ja paljo pahhem assi on rööwled ja mõrtsukad  metsades, kes keik sealt leikamad, kuhhu nad põlle külmanud. Kegi ei tohhi ennam kuhhugi  minna! Wiendamal Detsembri ku päwal olla seal jälle üht sesuggust nurjatamat karja, kus umbes sadda pead koos olnud, tagga aetud piddand just lahhingid! Kui nenda wastastiko ollid lasknud, olla üks röwel  ühhe pealikul kuli suust sisse lasknud, mis kuklast jälle wälja tulnud; muidogi mõista ei woinud ta ennam ellusse jäda; peale temma olla meel kaks soldatid platsi peale mahha jänud  ja kolm meest hawatud sanud. Mõrtsukatest  olla nelli meest langenud, kelle seas ka üks nende peameestest olnud. Neid ikka ennam tagga aeades, olla monned surnud maast leitud. Se kord sanud se seltskond kül laiale pillatud, agga kauaks sedda on, teised  koggowad jälle kokko ja manna tuttaw röwiminne ja risuminne lähhäb manna wisi jälle eddasi. Spaniamaalt. Rahha pudust leitakse iggal pool ollewad, kegi ei sa ommaga labbi. Sealane rigi wallitsus olla esmalt 90 miljoni  laenanud, agga et se weel põlle ni pikkaks wennitada andnud, kui tarwis olnud, se parrast  laenand ta weel 200 miljoni realet jure, et omma raud te ehhitustega ruttem eddasi sada. Seal olla ka üks wägga suur õnnetus  raudte peal sündinud; mässin jooksnud paksu rahwa seast labbi, ja tallanud 30 mnimest  muist kohhe surnuks, muist jälle wiggaseks.  Amerikamaalt. Olleme ommal aeal sest könnelenud, et keiser Maksimilian Mehhikust  selle nõuga Werakrutsa läinud, et omma keisre kroni teiste holeks jätta; agga nüüd loeme, et tuul teise külge pöörnud ja asjad koggoni teiseks läinud. Newüorki seitung könneleb  üht kulutust, kus Maksimilian sedda nöu wötnud, Mehhikusse taggasi minna, ja sedda riki omma wiimse werre tilgani wallitseda. Werakrutsa üllemad põlle tedda lahti lasknud, maid on sealatse rahwaga kui messilased emma ümber koggunud, ning pallunud tedda jada ja visanud: ..Ellago keisre riik! Ellago keiser  Maksimilian! Keiser kes selle rigile ni ütlematta paljo head teinud ja senna male ni suurt onne saatnud, ei woi sedda waeseks lapseks  jätta. Keige ennamiste on temma omma proua haigusse parrast rigiwallitsust tahtnud kaest ärraanda, et kui mu innimenne, agga mitte kui keiser, omma abbikasa pärrast leinava  ja sedda kurwastusse koormat kanda, mis Jummal peale pannud. Agga keiser tahhab weel ükskord ennast selle rigi pärrast ohwerdada  ja omma kohhust, kui rigi wallitseja täita,  ja isstarranis ühhel aeal, kus mitmesuggused  tormid ja marrud tedda ähwardawad ümber lükkata. Kirjawastussed. J. F. Br., A. Teie õnne sõnumisse eest tänname ja mis tallitada pallute, olleme kohhe tallitanud. K. M., O. Woi nenda! Kui suremat põlle, sellega lodame weel walmis sawad. W. S., P. Kui Jani päwa aeges lumme tuisko õlleks, siis sünniks kül immestelleoa, et se agga Jöulo aeges sündinud,  sepärrast põlle sedda immeks panna. Ci kõlba postitasko.. M. J. Ü. Kuida näete, on ruum käest ärra nappinud. Verantworüicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur geswttet. Pernau, den 3. Janua? 1867. 7 Teadaandmissed. Lihwlandi kubbermango wallitsus on 29. Nowembril se aasta 3316 Perno raekohtule  kirja läbbi käsko andnud, selle kässo jarrele mis keige kõrgemalt 4. Oktobril 1866 maea maksude parrast, krono-kassasse antud, maeade peale ärra jaggada ja seks üht kommissioni  assutada, otse kuida ss ka enne olnud,  mikspärrast siis linna ja allewite maea perremehhed peawad kokko kutsutud sama ehk keige wähhemalt iggast jaust kolm wolli meest saatma, ja otse nisamma paljo ka assemikka kuida se selle seadusse § 15 sees seisab ja ka maea perremeestest kaks meest wallitsema, kes nöupiddamiste ja maea maksude kinnituste jures  raekohtus peawad istuma. Selle üllemate polest antud kässo täitmissekö,  kutsub rae kohhus keiki maea perremehhi, möllemate linna jaggudest allamal nimmetud päiwil kokko ja nimmelt: