Kuida on koggokonna wannema tö koli asjus?  Eks ei olle se ka temma assi, selle ülle holega walwada, et koli assi hästi ja ommas heas korras ebdasi lähhäb? Wastust selle peale annab Lneile kubbermango. wallitsusse polest 3K Augustil 1867 antud patent, mis tallsrahwa  seadusse 597 >paragrahwi peale käib ja seal seffab-söMW sonnatt: ..Kodduse öppetusse  ja koggokoNna kolide öppetusse üllewataminne,  Lutterusse ussulistel, on kirriko wöormündri herrade ja kohhaliko kirriko öppetaja  holeks antud; nende abbilissed selle asja toimetamisse jures on köstrid, Nrriko wßormündrid ja kui need ei peaks «llstama, kmEoliwannemad, kedda koggskonna wannemate  hulgast kohhase koli walliksusse läbbi wallitsetakse. Wallawannema holeks panneb koggokonna seadusse 19 paragrahw, punkt h selle ülle walwada, et kolid keik heas korras ja nenda petud sawad,/ kuida kihhelkonna koli kohhus sedda nõuab". Saab se keik truiste täidetud, siis ei olle karta, et kolidel middagit kahjo saaks ollema. Ussume paljo ennam, et koggokonna seadusse tmtMis.se. läbbi koli asjad rohkem sawad eddasi aidatud. On ühhe koggokonna assi esmalt ühhes õnnelikus korras ja keige pealt hea kolide läbbi, siis lodame ka, et koggokonna  seädus kolidele sureks kassuks saab ollema.  Nikaua, kui kolid weel rahwa metest põlle armsaks läinud, waid nenda jäwad, kuida nad praego on trahwi kolideks —, ei woi neist suurt kasso olla; sest mis sündmusse  kaupa tehhakse, on raske ja wastomeelt,  egga lähhä eddasi; sepärrast õlleks wägga sowida, et koggokonna ommalt poolt kolide üllewaatjad seatud saaksid. Õigusse polest peaksid kirriko wöörmündrid sedda ka ollema, kes otse kui koggokonna assemel, hea kolis käimisse ja koli oppetusse ülle walwawad;  agga et nad sedda weel iggal pool põlle, on nisamma tossi, kui kaks kord kaks nelli. Enne, kui weel möisawallitsusse käes ohjad seisid, said wöörmündriks seätud, kedda mõisa herra tahtis; olli se koggokonna melepärrast  woi mitte, sedda ei küssinud kegi tagga ja sest tulli stH ka, et koggokonna rahwas omma wöörmündert, temma ammeti järrele ei mõistnud -MustaöK egga temma sönna kuulda. Mitte ükspäinis sedda, waid paljo. ennam, kui wöörmünder omma ammeti tallituste Mrrast  kuhhugi lähhäb, siis kegi temma sönna ei tahha kuulda. Woiwad nüüd selkombel kolid, mis woörmündrite isseärraliko üllewaatmisse  al, parremaks minna? Ei wist mitte, ja sepärrast näitab assi siis agga üksi parremaks  mmneWad, kui kirriko woörmündrite wallitsemine koggokonna ommaks asjaks jäeb, et neid wallitsewad, kedda sedda wäärt arwawad  ollewad, kolide üllewaatjaks seada. Geläbbi ei sa üks wöörmünder mitte ükspäinis  rahwast temma ammeti järrele auustud,  Waid nad on ka hea meiega walmis temma käsko täitmas, kus jures ka sedda kindlaste lodawad, et kolid temma Üllewatamisse  al kassulikult sawad korda minnema. Wöörmünder ja koliwannem, kedda ka koggokonna  ammetmeeste seast wallitsetakse, peawad ühhes selle ülle walwama, et lapsed pääw päwa körwas kolis käiwad ja koolineistred tüddimatalt öppetawad ja tewad, Ms nende kphhus. Peame siin ommetige jälle tähhendama: Mis woib wöörmünder ja koliwannem, kui igga lapse wannem issi koli üllemaks ei heida ja selle ülle ei walwa, et laps jarges kolis käib ja sedda ka koddo holega öppib, mis kolis kätte antakse? Mis woib wöörmünder  ja koliwannem, kui igga lapse issa ja emma omma lapsele suremat öppetust ei sowi, kui sedda, mis koddo sawad? Sepärrast on se üllewägga tarwis, et iggaüks issi omma last heamelega koli wiib ja tedda öppetada lasseb, egga ial sedda ommast suust omma laste ees kuulda ei lasseks, nago se ennamiste  weel iggal pool kuulda kuhhu ta omma tarkussega lähhäb! Minne ikka, wanna söbber! Eks sa sest arro ei sa; kust se tulleb, et ni paljo tülli ja karra walla ammetnikude  wallitsemisse jures ette tulleb? Eks se tulle keik sest, et rahwal rummalus, otse kui hobbussel, pea-kot peas; õlleks rohkem öppetud  mehhi ühhes waldas woi koggokondas, siis lähhäks assi löbbusamine ja keik sesuggused  tühjad tüllid ja ühhettise kiusamissed jääksid tundmata asjaks. Ussu sedda, wanna külla söbber,Mt meil ses asjas selge õigus on, 138