kirjutuösega malmis sanud. Nemmad tewad sedda seal igga kümne aasta takka. Praego peab neid ülleültse peale 29 miljoni ollema, ja miljoni ennam, kui 10 aasta eest; agga omma söamehhi ja laewa madruösid ei olle nemmad mitte teiste jure luggenud, kelle hulk ka just wckgga weike ei olle. Türgimaalt. Sultani poeg. Siamale  arm asid teised Türklased, et nende endisel  aujärjepärrial ja praeguse Sultanil poega ei piddand ollema. Kegi ei teadnud temmast; agga nüüd on Sultan omma 4 aastast poega walge ette tonud ja tedda ka söameeste kirja pannud, nago Prantsusse prints-kabral omma  l maal on. Temma tahta tõeste ühheainsa  abbikasaga, (mis pealege Znglisma innimenne on) katsuda läbbi aiada. Kui ta seal omma sönna peab, siis on temma wist se essimenne Sultan, kes nenda teeb; sest muido on Türgi Sultanidel ikka kukke kombed olnud,  et ühhe naesega ello wagga iggawaks piddafid. Agga miks ta siis omma ihho poega tünnini marjul olli piddanud? Egga ta Egiptussemaal ja Warao aial ei ellanud? Pea kinni, ma selletan nattuke. Wata, Türklastel  on ommad, Türgi kombed, ja need on saggedaste hullud kül. Nüüd on neil wannaste se inneto pruuk, et Sultan omma aujärje-pärria poega, olgo se nüüd temma wenna ehk omma poiapoeg, wöib ärrahukkata. Sedda õlleks kaddund Sultan Abdül Medjid omma wenna pöiaga 4 aasta eest ka wöinud tehha; agga temma olli pehme süddamega innimenne ja ei armastanud sedda tiigre tempo  mitte. Lapsoke jäi ellama, agga piddi teiste Türklaste parrast marjul petud sama, muido olleksid nemmad omma Sultani pehmusse  ülle wist hirwitanud, kes teggematta olli jätnud, mis ni mitto Sultani enne tedda marsi ollid teinud. Waat nenda olli se tulnud.  Nüüd, et wend surnud ja lapse issa Sultaniks sanud, põlle tal ennam tarwis omma  poega marjul hoida. Kui önneto laps on sähhärdune Türgi aujärje-pärria poeg, kui tal pehme süddamega onno ei juhtv ollema! Ameriks södda. Seal on nüüd, kuida teame, põhjapoolsete ja lõunapoolsete wahhel söa-tulli pöllemas ja Amerika ühhenvud tiik isseennesega ridus. Nende lahhengud ei olle weel kuulsad olnud. 4. Julil ollid põhjapoolsed  üht lahhengit wöitnud, üht kindrali ja paljo mehhi tapnud, peale sedda teist kindrali  ja 600 meest wangiwötnud. Nelja päwa  pärrast ollid jälle Lõunapoolsed parrast kidbeda taplemisse teisi taggasi aianud ja neile wägga suurt kahjo teinud, nenda et põhjapoolsed  sure kartussega pöggenud ja keik sured  tükkiv ja mona waenlaste kätte jätnud. Söa ön kalud kord ühhele, kord teisele pole. Õuna- ja marjapude piddamissest.  (Mis Nr. 19 polele jäi.) Okulirimisfest ehk siilina pannemissest. Okulirida wöib kahte korda ühhe suiga, ühte nimmetakse kaswaja silmaga mis omma kasso jubba essimessel suil wälja aiab, agga se mood ei sa siin külmema made sees prugitud.  Teine, mis maggaja silmaga, on wist se keige mönnukam pokimisse mood, mis süggise  poolt suid saab tehtud.» Mönni sui on se aeg nattuke warrem, mönni kord jälle hiljem, nenda kuida sui juhtub ollema. Agga  ommeti ühhe pari näddalist se aeg paljo wälja ei lähhä, mis kül Eesti- ja Lihwlandimaal  Zuli ku löppust künni pole Augusti kuni wöib mönni kord Siiski on seal jures  tähhele panna, sest warrane okuliriminne aiab jubba süggise omma silma-pungad ni sureks, et külm neid talwel wöib ärra wötta. Hilline okuliriminne ei kaswa jälle ennam heaste külge, sest st pu-mähk jubba kaddunud ja koor mönnest kohhast kinni on. Sedda parrajat aega wöib ka sest wadata, kui mönnel  waesemal puul hakkab jubba koor kinni  jäma, siis wöib kül teiste terwe pudega julgeste sedda tööd ettewötta, kellel weel koor täieste lahti ja mähk heaste kore wahhel peab ollema. Selle tarwis on siis uhhe aastased terwed kassud head suggu pudest leis 245