pühhitsetud ja sisse õnnistud. Kindral kubberneer  würst Suworow, piiskop vr. Mmann  ja ka paljo teisa öppetajaid olnud seal, selle pühha tö tunnistajad. Essimessel pühhapäwal  peale sedda on kool hakkanud ja 6 last ka sel päwal wastowöetud. Kolilaste arru on kül pissut; agga kus neid hakkatusses  ialgi paljo on; keik hakkatus on raske. Berlinist andwad telegrahwi sönnumed teada, et Hannowri wäele käsk kätte antud, Altona linna ümber pirida. —Düppeleri kantsides  on eila kaunis kibbe lahhing hakkanud. Austria wäggi seisab Apenradi ja Haderslebeni  wahhel ning Preisi wäggi jälle Pridriksortis  ja hoiab sedda, ja Dani wäggi on jälle Sundewitis ja Alseni sare peal ja hoiab neid köwwaste omma küünde wahhel, nikaua kui ial jaksawad. Üht suurt lahhengid põlle nüüd olnud. Hamburgist tullewad sönnumed, etDaanlastel  nöu olla, Duppelit ja Alsenit senni hoida,  kui weel hinge rindus, egga koggoniste mitte ni hölpsaste käest ärraanda. Dani wäel olla ka jubba käsk käes, ni pea kui te lahti ja ruum annab, kohhe jälle eddasi minna. Torwmooraardi ja Rakkebülli wahhel on nad jälle kord sarwed kokko lönud; kummas neist seal keige ennam wallo sanud, põlle mitte teada antud. Kuida 2. Webruaril sealt kirjutakse,  on Duppelis 1. Webruaril öhto kibbe lahhing hakkanud. Kes seal wihhelda sanud, sedda teadust peame weel otama. Kopenhagenis! antakse teada, et Daanlassed  sedda nöu piddanud, keik omma söawäe rammo kokko kogguda ja siis jälle Sleswigi peale minna ja sedda maad taggasi woita. Muud üdist põlle sealt kuulda. Berlinist telegrahwi sönnumed 6. Küünla  ku päwast. Ni pea kui hertsogi Sleswigimaad  Daanlastest puhhas on, tahhab Preislane  põhja, ja Austria löune Sleswigi maad omma tiwa alla wötta. Sleswigi poolt on ka mehhed wälja wallitsetud, kes rahwa eest Berlinis ja Winis peawad räkima. Mönnesuggused sönnumed. Ahnus teeb hulluks. Parisi linnas, Prantsussemaal, surn hiljoti  hullude maeas üks wägga ellatand kingissep  ärra, kelle õnnetus tähhslepannemisse wäärt on. Napoleon I. tahtis Roma kunningale  üht paleid ehhitada, agga et se plats rumi polest nattuke kassin olli, tahtis ta ühhe  kingissepa käest, nimmega Simon, sedda tarwilist ossa jure osta. Simon mõtles: nüüd on aeg, kus omma tallekest holega wöin nita, ja ei küssinud selle nattukse eest mitte koppikat rohkem egga wähhem, kui paljast 20,000 pranki. Mönne päwa parrast, kui temmale sedda hinda lubbati, kostis Simon: tänna maMb se ma äO,OOO ja jubda teisel päwal 60,000 pranki. Napoleon laskis temmale  50,000 pakkuda, agga wanna Simon ei wötnud kuuldagi. Et mehhike hinda ei mõistnud wötta jäi kaup katki. Pärrast kahhetses  Simon ja lubbas 50,000 eest anda, agga ei tahhetud ennam, nüüd pakkus 20,000 eest, ka se olli paljo. Selle peale tulli aasta 181ä omma raske witsadega ja meie tuttaw Simon jäi sure waesusse sisse, nenda et omma  maeaplatsiga ühhes 150 pranki eest piddi ärraandma. Se läks wägga ta süddamesse, et ta ennesele m suurt kahjo olli teinud, ta läks hulluks ja sai Parisi hullu maeasse widud,  kus ta minnewa aasta ärrasurnud. Wata  armas wend, sedda teggi rahha ahnus. Tõe sõnnad. Mis meie ni kerged ennestele olleme nõudmas  ja ni waewalt ennestest ärralükkame, on Lsse ennese uhkus. Se lust ja rööm, kellest ennestele kitust otame,  ei kalu ialgi sedda kurwastust ülles, mis laitusse parrast ommas süddames tunneme. Essimest wöttame kui au pakkumist, agga teist kui selget tödde wasto. Kirjawastusseö. 18) G. L. T lt. Pallume mitte ärrawässida; mis õlled saatnud, läks kohhe postitasko. 19) P. T. in K. Näitab nattuke raswane ollewad. Olleme  üllemate kätte andnud, saab nähha mis tehhakse. 55