mees, nimmega Napoleon Bonaparte, kedda nad mitte ei ussu. Sellega piddawad nüüd kül rahho, agga kes wöib ette üttelda, kui kauaks? Peale selle walmistakse nüüd jubba 5. Märtsi ku päwa wasto, mil Preislased  suurt mällestusse pühha tahtwad piddada;  sest siis saab 50 aastat tais, kui nüüdse kunninga issa, Pridrik Willem Ül , aastal 1815, keik omma rigi mehhi püssi alla kutsus  Napoleoni ikket peast mahharapputama, mis sel aeal wägga raskeste Preisi kaela peale röhhus. Se olli immelik aasta, mil Napoleon  habbi ja häddaga Wennemaalt koeo pöris,  õnnis keiser Aleksander l omma mäega  temma tagga. Saksamaal heitsid keik wallitsussed  meie keisri pole, wiskasid Prantsusse  päitsed peast mahha ja naitsid temmale hambid, mis nad enne ilma wenne abbita mitte ei julgend tehha. Sel aastal tulli ka Preisimale seadus, et igga Preislane peab 3 aastat kronut tenima. Sel uel aastal, kui mällestada tahhetakse, saab mitmest asjast sadik, mis 1813 sündsid, 50 aastat täis, nende seas ka suur Leipsigi lahhing, kus Wenne  ja Austria keisrid ning Preisi kunningas mäe otsast pealt waatsid, kui nende soawäed Napoleoni wasto soddisid ja temma kaela murdsid, mis kül mitte kerge ei olnud. Oh kui paljo issapoege said seal surma, kus must tuhhat (miljon) söamehhi püssi ja möegaga ühhe teise wasta seisid! Kreka kunninga wallitsemist on nemmad  kül wannal aastal löppetanud ja surem hulk wallitsejaid Inglis prints Alwreti wallitsenud;  agga sest ei tahha wist middagit wälja tulla. Sest Inglased tahtwad neile kül mönned merre sared, mis Kreka rannas seiswad ja nende  kääs ollid, arra anda, agga omma printsi neile kunningaks anda sellega on neil teised  mõtted, ning nad teadwad kül mikspärrast.  Pakkusid neile Portugali kunninga issa,  agga se ei pea sedda ammetit koggoni tahtma. Ztaliamaalt. aasta, wanna tüllis Wanna söddiminne lihha wasto peab kül nenda ollerna; nende kahhe wahhel ei tohhi rahho tulla, enne kui teine ärra on wöedetud agga Jtalia tülli on ennem ümberpöördud.  Seal püab lihha lihhalikko asjõ. Prantsusse prints Mürat, Napoleoni täddipoeg,  ei põlgaks Neapoli mitte nenda ärra, kui Portugali prints Werdinand Kreka kroni. Ta püab Absolomi kombel igga wisi, kuida ta Neapoli rahwa süddamed Wiktor Emanueli  käest ärra warrastada saaks. Seks on ta peale saddatuhhat pilti malida lasknud, mis temma kujo kandwad, ja neid lasseb temma tassa pissi Neapoli rahwa seas wäljalautada, et nad näeks, kuida ta wälja näitab ja siis ehk tedda armastama hakkaksid. Agga et ta isse wagga paks mees on, mis Neapoli rahwast  pilkama aeaks, siis on ta meile parrem omma poea kujo ennese assemel saatnud, mis temma ennese kujuks peab petama. Säh, nenda pütakse ka kunninga kronj kätte sada! Prantsussemaalt.  Tulleme  meie teine teisele küllalisseks, kes sest rägib? Ei.kegi. Agga lähhab keiser Napoleon  rikka Ju di, Baron Rootshildi jure- wöerussele,  no kule siis, keik Prantsusse seitungid  kolla täis. Jöulo ees olli luggu nenda. Muido ei olle Prantsusse kronikandjad mitte saggedad omma allamate jures küllas käima, kuidas se siis nüüd tulnud? Noh, sa küssid sedda! Eks sa tea, et Rootshild isse ka kuldpenningide  kunningas on? Nisugguse jure maksab jo kord minna. Sähhardune mõistab  monni kord head nõu anda, kus keige targem ennam nõu ei tea. Targem rahwas teadwad sest keiserlikkust küllakäigust sedda ja teist könneleda, mis meil ei sünni järreleräkida.  Mu rahwale ööldakse: „keiser on Rootshildi  mõisas jahhi peal 'käinud", sest on küllalt. Pea külla jut olnud: „Rootshild, te, et meil rahha küllalt ja Jtaliameestel pudus on, siis õlled mees!" agga sedda ei hakka minna wäljaräkima. Eks teie kule, keiser käinud  jahhi peal, muud middagi! Agga se nalli on rikka J üdile ka head hinda maksnud. Kolm tundi on 10 jäägrit jahhi peal olnud, seal paljast 2000 lindo lasknud, nende seas mitto 6