jalla wägge waljaminnema ja paawsti söameestele  rumi andma. Kuida asjad seal eddespiddi  samad minnema, sedda ei woi meie praega  teada. Neaple linnas olla essimessel selle ku päwal  arsenali maea se on üks sesuggune maea, kus keiksuggu söa warrandust sees hoitakse  pöllema läinud. Agga kust tulli wälja läinud, sedda ei tea kegi. Waprad kustutajad  olla sedda kohhe hakkatusses sanud ärrakustutada,  sepärrast põlle ta suurt kahjo tehha  sanud. Kuida hiljemad sönnumed juttustawad, olla wanna paawstil mõnda asja, mis ülle ta südda  wägga turtsuda ja ta meel pahhane olla ning keige pealt sepärrast, et Napoleon omma wäed sealt lasseb ärra tulla, kelle naeal ta tännini julgeste wois seista. Tal olla seal ka mõnda weel Jtalia rigi wallitsussega õiendada  ja muud asjo korra peale sata, mis ta ümber kaudo wägga pahhad; peab ka holega pühkima, kassima ja harrima, et keik puhtaks saaks, muido ei woida ta rahholist ellada. Kui ta agga sest surest tööst wimaks pea wal!o  ei sa? Paawsti rigi üllemad wallitsejad olla ka nattuks teine teise wasto jooksnud. Ei nende sönnad, egga nõud ei tahha ennam kokko sündida  ; üks kaebab ühhe teine teise peale, nago se ikka innimeste mood, ni kaua kui sõbrad, põlle nukkert meelt egga nurrinat, juhtuwad agga nattuke teine teisesse putuma, noh, siis teadwad paljo räkida. Tallitago nad Lsse omma  asjo! Selle ülle kaebatakse wägga raskeste, et kolera  hirmus paljo innimessi tapnud; agga üks hea mees wastab selle peale ja ütleb: Bonaparte  katk on paljo hirmsam olnud, kui kolera;  ta on paljo rohkem innimessi tapnud; Napoleon on wissist rohkem innimessi tapnud kui minutist temma ello-aea sees. Mis ta wenna  poeg nüüd teeb, sedda leiame parrast mailma  sündinud asjades üllespandud. Prantsusfemaalt. lPahhad Üks Prantsussema seitung konneled meile Ahwrikama  öhto poolt ranna arest mõnda wägga pühha asja, mis Augusti kuul seal sündinud. Mönne wallitseja wahhele on seal must kas üsna wäggise tükkinud, mis agga teiste holekandmisse  labbi jälle ärrapelletud sanud. Keige suremas häddas olnud Dahomei kunningas,  sest et teised hulgani ta kaela langenud.  Peale selle, kui Abeokuti rahwas  kunningast Gelele arrawoitnud, olla ta hirmus wihha täis, ning walmistada ennast wahwaste jälle uut södda allustama, et nende kätte maksta, mis nemmad temmale teinud; teised Nigritsia ma würstid olla jälle ühte nõusse heitnud Dahomei kunninga peale minna  ja temma kunningriki lõhkuda ja nende seas olla Ai osi kunningas se pea - perremees; temma ei sallida, et Dahomei kunningriik ni suur olla. Keik sedda süüd, et kunninga Gelele kässi ni waest wisi käinud, ja teised temma peale woimust sanud, lükkab ta pahha  maimude peale ja et nad suremat kahjo temmale ei saaks teggema, olla ta neid innimesse  werrega püüdnud melitada ja leppitada. Augusti ku hakkatusses olla ta peale 200 innimesse tappa lasknud, et pahhad maimud leppitud saaksid. Need kümme essimest olla ta omma käega ärratapnud. Nende üllem preester, kes kunningale sedda kurja nõu andnud,  innimessi tappa, olla kömwaste selle peale käinud, et teisel pämal meel 300 innimest pearoad  tappetud sama, mis agga kunningas mitte põlle tehha lasknud; jänud otamisse peale. Kunninga ennesel olla raske silma haigus, et karta tedda üsna pimmedaks jäwad. Preestrid  püüdwad temmale sisse puhhuda, meel rohkem innimessi tappa, et pahhad maimud temma pole heidaksid, siis ka temma silmad kohhe terweks saaksid Oh sa kallis aeg! kui hirmust tööd teeb meel paggana pimmedus! többi hakkata Parisi linnas jälle ueste innimessi mahha murdma; ta olla otse kui ärritud sanud; ei karda ka sedda, et keiser Napoleon issi seal asset on. Möda läinud päwade sees olla ta liig rohkeste nori ja wanno mahha murdnud ja kes kord ta küsis olnud ei põlle ennam peasenud. Kahhe näddala aea sees sanud 9/9 innimest piddalisse  kantud, kui paljo neist ärrasurnud, sedda 340