Sia jure tahhan weel üht asja lissada, mis ebbausk monne näddala eest jälle teinud, ja mis ma Lihwlandi kubbermango seitungis ollen  luggenud. Seal seisab nenda: ~23. Mail on Wörro makonnas, Ue-Koikülla waldas üks 19 aastane, lahti lastud Krono maduusse,  Johann Pertsi naene, nimmega Lotta omma  mehhele kihwtiga seggatud keskhommiko toito annud. Tund aega parrast sedda, kui Johann Perts olli sönud, janud ta raskeste haigeks, ommetige sai tohtre abbiga weel surmast  peastetud. Naene sai kohhe kinni pandud  ja kohto kulamisses tunnistas temma, et Pallamoisa walla mees, Jaan Kikas, temmale üht walget pulwerit andnud ja käsknud sedda omma mehhe toido sisse seggada, siis armastada  ta tedda allati, egga sada ial ta wasto nukraks." Üsna nutto waart, kui sedda järvele mõtleme,  mis ebbausk keik mõistab tehha ja ommetige  on keik risti rahwas, kedda allati ewangeliumi pimaga toidetakse ja kellele walgusse  künal ette pannakse, et pimmedus peab kadduma, agga ommetige tahhab pimmedus walgust ärrawoita. Issand peastko keiki nende  pimmedusse paelust ja ehhitago neid tossist  walgusse söa riistadega. Ommalt maalt. Pernust. sSabbaga Sedda põlle meie kül kellegi saksa seitungi seest luggenud,  et se aasta monni komet ehk sabbaga täht peaks ilmuma, mis jo targemad innimessed  ikka selgeste ette teadwad kulutada, mil ja kus üks sesuggune nähha on; agga 22. Junil olleme Perno linnas mitme teistega, tundi poolteist parrast pawa werimist, öhto pool üllewel kõrges üht pissukest sabbaga tähte näinud, kelle sabba wasto lõunat seisis, mis agga pea meie silmade eest jälle ärrakaddus. Mis sest suremat selletada, sedda jättame nende  holeks, kes taewa tähtede nimmesid nenda samma tundwad, kuida meie külla eideke omma  lehmadel. Teisel päwal, se olli just Zani-laupääw parrast lõunat, tulli meile kange mürristamisse  ja tormiga üks kaunis raske oog wihma,  kus ka rahhet pissut seas olli. Kas monnest kohhast rohkem rahhet läbbi läinud ja wilja pälludele kahjo teinud, põlle meie weel mitte kuulnud. Willandimaalt. sßömuö  Olleme  neil päiwil sealt kirja sanud, mis sure tännoga olleme wastowötnud ja siin sönna sönnalt omma tasko panneme, omma söbradele  luggeda. Söbber kirjutab nenda: „Willandi makonnas,  Pillistwerre kihhelkonnas, Käo wallas ellawad  mönni sadda saunlikku (kus sesuggustest  peaks pudus ollema), kellel omma pissukese  sauna urtsiko körwas ei peopessa laiust pöllo- egga heinama maad põlle, ja sepärrast nende iggapäwase üllespiddamisse murre wägga  suur; olgo siis kui mönni helde perremees ommas heldest süddamest neile pissut annab. Selle hädda ja pudusse sees kirratsewad need waesed omma naeste lastega ühhest päwast teise, sures murres siit ja sealt tööd otsides. Kegi ei tahha ka ni hölpsaste ommast pessast ja sündinusse paigast hulkuma minna. Selle hädda ja murre sees ärratas lummal neid ühhe hea mõtte peale, omma mõisa rent-herrat  palluda, kas se mitte woimalik peaks ollema  nende hädda ja pudust, üllema rigi wallitsusse  ette panna; sest meie teame, ta on üks wägga armolinne rigi Issa kes ni mitme miljonidele jubba wägga paljo head on teinud ja et ta ka meie palwid saab kuulma, kui agga meie hädda ja pudus temmale teada saaks; kas teie, armas herra, meid ei woiks selle polest aidata ja meid õige te otsa peale juhhatada? Meie sowiksime wägga, sedda kohtule  teada anda, et meie neist mõisa madest, mis praego ühhes teie käes, ühhe ossa enneste kätte saaksime; meie tahhame hea melega sedda keik maksa, mis krono polest peale pannakse; egga ta meiega sa liga teggema, sest ta on jo allati walmis meie ello keikipiddi parrandama. Se assi ligutas rent-herra süddant wägga, et ta ilma järrele mötlematta kohhe ütles: „keik mis ial woimalik, tahhan minna kui üks 211