tutti, siis olleksid tuhhanded innimeösed surma sanud. Ülleüldse kuleme Inglismaal saggedastest  õnnetustest raudtede peal, mis selle süüks tulleb arwata, et paljo holetust jures." Kork on üks kaunis suur lin, Jrima randus,  ühhe kõrge mäggediko peal, kus peale kümne tuhhande maea ja kaugel peale saea tuhhande innimesse sees ellamas, ellab sealane rahwas wägga rahhutumal kombel ja teeb saggedaste mässamist ja jahti politsei ammetnikude  peale, otse kui olleksid nad monned murdujad metsa lomad, kelle peale jahtl peab tehtama. 29. Zanuaril on politsei möda linna ümbersöitnud, et sedda mässajatest puhhastada,  kus jures kaks mässajat hawatud sanud, se olla neile nago tuld tahha torkinud, mis läbbi mässaminne õige sureks läinud; ühheksa tundi wötnud wastastiko teineteist rabbida. Mässajad potte muud kätte sanud, kui lõhkunud kiwwi ulitsad ülles ja lopinud kiwwa politsei ammetnikudele kaela ja teised jälle palja möegadega wasto. Üks mässaja sanud ärratappetud ja mitmed hawatud. Teise päwa õhtul olla politsei üht kardetawat meest kinni püüdnud, mees tömmand püstoli hõlma alt ja andnud tuld, põlle agga hästi sihtida oskanud, laeng läinud möda; seal olnud politsei  ammetnikud terrawamad, andnud tuld wasto ja mehhike langenud mahha; seltsimehhed  weodanud tedda körwale; agga arwatakse surnud olnud. Nenda on asjad pea ennamiste  ülle keige Zrima, kui ka mönnes kohtas  wähhem kärra; agga rahhulist ello põlle kussagil. Lissabonist kirjutakse pea seddasamma; sest ka sealane rahwas hakkanud seggadust teggema ja wasto seadust takka üttes löma; sanud agga pea jälle rahhule sunnitud. Kas se kauast saab kestma , kes sedda woib ette teada. —- Danimaalt. sOiguösega nöudminne.  Dani kunninga wannem wend, Shleswig - Holstein - Sonderburg - Glücksburgi hertsog Karl, tõstab Dani rigi kassa wasto kaebtust ja nõuab kohto läbbi omma 1831 aastal grrasurnud issa testamentis ja temma äia tädi, kusmnga Kristian IV, essimeöstl Mm! 4838 astud kirjades, temmale tud õigusse järrele ossa Shleswigi Plöni kaptalist.  Et nüüd Shleswig-Holsteini maad Preisi külge langesid ja rahhoteggemisse seädusses  28. Oktobril 1864 aastal 11 punktis  nimmetud Plöni kaptal, hertsogi madega ühhes Preisi kätte läinud, olla rigi kassa minister  tedda Preisi rigiwallitsusse käest küssima saatnud. Preisi rigi wallitsus põlle sedda makso agga mitte omma maksa wötnud, waid lükkanud jälle Daanlasse kaela. Nüüd olla hertsog Karl sedda asja kunninga ennese ja üllema rigi kohto kätte andnud ja kassaministre  peale senna kaevanud. Same nähha, mis sest asjast wimaks saab wäljatullema. Jutto jätk. Üks wölla uskuja juhtus omma wölglast Ähhes  jodawa wina podis leidma, kui parrajate üht klasi wina jöi. Pahha melega ütles ta teisele: „Minno wölga ei maksa teie arm, agga wina woite jua!" „Söbber" kostis teine tassaselt ja pikka melega, ..Teie näete kül sedda, et ma wina joon, agga mitte sedda, et ma tedda maksan. Kirjawastussed. J. J. S. Teie kirja olleme kätte sanud ja kuida näete, ka kohhe prukinud. Kabjo et meie poolt kegi seal polnud, Teie römust ossa wötmas. G. A. N. L. Olleme Teie kirjast agga üks ossa prukinud,  ja pallume mitte pahhaks panna, et muist järrel jäi. Ühhest ja sestsammast asjast ni saggedaste könneleda, põlle ka mitte otse bea. K. M. S. U- K. Saime Teie kirja otse sel silma pilgul  kätte, kus omma lebhe kirjutamist löppetasime, sepärrast  on se jubba üks wigga, mikspärrast Teie sedda teiste sõnnumite seast ei leia; ja teiseks on assi, kellest kirjutate, kobto assi; sesuggusist asjust ei tohhi meie enne könneleda, kui kohhus, kes asja üllekukanud, tunnistust annab, et se nenda tõeste olnud. 55 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Vcm der Cenfur gestattet. Pernau, den 13. Februar 1868. Teadaandmissed. Perno kassa-kollegiumi polest antakse seläbbi  teada, et Sauga mõisa jaust Rägo karja mõisa maad, sepärrast, et rentnik renti põlle ärramaksnud, kue aasta peale, se on 2Z.