tiks. Mönne aia eest surri Länemaal üks suremat suggu naeste rahwas ärra ja jättis ka testamenti järrele, kus ta wiimne tahtminne  üllewel seisis. Agga temma önnis in« nimenne olli middagi tahtnud, mis mitmele mitte mele ei tulle. Ta olli ommas testamentis  nenda seadnud, et temma warrandussest  jgga perre peale sea! maldas üks täis piibli ramat piddi murretsetud sama, mis selle maia jädawaks warraks piddi jäma. Nenda tehti ka. Sago nüüd seal maias perremees  lahti ehk surgo ärra, Zummala sanna ei sa lahti egga surre ärra, maid on iggal perremehhel jädawaks ja põhja warrandusseks ees. Kas se põlle kaunis mällestus? Kes meile sedda Leäda annab, ütleb: „Peaks mönned saksad meel nisuggust perre pöhjawarrandust  pannema!" Hea õlleks kül, ütleme meie; agga miks siis Ee s t ira hwas keik, mis ial hea õlleks, ikka teiste käest otab? Kui omma tenitud leib maggusam on, kui kerjatud palloke, eks siis omma ostetud  Jummala sönna ka mitte otsekui kallim ei olle, kui se, mis innimenne nago maast leiab? Kes meie paiwil, kus piibli ramat üsna wöidleiwa eest sada on, sedda isse osta ei raatsi, sellele ei maksa ka kinkida, ta lasseb  sedda kallist warra ommeti tolmo sees seista  — Sellegipärrast, mis nimmetud naesterahwas  teinud, jääb kauniks mallestusseks. Ts on omma testamenti läbbi ellowee kaewo  igga maiasse kaewanud: nüüd katsugo maia rahwas isse, et mönni omma sü läbbi jännusse ei surre. Sedda tulletago iggaüks  mele, kennel pibel maias on, ehk miks ta siis ei olle? Kas tahhad senni odata,  kui mönni surreja kingib? Peterburgifi. Wenne söalaewade hulk ei olle ka ennam mitte naeruks panna. Minnewa aasta löppetusses olli auro-söalaewo  242 ja nende peal 2374 suurtükki, ja purjo-söalaewo 71 ja nende peal 1477 suurtükki; ühtekokko on 313 söalaewa ja nende peal 3851 suurtükki; peale sedda on kronul weel 474 monalaewa. Surma sõnnumed kodduste suggu  lastele. Peterburgi wenne seitungis No. 79, 7. Aprillil luggesime nenda: 25. Webruari kuul tännawo widi surnowankriga,  kaks hoost ees, lemamisse tekkidega Kasani linnast laud pusärk surnoaia pole; mõnned tõllad sõitsid järrele. Pusärk olli walgjst landest kokkolödud, mis ilma hööwlimata,  ja saksad temma järrele sõitmas; jäid mitto seisma ja tahtsid teäda sada, kedda mahhamaeti. Saime nenda kuulda: Waene Hans Kullerkup, Tallinna kubbermangust,  sai kohtomöistmisse peale tühja male sadetud; temmaga tahtsid senna minna naene nelja lapsega. Te peal surri issa ärra agga  teised tullid Kasani linna. Seal jäid naene  ja lapsed soja többesse haigeks ja said Lut? terusse öppetaja hole alla wöetud. Teisel päwal piddi neid keiki, et haigus raskemaks jäi, linna piddali widama. Seal surri emma  ärra ja pusärkis maggas temma kehha, kedda kirrikoaeda tahheti mahhamatta; mönned  Lutterusse koggodusse liikmed matfld tedda  omma kulluga ja saatsid tedda nüüd omma  rahhopaika; Lapsed on weel piddalis haiged.  N. ja G Kasani linnas, 27. Webr. 1861. Kiewi linnas on 21. April. ni suur upputus olnud, et maia wee sees ja wet tais olnud. Et seal jures paljo kahjo sündinud, on muidogi mõista, ehk kül weel selgemaid sönnumid põlle tulnud. Et Polakad rahhul ei mõista ellada, on kangeste ärrakeeldud, et mingisuggu söariisto ülle wöera ma piri ilma wallitsuöse issearralisse loata Polsmale ei tohhi todud sada. Sönnumed wöeralt maalt. Austria Parlament ja troni kiane.  Noh, nüüd on siis 19. Aprilli ku päwast  sadik Austria rahwal ka omma Parlament,  kuhho omma savikud läkkitawad nöu 140