rako on. Mitmest muist asjust nimmetan ma agga Roma rahhaloosi mängimist, mis paawsti omma silma al ja loaga sünnib. Zgga laupääw  lõuna aeal saab ühhe kardinali silma al rahhaloosimest Üks weike poisike,  kes kui ingel ridesse pandud, on numre mötja ja rahwas seal jures kui hullud omma õnne katsuma ja rahha kautama. Peab üsna inneto nähha ollema, kuida mönned, ühhes käes loosiseddel ja teises käes Onnisteggia ristikujo,  jure tungiwad ja pärrane silmadega omma kasso ehk kahjo ootwad. Arwa samad  Roma linnas pühhad ja tähtpäwad petud  (ja nende hulk on seal suur), kus mitte pärrast kirrikut loosimängo ei peta. Paawst saab sel kombel kül rahha, agga mis rahwas samad, sedda möttelgo iggaüks isse. Prantsltssemaatt. Tänna peame jubba kongressist  ennam kuulma, kui mönnel ehk melepärrast  on; agga ma tahtsin ka mönni sönna Napoleoni kirjast teile luggeda anda> misga temma teisi Eüropa üllemäid Parist kutsub. Kui ollete luggenud, siis wöite isse temmast mõtteida, mis tahhate. Agga kirri on nenda: » Keige nende asjade peale wadates,  mis igga pääw sünniwad, arwan ma omma kohhus ollewad, omma mõtted awwalikkult  wäljaüttelda rigiwallitsejate wasto, kelle kätte mu rahwa käekäik on ustud. Ni mitto  kord kui sured likumissed rahwa seas rikide  allusmürid on kõikuma pannud ja nende pirid muutnud, on pärrast sedda kongressid ja nöupiddamissed tulnud, mis uut asja kinnitasid  ja kohhendasid. Nenda olli 57. saea aasta sees*) Osnabrükki ja Münstre linnas, nenda ka 5815 Wini linnas. Sesinnane Wini  linnas tehtud rahhoseadus on weel tänna päwani Eüropa rikide allusseks. Ommeti teab rggamees, kuida se jubba iggapiddi lagguneb.  Kui Eüropa rikide mitmesuggust luggu holega tähhelepanneme, siis näme warsi, et Wini rahhoseadus pea terwelt jubba kas rikkutud, mudetud, tühjaks pandud ehk äh- wardud on. Se luggu on sedda pahhem, midda ennam södda meie päiwil suremat kahjo  teeb kui enne. Ärra wiitkem aega omma ertewötmistega, et mitte äkkiste asjo ei sünni,  mis waggusi ei lasse nöu piddada. Minna  annan sepärrast sedda nöu praegust ja tullewast  aega ühhe kongressi läbbi kindlaks rajada.  Ma ollen Zummala ja Prantsusse rahwa  tahtmisse järrele (?) aujärje peale kutsutud,  agga ülleskaswanud willetsusses, tohhin sepärrast ehk wähhem kui teised, ni hästi wallitsejate  kui rahwa sowimessi ei mikski panna.  Sepärrast ollen minna ka walmis jär? releandmist ning õigust (?) kongressi peale kasa toma, mis nende pärrandus on, kes mönnesuggust  kiusatust on piddand kannatama. Kui ma sedda asja peale hakkan, siis ei kihhuta  mind mitte uhkus tagga; (?) paljo ennam püan minna, kui se wallitseja, kedda muido keige auahnemaks petakse, selawwalikkul wisil tunnistada,  et mo ainus nöu (?) se on, Eüropale ilma  söata rahho sata. (?) Kui minno nöu wastowöetakse,  pallun ma Teid, Parist linna kokkotullemisse  kohhaks wallitseda. Kui neil würstidel,  kes Prantsussemaga rahhus ja söbrusses  ellawad, peaks melepärrast ollema, isse kongressile tulla, tahhakstn ma neid hea melega  kui omma küllalessi wastowötta. Eüropa  saaks ehk sedda kassuks piddama, (?) kui se pealin, kust ni saggedaste tüllid ja pahhandussed  wäljaläinud, nöupiddamisse paigaks  saab, mis Eüropa ülleüldise rahho põhja  peab kinnitama." Nenda paljo Napoleoni kirjast, mis ta Saksama  rigikoggule olli saatnud. Tehko tedda lauluks, kes mõistab. Inglismaalt. IM tahha! ei tahha Kes ei tahha? Mis ei tahha? Noh, Inglased  ei tahha Prantsusse kongressi. No Me ta! Argo mingo Parist', siis on temmast lahti;  egga kongres Londoni nende peale ei tulle. Napoleon on kül Wiktoriale illusa kirja saatnud,  mis ni penikese pabberi peale olli kirjutud  ja maggusaste lehkas, agga se ei tõmba Inglasi weel karwopiddi Parist'. Eks ku- *) Parrast kolmekümne aastast södda 1648. 367