se kentsak nöu olli wägga hea, satis paljo kasso löhkumisse jures; agga egga tö sellega weel walmis polnud? se olli agga laotamine; sellepärrast arwan ma neid sönuumid ütlemaks, mis sulle nüüd woin kirjutada, kui,neid, mis jubba tead. Ansekülla kirrik on nüüd jubba muido walmis,  kui et paljas pu torn weel pudub, mis esmalt aea pudusse ja selle aastase allalisse sandi ilmade parrast piddi poleli jama, teiseks ka rahha pudusse parrast; sest ammo petud nöu järrele piddi agga meie hopis wannaks läinud kirrik parrandud sama, agga, nago se igga wanna asjaga on, pealt nähha ei näitagi se wigga ni suur ollewad, hakka agga laotama,  siis langeb monnest jä mitmest kohhast isseennesest ni paljo jure, et wasto tahtmist wimaks kolme wörra tööd peab teggema, ja ei woi essite wälja arwatud rehnungi peale mötteldagi. Nenda umbest olli ka luggu meie wanna kirrikuga: esmalt piddi paljas parrandud  sama, agga pärrast läks ue kirriko ehhitamisseks,  ning sest se siis ka tulli, et kirrik hakkatussest löppetuseni, ilma planita sai ehhitud.  Meistriks olli Kaarma kihhelkonnast Suremöisa walla talloperremees: Simmo Jakob  Mölder, kaunis tark tömees, kes senni kaua tö jures olli, künni müri tö walmis ja haampalgid peale said, sel aeal waewasid ta koddused pu-ma tallitussed tedda wägga, siis pällus ta selle kirriko köstert, tööd omma ülleibatamisse alla wötta nenda jäi siis tö künni löppetuseni köstre Peter Süddame  holeks. Mul põlle tarwis neid mehhi kummagi kita egga laita: iggg tö kidab ehk laidab isse omma teggiat. Jummal, se pühha, helde ja armolinne Jssa, olgo kidetud ja tännatud süddame põhjast! kes on keige õnnetusse ja kahjo eest hoidnud, mis ühhe sure tö jures kül pea woib juhtuda; pealegi ollid meile nago armust head tömehhed juhhatud,  et keik se tö, ilma wähhema tülli ja mele pahhandusseta waiksel wisil agga ommetige  jöudsaste eddasi läks; selle eest olgo jälle ükspäinis Jummalale au!" Tullewa kord könneleme selle ue kirriko pühhitsemissest.  Tallinnast. Eestima möisnikkud tahtwad  15. Detsembril ühhe issiärralikko Lanstoa  nöu piddamissele kokko tulla. Mis asjad  neil seal tallitada, põlle teada antud. Peterburgist. sKeiserlikkud sönnume  Nitsa-linnast, kus meie armolinne Keisre Proua praego omma lastega asset, tulnud telegrahwiga sönnumed Peterburgi, et Keisre Proua, sest et ilmad wägga kennad olnud, ka kord Willaprankas käinud, Prantsusse  söa-laewo watamas. Keiser Napoleon on üht omma laewa Keisre Prouale nikauaks prugitawaks  andnud, kui ta senna korterisse jäeb. sWie-protsentised Neid pabberid on meie päiwil jubba Eestirahwa  käes kaunis rohkeste, sest egga rahwas nüüd ennam nenda rummal põlle, kui mannal aeal, et kui neil monni rubla kuiwa päwa tarwis  olli, sedda koddo piddasid, nüüd murretsewad  ennestele kohhe sesuggused pabberid, kus rahha ka nattuke kasso toob. Ostab ta ennesele  ühhe sesugguse üllemal nimmetud krono pabberi, se toob temmale aastas saea rubla pealt ilma waewata wiis rubla kasso. Agga nende pabberite pärrast on Keisre Herra üht isse seadust teinud ja selle seadusse järrele,  sawad igga aasta üks ossa neist pabberitest  lisutamisse läbbi ärrakautud mis neile wälja maksetakse, kelle käes üks sesuggune pabber  on, kelle nummer liso wötmisses wälja tulnud, ehk tahhab ta uut pabberid, siis antakse  temmale selle wanna wasto jälle uus. Selle seadusse sees kinnitud punktide 13. 39. 49. ja 41. järrele on 8. Mail liisko woetud ja need numrid, mis wälja tulnud, on seitungide läbbi kulutud ning ka ühtlasse krono  rentreidele teada antud, kust iggaüks woib järrele kulada, kas temma pabber ehk peab ümber wahhetud sama. Need, kelle pilleti numred wälja tulnud ja sowiwad nende wasto selget rahha sada, woiwad sedda igga pääw ngi bank-kassas ümber wahhetada. Pallutakse  agga wägga, et kes ommad pabberid ümber wahhetada saatwad, ka nende kopongid need on intressi seddelid, mis pillitide ümber seiswad liggi sadawad. Kes kau- 355