walda 20 lehti; Nakwerre linnas ja kihhelk. I I walda 40 lehti. lärwa ma konnas loewad: Ambla kihhelk. 29 walda 28 lehti; lärwa Jani kihhelk. 13 walda 18 lehti; Maddikse kihhelk. 10 walda 16 lehti; Koero kihhelk. 18 walda 30 lehti; Peetri kihhelk. 18 walda 12 lehti; Turri kihhelk. 17 walda 23 lehti; Paide lin ja kihhelk. 30 lehti. Läne makonnas loewad: Merjama kihhelk. 19 walda 10 lehti; Wiggala kihhelk. 6 walda 6 lehti; Kullamäe kihhelk. 25 walda 3 lehti; Riddala kihhelk. Z 4 walda 3 lehti. Martna kihhelk. 16 walda 6 lehti; Karuse kihhelk. 8 walda. 8 lehti; Hannila kihhelk. ZZ walda 6 lehti; Hapsalo lin ja kihhelk. 8 lehti; Hiomaal loetakse  ülleültse 25 lehti. Saremaal loewad Kurresare  lin ja kihhelk. 21 lehti; Muhhomaal 2 lehti; Nukoe sarel 1 leht. Lattimaal (Walga, Wolmri, Wõnno linnad  ja kihhelk.) 28 ühti; Peale selle loetakse Rigas 12, Narwas 27, Tallinnas 100, Kronstadtis 14, Peterburgis 69, mu'al Wennemaal ja Somemaal 38 lehti; peale selle weel siin ja seal kihhelkonnades üksikuid numrid, mis rasked on kokkootsida. Noh olge nüüd sellega rahhul, minna pean ka ollcma, ennam ei olle. Kas nende hulk tullewal  aastal kaswab ehk kahhaneb, se ei olle innimeste käes etteteada. Lätti seitungil, „Mahjas weesis," on 4500 luggejat, selle kõrwa ei tohhi meie muidogi mitte astuda. „ Eesti Postimehhe" kõrwas loetakse weel 1500 „luttotubba" ja 1100 „Missionäri," mis minnewa aasta hea tük wähhem olli; (sest minnewa aasta „luttotubbadest" on meil weel praego alles 100 tükki neile anda, kes peaksid tahtma.) Ommalt maalt. Tartust. s„Mi?s ta omma korterit wahhetanud?"j Nenda on mitto meie sõbradest  neil päiwil küssinud, kui wanna korterisse läksid ja ukse kinni leidsid õllewad. Waatge, se on peage wastatud. Küllamees tulli maeaperremehhe  jure ja pakkus 235 rubl. ennam mi, kui minna maksiu. Tulli siis Lillesse min- no jure, küSsis: „KaS lähhäd kohhe wälja kui minna kollimisse kullo maksan?" Mis mul seal paljo mõtteida olli? 400 rublast korterit  ei olnud mulle tarwis ja pole aasta parrast  õlleks maeaommanik, kui tahtis, mulle ammeti  ree ukse ette wõinud acada, sepärrast läksin parrem warsi, ja nenda on se tulnud, muud middagi. Ma ussun, se on sähhärdusel üsna  parras; kes tedda kässib ni kehwa olla, et omma maea ei otle? Õlleks ta mitte „Postimees"  , waid parrem pimamees olnud, kus wZnni mu weddel kõrwast aitab, ehk ellaks jubba  annno omma kattukse al. Noh, keik ei wõi marjas male sada, mõnned peawad ka karjasmaal  ellama. Minnewa kord olleme meie linna gümnasiumikolist  könnelenud, 20. Detsembril olli awwalik kreiskoli katsuminne. Meie põimil on rvmolik nahha, kuida ka meie Eestirahwa suggust ni paljo nori innimessi õppides ikka eddasi  ja eddasi tuugiwad, ilma et neil tarwis õlleks selleparrast wanna endisel narri wisil omma  suggu nimme cirrasalgada. Meie linnas, kuida tuttaw, on Paljo kolisi, suremaid ja wähhemaid  ja uniwersität ehk suurkool nende keskel, nago emma laste seas; agga tulle otsi ühte nende seast, kust sa mitte Eestlasi ei leia ja kreiskolis on neid ka rohkeste, kes aitummal isseennesele  egga Eestinimmele mitte häbbi et te. Sedda olli nimmetud Päwal ka nähha. Kreiskolis olli katsuminne  kello 9—l ja selle ees kolis pärrrast lõunat 5—7 , kuhho paljo lastewannemaid ja muid innimessi ollid kuulma ja näggema tulnud. Keik assi näitas meie arwates wägga mönnusaste minnewad. Kreiskolis on 4 klassi ja said nende sees sel aastal öppetud 208 last ja ees kolis 3 klassi, 163 last. -- Keik wähhemad poegja  tüttarlaste kolid knbbisewad ka lapsi täis, et iggal pool rumi pudust kaebadakse. Mis se tähhendab? Mis muud, aitummal, kui sedda, et innimessed omma lapsi ei Lahha harrimatta jätta, ja se on allati kidowäart assi. ..Detsembri kuls. pawal, kesknäddalal olli Pallamuse koggoduse õppetajal, nimmega Hirsch, kallis pühha, mis koggodus tasa pühhitses. Sel päwal olli just 25 aastat täis sanud, et nimmetud öppetaja omma ammeti peale sai õnnistud. Jo warra hommiko ollid laulomehhed  (koolmeistrid) tedda lauloga terretanud, lig- 433