ja mitte kaugemale!" ja siis langemad Jeriko  kindlad mürid mahha. Kes terrawaste tähhelepanneb, wöib nüüdke nähha, et nende müridel jubba nenda kui Prantsusse ja Jtalia poolt küljest sured praod sees on, et agga üht head tormi tarwis, siis langemad.  Ued toed. Neist ei olle ka pudu. Jggalt  poolt pütakse neid paawsti aujärje alla panna, et se ei peaks likuma, agga kes teab kui kaua se aitab, üht manna pjhhastand kube on ue ridega pahha paitada, ja kui jeä kewwade laggunema hakkab, kes paikab ehk naelutab sedda siis meel kokko? Katoliko piiskoppid  iggas rikis, teadwad kül: langeb pea, stis langemad liikmed, sepärrast püüdwad ommalt  poolt keik tehha, mis ial wöiwad, et „pühha issa" kolmekordne kroon öiete kalliste ja kaugele peaks hiilgama ja läikima. Jnglisma  peale, mis Ewangeliumi usko on, ei olle neil ial head meelt; pealege ön Zrima paamsti usko ja Inglaste kässo al, mis neile suurt peawallo teeb. Hiljuti 13. Märtsil, piddas üks Prantsusse piiskop ühhes Parist kirrikus suurt pitka halledusse könnet nende eest ja kirrit olli püsti rahwast täis. Ta selletas  pitkalt ja laialt ärra, et keik Jrima rahwa önnetus ja willetsus, waesus ja hädda (kes teab ka, kas nende igga aastane kartohwle  haigus?) muialt ei tulle kui sest, et nemmad Ewangeliumi usko kunninga wallitsusse  al peawad ellama ja paawsti armotiwad  ni lahkeste nende ülle ei üllata. Se peab jälle paawSti aujärje toeks ollema. Kui nüüd selle peale mötleme, et sesinnane Orleangi  piiskop, kes paawsti heaks mönda sönna on räkinud, mis keisri Napoleoni melepärrast ei olle, ja Napoleon ommeti Jrima rahwa heaks temma kätte rahha on saatnud: stis wöime sealt jälle tunda, et Inglaste ja Prantsuste  sibrusse seädus mitte ni süddamelik assi mii olla, kui sedda teiste kuuldes isse kiitwad. Uus pah haudus. Minna ei tea, on se koggematta wöi melega sündinud, agga kui Inglis kunninga proua emma maetud sai, siis on endised Prantsusse kunninga Lui Vsi- lippusse pöiad ja poiapoiad, kes Inglismaal pelgus ellawad ning kelle assemel Napoleon istub, awwalikkult senna jure pallutud. Minno  melest õlleks üks keik, kedda mattussele kutsutakse, agga Napoleoni söbrad ja allamad pannewad sedda hopis pahhaks. „Mis se peab tähhendama küssiwad Prantsusse seitungid et Inglismaal üht kunninglikko suggu, kedda meie olleme aujärje pealt lahti lasknud ja teist temma assemele pannud, nenda  awwalikkult meie keisri pahhandusseks auustakse? Kas neil muid pusärgi järrel käiaid ei olnud? Eks meie põlle nendega söbrusse  seädust teinud? Eks meie põlle söas ja rahhuö ühhes nöuus olnud? Eks meie keiser põlle iggapiddi neile näitnud, et nende tru söbber tahhab olla? Eks meie põlle allati rahho sönno rakinud ja neid ial mitte ähwardanud?  - Mis temp se siis Londonis on, et nemmad meile nisuggust pahhandust tewad?  Tahtwad nemmad sega tähhendada, et Lui Wilippusse suggu weel eddespiddi Prantsusse  aujärje peale peab sama? Se on walle! Inglased ei ussu mitte, et nad nisugguse temboga  meie armastust Napoleoni suggu wasto weel sedda suremaks öhhutawad ja kinnitawad."  - Säh, seal ta nüüd on! Kunningad  peawad keikis asjus, ka omma mattusse rahwa kutsumisses kümme kord ennam ettewatama,  kui meil aitummal tarwis on, muido  on warsi nurrin lahti. Mälle stusse pääw. Prantsusse asjade löppetusseks nimmetame weel üht wanna  mällestusse päwa, mis nad seal igga aasta piddawad, se on sest sadik, kui Napoleon wallitseb. Piddage meles, just Tuhhapäwal,  se on 8. Märtsil 1815, tulli wanna Napoleon I. Elba sare pealt, kuhho tedda esmalt wangi olli sadetud, sallaja Prantsussemale  taggasi, kihhutas pärris kunninga Ludwig  XVIII, jälle minnema, wallitses weel 1W päwa, künni tedda pärrast Waterloo lah- *) Kelle tarwis Napoleon koddo 600,000 meest püssi al peab ja suurtükki suretükki peale wallab noh, mis La sest hakkab seitungide sees anutama?  Neid on tarwis, muud middagi. 108