se wõiks wanna „Pühha issakest" tihti nahha, kassi lõua al ja murre kulmo peal, süggawas mõttes istuwad. Mis peab maailmast ehk ütleme selgem mis peab te mm asi sama? Austria ei aita ennam, Hispania ei aita ennam, kes enne ni tuggewad toed temma toli ümber ollid, ja nüüd peab ta Prantsuse pajonettide naale ainoüksi  end toetama. Tuggi õlleks tuggew meel küllalt, kui ta Habsburg ehk Bourbon õlleks,  aggata on jo Bonapart, ja need ei olle ial sured preestride sõbrad ja kirriko toed olnud. Ta peab ühhe mehhele häid sõnno ja tänno andma, kedda ta süddames - ma ei tahha mitte üttelda, kuhho sowiks. Ta teab wagga hästi, et Napoleon üksi sel wisil ja ni kaua tedda  kaitseb, kui temmal tarwis on; peale selle tedda allati pinab, Jtalia kunningaga ärraleppima  ja kokkosündima, mis paawsti melest hirmus on, künni omma maid taggasi ep olle sanud. Ka ei jätta Napoleon mitte järrele, tedda maenitsemist,  et omma käppotäit allamaid, mis tal meel üllejänud, teiste wisil peaks wallitsema, mis paawsti wanna wisiga koggoni kokko ei sünni.  Ja kui nüüd Prantsus korraga ommad soldatid koeo kutsub ja paawsti Garibaldi ja temma sarnatse meeste armo holeks jättab, mis siis? Ja jah, wannakesel on asja kül murres  olla. Enne lauldi: ~Paawst ellab priskest ilma peal, „Ei rahhapudu volle tal; „Ta annab andeks kulla eest, „Saab rikkaks teiste wiggadest:c." Jah nõnda lauldi, ning ep olnud mitte walle; agga säh, nüüd hakkab ka se kuldne jõgg-i ärrakuiwama.  Kui paljo ka wõerama piiskoppid rahwa käest wälgapiggistawad, —rahhapudus on allati  suur. Uhhe sõnnaga: paawst ja sultan ellasid enne sureste, agga nüüd ei olle kumbgist ennam suurt asja, ja se on mailma õnneks. Komo linnast tullewad sõnnumed, et meie Keiserina 26. Õktobril sealt tahtnud koeo pole reisida ja Münkeni linna jõuda. Nemmad tahtnud 2 päwa senna knnningliko lossi puhkama jäda ja just tänna Darmstadti pole eddast reisida, kus suggulased ootwad. Kei serina reisida üksi sedda teed. Suurwürstid, Sergeija Paul ja Suurwürstina Maria, reisida ülle Shweitsimaa Darmstadti. Drantsusemaalt. Kui Napoleon wõiks, mis ta tahhaks, siis lööks ta Jtaliamaad jälle kolmeks tükkiks, nago enne olli, kuid Austria! ei peaks sealt ennam ossa ollema. Nõnda ühhes tükkis, kui Jtalia nüüd on, hakkab se nisamma liaks minnema, nago Preisi surus. Et Sardinia,  Lombardia ja Weneetsia ühhes rikis kous Austriale tammiks ees on, selle wasto ei olle tal middagi; agga Neapoli kuuningriki kissuks ta parrem tänna kui Home Jtalia küljest lahti, muido lähhäb Jtalia aega möda liig tuggewaks merrewäeks, ja ei kule ennam sõnna. Sellepärrast  lõi ta wiimsel aeal ni sureks Jsabella sõbraks, kes tedda tarwilisel aeal Romas piddi awwitama ja siis Neapolis mässamist kihhutama;  agga kahjo! kahjo! Jsabella kukkus äkkiste istmega ümber, ja sellega kukkus Napolioni illus nõu tükkiks aeaks jälle wette. Selle langemise  eest wõib Jtalia nisamma tännada, kui Hispania. Napoleon püdis neid omma kasso parrast werriwaenlaseks tehha, kui nad nüüd mitte rummalad ei tahha olla, siis sago sõbraks. Mõllematel on Prantsuse st ühhe paljo karta. Waen nende wahhel õlleks Prantsuse rõõm, agga kui kokko hoidwad, ei wõi ta neile middagi tehha, ja se kinnitaks ka Eüropa rahho. Hispania asjust ei olle se kord suremat üdist kõnnelda. Seal hakkawad aega möda ka mõnned parteid omma wärwi ehk karwa naitma, isseärranis kolm: 1) kes põhjaseaduse peale kunningat tahtwad, 2) kes wabbadriki tahtwad ja 3) Paawstlased, kes Jsabella taggasi ehk teist temma sarnast enneste sõbra kunuingaks iggatsewad.  Jaga partei lodab omma tahtmist sündiwad.  Hispania kassuks õlleks sowida, et wõit ue rigi põhjendamise jures essimeste kätte jääks; sest teine partei pöraks kõik ümber ja kolmas sõtkuks riki endise mudda sisse jälle taggasi. Inglis-, Prantsuse- ja Portugali wallitsused olla Hispania muutmist jubba jädawaks tunnistanud, ja seddasamma tahta ka Preisi, Belgia, Amerika wallitsus ning ka paawst tehha. Wünatsest  on sedda kõige weidram kuulda. Suur Kuba saar Lane Jndiamaal tahta pri-rigiks jäda. Se wõib Hispaniamale seggadust tehha. Zlmerika ühhendadud rigide präsidendi wallitemine  on mödas ja kindral Grant suremast  hulgast tullewaseks präsidendiks wallitud. 350