tekkinud rööwlid ja mõrtsukad nende sekka, mis neid tännini kohhutamas. Siit ja sealt olla nad hirmsaid sönnumid sanud, mis rööwled  ja mõrtsukad jälle keik teinud. Esmalt olla nad üksikult käinud üksikuid perresid möda,  agga pärrast salga kaupa möda küllasid ja hädda sellele, kes omma kät julgenud nende wasto tõsta: sellel puhhunud nad warsi ello küünla ärra. Perrekonnade kaupa pinada nad senni rahwast, künni keik warra nende kätte andnud,  ning peawad pealegi rõõmsad ollema, kui hingega peasewad. Häddast olla nad ühhest seltsist peasenud, olla teised warsi tagga. Kohtud  olla nende peale jubba küllalt jahti teinud, agga wägga pissut weel kätte sanud, kedda ka kohhe rigi seadust möda karristud, agga sedda ei olla teised mikskiks pannud, waid lähwad omma sodo eddasi. Wöeralt maalt. Preisimaalt. s/Teggased Berlinist kirjutakse, et sealatse rahwa keskes se jut jooksta, otse kui toppiksid Saksama wähhemad  rigid omma ninna sure rigide tülli wahhele,  mis Austria poolt tühjaks juttuks petakse. Sedda õige tulle jures järrel wadata, näeme peagi, et se neil üks keik ei woi olla, kas sured  rigid rahhus woi waenus ellawad, sõbralikult  ühhe teise körwas istuwad ehk tuttipiddi koos teine teist rebbiwad. Kui nad senna wahhele middagit peaksid julgema öölda, siis õlleks se otse, kui kallaksid nad ölli tullesse. Läähäb nende tülli tõeste ni kaugele, et teine teist peaksid raiuma hakkawad, siis põlle sedda siin karta, kui wöidaks teine teise rigi käest ärra, otse kuida se mönne aasta eest Jtaliamaal  olli. Kaaklewad korra ärra, siis on assi selletud. Agga pissemad rigid kardawad, et kui suremad tüllisse lähwad, nemmad pärrast  sedda kullo peawad kandma. Sleswigist 2. Märtsil. Sea! olla jut wallitsusse körwo tulnud Augustenburgi printsil olla nõu 28. Webruaril nattukest Noeri linna minna, omma meel jahhutama; warsi läkkitanud sealane wallitsus mehhi wälja, tedda, ni pea kui omma jallad Sleswigi  ma peale tõstab, kinni tabbada. Prints Pridrik põlle agga mitte tulnud, mis läbbi nad nattukesse pikka ninna sanud. Preisi kunningas olla Sleswigi rahmale omma  kubberneri läbbi wägga köwwad kässud ja trahwid ette kulutada lasknud, mis läbbi ta neid wäggise tahhab sundida, keigega rahhul  ollema, mis temma nendega teeb. Julgeb  kegi Sleswig-Holsteini rahwast Preisi kunninga ehk Austria keisre assemele teist wallitsejat  ennesele sowida ehk wäggiwaldsel kombel  püda, se saab 5 künni 46 aasta peale karristusse  maeasse mangi töösse. Julgeb agga kegi wäljama wallitsejatega selle polest nõu piddada, kuida teist wallitsejat sada, ehk praegust  wallitsust laimada, saab kahhe künni wie aasta peale mangi töösse; teeb kegi üht palme kirja, se saab kolme ku künni wie aasta peale mangi pandud. Nenda on praego Sleswig-Holsteini  rahwa luggu; ei tohhi kissendada,  kui warwa peale astutakse. Prantfussemanlt. sKurri Mönne näddala eest olla seal m õnned mehhed kinni wöetud, kellel se kurri nõu süddames olnud,  Prantsusse keisre ello päiwi lühhendada. Enne katsuti sedda saggedaste, agga nüüd läksid aastad möda, kus sest ennam kuulda polnud. Need pahhad. lomad, kellel se kurri südda rindus  tuksunud, olnud Jtalia mehhed, kes tedda  ühhe piddo peal, põue oddaga olla tahtnud  ärratappa. sSurno matmisse. Kui pea woib üks kangeste minnestanud innimenne  surnuks petud ja ellusalt maetud sada, se on kerge mõista, sest iggas paikus põlle tohter  surnut läbbi watamas ja saggedaste woib ka temma silm pettetud sada. Se assi, et ellawat innimest ei saaks maetud, olla rahwast  kihhutanud, selle polest palwe kirja senati kohtule kirjutama ja sedda palluma käsku ja seadust nenda kinnitada, et mitte üht surnut enne pea maetama, kui ta surno kambris olnud  ja seal holega tähhelpandud, kas ta tões? te surnud, woi on ehk minnestusses. Kohhus  arwanud sedda parremaks,. asja Keisre 86