leon Belgia ja Hollandimaga nõnda tahhab kokko heita, nendega tolli- ja sõaseadust tehha, nago Preislane lõunapoolse saksa rikidega, ka sealt ei tulleks Austriale mitte kahjo; sest Napoleon  woiks nisamma wähhe Belgia ja Hollandi  maad wäggisi arraneelda, kui Bismark Baieri ja Würtembergimaad ?e. Nõnda mõttelda ka Inglisma, kes Belgiamaad kellegi ommaks ei lasseks sada, ja sealt takka ei wõiks Prantsus Hollandimaad ka mitte ärrawõtta. Nago iggal pool, hakkawad ka Austriamaal  innimeste silmad lahti minnema, et ilma rahwa talitamiseta riik kammitsas seisab. „Õppetage rahwast!" hakkab läbbi mailma helli  sema, ja sedda healt kuuldakse ka Austriamaal. Nemmad on seal Parlamendi polest kolide wallitsust  preestride käest ärrawõtnud ja rigiwallitsuse  katte annud, et parrem lahhäks kui enne, kus rahwa kaswatamine koggoni üksipiddine olli. Nüüd agga tundwad tarwis ollewad, rahwast is seennese eest murre ts ema o ppetada. Kegi mehheealine rahwas ei wahhi krono ja koggokonna abbi peale, waid wõttab isse märko, teeb tööd ja pallub Jnmmalat, nõuab igga püäw targemaks sada ja murretseb omma laste õppetuse  eest. Mis kasso õlleks kellegi! rahwal sest, kui temma ka kõik maad ja platsid warraks saaks, agga seal jures rummalaks jääks? -- Prantsusemaalt. Wägga suurt kissa ja kärra teggi nende päwade sees Parisis üks zeitung, nimmega „ Latter." Mnidogi tähhendab rummi  sedda, mis latre sest wälja paistab  Mälgust,  ja igga zeitung, kui paljas pabberileht ei tahha olla, kuhho podis silko ehk worsti sissemässitakse,  peab ennam ehk wähhem ka latter ollema teekäiale pimmedal ja uddusel aeal kätte wõtta. Latre walgus on ikka sedda möda, kuida künal sees ja klasid ees on; zeitungi walgus sedda möda, kuida kirjutaja pea suur ehk weike, selge ehk seggane, ka pril nina peal tuhm ehk klaar on. Zeitung id on nago latred, suremaad ja wähhemad, kallimad ja oddawamad zc. Latred ei olle neile, kes pimmedas omma kasso leidwad, nago sallalikud, rebbased, pikkapöidlamehhed, muttid, öökullid, lesuitid, libbahundid ja muud sellesarnatsed lomad < — ellajate riik on jo rikkas mitte melepärrast; zeitungid ka mitte, ehk togo sedda, mis kellegi! tarwis ei olle teada, ehk mis lapsed jubba teadwad.  Oiged innimesed agga nõudwad, et latred ja zeitungid mõllemad selges te peawad näitama;  latril tulli, zeitungil tõdde legiks sees. - Agga üllemal nimmetnd Prantsuse „ latter," kuida olli sellega? Ah ja, se olli liig helledaste  paistnud, ja kaugele nähha olnud. Tühhi  teab, mis lampi ta wäljaandja senna sisse olli pannud, agga „ latter" olli ni särranud, et 18 aastat taggasi künni siamale kõik Napoleoni politika ja wallitsnse sammud, mis suurt Mälgust ei kannata, olli üllewalgustanud. Oh sa heldem  aeg, kuida nüüd kõik öölomad rahhutumaks said ja iggaüks ommal wisil kissama ja kärratsema  hakkasid, nago õlleks „latrest" ellaw tullekahjo  tulnud! „Wõtke kinni! ' Pange wangi! Nuhhelge mehhewisi! Temma ülleanneto tahhab  tullekahjo tehha zc." Nõnda kissendasid öölomad; agga rabwas, kes selleläbbi „lattert" terrasemalt hakkasid watama, said peage arro, et Nochefort (ütle Roshwoor), seon wäljaandja nimmi,  tõdde küünlaks „latre" sisse olli pannud. Et tõdde Prantsuse zeitungides Napoleoni aeal arrnldane assi on, siis hakkasid nüüd kõik „latre" numrid ennestele püüdma. Nisuggune nummer  maksis muido 1 prank, agga nüüd pakkuti 5, 10, 20, ja Parrast 100 pranki numrist, kui agga kohhegilt sada olli. Kuida korraga ni kalliks läksid? Jah, kõlla olli Napoleoni kõrwa- üllatanud, mehhed läkkitadi walja ja kõik „latred," mis trükkimaeas, ramatopodis ehk kohhegil  muial leiti, wõeti ärra, et rahwa kätte ei saaks. Se wähhendas neid ka omma jaggo, agga mitte paljo; lehtide hind tõusis nüüd agga imme kõrgeks, mis lehhemüad, kes enne keeldo ollid kätte sanud, teiste käest wõtsid. Nochefort isse näggi politsei kohto poolt mürristamise pilwed  tõuswad, pistis hõlmad wöö alla ja lippas ülle Belgia raja Brüsseli linna, kus julge wõis olla, et Prantsuse politsei kappad temma kuklasse  ei üllatanud kinni hakkama. Tagga järrel ollid nemmad koddo temma peale kohhut mõistnud ja kohto otsus olnud: 10,000 Pranki trahwi ja kahheks aastaks wangi! Säh wõtta weel teise korra latter kätte ja panne tõdde küünlaks sisse! „Latre" perremees wõiks Brüsseli ja trahwi kandmata jätta, agga ta tahhab mees ja mitte kõikuja pilliroog olla; ta ei tahha mitte 262