lusseks wangkkodda otab, agga Keisri armo peale lotes ollen ma siiski parrem koeo tulnud, kui wõeral maal häbbi ja naero kannatanud, mis raskem on, kui mõnni aeg issamaal wangi. hones istuda." Wõeralt maalt. Saksamaalt. Preisi kunningas on 23. Mail ka Parisi reisinud ja mu tillemate seas ka grahw Bismarki kasas wõtnud, mis jälle muud ei tähhenda kui sedda, et sure küllaliste wahhel ka politika juttud mitte kõnnelematta ei jä. Ütles ültse tõdetakse agga, et se kõik ennam rahho kinnitusseks saab sündima. Kes ei sowiks, et keisrid ja kmmingad igga aasta ühheteisel wõersil  käiks, kui seläbbi rahwal rahho õlleks, julgeste  onuna tööd tehha ja kaupa aeada. Risti- Päwal, km hul Polak omma püstoli meie Keisri wasto üllestõstis, olli kunningas Wilhelm ka jubba Parisis ja näggi sedda kurjateggo pealt. Temma tahtnud jubba 2. lunil koddo olla ja meie Keiser pühhade laupääw Berlini järrele tulla, kuhho Ta Pühhadeks woersile jada. Endise Hannowri kunninga mõisadega on asjad alles üsna kahhe peal, kas ta neist weel eddespiddi middagi saab ehk mitte. Sest temma Hannowri rahwa kihhutamine Preisi wasto ähwardab kõik pärriSmisse õigust ärrakustada; ommeti ei olle wallitsns weel tou pst otsust annud. Kuida kuulda, tahtnud Prantsussed Bismarki wägga külmalt wastowõita. Temma olla enne Austria sõdda ei tea, mis lubbanud ja nüüd Luksemburgi tülli jures mitte sõuna piddanud; sedda ei wöida nemmad temmale andeks anda. Preislased agga ütlewad: „Meil on üks puhhas, kas Prantsussed Panema ehk pahhema silmaga meie ministri peale watawad. Temmal ei olle nende üllearro sojnst  mitte tarwis. Et grahw Bismark neile ial middagi õlleks lubbanud, mis Preisi au ja kasso wasto käib, ei olle ellades tõssi, ja mis tõssi ei olle, on Prantsussed ussinad ütlema. Preisi ministril on ennam Preisi kui Prantsusse kasso eest murretseda, ja seal ei wöi temma siis mitte küssida ehk suurt luggu piddada, kuida se Prantsuste  mele Parrast on." Prantsussemaatt. Et se hirmus pahha ja inneto luggo, mis näddala eest Parisis sündis, ka keisri Napoleonil suurt mele haigust on teinud,  wõime nmidogi arwata. Temma olli meie Keisri Herrat surema auustussega wastowõtnud,  kui keddagi muud, olli lemmale kõige omma marshallideja ministridega raudteehowi waStoläinud,  olli kõik Polakad sel päwal emal hoidpud,  auwahhid omma garde wäest ümberpannud, olli Tedda kõige illusama ulitsaid möda omnia lossi wimld ja nõudis iggapääw tehha, mis ial Keiser Aleksandri melepärrast wõiks olla ja nüüd se hul Polakas omma püstoliga! Kas se ei pea tedda pahhandama? Mis meiege südda ütleks, kui ühhe sure ja wägga armsa küllalisel, kedda kätte peal kannaksime, meie maeas nisuggune  pah haudus peaks juhtuma? Se teeks jo räkimatta süddame wallo. Nõnda wõib ka Napoleonil  olla. Ta püab sepärrast kõik tehha, mis wõimalik on, et suur wõeras mitte enne aego koeo pole ei pöra, mis lemmale ja kõige Parisi linnale häbbiks õlleks. Meie.Keiser, nisamma  süddamelik kui helde, ei õlle sepärrast omma küllakäiko Parisis ka mitte lühhendanud. Selsammal õhtul olnud Wenne sadiko hotelis pallipiddo, kus keiser Napoleon meie Keisri termist jonud, ka kõik läinud nõuda, kui ep õlleks  middagi sündinud. Ehk kül se kurri assi wahhele tulli, ojub Parisi liu nago rõmomerres ja nüüd weel sedda ennam, et kurri nõu tühja läinud. Iggast asjast olla tunda, et Nopoleon meie Keisri sõbrusest wägga suurt luggu peab. Ka Türgi asjus piida temma Wenue wallitsuösega  ühte teed käia, mis ka üsna õige õlleks. Iggaweste ei wõi ommeti Lkandia sarel ilmsüta werri wolada. Turgimaalt. Sultani reisi läbbi Parisi linna looiwad Türgi ministrid Wenne ja Prantsusse  ühtmeelt rikkuda ja seggada, kui se neil peaks korda minnema. Juni ku hakkatusses peab Sultan tahtma Konstantinopolist wÄjasõita. Teekulloga tahta temma wägga hoidlik olla, mis muido mitte Sultani pruuk ei olle. Kandia tülli lähhäb omma sodo eddasi ja kegi ei tea weel, mil seal werrewallamine lõppeb. Türgi wäeütlem Omer pasha olli kül lubbanud 8. Mai kupäwaks mässamisse tuld mässajate omma werrega  ärrakustutada, siiski ei olle temma kõige wallatud werrega siamale weel middagi teinud. 174