tallorahwa kolid seks, mis nad peawad ollema,  kust noor ja wanna omma ello te peale woib middagit ka sa sada. Sedda önnistago Issand Jummal! Pernomattlt. sLaulo  Saksa  rahwa seas, kes omma öppimissega kaugel meie ees, sest nende kolid on paljo kõrgemad meie kolidest, on sedda saggedaste, et üks ehk teine kontserti annab, egga põlle ka immeks panna; agga kui sedda Eestirahwast kuleme, siis römustame sedda rohkem, et meie wennad ka sam sammult püüdwad eddasi minna egga tahha saksa rahwast kaugele mahha jada. Perno  kihhelkondas, Sauga waldas, Riddalöppa külla koli-maeas olli Palmi-pude pühhapäwa õhtul lau lo kontsert, mis selle koli orreli tarbeks  andsid, ollid ühtekokko 17 rubla kokko sanud. Wanna koolmeistre poeg, kes issa abbilisseks, olli mässimata holega nori mehhi ja tüttarlapsi öppetanud ja sellega ni kaugele sanud, et omma külla rahwale nende ütlemata  sureks römuks wois laulda. Kui keik, mis ette kanti, ka weel hästi tulatud polnud, siis ei woi kegi sedda immeks panna, sest üks laps norelt, ei sa kohhe käidud, waid aega möda lähwad sammud otsemaks, nenda ka laulmissega luggu; sawad kauem õppima, siis assi ka parremaks lähhäb ja kui eddespiddi teist kontserti sawad andma, siis keik paljo julgemad, platsi astumas. Sure tänno wäärt jubba se, mis jures nad suurt waewa näinud, ja misga nad omma rahwast römustanud. Meie ommalt poolt sowime, et selle kontserti lädbi laulo himmo rohkem nore rahwa süddatues  saaks tõusma ja ossawötjaid laulmisse jure kogguks. Mis teised koolmeistrid sawad teggema, sedda peame weel otama. Perno-makonnask. Testamalt tullewad se kord jälle pahhad sönnumed; üks Eesti wend olla ennesele sure musta riipso ülle ninna tömbanud, mis ta ialgi ennam sa ärrapestud; löhkund teise mehhe aida ja winud sealt perremehhe poea riete kirstust, mis ta munkwötmega  lahti teinud, 80 rubla höbbedad ja kaks kaela rahha ärra ennam põlle ta leidnud. Tännini on warras alles teadmatta;  agga lodawad pea jälge peale sawad. Noh, annaks Jummal, et nad tedda kätte saaksid. Niast. sLaste pahha Mönne päwa eest olla seal üks kaupmees tähhele pannud,  kuida poisikessed keik tö meeste lapsed, ühhe tallomehhe ree ümber koggonud, kus üks kast peal olnud; mees seisnud issi püsti jures. Üks neist poistest öolnud ühhe teisele wenne kele: ..Noh, hakka nüüd omma mango!" mis peale se ka kohhe häbbematta sönnadega meest nokkima ja narrima hakkanud, et tedda koorma jurest emale ahwaldada ja teised olla kohhe kui sippelgad kasti kallal olnud, sedda körwale weddamas. Sedda nähhes olla pealt wataja kaupmees neid hurjutama hakkanud, mis peale poisid jooksma pannud ja mehhe rahhule jätnud. Õlleks kaupmees sedda mitte näinud, mees õlleks kastist ilma janud. Alles lapsed, agga sadan jubba süddames, mis saab sesuggustest, kui suremaks sawad? muud middagi,  kui pärris wargad! Tartust. Sealt Saksa seitung konneleb, et Maarja kirriko wannemad 11. selle ku päwal  nöu piddsnud selle kirriko jaust linna ja ma koggodust teine teisest lahhutada, sest et kirrik kihhelkonna jaukö liig pissuke. Essimessest  pühhapäwast parrast Lihhawötte pühhi,  hakkawad kaks tenistust. Linna rahwa Zummalatenistus hommiko kello 8 ja ma koggudussel  kello 11 aeal; ja tannine abbi öppetaja  jäeb nüüd teiseks öppetajaks. Kummas öppetaja kummagi kihhelkonna jauks jäeb, se põlle weel selletud. S arema alt. sSöbra Armas Perno Postimees. Ue aasta hakkatussel on sul mele pahhandust sündinud. Minna ei tea mitte, kas kaddedus ehk wihha sulle sedda teinud, kaddedus, et ikka weel ellad, wihha,  et oige põhja peal seisad. Agga ärra karda eddasi käies omma postikottiga. Egga teekäial ka iggapäaw päike ei paista. Wahhete  wahhel ikka jälle wihma ja soppast teed. Ägga päike tulleb jälle wälja pilwedest ja mär- 99