on jut tõusnud, kui olleksid mõnued mõisarehhed kurja käe läbbi põllema pandud? sMõisa rehhed, mis hiljuti ärrapõllmud, on Nawwestes, Willaudis,WalgjärwesjaErlgle mõisas Mtimaal.) Muidogi arwatakse neid kurje kassi ossast. Eesti kassi ollewad? Sesuggune heal kõllab isseärranis Willandi poolt meie kõrwa. Kas tossi ehkwalle, on meil teadmattta, agga km sest middagi tossi peaks ollema mis lummal hoidko? siis ei tea meie sõnus, misga ui hirmust, innetumat ja rummalat teggo peame hurjutama ja hukkamõistma?  Kas se weel innimenue ou, kes ui kurja teggo teggema ennast kurratile ärmanuab? Üksi hul wõiks omma armast issamad, testija  ristinimme sel wisil ärrarojastada, mitte terwe melega imstmenne. Parrako igga rahwa  seas on hukkaläinud innimessi, neid wõib ka mõmn Eestirahwa seas olla, kes ommast kaela kütkest ial ilma ei jäe; agga kui monni sähhärdust kurja keige rahwa süüks tahhaks aeada, se ei teeks mitte wahhem üllekohhut, kui temmast hukkamõistetud kurjategaia. Kurri jääb allast kurjaks ja leiab warrem ehk hiljem omma palka; agga ilmsüta innimessi kurjateggiaiks  ehk nende nõnumehhiks sõimada, se teotaks ka sõimajat ennast keige ennam. Tossi ehk mitte tõssi, ei tea meie tunnistada egga salgada; nipaljo agga pallume keiki õigeid Eestimehhi,  omma silmi lahti hoida, et sähhärdusi üllekätte läinud lomi, kel hullo koera haigus kallal  on, enneste keskes'— kui neid peaks ollema  ärrawõiksime tunda ja kurja Eestinimme teotamist keelda. On kegi ni kaugele kurja tee peal eddasi astunud, siis õlleks se hirmus assi, nisuggust weel wabbandada ja nuhtlusse eest ärrawarjada  teiste kahjuks. Jummal hoidko meie rahwast kurja läbbi head nõudmast! Tullega ei kustuta kegi tuld. Agga rahwas, kes rehhepõlletamisse  ja mu kurja teggudega omma põlwe  tahhaks parrandada, põlletaks isse omma õigust  ja õnne ühhes tuhhaks ja llangeks sedda ruttem õnnetusse Põhja, ja siis õlleks se ärratenitud  ja parras! Eddasi astuda waimoharrimisses,  põllotöös, maeapiddamisses, kohtovigusses,  kus meil õigus on, ja ses priusses, mis Keisri arm meile annud, sedda tahhame  meie ning ei salga kellegi eest, nimmetago  mõnned meid sepärrast „Noor-Eestlasiks" ni mitto kord km südda kutsub; agga keik stdda nõuame üksi õigusse ja seadusse tee peal ning mitte sammo kõrwale. .Selle Lee peal ei hakka kegi õige hõlma egga panne wagga merd wärrisema. Agga kaugel seisko keik kurjad mõtted  ja teod, mis Jmnmal egga innimessed ei salli. Künni kellegil õige märk peas on ja ristiinnimesse  werri soonde sees tuksub, ärgo tehko temma hulla teggusid. Jummal aitgo meie rahwast  hea pole ja hoidko keige kurja eest! Niast. sTarto ja Ria wahhelsed worid.j  Kuida tegi hiljuti Nia koddanikude seltsis arraselletas, saab aastas Ria ja Tarto wahhel Z miljoni puda kaupa eddasi ja taggasi weetud. Km meie raudtee peal puda weddo paljast 8 kopp. panneme, siis teeb ommeti 240,000 rubl. aastas wälja. Nüüd agga wotwad woriweddajad  30 —40 kopp. puda pealt, kui päljo se weel wälja teeb ? Liwima wiskab peale 800,000 rubl. aastas otsego muido mahha, mis raudtee aeal Laskus wõib piddada. Hobbuste raudte tulleks 5000 rubl. werst maksma ja keik te 1.220,000 rubl.; se wõiks jubba 1 aastaga isseennast ärramaksta. Kui meie raudteed kül 45,000 rubl. werst arwaksime —- agga ui kalliks La ei lähhä siis olleksid need 10 miljoni ka 12 aastaga üksi oddawama worirahha läbbi ärratassutud.  Innimeste weddo ei olle siin jures weel suggugi arwawd, mis ommeti ka hea tük rahha aastas sisse tooks. Meie näeme siis tulgo raudtee üllespiddamiune ka omma jaggo aastas maksma et Liwima Ria-Tarto raudteel middagi  karta ei õlleks, pealegi km selle peale mõtleme,  et raudtee sissetullik, uago se keiges mailmas  on, aasta aastalt kaswab, kui korra parrast  aetud saab. Agga se on lõssi, et km meie ma raudtede läbbi cmma Länemerre saddamatega mitte ühhendud ei saaks, et Lemma siis pääw p.ä-walt  teistest kubbermangudest taggasi ja waesemaks  jääks. Missuggunne lin õlleks agga kõlblikkum  Nia linnaga raudtee läbbi ühhendada, kui Tarto lin Emmajõs kaldal ja kesk. ma süddames?  Hea õlleks ka Tallinna ehk Perno linnaga  raudtee läbbi ühhendud sada, (kui se peale Nia wõiks sündia, wägga hea!) agga tõt ei wõi walleks aeada, Nia kaup ja kapital on surem ja sepärrast kassulikkum, kui ka tee ehhitus tül 366