harkis. Tähtsam assi seal jures on se, et kõik mu jolsi mumme piddopänvil rahwale arrakeeldud, > kuid õllut üksi lubbatud olnud. Se wõis säh!  härdusel aeal hulga rahwa seas wägga tullus olla, kus wähhem harrimd rahwas muido rõmus ei mõista olla, kui täie peaga. Postikirjade tallitust ülle on 13. Augustil sinati kohto polest seadus antud, mis 24. Jun il Kõigekõrgemalt kinnitatud sanud, sel wisil: Kaub holetnse läbbi mõnni postikirri ehk pak ärra, siis saab süüdlane postammetnik essimene  kord wtthhemat, teine kord kangemat maenitsust  ja kolmas kord wõetakse 6 kuud Lemma  tenistuse aeast mahha. Kui üks postiramatusse  sissekirjutud kirci ärrakaub, maksab postiwallitsus  kirjasaatjale warsi 30 rubl., mis selle käest kätte nõutakse, kelle sü läbbi kirri ärra on kaddunud. Siberia katk ehk põrnatõbbi hakkab ka innimeste kulge ja surretab pea, kui nemmad ette ei mõista wadata. Sedda on jubba iggal pool küllalt ööldud, agga rumm alus ja tuimus ei tahha tähhelpanna, maid ütleb: „Kui mulle surmaks ep olle antud, egga ma siis ei surre?" Surred ommeti. Kule! Olonezi kubberm. surri seppa hobbune ärra. Kui ta nahka ei tohtinud ärra nülgida, kiskus ta ommeti rauad alt ärra. Ai õuni tund parrast sedda olli tvbbi mehhe kallal  ja teisel ööl heitis hinge. Teise tallopoea ainus hobbune surri ärra. Täis ahhastust heitis ta surnud hobbuse peale mahha ja andis lemmale suud onne tunni järrele olli ka temma külm. Separrast waatko innimesed wägga ette! Cbbausk on ka Wenne rahwa jures wägga alles wallitsemas, nago iggal pool, kus õppetus kassilt  ehk pudub. Ühhes küllas jäid mõnned ellajad  haigeks, monned surrid ka ärra. Nahwas hirmo täis, ei saatnud mitte õppetud arsti, waid nõia järrele. Se teggi mitmesuggused narritembud  ärra, mis ei sünni rakida, aeas kõik küllakarja  ühtekokko ja ripputas Põllend koeratuhka lojuste peale zc. Se ei teinud kiil lojustele kasso egga kahjo, agga et jölle noid haiged ja terwed ühle kskko aeas, se olli küllale sureks õnnetuseks, sest nüüd hakkasid lomad hulgakaupa langema, agga nõid olli enne sedda head palka sanud ja omma teed läinud. Tähhelpanneja wõib sest Paljo õppida. Mssklvast. Warga näppud ei tahha teise omma ial paigal piddada. Meie Liwimaal, ni paljo kui lillesse antud, otti luli kuul pari näddalaga 17 kohha peal 3000 rubl. rahha ja muid asjo ärrawarrastud, selle seas ka uhhe Tarto trahternikul 684 rubl. Agga mõnnes kohhas on nad foggoni häbbemalG Nõnda hiljuti  Moskwas. Ühhel proual, nimmega Ossipow,  olli heaste noddi ehk naudi koddo, mis ta intressi  pabberiteks olli limberwahhetanud, et hõlpsam  hoida ja intressidest ellada õlleks. Jah, kui warga näppud lasseksid! Ta omma tener, üks Wilna kubberm. innimene, olla omma kurja kät leiwawannema warra järrele wäljasirmtanud, 63,100 rubl. waärtpabberisi, 7050 rubl. seriaid ja 300 rubl. puhhast rahha ärrakäppanud ja läbbi tuiso ja tolmo omma teed läinud. Minne, wõtta weel kinni! Muidogi otsib politsei ta jälgi ja leiab neid ka missist omma! aeal, ja siis, Shekunas nõnda olla warga nimmi wõid maitseda, et üllekohhus kottis ei seisa. suur laat, mis ikka Augusti kuul peetakse, olnud tännawo jälle wägga suur. Arruto paljo kaupa olnud, kisseärranis Asiamaalt, kokko weetud. Kõige ennam läinud kaubeldes eddasi: thee, linnonahhad, willased rided, kallew ning ka sidi rie. Pankrotti jämisest, nago mullu ja enne sedda, ei olle tännawo sealt poolt middagi kuulda. Somemaatt. Lojuste surm kuida Tallinna zeitung teab kõnnelda olnud õnnetumal  Somemaal ni kange, et mitmes jamas ei olle ennam hobbusid ettepanna egga sada olnud. Õnneks olla nuhtlus järrelejämas ehk wähhenemas. Wiljaseemne puduse pärrast sada agga tännawo paljo wähhem wilja mahhakülwatud,  kui muido wõiks ja peaks külwatud sama. Wöeralt maalt. Saksamaast. Kirriklikuis ja koliasjus on nüüd, kus suremas politika asjus nattuke tule wahhe aeg, Saksamaal paljo jaggelemist ja waidlemist.  Ühhed laulwad: „ Eddasi! Eddasi!" teised  jälle: „Kindlaks ja! Kindlaks ja!" Meie arwates on agga mõllemad salmid ühhest ja sestsammast laulust. Kes „eddasi" lähwad, peawad  sedda kindla likumata põhja peal tegae- 285