püssi eestleidnud ja ärrawõtnnd, mis Hannowre mehhed ennam nühha ei sa. Hamburgi poolt Harburgi linnast käib raudte ülle Lüneburgi, Ültsi, Cetle ja Burgdorfi linna, kedda möda Preisi wäggi Holsteinimaalt piddi tullema. Sedda teed laskis Hannower isse mitmest kohhast ärralõhkuda.  Preislased ei jänud sellepärrast ommeti  tullematta; parrandasid lõhhutud kohhad ruttu jälle ärra ja nüüd on nad Hannowris. Kuida Kölni seitung kulutab, olla Darmstadtlased  Prankwurti linna lähheda! jubba möda pead sanud ja üks rüggement laiali pillatud. Baieri ja Nassau tahta Hessimadele abbiks olla ja Preislasi enneste ja Hannowri kaelast minnema  sata, kui ta lähhäb. Suur kiwwisild, mis Me Maini jõe käib, olla püssirohhoga Läidetud,  et kui Preislased peaksid tahtma ülle minna,  siis Praggaraggaraggaragga põm! Agga Vadima, mis ennast õhtopoolt Würtembergi  ümber kõwwerdab, ei pea mitte teiste wähhemate wisi! Preisi wasto ollema, ja teeb sega mist wägga targaste. Austria tahhab, et Baieri seddamaid omma wäggi Saksimale Lemmale  Preisi wasto appi sadaks, kus abbi tarwis on; sest Saksi- ja Shlesiama sawad need paigad ollema, kus selle sõa suremad lahhengid petakse, kui Preislaste! mitte õn ei olle omma waenlasi Bömimale taggasi rõhhuda. Agga kuida on praego Saksi loud? Waesed kül. Peab iggal pool tagganema. Lekpsigi  lin on läinud, Dresden on läinud, Preislased  tungiwad tormis eddasi, kindral Herwarth hommiko poolt, prints Pridik Karl õhto, mõllemad  lõuna pole, ja mis nende käes on, peab nende käest ärrakistud sama, heaga nemmad ei anna. Saksi kunninga jallad käiwad jubba wõerama peal, hea õlleks, kui weel pärrast omma  maad nähha saab. Keik omma rahhanattukest  ja muid parremaid asjo on ta ülle raja Austria pole, nisamma kui Hannower ommal Inglismale saatnud. Shlesiamaal olla Austria  wäggi paiguti jubba sissetunginud, agga lahhengitest põlle weel kuulda. Seal on kunningas  Wilhelm isse omma aujärjepärriaga wõerid  wastowõtmas. -- Saab kuulda, mis telegrahw  lehhe lõppetusses weel kulutab. Austria selts nimmetab Prankwurti rigikoggo,  mis 2. Junil ärralaggunes, ikka weel „rigikogguks," ehk kiil Preislane ja mitmed wähhemad rigid temmast ennam middagi ei holi. Älgga mis teeb nüiid Itailia? Telegrahwi sõnnumete järrele piddi seal laupäaw 11. Junil söatulli põllema hakkama,  sedda olla Llllstriale jubba su sisse öoldud; agga kas se ka tõeste nenda on sündinud ehk mitte, ei olle sõnnumed ni ruttu weel siamale jõudnud; tullematta ei jä södda ka seal muidogi ennam. Keik on seal täis loiust, et nüüd omma Wenetsiamaad kätte satvad, kus jures agga wist paljo werd saav wolama ja tuhhanded neist, kes sedda lootwad, ei sa totusse täitmist omma silmaga mitte ennam nähha; sest on keik teinud, mis ial mõimalik, neid taggasi lüa ja wõit seisab ühhelt kui teiselt Poolt lummala käes. Wõib olla, et lähhemad postid jubba lahhengi sõnnumid Lowad. Se on weider, kui sure holega Prantsusse sönno tähhele pannakse. Hiljuti olli La onnna ministrile kirja kirjutanud, kust temma mõtted nattuke arwatakse läbbipaistwad, ja kuida õppitakse sedda nüüd pähhä, nago külla lapsed omma peatükka, kui õppetaja tullemaS on! Üks selletab tedda nenda, teine nenda, ja ommeti kirjutab ja rägib Napoleon nenda, et parrast tehha wõib, mis tahhab. Sel mehhel ei maksa, knida ta isse noremal põlwel tunnistanud, middagi, kuid üksi kawwalus, omma au ja kässo püda. Wiimne selletus jääb muidogi  jälle temma kätte, ja se õlleks imme, kui mõnne aea parrast Saksama mitte ep õlleks kahhanenud ja Prantsussema kaswanud; olgo siis, et Belgia piddokullo peab maksma. Inglismaalt olla Hannowri kunningas omma abbipallumisse peale sedda wastust sanud: „Meie ei wõi middagi Parrata, katsu isse, kuida läbbi saad l" Wallahüia Moldamimaalt. Nago ei õlleks Saksama sõast weel küllalt, ähwardab ka al Donajve äres sõdda tullema, ja se wõib pea meile tähtjamaks minna, kui Sakslaste södda. Nahwas wallitses seal prints Karel°Hohenzolleri omma würstiks, mis Türgi Sultani melepärrast ei olle, kedda wist ka Austria ommalt poolt taggakihhutab. Temma peab sepärrast 80,000 mehhega tullemas ja Wallahhia uus würst Karel !. 60,000 mehhega temmale wasto (Sia jure üks lissalcht.) 194