ngiwannematega nõu piddadeS Preisiga wõida kaupa tehha. Btaliamaalt» sNaabride kokko leppilust  Italia ja Prantsnsse wahhel on ka Me tükki aea parrast middagi sündinud, mis mõnned silmad pärrane kissub. Nemmad on kokko leppinud, et Prantsus kahhe aasta aea sees omma sõawägge Roma linnast ärrakutsub ja paawsti omma holeks jättab, selle aea sees ommale Larwilist sõawägge murretseda. Sellempärrast  ei pea Italia kunningas Roma linna egga sedda nattukest maad, mis „pühha issal" weel üllejänud, Lemma käest mitte ärrakiskuma, waid Toskana pealinna Wlorentsia (Florenz) keige Italiania pealinnaks tõstma, senna ellama inlnuema ja selle ülle walwama, et ka kegi mu pühha issa peale ei lähhä. -- Se ei õlle kül neile, kes Noma liüna pealinnaks tahtsid, mittemelepänast,  agga Prantsus ei lasse paawsti mitteüsna laggeda peale jada. Turinis on selleläbbi monned  seggamissed tulnud, agga jälle waigistud sanud. Wlorentsia seisab Zhto pool Italia serwas  merre lähhedal, wägga illusa ja sündsa kohha peal, ja ellawad seal prago liggi 120,000 innimest sees. NeaPoli lin õlleks ehk sündsam olnud, agga peab sõa aeal kerge ärrawotta ol» lema. Saab Wlorentsia Italia pealinnas, siis on teada, et lin isse ning rahwa hulk ruttu sawad suremaks tõusma. Sesinuane lin on ka wanna aea sündinud asjade ja paljo kunstwärkide  parrast ammo kulus. Kümme aastat parrast  Lutterusse sündimist (1493) sai Wlorentsia wägga illusas Dom-kirrikus katoliko ja kreka usso iihhendamisse parrast suur, kirrikokoggo petnd,  agga juttud ei stindinud kokko, jäi tühja. Paawst isse ei pea agga Napoleoni ja Wiktor Emanuli kauba ja kokkoleppimissega koggoni rahhul  oltema. Küllab saab eddespiddi kuulda, kas sedda ka tähhele pannakse. Polakate nomiminnej on Monnns kuulda. Suur hulk Pola preestrid, Roma lifkna ollid põggenenud, tullid 8. Septembril temma ette ja pallusid tedda Poloma  eest seista. Agga ennäh! Paawst andis neile hästi sõnno. „Teie ollete ütles temma Pahhaste teinud. Omma usko ollete teie wässamisse katteks prukinud ja Leisi mässamisslle  kihhutanud. Mässajate salkasi, werresan- darmisi ja nende oddast ja pikist otlete teie sisse õnnistanud ja Issanda riStikuio käes, nende ees käinud. Se on jummakarartmatta ja häbbematta  wisit omma ammetit kurjaste prukima! Sedda tahhan ma teie piiskoppidele kirjutada." No wata, se on ommetijut, mis kuulda sunnib. Uemad sönnumed. Äillandi makannast. Praegu slleme teada sanud, et baron Maydell Helme kihhelkonnas  Takelperri mõisas 16. Septembril II tallokohta  omma walla rahwale on arramünud, 156 rubla talcr, mis ostjad ep olle keetnud. Ka on rõmus kuulda, et wõeraid ep olle wahhete  lastud. Keik teised perremehhed on ommad kohhad weel eestotsa puhta rahharendi peale sanud  ja makswad 5 rubl. ja kuida maad on, weel wähhem taalri pealt. Ostjad ja rentnikud olla tännoga rahhul. Telegrahwi sõnnumed. BerUnis 18. Septembri!. Dani seitungid kulutawad awwalikkult, et Wenne Suurwürst Aujärjepärria Nikolai Aleksandrowitsh  ja Dani kunninga tüttar Printse? Dagmar kihlused olla arrapiddanud. (Suurwürst peio on 21 ja printses pruut 17 aastat wanna.) Preisi kunningas on meie KreiSri Herra ja Prouale selle polest Darmstadti jubba head õnne sowinud. Ued ramatud. E. J. Karowi jures trükkitud ja Tartut j» Willandis wüa: I) Gssimenne Zdoor Juttomees, armsa marahwale aeawitekS. 198 lehhekülge 25 kopp. höbb. S) Maggnsed Pähkleterrakefed nore ja mannale öppetusseks ja aeawiteks. 32 leggekülgs 12 kopp. höbb. Kirjawastussed. !44) S. T. K s. Tanname Teie kkrjs eeK ja lobame, et assi nenda saab sllema. Äuids meie kirja olleme prukinud, on Teil jubbs teada. !45) P. 81. T. Olleme jälle kätte sanud ja tännsza prukinud. Nr. >4 ja 5 on 5a jubba meie Saes. 319 Won der Censur erlaubt. (Nr. 185.) Dorpst, d. Zl. Septbr. 188 t.