rahha? Kui Jummal tahhab, siis tulgo minno  minneminne nende waeste laste õnneks." Tänno sulle, sa kallis Eestiwend! Õlled sa sedda, kui ristiinnimenne teinud, siis olle julge, on sedda ka pühhad ja helded silmad pealt watanud. Peter Möttus ja temma naene peaksid kiwwist ollema, kui nemmad sinno peale iggapääw tänno palwega ei mõtle ja omma lastele sinnust ei kõnnele. Se assi läks mitmele läbbi süddame. Mõisa teenrid ja törahwas, mõisa herra isse ka, pannid warsi rahha kokko, nenda et aus noor mees seddamaid  60 höbberubla meleheaks sai, ja weel tuhhat tänno iggalt poolt kasa. Kes sedda kulis, sowis temmale süddamest head õnne ja rõmolist käekäimist. 21. Januaril sai Karel Auerbach Tartus Peter Möttusse assemel  wastowõetud. Noh, armsad Eestiwennad, kas se ep olle jälle assi, mis meie rahwale auuks tulleb? Uitummal, meie seas on weel mehhi leida, kelle rindus ristiinnimesse südda tuksub, olgo rie, midda karwa tahhes. Andko Jummal neile kallist termist! Teab mönni ka muial paikus weel sellesarnast,  siis olgo ni hea ja kulutago meile, et meie Eestirahwa heaks meleks sedda laiemale  wöiksime kulutada. Nemmad ei jä ilma tännota. Wörro makonnast. sKrono tulled.^ Üks armas Wirroma söbber käis enne Jöulo Wörromaal ja rägib sest, mis ta seal näinud, ning ütleb nenda: ..6. Detsembril, se on meie auustud Suurwürst Aujärjepärria nimmepawal, ollin minna Wörromaal, Kannepi  kihhelkonnas, Errastwerre wallas asja tallitusse parrast käimas ja näggin seal, kuiva  ..Postimehhe" tahtmist ja sowimist täideti. Nimmetud kronopühha õhtul läksid nored mehhed  ühhest tallust wälja ühhe mäekingo otsa, pannid seal koorma õlgi ja teise haggo pöllema  ja isse laulsid ja viskasid „hurrah!" seal jures. Se olli nende au- ja tännotulli. Wannemad mehhed, naesed, tüdrukud ja lapsed  wahtisid kotto ja ütlesid: „Kae nüüd, kui krono-tulli pallas!" Nenda ei lange siis mitte keik wette, mis rahwa tarwis kirja pannakse. Järwa makonnast. sSeitungi lug- Üks armas Järwama söbber kirjutab nenda: ..Et se meie armsa Eestirahwale  sureks kassuks õlleks, kui nemmad ommast wannttst tuhhat aastasest tuimussest ülles ärratud  saaksid ja ergemaks lähhaksid: sest olleme jubba küllalt könnelenud. Agga kust se arratus  peab tullcma, kui nemmad isse ei tahha?  Aitummal mitto piddawad jubba omma kele seitungid ja pannewad ka tähhele, mis nende sees kulutakse ja öppetakse, agga se paljust  surem hulk ei te sedda weel mitte, ütlewad:  ..kust meie sedda rahha wöttame?" ja selle wisiga ei wöi assi paljo parremaks minna,  waid kes Mats on, jääb ka Matsiks. Kui asja nende omma tiwade peale jäetakse, ei tahha suurt asja wälja tulla. Sedda on nüüd mönned ausad mõisa mann emad ärratunnud,  ja tänno olgo neile, ka nöuuks wötnud, sedda aega möda parrandada. ..Nenda juhtusin minna hiljuti ühhe Laupa walla perremehhega kokkosama, kes jutto sees tännoga omma mõisa herrat kitis, et temma wallalaeka kulloga, iggas küllas ommas wal- Las Postimehhe seitungid piddada. Sest olla aega möda räkimatta kasso; innimeste silmad hakkada seläbbi hopis kaugemalt näggema ja nende pead ka üht ja teist järrele mõtlema. —Ja mis hea meel olli mul kuulda, kui mees keigist neist asjust, mis ta olli luggenud,  ni wisipärrast mõistis könneleda. (Se mees olli teine kui se, kes Eestinimmege ei teadnud.) Nendasamma ollen minna ka teistest  walladest kuulnud, kus ausad möisawannemad  wallalaeka kulloga seitungid ommas wallas likuda lassewad. Küllo on weike, agga  tullo suur, ehk se kül jonelt silma ei paista. Peaks sedda mitmed süddamesse wötma ja selle järrele teggema." M. Polamaalt. Se kurri tulli ei tahha weel kustuda, ehk kül P õlakate enneste sedda suremaks önnetusseks pölleb. Grahw Wielopolski, nende omma. 52