on, mis Napoleon ja Wiktor Emanuel kumbagi  ei jöua egga tahha uskuda. Nenda on iggal ühhel omma nöu, agga keik nöud ei sünni kokko. Prantsus ja Jtalia ei tahha omma piiskoppid Roma linna lasta kokko minna ja Hispania annab neile weel pri reisirahha krono taskust. Kolm küssimist. Mis saab nüüd Jtalia rigiga? Kas minna pean teadma? Seal on kolm suurt asja küssida: 1) Mis saab selle rigiga ülleültse? Wötwad teised rigid tedda omma seltsi ehk mitte? Prantsus, Inglane,  Rootslane, Brasilia ja mönned wähhemad  on tedda jubba enneste wärilisseks tunnistanud,  mis teised eddespiddi tewad, on weel teadmatta, se tulleb nenda, kuida igga rigi asjad sedda tarwitawad ja uus Jtaliariik  ennast teiste wasto üllesnäitab. 2) Mis saab Roma linnaga? Roma linnast tahtwad nemmad, et se Jtaliama pealinnaks peab sama  ja ühhel hobil „pühha issa" ellopaigaks jama. Et se nüüd hästi ei tahha sündida ja paawstil koggoni melewasto on, seeb se neile ni paljo peamurdmist teeb. 3) Mis saab Wenetstamaast?  Se on kahhe wahhel. Jtalia arwab sedda ommale haddaste tarwis ollewad,  sest se on üks tük Ztaliamaad ja Jtaliama  piddada Jtalia külges ollema. (Agga kus jääb Sawoje- ja Nitsama? Kas need ep olnud mitte lihha temma lihhast ja lu temmo  luust? Agga säh nüüd! Jubba ammo Prantsusse taskus.) Austria jälle ütleb: „parrem  surra, kui Wenetsiamaad heaga ärramüa." Jtalia arwab, et senni, kui se ma ta käes ei olle, Eiropamaal öiget rahho ei tulle, waid Wenetsia olla nago känd tee peal tülliks ees, ehk nago üks lihha tük kahhe kassi wahhel allalisseks rioasjaks, ja kui Eiropama rahho iggatseda, siis olla temma kohhus, ses asjas Jtalia nöus olla. Küssi nüüd, kel on öigus? - Roma paastojutlussed. Kus peaks ennam paastojutlussi petama, kui Roma linnas; agga kes neid piddawad ja kuida neid petakse, noh, sellega lähhäb luggo ka Roma modi: Kustusse kannatamissest wägga  wähhe, agga Napoleonist, Wiktor Ema- nuelist, Garibaldist, Rikkasolist, Kawurist :c. wägga paljo, ja need sawad kantsli pealt sõimata,  et neil himmo ärra lahhäb. Nago tuttaw,  on ausad paastojutlusse-piddajad ennamiste  keik Jesuitid. Jlmalikko riole pandakse waimolik kuub selga,- ehk rigitüllid kantakse kirriko, ja et neil päiwil Roma kirrikud ikka rahwast täis on, siis on Jesuitidel hõlbus, omma kihwtist pima rahwale jua anda. Waene  rahwas! Agga se on nenda Jesuitide tarkus  ja waggadus. Prantsussemaalt. Prints - Kabrali sündimisse pääw 4. Märts, on Prantsussemaal  suur assi. Meil ka, agga mitte Prantsusse keisri poia parrast, maid selle rahho  pärrast, mis parrast Krimmi södda Parisi linnas sel päwal tehti. Sel päwal sai Prantsusse  keisri ainus poeg 6 aastat mannaks, ja keik innimessed pannid immeks, kuida temma  sure hulga omma ealistega söa mundris omma söamängusid piddas. Prantsusse seitungid  on sest pitka juttusid täis, kui tark ja. terdane nende prints-kabral olla, muntserdada, kui eht soldat, mõista kommanderida nago manna Bonapart isse, nelli keelt olla tal jubba  suus, ja kus rahwas tedda ial juhtuda näggema, seal karjuda nemmad: Hurrah! :c. Wägga kenna! kas tössi ka? Küsstge isse teiste käest. „No, söbrade läbbi saab innime  tutwaks." Kui prints - kabral ni patjo asjo öppib, siis õlleks hea, kui Prantsusse seitungis seisaks: kas ta jooksma kk öppib,  mis Prantsusse printsidel terwisse kinnitusseks  wägga hea peab ollema? Inglismaalt. 1861 sündinud ja surnud. Inglismaal ja Shottimaal on min? newa aastal 802,598 lapsokest sündinud ja-497,624  innimest surnud, se on: 304,974 pead ennam sündinud kui surnud. Sündinud  laste hulk ööldakse sel aastal surem, ja ja surnude arro wähhem ollewad, kui muil aastail. Selle järrele arwata, peaks Inglaste  hulk igga aastaga paljo suremaks minnema,  kui ta lähhäb; agga nende arro, kes seal igga aasta omma iösamaad mahhajät- 101