jubba ni paljo rahwast saab kous ollema, kui nende jauks antud maad ülles jöudwad kanda,  ja siis ei ja muud nöu, kui jälle usi küllast assutada. Mnno nöu õlleks siis se, ärrasadetud Eestlasi Amuri - jöe are, Blagowestsenski  linna liggidale assutada, ehk ka Seja-jöe are, mis Blagowestsenski linna al Amuri jöe sisse jookseb. Peaks agga kodduste ussowendade armastus mitte ärrawässima,  meile sedda abbi sata, mis tarwis lähhäb, et need waesed innimessed, kes iggas kuus sia tullewad, assutusse abbi wöiksid leida.  Löppetusses tännan assujate nimmel  süddamest keige hea eest zc. :c. Suur römolik likuminne on igga kord meie assujate hulkas, kui neile jätte koddomailt tulnud ued seitungid sadan. Paljo termist sowides K. Kossmann, Irkutski linna öppetaja. Sõnnumed wõeralt maalt. Mis nüüd Wöeralt maalt pühhiks peame  ettewötma? Mailm on kül suur ja lai ja seal sünnib mönda, agga nenda paljo kui seitungid teadwad könnelda, ei tulle mailma  aiaramatule se kord mitte liig paljo usi lehta jure. Sest mis on praego muial maal üdist sündimas? Üsna kassin. Saksamaal ep olle muud, kui Preisi rigiwannemate  wallitsemisse ja Hesseni kurwürsti ma seädusse tüllid; suremat asja ei olle ka Austriast könneleda, sepärrast lähme otsast kinni hakkades, esmalt jälle Italiamale. Römo kissa ja palwekirjad,  mis Neapoli rahwaö omma kunningat terretades tewad, köllab alles seitungides järrele.  Neapoli linna koddanikko - wäggi olla kunningas wägga kiitnud ja neile autähta omma käega waljajagganud, mis jälle otsata öiskamist teinud. Kuhho pole kunningas ial poorda, seal olla öiskaja rahwas parwes tagga.  Se on muido keik wägga hea, agga üks assi põlle mul mitte melepärrast. Kust se tulleb,  et kunningas linnast ja maalt jubba peale 70,000 palwe kirja sanud? Keige nende sees kaebadakse hädda ja pallutakse abbi. On siis hädda ka töeste nenda suur, et liggi saddatuhhat  innimest omma kunningast sel kombel peawad  waewama? Mil peawad need kirjad keik loetud ja häddalissed ja häddata pallujad lahhutud  ja iggaühhe hädda ja abbi kalutud sama? Ja kui nende pallujatel keikil töeste hädda on, kus on siis hädda ots Neapolis? Eks meie se järrele ei peaksime arwama, et Neapoli lin pärris „häddaorg" ma peal on? Kui kunningas  ka terwe miljon rublasid peusse wöttaks,  neid häddalistele ärrajaggada, siis peaks ta ommeti ütlema: „mis se on ni mitmele?" ja kaua ellaksid nemmad sellega? Mis peame nüüd sest arwama? No eks sedda, mis Neapoli rahwale mitte sureks kitusseks ei õlle. Senna põlle mitte liig terrawaid silmi tarwis,  pea ärra nähhä, et surema hulga palwekirjade  hallikas Neapoli rahwa t.ö-hirm on. Keige parrem kunningas õlleks se, kes neile ilma töta lauda kattaks ja leiba murraks,  et innimessel tarwis ep õlleks higgistada,  wsid et wöiksid palwekirjo kehha js kunningale  hurra öiskades kätte anda. No sedda  ma arwan, se õlleks kunningas Neapoli rahwa süddame järrele, olgo temma nimme siis Wikror Emanuel, prints Napoleon, Garibaldi,  Matsini ehk ka Prants 11. jälle taggast.  Nisugguse rahwa kunningas olla, ei õlle mitte kerge assi,ja nende palwekirjasi luggeda, kellest iggaüks muud ei tunnista, kui et temma  kirjutaja se keige õnnetum loom on Neapoli  rikis, ei wöi ka mitte, armas aiawide olla. Ja mis tunnistab nüüd surem palwekirjade  hulk? Muud middagi, kui et surema hulga Neapoli rahwal werri sarwe al on, ja se ei auusta mitte rahwast, waid teutab. Kas need keik sandid ja wiggased on? Walle! Pärris waeste jauks, kuida minnewa kord ttimmetasime,  on jubba kunningas muidogi 100,000 pranki ehk 25,000 höbberubla kinkinud ja kaupmehhed neile leiwapätsid annud. Palwekirja  meistrid on ennamist keik nisuggused kassid, kes tahtwad, et hind neile maggades peawad suhho jooksma. Se wigga on jubba mannast sadik löunapooltse Jtalia rahwa ju- 155