möda minna, Nluido ei maksa kanali löga mitte peale hakkata. Proisimaalt. M erre seadus sõaaealj Parrast Krimmi sõdda Lehti Parisi rahho-konwerentsi  ehk kongressi aeal ka üks kindel seadus, knida sõa aeal merre peal laewa käimissega piddi minnema. Selle seadusse järrele piddi 1) merre risuminne koggoni ärrakeeldud ollema; 3) rah-- holikko lippo al piddi ka keik kaup waenlase maalt rahho jäma; 3) agga sõa moon, nago püssirohhi,  kulid, wewel ja mis mnido sõas prugitakse,  sedda mõis waenlane ärrawõtta; 4) merre kaupa kinni panna ei piddand kegi mnido wõima, kui temma ka waenlase rannas omma sõalaewo mitte keelmas ja wahtis ei piddand. Sest agga ei pea Daanlane suurt holima, waid omma wisi tallitama, uus Preislasi jälle sunnib Ilititttaal ka omma wisi tallitama ja teggema, mis Dani melepärrast mitte ei olle. Inglismaalt. sGaribaldi piddud.j Ott nemmad nüüd Inglismaal üllemad ja allamad,  Garibaldit anustamas! Kuhho pole ta jallad  tõstab, sea! on ulitsad ja turrud pakso rähmast  täis, iggamees tahhab tedda nähhä ja terretada.  Üllenmd on rõõmsad, et rahwas keige onuna rõmo sees mingisnggust seggamist ei te, allamad on rõõmsad, et üllemad nende armastad  Italiameest nenda auustawad; mõnned kissuksid  onnnad silmad peast wälja ja annaksid neid Garibaldile. Keige üllemad rigiteenrid, nago essimenne minister Palmerston, on tedda wasto wõtnnd. Keik tahhaksid temmast mällestasse  märki sada, et ktti ta iggauhhclc juukse karwa mällestusseks annaks, siis õlleks ta pea silmapilk paljas. Üks suur hertsogi proua, kelle laual ta lõunat sõi, ei annud enne järrele, kui Garibaldi piddi üht noort seedri puud malleStusseks  tennna ukse ette istutania. Agga mis litleuoad Pran! susid? Need wihhastawad. Prantsussenmast. p a hhandus.j  Midda ennam Inglased Garibaldit anustawad, sedda ennam Prantsussed ennast pahhandawad. Mitab neile kcik selge kiuste tö ollewad. Nemmad ei wöi muud arwata, kui et Inglased sedda Paawsti ja nende keisri kiuste tewad. Wõib olla et ehk ültema rahwal need mõtted on, agga allama rahwal tõeste mitte. Need ei Lea wist mitte paljo sest, kas Garibaldi  paawsti ja Napoleoni sõbber ehk waenlcme on, waid nemmad auustawad tedda, kui jjht allamat snggu kuulsaks sanud meest, kes kuida kord ööldud palja käppoga onuna kunningale uut kunningriki jure wõitis ja selle eest middagi ei wõtnud, mis eest mönni teine, kes teab kui suurt hertsogi ninune ja aupalka õlleks sanud. Jsseärranis pahhased olla Prantsusse piiskoppid ja preestrid, et nende „pühha issa" werriwaenlast  Inglismaal nago mõnda kunningast amlstakse,  ja weel ennam; sest keik müripealsed ja kattuksed on innimessi täis, kust Garibaldi labbi käib. Olgo nüüd asjad kuida tahhes, siiski on iggal pool targema rahwal tuttaw assi, et kui se Garibaldi teggeminne õlleks, siis ei õlleks paawst ennam Home Nomas egga Napoleon Parisis. Sedda teadwad seitungi luggejad Inglased  ka wägga hästi ja sedda ennam on immeks panna, et nemmad Prantsust nenda metega pahhandawad, ja isse ommeti teiselt poolt jälle lippitsewad, et Londoni konwerentsis nendega ühhes Dani nõuus peaksid ollema ja temma poolt hea sõnna ütlema. Mönnesuggused sönnumed. Hina lambad. Parist on hiljuti üks weike karri Hina lambüid todud. Nech lomud on pikkemat teed käinud, kui kegi meitcst. Need lambad Peawad omnm rohke siggiuemisse parrast wägga immelikkud ollenm. Nemnmd poegeda 2 kord aastas ja kümnest üttest towad wiis ikka 3 talle, nenda et 100 utte neist „Ongti lammastest"  nenda on selle seltsi nimmi aastas 440 talle towad. Nende pikkad willad ei pea agga mitte suurt asja wäärt ollema. WZib olla, et se lamba selts ka Eüropamaal korda lähhäb ja wimaks meie male üllatab. Sulglomade numaminne. Keige oddnwam  ja monnusam söök sulglomade unmamisseks olla kaerapulwer, mis mitte tarwis ei õlle kettest puhtaks tehha; weel parrem peab ollema, kui ka keed peneks woiwad jahwatud sada. Kaera 130