kindlas lossis: Messina linnas Sitsiilia sare peal ja Tron tos, kellele Prants käskusi olli saatnud, et omma kantsist' mitte heaga ei piddand  Sardinia kätte andma. Messina linnas ütles kunninga Prantso kindral, kes peale 5000 mehhega lossis seisis, et kui lossi wäggise  temma käest tahhetakse ärrawötta, siis lasseb  ta linna pöllema. Linna rahwas wärrisesid.  Agga Sardinia kindral, kes Gaeta linna Prantso ennese käest olli ärrawötnud, satis seddeli lossi taggasi ja seal seisis nenda peal: „Teie ähwardusse peale ou mul sedda wastada:  1) sest päwast sadik, kui Wiktor Emanuel  Jtalia Parlamenti kulutusse läbbi „Ztaliama  kunningas" on, ei olle need, kes temma  wasto Ztaliamaal möeka kandwad, mitte ennam soldatid, waid awwalikkud mässajad; 2) ei tohhi minna Teiega mitte, kui wöera söa üllemaga, kaupa tehha, waid pean selle peale käima, et keige omma meestega ennast wangi annate; 3) pean Teile ütlema, et, kui Teie omma ähwardust möda linna peale peaksite  laskma, minna siis pärrast lossi ärrawötmist  ni mitto peälikut Teie wäest lassen püssiga  mahhalasta, kui teie läbbi linna innimessi on langenud ; 4) et Teie ning Teie pealikute möisad selle eest pandiks jäwad miS ehk Teie läbbi muido weel linnale kahjo peaks sündima;  5) ja wimaks, et ma Teid ja Teie üllamaid  Messina rahwa wihha eest milgi kombel  ei tahha kaitsta. Ma tahhan sönna piddada  ja mitte ilmaasjata hoopleja ja ähwardaja  olla; pealegi lubban ma Teile, et pea minno käes ollete. Nüüd tehke, mis heaks arwate. Minna agga ei pea Teid mitte ennam  ausaks söamehheks, waid Mannetumaks mõrtsukaks, ja seks saab Teid keik Eiropama piddama." Oi wennike, need sönnad on jubba isse põled tullepombid, mähhärdussed sawad Lemma  pombid ollema! Neljapäwase laskmisse järrele wöeti loss 1. Märtsil ärra, 5 kindrali,  150 peälikut ja 5000 soldatid said mangi  ning 300 suurtükki Sardinia wäe kätte. Mis nende wangidega nüüd tehhakse, sedda ma weel ei tea. Kunninga ohwer. Prants on ik- ka alles Roma linnas ja peab seal waggusi ellama, ja arwa rahwa silma ette tullema. Hiljuti on ta seal ühhes kirrikus „pühha neitsile",  kedda paawstiussulisftd jummalikkult kummardawad, ohwrid winud ja omma kaega altari peale pannud. Se ohwer ep olle agga muud olnud, kui üks tük Sardinia tullepombist,  mis Gaetas temma liggidal olli löhki läinud,  ja temmale mitte kahjo teinud. Minna ei tea, kui suur hea meel „pühha neitsil" pombi tükkist on olnud. Paawstikius. Paawst Roma linnas, peab omma kiuso ikka eddasi aiama, egga mitte järrele tahtma anda', kas tük tagga. Mönned  anda temmale nöu tagganeda, teised wastopanna,  et wannamehheke issegi wimaks ei tea, mis peab teggema. Omma maid ja ilmalikko  wallitsust pärrida temma üksi sönno taggasi, agga kes annab? Se on immelik  kül, temma nimmetab ennast Peetrusse järgmisseks, kelle katte Kristus taewarigi wötmed  annud; agga ei Issandast egga temma apostlist põlle meie kuulnud, et nemmad ilmalikke  wallitsusse peale nenda maijad olnud. Kristus ütleb ommal wahhem ollewad, kui rebbastel ja lindudel oksa peal, ja PeetruS tunnistas waese jallotuma wasto templi wärrawas,  et temmal kulda egga höbbedat mitte ei olle; agga paawst ei tahha kummagi polest waene mees olla. Küllab temmast eddespiddi  weel mönda weidrat luggu kuleme. Prantfussemaalt. Siriamaaltei tulle ikka weel häid sönnumid, waid paljo ennam on Prantsussed Damaskussest teädust sanud, et seal ristirahwal ueste hing nidiga kaelas olla. Türklased ihhuda iggapääw nende peale hambid ja odata pitkisilmi, mil Prantsusse  wäggi sealt maalt ärratulleb, neil jälle lomma tubba ja omma lubba õlleks ristirahwaga  tehha, mis südda lustib, ja Türklastel  on ristirahwaga allati needsammad rahhomötted,  mis hundil lambaga. Türgi wallitsus  tahhaks ka Prantsustest lahti sada ja lubbab  isse rahho eest hoolt kanda; agga kes temma  tahtmist ja jöudo ei tunneks? Sepärrast on nöuuks wöetud, et Prantsussed weel pühhadine 93