samma makond on süggawas Wennemaal, Tambowi kubbermangus, ja üks Wenne seitung  kulutab sealatsest rahwast kenna asja, mis ülle meie häbbiga peame silmad mahha löma, sest et kaugele nende tahha olleme janud.  Innimenne ei olle mitte agga seks, et ta peab söma, joma ja tööd teggema, waid peab, sest et ta üks waimolik loom on, ka targemaks püüdma sada, ja sedda woib ta agga ükspäinis õppimisse ja tullusa ramatute luggemisse läbbi sada. Sealane rahwas on ommale küllade sisse sesuggused seltsid assutanud,  mis õhtuti kokko tullewad ja kus siis tullusaid ramatuid ja seitungist' ette loetakse ja et ramatud ilma rahhata sada volle, sepärrast maksab igga lige aastas 50 koppikat. Et meie Eestirahwa seas sesuggused seltsid siin ehk seal peaksid ollema, sedda põlle meie mitte kuulnud ja sepärrast anname söbralikkult nöu, ka sesuggusid seltsisi assutadg ja parrem pühha päwa öhtudi senna kokko tulla, kus selle seltsi kokkotulleminne on, enne kui kõrtsidesse, kus keik hea seme jalge alla tallatakse. Eestitele ramatute koggo on jubba kaunis suur ja nende seast woib ka wägga häid ja tullusaid asjo leida. Wõeralt maalt. Preifimaalt. Pola massamisses, mis pari aasta eest taggasi olli, olla ka paljo Preislassi  ülle piri nende sekka astunud, et neid awwitada; sattunud agga wangi ja piddand ka nattukest Siberimale marsima. Nüüd loeme ühhest wäljama seitungist, et üks ossa neist 28. Oktobril taggasi tulnud, kes omma trahwi aega wäljapiddanud. Peale selle, kui kaks aastat seal wangi töös olnud, olla nad lahti lastud ja koeo sadetud. Omma wangi mundres  olla nad senna jõudnud, ja peale selle kui nende pabberid leitud õiged ollewad, sanud iggaüks omma koeo lastud. üks Saksa seitung könneleb: Meil on se süggise hirmsad tormid olnud, agga se keige hirmsam olli 28. Oktobril, parrast lõunat,  mis künni pole öne turis. Se osti üks hirmus ilm; merri se müras wasto WM, et pennikoorma kaugusele kuulda olli ja laened pritsisid ülle 70 jalla kõrgusse kaljs kalda. Wist on merre peal paljo õnnetusi sündinud, sest kui ta jubba ma peal ni paljo kahjo teggi, mis siis weel merre pea!?! Üks laew on Kantumi  randa aetud ja keik ranna aar on puid ja palka täis; sure kartussega otame sönnumite  järrele, mis merre pea! sündinud! Austriamaalt. Triestist kirjutakse, nemmad  olla Kandea sarelt sonnumid sanud, et mässajad Saarlassed sellega olla leppinud, söariistad näddala peale seisma jätta. Parrast  sedda aega olla nad Mustawa Pashale öölda lasknud, et nad tedda Swakia ma piri peal otawad. Teisel päwal olla ka tulli jälle lahti olnud, agga kumma pole wöit saab langema,  sedda ei woi kegi ette teada. Hommiko poolt sare makonna mässajad põlle omma tööst middagi sanud, lõdud taggasi, issiärranis  Heraklini jures. Krekamaalt olla paljo nende sekka astunud, ja seläbbi olla neil leiwa pudus kätte tulnud, et paljo rahwast koos olli. Langenud sn se suur Mehhiko keisre riik! Keiser Maksimilian, Austria keisre norem  wend, kes Prantsusse keisre Napoleoni ahwaldamisse peale Mehhiko rigi okkas kroni omma pähhä panna laskis, ojub nüüd merre peal Werakrutse pole, kus ta omma õnnetuma abbikasaga lodab kokko sawad. Prantsusse seitungid könnelewad: Maksimilian olla enne omma ärrareisimist wallitsusse ohjad Prantsusse  kindral Batsaine kätte andnud. Ta olla kas 22. woi 23. Oktobril sedda okkas kroni Batsaine ette mahha pannud ja siis kohhe Werakrutsi ärrareisinud. —> Kindral Batsaine jäeb wist senniks senna wallitsejaks künni Amerikama  wollimees kindral Shermann ja sadik Kampel senna jöudwad. Kuida asjad wimaks  seal sawad minnema, sedda teab Jummal  taewas. Jtaliamaalt. Wenetsia rahwa römul ei vlle weel otsa, sest kunningas Wiktor Emanuel  on alles nende keskel, ja nad kannaks tedda ommas sülles, ni suur on nende rööm. 374