usso lotust, et. meie Ewangeliumi usk omma selge ja puhta öppetusstga seie male perremehheks  peaks jama ja lugges siis 84. Taweti laulo. .Selle peale pühhitses ja õnnistas ta sedda kodda kolmaino Jummala nimmel Ewangeliumi  usso Jummala koeaks. Siis lauldi ksripeM meeste heäldega: ..Kui armsad on Issand so honed, selle järrel hakkas korra järgne Jummalatemstus. Parrast essimest altari  tenistust lauldi kori pealt segga heäldega: «Smd.wäggem Jummal kihame." Enne jutlust  laulis koggodus: „Kolm ainus Zummal wata sa." Jutlust piddas meie omma öppetaja  nende sönnade põhja peal 1 Kun. 8, 28 —30. ja panni koggodussele kaks asja wäggewaste süddame peale: esmalt, et kirrik owma armo annetega on usklikujle üks iggawesse  ello ja önnistusse leidmisse paik, ja teiselt  on ta uskmatele üks wastotöukamisse ja langemisse kiwwi ja pahhandusst kaljo, et kes ial melega ennast selle wasto tõukab, peab langema ja omma hukkatust leidma, nendasammoti  ka need, kes kerge melega neist seal pakkutud armo annetest ossa wöttawad. Pärrast  jutlust laulis koggodus: „So sönna meile kinnita", ja nelja healega kori pealt: ..Kiitke Issandad". Wimast altari tenistust piddas öppetaja Sokolowski ja löppetusstks laulis koggodus: ..Issand õnnista ja hoia", —ja nkWda olli meil sel armsal päwal essimenne Zummalaten istus ses udes pühhas koeas petud. Parrast sedda tulli saksa kele Jummalatemstus,  kus praust Lenz altari ees ka sakstele pühhitstmisst kõnnet piddas, mis peale jälle kori pealt lauldi: ..Kui armsad on Issand so honed". Jutlust ja wimist altari tenistust piddas Perno saksa öppetaja Girgensohn. Kui Jummalatenistussed löppetud, olli meie armas öppetaja keige Halliste ja Karksi kihhelksnna  koolmeistrite, wöörmündrite, wallawannemate  ja mu ammet meestele üht ausat ihho-toidust lauda walmistada lasknud, kus rohkeste süa ja jua olli ja ühhes koos rõõmsa süddamega maggust jutto puhhuti. Kui öppetajad  ja herrad ka omma jaggo üllespiddamist  ollid sanud, tullid nemmad ka meie sekka, ja Md, kui ükskord essimessel ReMpühhil  ühhes meles ja armastussts koos. Mitmed neist said hurra öiskamissega ülles- tõstetud, issiärramsMeie Mustud mõõrmündri herrad, kes issi ka öiskamissega lago Halliste koggodus ja keik meie usso wennadhurra"!!  -- Selle peale köllisesid jälle jodawa mina Kasid. Nenda turis se arrudlane  piddo künni öhto kello kümneni, kus siis iggaükH koeo pole ruttas, sedda tunnistust kasa mõttes, et tõssine usk armastusfes ksiki siin aealikult ja seal iggaweste ühhendab.  v. v / Au olgs Zummalale, kes meid stamale aitnud;  tänno meie armsa öppetajale, kes selle sure murre ja kurwastusse aeal Ossfimatta truussega selle tö eest hoolt on kandnud, kui ka meie üllemate wannematele ja keige koggodussele,  kes ühtegi waewa raskeks ei pannud! Kirrik on 24 sülda pik, 8 sülda lai, seest kõrgus 6 sülda, torn on warda otsani 33 sülda kõrge. Kirrikul õn 12 suurt akksnt, 3 suurt ust ja maksab puhhast rahha ' 30,000 rubla hohb» senna jure on tehtud 16,000 jalla päwa, 2Z kopp. päwa palk 4,8 W „ 5200 hobbuse päwa 50 kopp. pääw. . . 2,600 „ Material ilma lubja arwamata  ... . . . 8,600 „ Ühtekokko 45,000 rubla hõbb. Peale selle kinkis üks P. walla perremees H. K. ühhe illusa sure mask kwon-Mhtre, mis kirrikule illuks ja ehteks on. J. Z. Ommalt maalt. PertZvWaatt. Zggakord ei woi sedda, mis könneldakse ja kirjutakse, mitte uskuda ja kui meie ennesele sippelgaid põue ei sowi, siis peame igga asja mis sadetakse  parrem järrel kaluma ja kui wähhä tunneme  kerge ottewad, siis kohhe laua alla wiskama,  ehk kus igga tilk wet selge põlle, sedda mahha kallama, sepärrast pallume selget ja puhhast kaupa meile tua, muido ärgo pango kegi pahhaks, kui näppude wahhelt mahha kukkub. Meie lehhe 40 numris, lehhMlg 324, körmelesime kohkumisse surmast, mis S. 417