Perno Postimees ehk Näddalileht M ZB. tL69 AAn-s j Pernus, kesknäddal 24. Septembril.^ asWa« Ses lshhes seisab. Päikese surusest. Ommalt maalt: Pernust: Tullekahjo. Süggisised tuled. Nelli wargust ühhel ööl. Mast: Kindral-supertent koddo. Peterburgist: Keisre Herra ja Proua terwisest. Wals rahha meistrid.  Prantslase sownnine. Kronstadtist: Põhja Amerika laew. Petrosawotskist: Worraüe külm. Tukast: Õnnetusest raudtee peal. Krasnajarskist: Tullekabjust. Nowotscherkaskist: Suurwürst ja Suurwürstina. Brest- Litowskist: Õnnetusest raudtee peal. Odessast: Suurwürst ja Suurwürstina. Lawade õnnetus. Simbirskist: Hobbuste többi. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Põhja Schleswigi asjust. Königsbergis!: Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh. Prantsusemaalt: Enneaegsed asjad. Hispaniamaalt: Kuba saarlastest. Don Karlos. Päikese surusest. Meie näme igga hommiko, kui taewas selge, päikest ommas keige suremas kennaduses Metsa takka wälja tullewad ja stse kui uks märakspal  aega möda körgemase töuswad künni keskpäwa  omma keige kõrgema seisuse sisse jõudnud  ja hakkab siis jälle allamale werema, künni wimaks metsa tahha meie silmade eest ärrakaub. Ri lähhedal kui ta ka näitab ollewad, on ta ommetige peale kakskümmend miljoni pennikoormat  meie maast emal. Et ta ni kaugel meist ema!, sepärrast meil ka raske Lemmast könneleda; agga ommetige on targad tähtedetundjad  mehhed, kes jubba lapse pölwest sadik taewa lautust keige temma peal nähtama päikese, ku ja tähtedega tundma öppiwad, päikesest mõnda kirjutanud, mis wägga tähhelpannemise wäärt. Berlini linnas on üks tark mees, nimmega A. Bernstein, päikese surusest kirjutanud  ja tahhab, et iggaüks sedda arro woiks sada, kui suur ta õieti on, ehk kül ta meie silmis weike näitab ollewad. Ta olla lodud asjade tundmist täielikult ütleskirjutanud, nenda et seitseteistkümmend ramatud jubba walmis olla ja seal olla ka päikese surusest kirjutud, ja sedda tahtsime ka omma söbradele luggeda pakkuda» Noh, hakkame siis peale» Mis sa arwad wanna külla wend, kui sa kesk päikese süddamest tahhaksid üht puud läbbi pista, nago sa wahhest toowri körwadest läbbi pistad, et kaks sedda kanda woiwad, kui pik pu lähhäks senna kül tarwis? Noh, ma arwan, sest päike ei näita jo kuigi suur ollewad, kui se paar sülda pik on, siis peaks tedda küllalt ollema. Ugga wötta nappust! Kule mis Preislane ütleb, kui pik se pu peab ollema: 192,600 pennikoormat ja igga pennikoorm on seitse wersta ja igga werst wiis sadda sülda, ehk tahhaksid sa temmale üht raud wörro peale aeada, siis peab se keigewähhemast 605 tuhhat pennikoormat suur ollema, woi tahhat sa tedda sesuggusiks neljanurgaliseks tükkideks katki lõigata,  mis igga piddi üks pennikoorm on, siis saad sa lemmast Z,700 piljoni sesuggusid neljanurgelesi  tukka. Küssib siin wahhest mönni: ..Mis on üks piljon! Noh, tedda pallume nattukest kannatada, küllad Preislane sedda