werre mängokoor teist niuggust pilti mätlestusseks.  Wennaste koggodusse poolt kingiti hõbbe suhkrotoos. Parrast sedda tullid saksa hantwärgiseltst  lauljad, nende seas ka paar studeudi lauljad  „Estonia" seltsist, omma lauloterretamissega. Selle peale tullid muud üllemad õnnesowiad, mis meie kõik ei jõua üllespauna. Nüüd tulli kirrikoaeg kätte. Linna kirriko wöörmüündri herra, kohto-purjemeister V. Kupsfer, tulli isse omma tõllaga praost kirriko wima. Kui kirriko ette ollid sanud, hellises passunamäng tornist wasto. Siin tullid koggodusse wannemad wasto ja wisid omma õppetajat kirriko, mis pühhade ehtes elli, kus Kambia õppetaja tcdda altari eest lummala sonnaga terretas ja koggodussega temma eest palwet teggi ning tedda õnnistas. Selle peale hakkas lummala tenistus ja praos isse piddas tänu oli kko sü dd am eg a jutlust. Parrast  sedda tulli saksakele jummalatenistus ja peale selle piddo sömaaeg praose ma eas. Kõik ollid rõõmsad  omma rõõmsa hmgekartse ümber. Sellega ei olnud agga piddo meel mitte otsas. Teisel hommikul käisid eesti lauloseltsiliikmed ka ommalt poolt omma armast õppetajat lautoga terretamas. Teisipääw 27. Junil algas piddo neste peale. Seks Päwaks ollid Tarto, Wõrro ja Willandi makonnast õppetajad omma auustud ammeti wennale tulnud õnnesowima, mis ta wist ial ttrra ei unnusta. Esmalt tulli Tarto makonna praos 3 õppetajaga, peale selle 4 õppetajat Willandi  makonnast, ja wimaks 12 õppetajat Wõrro makonnast praose maeasse kokko. Wõrro niakonua  õppetajad ollid kallid hõbbeasjo ja üht suurt pilti mällestusseks tonud, mis isseärranis immelik  on. Üllewel meie Maria-kirrik päikesse jonedes,  keskel praos Willigerode, temma al Karmeli  ja Karrola kirrik ja ümberringi keik Wõrro Praoskonna õppetajad. Sedda pilti armandes piddas Kcmnape õppetaja kõnnet praosele. Selle peale lugges üks Willandi makonna õppetaja teiste nimmel õnnesowimisse kirja ning Tarto makonna praos lõppetas õnnesowimissega omma poolt õppetajate nimmel. Kõige armastusse eest tännas praos Willigerode ligutud süddamega. Pärrast sedda jäid kõik seks Päwaks kokko ja ollid rõõmsad rõõmsaga. P eter-Pauli lad asi, mis siin minnewa  neljapääw peeti ja kuhho Paljo rahwast Olli kokko tulnud, ei olle meil muud üttelda, kui sedda immeks pannemist, et meie linnas kõik ladad ikka alles linna sees ärrapeetakse, mis tvist Paljo nunal ei olle. Mitto korda aastas on kõik turmd ja ulitfad wankrid, hobbusid, weistd :c. täis, mis mitte üksi ladapäiwil teed kinni ci panne, waid linna igga kord nago rojastud karjaaeda  jarrele jatwad, kus suurt tööd on, ennego jälle wadata kõlbab. Meie ei mõista, miks meie muido wägga näggusast linnast se näoto pruuk weel ei tahha kadduda. Ümber õlleks ommeti rumi küllalt. Peenust. sLaul ja Kuida meile Perno poolt kirjutakse, olla 25. lunil Sindi walla- ja koliwannem J. Hanson Perno lauljad ja mängomehhed omma kullo peale posthobbustega  lasknud wäljatua s 10 —12 wersta) ja taggasi wia. Sindi kolimaea jures, keuna jõe asa peal koggouud nemmad kokko (arwatakse 50 lauljad olnud). Kella 5 aeal laulnud nemmad esmalt: „Meil tulleb abbi lummalast" passunatega,  selle järvele „lummalat kiitge zc." kuuni lõppetusseks „Ma kummardan so armo ette." Kümme keuna k ori laul o sanud ärralauldud, 4 passunatega ja 6 ilma passuuatta. Nahwast olnud õ-ge rohkeste hea ilmaga kokko tulnud. Nimmetud wallawaunem olla lauljaid kigutud süddamega tännanud. Peale selle olla weel kolimaeas  mõnned laulud lauldud ja sellega olnud  „Sindi kontsert" lõppetud ning posthobbused  winud lauljad jälle linna pole taggasi. Niast. jPalwe kuida „Nia Zeitung"  kulutab, ei wõtta kindral-kubberneri herra mõnni aeg mitte ennam laupüwal wasto, waid on sedda redise päwa peale seadinud. 1. Juli ku päwast sadik peab Liwima kubbermango Zeit. jure üks iggapäine ammetileht  käima hakkama, mis agga isseärraniL Ria linnasse putab ehk neid kohtopolisid asjo teada annab, mis likinas tarwis teada, et iilleliga kohtokirjutamine  wähhemaks jääks ja iggamees ruttu teada saaks, mis tal tehha on. - sßia-Mitawi raudteedj hakkatakse nüüd sure hõlega peale; sest 3 aasta sees peab walmis ollema, agga tahhetakse warrem walmis sada. Ka Tallinna-Peterburgi raudteest  aetakse jälle neste jutto. Perno-W islandi  wahhel walnnstakse omma sodo asjo ed- 211