uimessed leikamad ja raiuwad sellega kül isseenneste  lihha, agga nemmad söggedad ei holi sest, nago sedda polemeelse P õlakatest näeme. Arabiamehhed Damaskusses ja Liban  oni mäe ümberkaudsel maal olla Türgi wallitsusse wasto seddasamma teggemas, ja Türklane olla neile jubba söawägge wastosaatnud.  Mis tulleb nüüd? Mis muud kui hirmus werrewallaminne, mis keige massamistega  ühhes käib. Mönnesuggused sönnumed. - Jssane kitse lüpsja. Saksamaal sündis  IV. Septembril Nassau raudmaantee äres kentsakas luggu. Waene maanteewaht ellas omma naesega weikses wahhimaeas, muud elloasset neil ei olnud. Üks lüpsikits Mi nende terwe lojukse karri. Seal jäi naene haigeks. Nüüd piddi mees isse kitse lüpsma ja omma ammeti körwas ka maea ja haigetallitaja  ollema. Agga kits olli naesega harjunud  ja sögge loom ei lasknud meest heaga eggä kurjaga lüpsa. Mis heaks nouuks? Omma haige teisepole nöu peale panni mees naese seliko selga, tanno pähhä ja rättiko ümber.  Ennäh! kits laskis ennast sel wisil petta ja seisis nüüd waggusi. Just kui mees kitsi sörutas, tulli raudwankre rong. Mees kargab  wälja, tõmbab lipporidwa kätte ja seisab uenda naese rides, nago emmane soldat teeäres.  Warsi peale selle kutsuti meest kohto ette ja küssiti, miks ta nisuggust narri nalja piddi teggema? Seal tulli siis wälja, et waesed  saggedaste tullise hädda pärrast teiste naeruks  peawad sama ja pealegi weel süallused ollema. Muidogi ei ööldud mehhele muud, kui et omma kitselüpsmist siis ei pea ettewötma,  kui wankrerong odata on. Tiigride ja rohhotirtfude nuhtlus. Zndiama seitungid kulutawad saggedaste, kuida  seal kurja tiigride hulk peab kaswamas ollema. Need kiskujad lomad peawad lapsi külla tannawatest ja härgi adra ja wankre eest ärrakiskuma. Nendasamma on põhja pool Zndiamaal rohhotirtsud tännawo hirmus kahjo teinud. Mönned on nende munnade järrele wälja arwanud, mis 60 —100 tükki ühhes kändlas pöllo peal leidsid, et neid mitto miljonit ühhe wakkama peale tulleb. Kurw luggu. Helena sare fippelgad. Õnneks ei hinga wanna Napoleon onnis ennam seal, muido ei õlleks temma surnokehha ka mitte julge, et sippelgad sedda ärra ei sööks. Nimmetud  sare peal, kussa Napoleon ommad wiimsed  ellopawad ellas ja silmad kinni panni, peab praego üks pahha sippelgate selts nenda wöimust  wötma, et innimessed ei tea, kuhho nende  eest minna. Ms kiwwist egga rauast ei olle, sedda peawad nad läbbinärrima. Ni hästi maea perremehhed kui ürirahwas on meelt ärraheitmas, sest sippelgad söwad nende rided, ramatud, pabberid, maearnstad ja keik läbbi; jah, maead isse ka, et mönned jubba kaela on langemas, ja nende pahha loma selts peab igga päwaga kaswama. Jutto jätkud. Kilplane. Kilplane olli linnas ja näggi seal üht praetud  põrsast saksa kökis, mis rosinaid, risttango,  plomimarjo ja muid sellesarnatsid kallid asjo olli täis toppitud. Ohho! mõtles temma,  läks podi ja ostis neid asjo rohkeste. Koddo sötis ta omma põrsast igga pä selle roaga. Kui teised küssisid, miks ta sedda teeb? kostis temma: ..Tohho rummalad, eks teie sedda ei mõista? Kui ma Jõuluks põrsa ärrawerristan, siis on saksa worstid walmis, kuid panne kerresele." Mis pool toopi teeb. Üks koolmeister laskis ommad kotipoisid peast rehkendada ja küssis: «Poisid, kui wedro wina maksab 3 rubla 50 kopp., mis teeb pool toopi? Ütle Mart? - Zosep, sinna?  Noh, Prido, kas sinna tead? Wui, rummalad poisid, ei tea, mis pool toopi teeb!" 320