wälja kiskuda, agga nüüd on mo sowiminne tuulde läinud!" Ta laskis mönne wäggewa needmisse sönna omma suust wälja kukkuda, poris kanna pealt ümber, rüpas pari lonkso kohwi, wottis seitungi lehhe kätte, mis manna perreneitsit kohwiga ühhes olli tonud. Zubba kohhe essimesse lehhe külje peal seisis sure tähtedega  trükkitud: Essimenne wie prontsendi laeno pabberite losiminne on mödas ja wöido numred tännases seitungis ülles antud. Hofrath  kargas maast ülles. ..7777" ümmises ta isseenneses ja piddi Stepanidat hüüdma —ei teinud agga sedda mitte, maid läks omma kirjutusse laua jure, tõmbas suhwladika wälja ja wöttis sealt üht pabberit, mis peale pilleti nummer ja ku pääw ollid ülleskirjutud ja seal näggi ta 7777 jälle omma silma ees. Selle ütlemata römo pärrast wärrisesid ta käed nenda, et pabber tikkus mahha kukkuma. Nüüd wöttis seitungi ja watas kord pabberi ja kord jälle seitungi peale ja jäi kaua kui tum püsti seisma. Üks isseärralik södda olli ta süddames  tõusnud, mis ta silm näust selgeste wälja paistis, agga se olli ka pea wöedetud ja hea nõu wöetud ning ka kindel. Ta panni seitungi  lehhe ja pabberi kokko, ning wiskas ennast wodisse; sest tal olli selle sure woitlemisse  peale tõeste rahho tarwis. —- (Jättame tedda nüüd puhkama ja wöttame teisi sönnumid kätte; tullewa näddal könneleme  temmast eddasi.) Ommalt maalt. Pernust. sülleskirjutamissest. Kahhe näddala eest andsime ommas lehtes ühhe lühhikesse kulutusse läbbi teada, et 2. Märtsil meie linnas üks rahwa ülleskirjutus saab ollema, mis statisti komite tarwitab, agga se kulutus olla rahwast wägga kohhukanud  ja nimmetawad sedda ühheks sureks hinge kirjutusseks, ehk riwisioniks, mis järrele parrast krono maksud sawad peale pantud. Ei se põlle nenda, ja kui ollete kohkunud, siis on se üsna asjata, se põlle kellegi krono, waid ühhe oppetud seltsi nöudminne, mis Ria linnas asset ja need teadussed, mis nad nöuawad,  on tarkusse lautusseks ehk temma kaswamisseks  tarwis, sepärrast tehhakse sedda ka ruttust; üllemal nimmetud 2. Märtsil on se kirjutusse pääw ja siis tehhakse sedda pari tunniga malmis; pallutakse agga rahwast nobbedad  oüa, sedda wastamas, mis nende kaest küssitakse; midda ruttem igga küssimisse peale wastust antakse, sedda ruttem sadakse selle toga malmis. Olgo siis igga maea perremees nimmetud  päwal koddo sadamas, et kui kirjutajad tullewad, nad ilma aea wiwitamatta jätte eddasi  woiwad minna. On kellegi! paljo mõtlemist,  se möttelgo sedda jubba paar päiwi enne ette malmis; on kegi harjunud iggapääw joobnud ollema, se piddago sellega paar päiwi mahhet, muido ei moi ta selget otsust egga tossist wastust küssiate küssimiste peale anda. On wahhest monned, kes oskawad hästi kirjutada,  woiwad ka neil abbiks olla, kes sedda kirjutamist ennese peale wötnud, kuida selle kulutusse sees sai nimmetud. Riast. Se aastased rasked lumme saod ja tuisud olla Ria-Dünaburgi ja Dünaburgi- Witebski raudte wallitsustele suurt peawallo teinud; nende lahti kaewaminne lumme angedest  lönud neile tuggewaste tasko pihta. Ria- Dunaburgi raudte lahti kaewaminne on umbes  30 tuhhat rubla ja Dünaburgi-Witebski te umbes 18 tuhhat rubla maksma tulnud. Kaunis tuggewad hambad, mis neil mahatõmmatud.  Peterburgist. sSöa-meeste koli- Enne wannal aeal polnud söa-meestel mu asjadega teggemist, kui agga omma söariistadega,  kellega piddid hästi munserdada mõistma ja issi sirgeste ja priskeste rodus seisma mehhed piddid kui tradi peale tõmmatud  ollema polnud sedda, siis ollid keppid  ja witsad öppetajaks. Se ennemuistne aeg on mödas, keppid ja witsad ahjus ärrapölletud  ning nende assemele on armastus öppetajaks astunud. Enne ei küssitud sedda tagga, kas üks soldat luggeda ja kirjutada mõistab ehk mitte, se olli rigi wallitsussel üks 61