Teist wisi teggi Wenne wallitsus. Ta on ka minnewa aasta löppetusses Hinamaga üht kaubakontrahti teinud, agga senna jure ep olnud tuld egga werd tarwis, waid et kokkoleppiminne  möllemile pole kasso sädab, on se ilma rio ja tüllita ärratehtud, ja sest on ta kahhewörra kassulinne. Sesamma Wennema sadik, kes Prantsuste ja Inglastele hea sönnaga  abbiks olnud, ei olle ka omma issamaad mitte ärraunnustanud. Õjapäwatö. Meie maal põlle kül ni paljo wabrikuid, kui öhto pool Eiropas,  siiski on neid ka, isseärranis suurde linnade sees, jubba suur hulk ja tulleb ikka weel jure. Peterburgi wabrikoherrad on hiljuti  sedda nöu piddanud, et tullewalgel ei tahhage ennam tööd lasta tehha, ning sellepärrast,  et ö-tö wabrikoherrale wähhe kasso peab toma, ja törahwale suurt kahjo teggema. Minna ei tea sest asjast paljo, agga kui head wannemad sedda törahwa kassuks tewad, siis on sedda tännoga wastowötta; agga ma arwan,  et selle läbbi, kuida törahwa tö, nenda ka tenistus wähhemaks jääks, ja kes teab, kas se keikile meleparrast õlleks? Külmast. Nüüd on jubba ilmad jälle pehmemaks läinud, agga minnewa kuus olli ühhewahhe kärre kül. Jubba meie maal sn ta mönda näppistanud, mis siis weel hommiko  sa pöhja pool Wennemäal, kus allati külmem on! Seal on, kuida kulutakse, mönnes  paikus 35 ja 40 kradi kange olnud. 13. ja 14. Januaril on Moskwas ni külm olnud, et sullahöbbe köwwaks läinud. Warresed langenud tulest mahha ja hundid tunginud innimeste maiadesse, kiskunud koerad toast wälja ja sönud warsi toaees ärra. liht hunti on kinni wöetud, kelle taggumissed jallad möllemad  külma wöetud olnud. Külma wöetud käed, jallad, ninnad, körwad põlle ennam arroassi olnud; neid nähtud iggal pool. Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. W'ette aeg. Nendap se oa! Ühhel maal sedda, teisel! teist. Mm- newa kuus, kui meil alles aiateiwad paukufid ja igga habbe härmatand olli, hakkasid löuna pool Saksamaal jubba jöed laggunema. 17. Zanuaril on jubba Donau-jöes jeäd läinud, ni sured asjad, kui nad seal sojemal maal on. Kui neil jubba 6 tolli jeä paks on, M on nende arwates tulli külm olnud. Seddasamma  tempo on ka Reini-jöggi ja mönned muud temma naabrid teinud, ja Hollandima serwas on suur wessi ka mönnes paikus suurt kahjo teinud, ni hästi maiadele, kui pöldudele. Türgi terretamin ne. Suurde meestel, nenda kui kunningattel ja keisridel on ikka se pruuk, et kui mönni uus neist jälle aujärje peale saab, siis saatwad teised ommad sadikud tedda terretama ja temmale head önne sowima, mis siis ni paljo tähhendab, kui olleksid nemmad isse temma jures käinud. Eiropa keige uem kunningas on se kord Preisi kunningas. On nüüd teised uut kunningast terretama saatnud, siis ei tahtnud Sultan ka taggasi jäda, sepärrast on kuulda, et temma seks omma keigeüllemat ministrit tahta Berlini  sata. Preisi rigiwannemad ja rahwa savikud on nüüd omma ue kunninga ümber kous rigi asjade parrast nöupiddamas ja paljo on nende seas kuulda: „Daanlastega olleme küllalt kaua kannatanud, nüüd peame näitama,  et meil ennam lusti ei olleGeid Sles- Wjg-Holsteini rahwaga mängida lasta." Saab nüüd nähhä, kuida sellega luggu jääb. Mönned  kartwad, et Prantsus sedda üsna otab, et sedda ennemalt Preisiga tüllisse ja mönne tükki Preisimaast Reini-jöe äres ennesele saaks, mis järrele ta sörmed wägga peawad süggelema. Jtaliamaalt. Paljo alles polel. Sealt asjad ei olle weel keend egga küpsend. Löuna poolt Jtaliamehhed omma pallawa werrega,  on ka ni heitlikkud, et issege ei tea, mis nad tahtwad, ja nisugguste melepärrast ei sa kegi. Prants 11. on ikka alles Gaetas, ja se ei lasse muid asjo ka ruttem eddasi minna.  Ta saab seal tuld, agga ta annab ka masto. Linna mürid on hirmus köwwad; ja 44