törahwa hulk on liggi 12,990 innimest. Kõige suremad wabrikud nende seas on poomwilla kedrusse wabrikud Tweri linnas, kes üksi 2/3 nimmetud kaubast walmis teggewad- Peale selle on 47 winawabrikut, mis 1 miljoni  eest wina tewad; 13 tõngakedrusse wabrikut,  mis 1 miljoni eest kedrawad; 13 nahhaparkimisse  wabrikut, mis 699,999 rubl. eest nahka parkiwad; 2 juhtnahha wabrikut, aastas 300,999 rubl. eest, ja 8 klaaswabrikut, 200,099 rubla eest, w. Tweri kubbermango linnades ellawad 12,016 handwärgi töteggiat, nende seas 7750 meistrit, 2361 selli ja 995 õppipoissi. Mödaläinud aastal on seal kubbermangus 12,727 kaubapilleti ostetud. Nowgorodist. sWiljapudus.j Seal kubbermangus  peab wiljapudus ui suur ollema, et kubbermango wannemad olla kokkotulnud ja nõuuks  wotnud, 60,000 kuli jahho osta, et neile anda õlleks, kel pudus käe on. Peale selle olla sealsammas kubbermangus Krestzi makonnas Siberia  lojuste katk waljatulnnd ja peab tallorahwa  ellajaid paljo langema. 227