Oh, et meie rahwas ka sest weast aeg aealt parraneks! Ä Mändi maüonnast. sMaeasid ei sünni liggistiko ehhitada.j Ehk meie küllades  maead kül ni liggistiko ei seisa, kui sedda Wennemaal paigoti olleme näinud, siiski on selle läbbi jubba kahjo küllalt tulnud. Ollen isse noremal põlwel näinud, kui külla põlles ja mitto tallo ühhe läbbi üllesse läksid; ka surest jõest weel tullelondid üllekäisid ja sure tallo teine pool kaldal põllema pannid. Sepärrastkes maea ehhitab, ehhitago küllast wälja ja kelle maid mõedetakse, se pallugo neid isseärranisse ühte kokko. Unnikus ellada ja hingemade wisil ma kriipsukesi harrida, ei kolba kuhhogi. Seal on põlloharriminne  ja lastekaswataminne raske ja kohhaostminne  weel raskem, ja tulleb tullekahjo, siis - Inmmal hoidko! Nenda põllesid ühhes küllas Mai ku lõppetusses 3 tallo ärra, 1) et wägga liggistiko seisid ja Z) et rahwal pruuk on, sui aeal awwalikko tullega toifo keta. Nende kahhe lähhedal seisid agga ka teised maead ja piddid kahjo aeal keik tühjaks kantud sama, sest teadmatta  olli, kas lähwad wõi jäwad. Ka ei olle innimessed awwitamissega iggakord mitte keige ussinamad ja tullekahjo jures ülleliga kartlikkud ja kohmetand. Nenda, kautas üks perremees maea ja 5 lehma, mis sisse jäid ja teine perremees  keik honed ja maeariistad. Perremees, kes keik honed kautas, sai teistest ruttem awwitud,  et mõnne päwa parrast õppetajat pällus, onuna ue toa allnskiwwi palwe ja lautoga Paigale  pannema. Õppetaja immekspannemisseks olli mees alles kahhe wahhel, kas wanna kohha peale ehk küllast wälja ehhitada. Mõistus ütles  kül: minne wälja! agga südda armastas wanna kohta, kus temma wannemate wannemad otlid ellanud. Mis tööd olli õppetajal, ennego meest omma ue maeaga küllast wälja sai! Eestimehhe  pea on mõnni kord wägga wissa omma tossist kasso ärratundma, agga se ei peaks mitte nenda ollema. jMaantede silluta'missest.j Kui surema põllomeeste seltsiliikmed hiljuti Willandis kous ollid, sai ka sest kõnneldud. Tee silluta-- missega on rahwa tö ja waew tõeste igga aasta surem ja raskem, kui assi isseennesest wäärt on. Saggedaste on teetükkid kauge! ja nende jnres krusi augud iggakord mitte lähhedal. Pa'jo leiba  ja päiwi saab sellega ärrarai salud, ilma et teed seläbbi parrem tehtud saaksid, waid mitto kord weel Pahhem, nago se hulga peal hokvsaste wõib tulla. Kas sedda asja mitte kergem ja parrem rahha eest ei wõiks ärra Walla wannemad ja perremehhed peaksid ommeti sellepärrast üht ümmargust nõu piddama. Nea ei hakka sest tänna pikka kõnnet teggema, maid nimmetan agga ni paljo, et Wõrro pool se kaunis  pruuk on paigoti ülleswõetud ja süld maantee  sillutamist ei tulle walla perremeestel ennam maksma, kui 5 ehk 7 koppikut. On siis ühhe wallal 100 sülda maanteed sillutada, siis makswad  selle eest 5 ehk 7 rnbl. ja tö on walmis. ilma et hobbusemeest mitmeks päwaks kotto õlleks wälja sata. Ma uSsun, se assi õlleks kül järrel  kulamisse ja nõupiddamiöse waärt. sTallo honete ehhitamissest.j Sest õlleks ka jälle pikkalt ja laialt kõnnelda, mis peale meil tänna rumi ei olle. Ni paljo on tossi, et pea sellesamma kullo ja wacwaga, misga  nüüd ilma allusmürita, terwisse rikkujad, maddalad, pimuiedad, niisked, suitSsussed ja näotumad  maead ehhitakse, isseärranis weel pärrismade  peal, kus neid ennam kurn lürripääw ei hirmuta, kui rahwas mitte sedda ammo kullund wanna jutto ei aeaks: „Mis tallopoeg parrema honega teeb! Egga meie saksad ei olle! Meie wannemad on nenda :c." Oh lummal, se on ni rummal kuulda, et mõtleja innimenne mitte ei tea, kas peab nutma ehk naerma! Ilmasjata illo ja uhkust tagga aeada, millal olleme meie sedda nõu annud? Agga meie tallotnbbade ehhitaminne  wõiks koggoni teine olla, kui ta on, ilma et seläbbi weel ammo saksamaead olleksid. Ehhitagem agga nisuggnsed, kui saksa tallopoegil,  mõisniko maeasid pole meil tarwiski. Ma nimmetan siin lühhidelt, mis üks arst, Or. Holst, „Balti kulehhes" sest pikkemalt kirjutab.  Tallorahwal on kaks seltsi maeasid: perretoad ja saunad. Meie teame issegi, mähhärdused möllemad ennamist on. Aiwmmal, assi lähhäb aasta aastalt panemaks agga parrandamist  on weel Paljo. Meie elle toad woiksid  paljo puhtamad, walgemad, kuiwemad ja suitsust selgemad olla kui sie.male. Korsen ei 233