mest kohhast ja rõõmsad wöime olla, et meie jallad nende sees ei olle. Italiamaailt. Kuida mõnni ehk weel mälletab, teggid Prantsus  ja Italia kunningas minnewa aasta Septembri  kuus leppingut, et kahhe aasta sees Italia kunningas Tunnist Wlorentsta linna piddi ellama  ununema ja sel wisi! mitte Roma linna puh ha issa peale tungima; sellesamma aea sees piddi Prantsus ka ommad riiggemendid, mis paasti marjuks Roma linnas seiswad, sealt koeo kutsuma, ja sedda lubbas temma. Italia kunningas  ellab jubba Wlorcntsias ja keik temma mallitsus, agga et Napoleon sõnna peaks, ei tahtnud kegi uskuda, sest Napoleoni keisri nimmi  ja aujärg seisab jo selle peal, et temma onuna sõnna ja wannet (Detsembri kuus 1851) mitte ei olle piddanud, Maid rikkunud. Nüüd on aasta ümber ja Prantsus tahta ommeti sõnna piddada. Paawstile teeb se pahha meelt, agga ei wõi middagi parrata. Prantsussed peawad Mähki  e awalt Nomast arraminnema, et paawstil aega jääks omma sõamehhi assemele panna; agga kardetakse  wägga, et need parrast Prantsussi mõnda ette juhtuwad asja mitte ei jõua ärrakeelda, ja seeb se jälle on, mispärrast Prantsus, kui tahti  ab, omma sõnna wõib piddamatta jätta. Inglismaast. sLeiwawannemate ja teenrite wastastiko on parrako iggal pool paljo kuulda, ja Inglismaal ka. Leiwamannemad  nurrisewad teenrite peale: olla laisad,  wastased, suresuga, harrimatta, roppud, margad,  wallelikkud, jodikud, sure palga tahtjad, kes pissukestgi wäärt ei olle zc. :c. Põlle mitte keik ilmaasjata. Teenritel on nisamma suud punnis kaeddust tais: Leiwawannemad olla üllekohtused,  waljud, palga mahhakiskujad, iggapäised  taplejad, perrenäljatajad, neist holimatta, kes teenrid ennamaks ei pea, kui omma toriistuks ja ellajaiks ?c. :c. Põlle ka mitte keik ilmaasjata. Waatge, wennad, Inglismaal ja iggal pool nago meil. Kumbal pool peaks nüüd õigus ehk umbõigus ollema? Minge ikka, ei kumbgil pool üksi, waid õigus seisab mõllemate wahhel. Ni nntto kui mõllemilt poolt lum- malalt kartmas, need teadwad ja tewad mis õigus on. lummala kartus on ning jääb keige tarkusse hakkatusseks, kui sedda ka mitmed teenrid  ja leiwawcmnemad mitte kuulda ei Lahha. Teeb iggauks, mis temma kohhus, Siis on keik asjad maeas rahhus. Se salmile maksab iggal maal, aita Lummal  ka meie maal. Kirjawastussed. 207) J. P. W s. Ussume kül ja teame ka, et argdus ühhe ja teise eeft mitmed sulled wangiS peab, kes muido ka postitasko aitaksid taita; agga teame ka, et mitme argdus ilmaasjata on, ehk se kül Teie kohta mitre ei sünni. 208) A. D. H. . . .s. Ni tannolikkult kui meie kirjad wasto mottame: Teie kirja ei wöi meie mitte prukida. 209.! K. L. S s. Pulmapääw ei olle kül mitte igga pääw, agga palwepääw peaks kül ollema. 2to) U. I. i. L Ärge uskuge ial omma asjo tule kätte, tuul wub neid senna, kui Teie ci rahha. Muido jääb keik wanna wisi puhtaks ja köwwaks. 342 Von der Censur erlaubt. (Nr. 198.) Dorpat, d. 4. Octbr. 1865. Berantwortl. Redacteur Zoh. Jannsen. Druck von H. Laakmann. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Bewilligung.) Zdoutakse üht tubli kögitudruknt ehk roateggiat naesterahwast. Kuhho maeasse? sedda ööldakse kuldsep Hermanni maeas teise korra peal. M Umblia terraskaubapodis turro äres on üks wägga hea selts põik sa eo iggast surusseft, meeste- ja naesterahwa uisud (liurauad) ja keiksug' gused muud handwärgi töriistad ueste tulnud ja oddawa  hinna eest sada. (2) Kaupmehhe Faure pvdiS Tarto linnas müakse oddawa hinnaga.- «villast lõnga, siggaritubbakat,  puhtid kannepid, ja Peterburgi poolp arg itud nahka. (2) Kaks uut orrelit müa. Essimenne kahhe pu registriga (Gedakt 8, Principal 4 jalga ja klawiatur oktawi kai) ja teine on kolme registriga  (Gedakt 8 jalga puust, Viola di Camba 8, ja Principal 4 jalga kinnast ja klawiatur ka 4Vü oktawi lai;) selle orretil ou ka Pedal jures jalgega mängida. Möllemad orrelid on leida Tartus ma-kirriko tornipoolt  ulitsar wäljaminnes Rosenbergi maeas orreliteggia  Sauter jures. (Z) Üks weike puust nurgamueu Aleksandreulitsas  Nr. tahhetakse ärramüa. Lähhemat teadust annab Joh. Jannseu.