maeaperremehhele ehk politsei kohtule teada andma." Mis siin Tallinna rahwale ööldakse,  on ka meie rahwal tarwis meles piddada  ja täita. Peterburgist. sßahha Sest sadik, kui leiwa puduliste eestmurretseja üllem kommission Peterburgis, mis neile armo-andid  wäljajaggas, kes aastal 1867 wilja ikkalduse läbbi sure puduse sees ellasid, omma tööd löppetaö, on Suurwürsti ja Aujärje pärna  kässo peale antud teadusses, mis wenne seitungi ..Znwalide" sees seisab, nähha, et pärrast tö löppetust weel Sarema häddaliste heaks 7500 rubla ja Smolenski kubbermango wannemate palwe peale, sealatse tallorahwale ellajate ostmise tarbeks, 18 tuhhat rubla antud.  Selle järrele on siis Suurwürstina Tsesarewna  kantseleist ülleüldse rahha wäljajaggatud  üks miljon 769 tuhhat 286 rubla koppikad. sEestlaste wälja  annab  Peterburgi Eesti koggoduse öppetaja Laland  Peterburgi wenne seitungi läbbi selget teadust neist, kes teadmata kombel, otse kui lambad omma ello kohta mahha jätnud ja selle mõtlemata ja rummala lotussega Peterburgi läinud, seal peab neil keik ees malmis ollema, mis tarwis, et Kaukasiamale minna woiwad. Nälg on kül kibbe, ja kui rummalus seal jures  innimese silmad kirjuks ja mõistust seggaseks  teeb, siis on keik walmis küpse ees, egga mõelda selle peale, et kui koddomail pudus jubba ni suur, mis siis weel teadmata ja tundmata wöeras kohtas? Kes kattab seal sulle laua walmis, et kohhe woid mahha istuda  ja süa? Neid Peterburgi öppetajast antud  sönnumid luggedes, kui paljo tülli Haapsalo  poolt senna läinud Eestlassed temmale teinud, töusewad juukse karmad püsti ja panneb  ihho wärrisema, et peame küssima: kuidas  woib üks ristiinnimene ni kergemeleline olla ja middagit uskuda, mis koggoniste woimata?  Kui krono Eestlassi Peterburgis otaks, mikspärrast satis ta Hiidlassed taggasi? Kas se polnud jubba kül tunnistusseks, et krono polest middagi lota põlle? Ägga parrako! Meie armas Eesti suggu on mõnnes asjas weel wägga üksluine ja pimme ning nende pead täis tuult, mis middagit wasto ei wötta; rägi sa nendega kuida ja kui paljo, kasso põlle sest ommetige mitte. Eks olle sest ommal aeal könneldud, et krono kullo peale kegi Kaukasusse  male ei sa ja assutuse abbi põlle lota; agga keik se on tuulde läinud; woib ka olla, et nad Postimehhega põlle jutto sisse sanud, kes neile sedda selgeste õlleks selletanud, kuida selle polest luggo on. Ärgo waewago siis eddespiddi  ennast kegi ennam ilma asjata pikka te käimissega, waid katsugo lähhemal tööd ja tenistust, kellega ennast ja ommaksid woib üllespiddada.  Peterburgi ilmad on Nowembri ku wimaste  päwade sees wägga heitlikud olnud. Kuida sealane saksa seitung könneleb, on neil 24. Nowembril 5 kradi soja olnud, 27. hornmiko  18 kradi külma, 29. öhto olla wihma saddanud ja kange torm tõstnud jöe wee 4 jalga ülle parraja seisuse. Üht sesuggust suurt wahhet põlle meie jures mitte olnud. Mofkwast. sOnnetus raudte Üks wenne seitung könneleb, et 24. Nowembril  öse, Nishni-Nowgorodi raudte peal, Petushinskaja  jama lähhedal, kaks kauba weddajat  massinat pukso lönud, kus jures üks massinameister hawatud ja 24 waggongi purrustud  sanud. Jälle middagi üdist, agga mitte head. Moskwast kirjutakse 4. selle ku päwal: ..Mitmesugguste innimeste kaest on 580 wals kolme rublast uut pabberrahha  ärrawöetud ja ühtlase 40 innimest seläbbi  omma priusest ilma jänud, pandud keik lukko tahha. Nimmetud wals-rahhad olla keik Sarajewa küllas, Swenigorodi makonnas, mis 25 wersta Moskwast emal, walmis tehtud.  Sealt olla üks koost ärrawöetud kässi mässin ja jõest kaks kiwwist wormi leitud, kus peal ued kolme rublased walmis wallatud. Teise kiwwi pealt leitud ka wanna ühhe rublaste  worm sisse leigatud." Olge nüüd rahhul, mis käes ja leppige sellega, mis pärrast weel takka järrel tulleb; sest ammugi teada: Kuida tö nenda palk. Kurski kubbermangust, DrLiki linnakeses  on 27. Oktobril wahhe soldat, kes rügge- 415