uus aeg ka ni pahha, kuida sedda ütlete ollewad.  Wanna aeg on omma tenistusse aastad  wäljateninud ja uus ommadega hakkanud ja meie põlle ka sellesamma pulga peale seisma janud, kus meie wannemad seisid, waid ka omma ossa eddast läinud ja ei mitte pahhema,  waid parrema pole, egga ka mitte ükspäinis  selle polest, et öppimissega olleme eddasi  sanud, waid iggapiddi on mõistus omma ossa kaswanud, mis meie praeguse ja tullewase  ello kassuks. Pango sedda mannad issad  kül immeks ja pango need pahhaks, kes wanna seisusse pulga peale seisma janud, selle eest ei woi meie parrata. Ommalt maalt. Peenust. ö h h o - t ö b b e Se pahha többi on nüüd wimaste päwade sees kauniste kahhanenud, sgga põlle ennam ni rohkeste innimessi mahhamurdnud, kui Augusti  kuul; seal kohhutas ta koggoniste ärra. Ueste ei jae kegi ennam haigeks, waid kui mönned weel surrewad, siis on need weel essimestest  pöddejatest järrele janud. Jssiennesest on ta üks wägga pahha haigus, ta ei tahha ennam naljalt keddagit lahti laska, kes temma küsi sattuwad. Ria seitung teab könneleda, et rigi seestpolise asjade tallitaja minister ja rigi kassa minister kahhekessi kokko nöu piddanud, Perno ja Worro. wangi hones istuwa wangide  üllespiddamisse rahha suremaks tõsta, sest et leib wägga kallis hinnas seisab ja selle järrele maksetakse 1. Zuni ku pawast sadik Pernus igga mehhe pealt 13 ja Wörrus 12 kopp. pawase ülles piddamisse tarbeks. Põhja hommiko Liwimaalt kirjutakte  wilja sagi lotussest nenda: „Sönnumed,  mis tannini Balti kubbermangudest se aastase wilja sagi lotussest seitungides kirjutakse,  on ennam ehk wähhem ühhesuggused, ei põlle ka paljo parrem se laul, mis sealatse  ma nurga rahwas laulwad; sedda öiete tähhelpannes, on ta kurb kül, ommetige mitte ni üllewägga kurb, kuida nende esflmessed sönnumed,  mis Ria seitung selle polest meile tõi. Kuida Liwimaal, nenda ka muial ümberkaudes  mades, kui ka kül paiguti, on ommetige siin ja seal mürristamisse wihma olnud ja sepärrast  ka kennad wilja wäljad leida. Luggenud  põlle meie seitungides selle ülle kül middagi;  agga kuida se nähha, on su piddamine selle polest ja nihästi ka, kus ta koggoniste waene olnud, pöllomeeste jures wägga koddo,  nad ei tahha sest middagi wälja tehha, mis nende wilja Valjad kandwad, kas ohhakast  woi wilja, umbrohto woi nisso. Kui meil nattuke rohkem tähhelpannemisse waimo õlleks, siis peaksime kül pea arro sama, kuida ülleüldse tannawuse aastase pallawuse ja põua peale weel middagi meie pöllude peal on kassunud  ja nääksime warsi, et se keik sest on tulnud,  et ma minnewase aastase wihmast ni wägga läbbi ja läbbi märg olli ja sesamma niiskus wiljale weel jöudo andis iddaneda ja kaswada. Kes minnewa aastase sure märja ülle urras ja kaebas, se tännab se aastase pallawuse  aeal Lojat selle wägga ütlemata sure headusse aeal, et ni rohkeste niiskust ma põhjas  olli, mis temma wilja wäljadele ni ütlemata  sureks kässuks olli. Kes woib sedda öõlda, missuggust õnnistust se raske aasta, tullewase aea peale saab toma! Ka keige parrema made peal on heina ja ristik? heina saak keskmine olnud, et agga keik ni wägga hea, sepärrast täidab se ammugi sedda pudust, mis se aasta wähhem on, kui minnewa aasta. Rukkid ja odrad on otse nisamma wähhem, kui minnewa aasta, agga terrad paljo parremad  ja tumakamad. Kaero saab pissut ollema,  need on sure põua läbbi pea koggoniste ärra kuinud. Kärtuhwle põllud seisid kesk Juli kuul weel wägga kennad, agga need allalised pallawad päwad hakkasid ka wimaks neile kahjo teggema; warred närtsisid pealt ärra ja kartuhwled al jäid pissukesseks ja kassinaks. Ka olla mönnes kohtas wanna tuttaw kartuhwle-többi  likumas. Hiljemal aeal on mönned  head wihma ood ülle ma käinud, mis ni hästi kartuhwlite kui naere põldudele wägga hea olnud ja neid ussidest ja södikutest puhhastanud.  Wägga hea on ka se wihm rukki külwile olnud. Mis olleksid meie pöllomehhed teinud, kui wihma põlleks tulnud? Külli õlleks  piddand teggemata jäma! Pu wilja põlle 295