wälja, siis on ta kohhe, kui üks mees kunninga körwas ja saab igga wäljama peale tükkiat taggasi  löma. Meie ei otsi mitte södda; tulleb ta agga, siis katsugo Prantslane, kuida ta walmis saab, ja wastago selle eest. Saksa ja Prantsusse rahwas woiwad wagga hästi rahholikkult ja kassulikkult teine teise körwas ellada; södda woib agga süggawaid hawo lüa. Tahhab Prantslane senna paiso ette panna, siis tahhame temmale ka näidata, et Saksama ühhes meles on. Nenda on jut Preisi poolt. Prantfussem aalt. Parist linnas on nüüd suur pulm lahti, seal hakkas 20. Märtsil  meie kalendre järrele nende suur keigest mailmast kokko todud asjade näitus, agga kaebatakse wägga, et sekord selle sure pulmal sedda ello sees põlle, kuida se kahheteistkümne aasta eest olnud. Zubba keisre silmnäo pealt olnud nähha, kui ta ülle lena silla sõitnud, et asjad hästi põlle, ta olnud kahwatand, nago õlleks tal tisikusse többi olnud. Aastal  1855 olla tedda ühhe issiärralikko römoga terretud, kui ta senna tulnud ja keik olnud ni üllewägga römns. Sel aeal arwas ta, et mitte ükspäinis Prantsussema, waid keik mailm  temma peus olli, misga ta tehha wois, mis issi tahtis. Inglane olli temma tru söbber,  Austria olli ennast nende külge andnud ja Preislasi ei pannud nad tähhelegi, kas tedda olli, woi mitte. Agga nüüd on asjad koggoni teised! Keisril on nago tiwad leigatud,  et ei sa ennam ni lennata kui enne. Ilm olnud sel päwal wägga kenna ja õlleks nenda,  nago tahhaks ta pilgata ja öölda: minno sü põlle se mitte, et se tännane pühha mitte ni suur põlle, kui ta peaks ollema; temma sü ei olla se mitte, et weel keik walmis põlle. Zggal pool, kuhhu keiser silmad pöörnud, näinud  ta sedda pärrist ellu puduwad ja nukrad meled paistnud siit ja sealt wasto, kellegi silmist  põlle römo leida olnud. Keige suremat  nalja olla weel Parist rätseppad teinud, otse selsammal päwad wissanud iggaüks nõelad  nurka ja jätnud tö seisma -- tahtwad suremat palka, muido ei wötta kegi ennam waewaks, nõela nurgast ülles otsida ja töösse hakkata. Tömehhed teggid sedda ees ja nüüd rätseppad tagga järrele. Londoni rätseppad össitanud nattuke takka ja lubbanud ommalt poolt mitte tükkikest tööd, mis wast selle sure pulma aeal ülle merre nende kätte peaks sadetama,  wastowötta, waid kohhe jälle taggasi sata. Kui suurt palka nad tännini sanud, põlle meil teada, agga nüüd tahtwad need, kes tükki peal tööd tewad 20 protsenti jure sada. Inglismaalt. Sealane rigi wällitsus pahhandab selle ülle wägga, et Prantsusse- Austria- ja Wenne rigi wallitsussed temmale sedda nöu andwad Türklassele nöu anda Kandia  saart Kreeklassele anda. Ta arwab sellega  sedda rahho seadust rikkutawad, mis 1856 Parisis tehtud. Ta arwab sedda mitte ennese  kohhuse ollewad, Türklassele hauda kaewada, waid se olla parrem, kui ta issi sedda tehha ja midda pikkemalt, sedda parrem.  Tahhab agga Türklane omma prii tahtmisse  järrele sedda saart ärraanda, siis ei tahha  Inglisse rigiwallitsus mitte pöegeti ees olla, tedda keelmas sedda teggemast. Woi arwawad  teised, et Türklane sedda saab teggema,  mis nemmad tahtwad? kes sedda ussub, se on õigest teest kaugele körwa läinud; ja teine assi on, mis ka järrelmötlemist tarwitab: kas se peaks Saarlastele otse kassuks ollema, kui Kreka kattuse alla sawad? On üks assi, mis peale meie middagist ei tea kosta. Türgi wällitsus peab ilma meie ütlematta teadma, mis ta teeb; tunneb sedda wägga hästi ärra, mis temmale kassuks, woi kahjuks on; kes on meid temma eestkostjaks wöi wöörmündriks  pannud? Danimaalt. Wanna Dani kunningale, meie Suurwürsti Aujärje pärria aia tädile, tullewad se kewwadist suid omma höbbe pulmad  kätte; separrast lähhäb prints Joann Krekamale  kuhhu ta sennist jäeb wallitsema, kui Kreka kunningas Georg mitte koddomail põlle. Kreka kunningal olla se nõu, nüüd warsi tele minna ja otse Peterburgi, senna tahhab  ta ni kauast jada, künni Mai kuni, 113