alla janud ja purrustud ludega hospiddali widud. Üks underwits on sõahospiddali kantud. Waene tema tüdruk olli wist põllemisse aeal omma asjo püüdnud wälja tua, ja nõnda isse sisse jänud. Agga kust tulli hakkanud? Jah, sellega olnud  assi arruldane ja inneto. Üks 17-aastane tisleri õppipois läinud hommiko isse politsei peale ja üttelnud tullekahjo omma sü ollewad. Se õnneta  loom olla isse melega surma otsinud, agga mitte leidnud. Esmalt püüdnud ta ennast cirrapua,  pärrast mahhalasta, agga ei olle püssi sanud;  wimaks läinud pöningule ja tahtnud põllewa püssirohhoga omma ellule otsa tehha, agga pölletanud  kül silmanäggo ja jänud ommeti ellama. Aggw selabbi on heinad pöningnl põll ema läinud  ja nõnda tullekahjo tulnud. Mis waew sedda noort innimest nõnda surma aeanud taggaotsima,  ei olle meil weel teada. Wirro makonnast. sUus kihhelkond.j Iõhwi kihhelkonnast on üks jaggo ärralahhutud ja Isaak-Tuddolinna nimme al isseärranis koggodusseks assutud, mis siamale Iõhwi kabbel ehk abbikirrik olli. Selle ue kihhelkonna essimene  õppetaja on R. Hippius ja 29. Oktobril  olnud Eestima kindral-supert. W. Schultz tedda ammeti peale seadimas ja koggodust ning kõik kirriko asjad ja ramatud temma holeks andmas. Isaak-Tuddolinna koggodus on wannal aeal ka isse kihhelkond olnud, agga aastal 1744 Iõhwi kabbeliks sanud, et Iõhwi kihhelkond sel aeal omma õppetajat ei jõudnud toita. Wiimse saea aasta sees on mõnda korda katsutud koggodust jälle peakirrikust ärralahhutada,  agga jõud olli kassin õppetajat üllespiddada  ja Lemmale ellomaea ehhitada. 1847 lubbasid  Tallinnama mõisnikud 3000 rubl. õppetaja  maea ehhitamisseks anda, kui koggodus õpp. jõuab piddada. Sel wisil on siis assi aega möda ni kaugele jõudnud, kui nüüd on. Andko lummal head õnne eddasi ellada. sKa uus kool.j Kolimaeade õnnistamissest  on meil wiimsel aeal saggedaste jutto olnud ja wõib ehk mõnnel jubba iggawaks minna; agga kes meie rahwa head sowib, se peab ennast rõmustama. Lasst kolid kül weel mitte kõik sedda olla, mis nad peaksid ollema, Põlle wigga, wossust saab Pu, lapsest mees ja kolikestest wimaks kolid. Eestima kolidest teame muidogi liig wähhe, sedda rõõmsam on kuulda, et mõnni jälle jure tulnud. Liigganusse kihhelkonnas  olla õpp. Bogt 5. Nowembril uut wisipärrast ehhitud kolimaea sisseõnnistanud. Et sedda kõnne, laulo ja palwega tehhakse, on muidogi teada. Rahwast olnud rohkeste kous ja meie lodame, et nemmad muido wahtimisse parrast ep olle kokkotulnud, waid seal jures meie rahwa eddespiddisest ellust ja lotussest middagi mõttelnud. -- Aqga hädda meile, kui kolid alles sunnitud koorm ja palja dkässo asjad on, et monned töntssilmil neid „parrem mahhalõhhuks kui üllesehhitaks!" Parrem ei wõi meie omma kaswo kängus piddada, kui kolipõlgamissega, sedda tunnistab kõik meie Eestirahwa mödaläinud ello. „Agga monned kolid mis nad siis peale omma nimme weel on?" Wõib kül olla; agga kegi ei pista omma silma peast wälja, et häddine  on, egga upputa last ärra, et alles wäeti on, waid Püab sedda parrandada ja kaswatada. Sesamma luggu on ka meie kolidega, kust rahwa  surem silmaselletus peab rullema.  Kirrikud  hinge õnnistusseks, pärrismaad aealikko ello kinnitusseks, prius iggapäiseks hingetõmbamisseks  ja kolid mele mõistusse harrimisseks, muido ei aita tuhhat muud asja mitte paljo; sest rummal waggadns, rikkus, prius:c., paljo wõib kegi nende eest pakkuda? Kes mõistlik on, mõtleb sedda nattuke järrele. Peterüurgist. Keisri Herra on 8. Now. smati kohtule käsko annud. et uel aastal jälle nekrudiwõtmine peab ollema. Wastowõtmine turib 15. Illimarist  15. Webruarist sadik. Mitto meest tuhhande  pealt wõetakse, ei olle weel nimmetud. Nekrndide rahha tulla 11 rubl. 5 kopp. mehhe peale riete tarwis. Se kord sada ülle terwe rigi uekrudiwõtmine ollema, sepärrast ei sa wist meeste arro tuhhande pealt mitte suur ollema. Wõeralt maalt. Saksamaal ja iggal maal on nüüd Prantsusse  konwereuz paawsti ilmlikko wallitsusse kinnitusseks iggapäine ütlem jut rahwa suus ja zeitungides. Prantsusse zeitungid kidawad kül, et sest ikka middagi peab sama ka Preisi ja Wennema olla lubbanud konwerenzile minna; 373