25 rubla ja teine Tammistest Mart Jaaksoni 6 aastane mustjas kollakas täk, kes 7 rninnuti  18 sekundi aea sees ka omma 4 weröta ärra jooksis; sai 15 rubla aupalka. Willandist. sK  Sesuggusid  pühhasid leiame meie weel wägga arwa, ehk neid kül saggedam peaks leida ollema; sest et kolid meie aeal ikka ennam ja ennam hakkawad ellawamaks minnema ja rahwas neid kallimaks piddama. Üks sesuggune pühha  on wimasel suiste pühhal Willandima koggodusse  oppetaja Hörschelmann Willandi-Köppo  koggusse lastega piddanud. Nimmetud päwal  enne lõunat kello 10 hakkas se pühha ühhe jummalatenistussega ja ehk kül essimessel  ja teisel pühhal koggodus rohkeste olli kokko tulnud Jummala sönna kuulma, olli ka wimasel pühhal meie uus rumikas pühha kodda  rahwast täis. Jummalatenistust piddas koggodusse oppetaja ja kohhe hakkatusse laulo sarrele tulli jutlus lastele, mis ennam jutto, kui öppetusse modi sai petud, mis wahhele koggodus wahhel laulis. Selle peale said lapsed altari ees katsutud, se on: nende käest küssttud, ja loppetusses said 15 koli de lastest iggast kolist kolm last (pois- ja tüttarlapsed) kes keige terrawamad ollid kostmas, teiste seast wälja kutsutud ja neile nende koli aea ja selle koli pühha mällestusseks tullewasse ello-te peale saatjaks ued testamendid ja muud kristlikkud  ramatud kingitud. Selle peale sai lõppe laul lauldud ja sellega olli jummalatenistus löppetud, mis peale koggodusse öppetaja umbes  400 lapsega, koolmeistrite, kirriko-wöörmündrite  ja hulga koggodusse liikmitega lauluga  poolteist wersta emal ollewa kirriko mõisa läksid, kus üks punnase-rohheline-walge lip ühhest pissukessest wössandikust neile wasto lehwitas. Puide warjo ollid lauad ja pengid walmis seatud ja se tulleja hulk istus nende ümber rohhelisse ma peale mahha. Pärrast laulo ja söma palwet astusid lapsed kolide kaupa laua äre ja wötsid, mis neile senna löuneks olli walmistud. Kui lapsed sönud ollid, astusid koolmeistred, kirriko wöörmündrid,  öppetaja omma wamiliga ja paljo linnast kasa tulnud koli söbro, lauda lõunat wötma. Parrast söma astus sealatse kihhelkonna - koli koolmeister ühhe kõrgema kohha peale  lapsed  istusid keik rohho peal maas ja piddas üht kaunis pitka könnet, muist jutto, muist jälle manitsemisse modi. Söma aeal, kui ühhed  lapsed söma laudas ollid, laulsid teised mitme heälega laulusid ja nüüd kui könne olli lõppenud laulsid lapsed jälle. Peale selle astus üks Willandi walla koolmeister ette ja könneles lastele üht jutto kaunis ellawa waimoga,  kelle löppetusseks ta üht kaunis wäggewat  manitsust lissas, et Eesti koli lapsed ennast ikka nenda ülles näitaks, kuida kristlikkud  lapsed peawad ollema, kes lapselikkus uskus ja sönnakuulmisses röömsa süddamega puhhast ello ellawad. Pärrast, weel ühhe korralist  saia jaggamist, piddas öppetaja üht lühhikest  manitsusse könnet ja palmet ning laskis,  kui neid olli õnnistanud, koeo minna. Kätte ja suga tännades jätsid nored ja mannad  auliko römo pühha walmistajaid Jummalaga  ja ruttasid röömsa süddamega koeo pole. Üks sesuggune pühha olli se essimenne, mis ülleüldse sel kombel on petud, ehk kül maal mönnes kihhelkonnas jubba enne kolija  laste pühhasid petud, agga ial mitte sel kombel. Meie lodame ommetige kindlaste ja röömsa süddamega, et seläbbi koli assi wannemate  ja laste melest armsaks saab minnema ja manna ning noor selle pole hoidma. Koli assi on se ainus pea assi, mis meie Eestirahwa  ello korda kossutab ja ni hästi waimoliko  kui ihholiko ello polest õitsema panneb. Kolid agga ükspäinis woiwad Eestirahwast omma jatta peale tööta ja eestkostjate alt lahti peasta. Tännini on se agga alles nödder ja ennam sündmusse, kui prii tahtmisse assi olnud.  Sepärrast õlleks wägga sowida, et kolid  rahwa melest armsaks lähhäksid ja iggas paikas sedda olleksid, mis nad peawad ollema. Tallinnast. Kuida kuleme,  on sealatse meeste laulo-seltsil nöu olnud,  pühhapäwal 11. Zunil, parrast lõunat, Katharinenthalis nende heaks, kes wee-upputusse  läbbi, keik omma waesust ja warra ning 213