jõuad, on nuhtlusse wäärt kelmus. Ennam ennast  kita ja auustada lasta, kui sa omma teggudega  wäärt õlled, on weel surem kelmus. Hopis innetum on au kautada, kui ilma auuta ellada; nisamma kui raskem on waeseks jäda, kui waene olla. Kus ilmsüdus ja lapsemeel ellawad, seal hiilgab ka pimme saunake taewa walgusses. Kus agga kurri süddame tunnistus küddeneb, seal on keik kolle ja pimme, ehk kül kuld ja hõbbe rõmotullede  walgel särraksid. Innimenne, tahhad sa täielikkuks sada, siis sa lapselikkuks. Elloteed, mis mailma tarkus ei nä, nääb lapsemeel. Innimeste seltsis õppib innimenne parrem ellama, agga üksi õlleks parrem surrema. Kumb on kassulikkum? Eddew uhkus ei ehhita kül keddagit innimest; agga kui kegi sedda peab kandma, siis parrem naeste- kui meesterahwas; sest mehhe kübbar naese peas näitab ikka weel parrem wälja, kui naese tanno mehhe peas. Eddewuhke ja illoahne innimenne ei olle parrem egga ennam wäärt, kui kullatud pähklid Iõulopu küljes, kel tuma sees ei olle. Tühjad klasitiikkid kalli kiwwide nimmel. Keigerummalamad innimessed ehhitawad ja kehhitawad ennast keige ennam; alwa lomadel, nago liblikatel, sittikatel, ja mu Puttukatel on ka keige kirjum karw. Auahnus, illoahnus, rahhaahnus ja keik ahnussed  on ilma täitmatta. Midda ennam sawad, sedda ennam tahtwad. Kirjawastussed. 184) R. S. R. . .s. Mis meil perrewannematele wennalikkult üttelda ollk, sedda olleme minnewa aasta Nr. 19. jubba ärraüttelnud. 185) M. L. K. . . . .s. Olge terwe teadaandmast. Agga wargusse töwwe wasto peab wäljapoolt ihho kasse oksadega öeruda wägga hea ollema. Kui Zaak K. sedda u e wargusse eest on sanud ja wanna nappoammeti eest weel otab, siis andko aitummal, kui kül mönai pehme koht ihho õhkab, nago ollekstd nöggesed körwetanud ehk tuld peale kukkunud. 186) L. M. W l. Meie olleme heamelega walmis ka naesterahwale head nõu andma; agga nõudke ommale tuttaw „Ksgi ja kokkaramat," siis ep olle suurt küssimeft ennam tarwis. Seal on kül nattuke saksane eestikeel sees, agga ma mõtlen, sate ikka arro. 286 Von der Censur erlaubt. (Nr. 163.) Dorpat, d. 16. Aug. 1865. Druck vsn H. Saakmann. Verantwortl. Redacteur Zoh. Zannfen. Teadaandmissed ja kulutamissed. Podi kaup. Sitsi riet 11/2 kiinart lai, 25 kopp. künar ja willast kleidiriet 22 kopp. kiinar ja kallimat müüb Bauchi maeas kaupmees Fischer. (1) Maea müa. Tarto linnas, 11. linnajaos Karlowa-ulitsas nöriteggia wasto, on illus pu maea, sure wölwitnd keldriga, körwalisse honete ja liggi 3 wakka maad aeaplatsiga, kus õuna- ja marjapuud peal, ärramüa. Kaupa tchhakse sealsammas maeas. (l) Tallokohte Laitse mõisa al müüb kerge tingimestega Munnalaskme möisaherra Nissi kihhelkonnas.  Kerge tingimenne on ka se, et wähhe kapitale makso nõutakse. (3) Tuleweske. Koero kihhelkonnas Zärwamaal Weinijärwe mõisa al Namma küllas, on üks Hollandi kahhekiwwiga tuieweske, ellomaea, körwalisse honete ja 20 wakkama pölloga ärramüa. Selgemat teadust annab sellesamma weske rentnik, kes praega seal sees ellab. (2) Häid kuiwi palkjsi, mis Z ja 4 sülda pikkad,  müakse oddawalt C. G. Tennissovi podis, suise kallaturro äres. (2) Minno jnres on nende häddalistele, kel sõled kuppes käiwad, iggalaealseüewasto sidderihmosoda. Ka ostan minna parkimatta kitsennhko ja annan head hinda. Z. Biegel. (2) TMorahwa rentkassa intressi-pabberid on oddawalt sada Tartus H. D. Brocki jures. (i)