nemmad Nõuks wötnud, igga mehhe hinge pealt nelli koppikad kokkokoggoda ja lodawad sel kombel MM rubla kokko sawad, mis selle sowimise ja palwega keiserlike kõrguse kätte anda tahtwad, et neile peaks lubbatama, kolm last keige waesema assujate lastest, kellel Aujärjeparria  ja temma möllemate poegade nimmed,  ja üks tüttarlaps, kellel Suurwürstina- Aujärjepärria nimmi, neist protsentidest kolitada  las ka, mis keiserlik kõrgus ka lubbanud. Liwadiast. Keisre Herra issi ja keiserlikud  kõrgused, Suurwürst-Aujärjepärria Tsesarewitsh  ja Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh  on Rumäni würstil Kaarlil ka woeraspeul  käinud. Wöeralt maalt. Preistmaalt. Seal on jubba mannast aeast sadik se pruuk ja seadus, et igga noor mees, olgo temma seisusest mis tahheS, kui tal termis kaes, nimmetud wannaduses, meie ei tea selgeste, kas 18. woi 19. aastased, wäetenistuse  peawad astuma ja seal omma aea wälja tenima; tenistuse aeg põlle ka liig pik, agga mitmel olla se wägga wastomeelt, wäetenistusse  minnes, sepärrast katsuwad ühhel ja teisel kombel sest lahti sada. Nenda olla hiljoti  Prankwurtis kaunis hulk nori mehhi Shweitst pürjeri õigust ennestele murretsenud, et nenda Preisi wäetenistusest lahti sada. Se peab neil nüüd ajaks ja marjuks ees ollema ja neid wäetenistuse eest kaitsma; agga sealt Shweitsimale ärraminna, ei tulle nende melegi.  Rigimallitsus ei tahta sellega leppida, maid käsknud senna minna, kus nad pürjeri kirjas olla ja seal omma üllespiddamist otsida. Muido põlle sedda tarwis, maid seal sallitakse igga ma rahwast, olgo nemmad kust rigi pürjerid;  agga et nemmad nenda pettuse kombel sedda teinud, sepärrast ei sallita neid seal; otse kmda sellega luggo iggaö rikis, kes pettusega ennast krono-tenistusest püab lahti peästa, langeb  kässo waljuse alla ja peab leppima, mis rigi seädus ta peale panneb. Tahhab rikkam rahmas pettuse kombel rahhaga ennast awwalikust  kohhusest priiks tehha, siis ei woi ka rigi seädus ennam seaduseks jäda. Dresdenist. Krakau kloostris sündinud assi on ka muialt rahwast kloostrite wasto uskmatuks teinud ja arwawad, et Lggas kloostris  omma head ja pahha sünnib. Nenda olla ka Dresdenis karra tehtud, otsego peaks ka seal suggugi parremat luggu ollema, kui Krakaus. Ollid kaebdust tõstnud, et seal üks nunne olla kinni, kedda hirmsaste pinatakse. Rigiwallitsus olla ni kohhe kloostert läbbi otsida lasknud, põlle sealt agga middagit pahha  leidnud keik asjad olnud hästi. Austriamaalt. Mönne mehhel on seal tahtmine olnud mõnda pühha, mis rahwas jubba ammust aeast pühhitseb ja peab, nimme  kirjast mahha kustutada, sest et arwab neid liaks ollewad, mis peale rigi seestpoline minister  tarwis leidnud ollewad, rigi seadust neile meletulletada, mis sedda koggoniste ei sunni, et neist ükski peaks mahhakustutüd sama ja lissab senna jure, et se rahwa ommaks asjaks jäeb, neid piddada ehk mitte. Kohtud omma tallitustes woiwad neid, ärrakeeldud pühhapaiwi,  kui tahtwad, tähhelpannemata möda minna laska, mis läbbi lodawad rahwast aegamöda  sellega harjutada. Prantfufemaalt. Keiser Napoleon, kes Aprilli kuul jubba 61 aastat wannaks sanud, kaebab et ihho terwis nattuke waesemaks minna.  Keige suremat waewa tehha tale jooksja többi. Möda läinud päiwil olla se tõbbi pusade  ja ristlude sees suurt walls teinud, nenda et ennast põlle woinud ligutada; hobbuse selga astumise peale põlle ta suggugi mõtteida  woinud. Temma keige lähhemad tohtred, kes temma ihho tuggewust keigi parrem tundwad,  ütlewad sedda mitte ellokardetawa ollewad  ning tahtwad sedda ettekulutada, et kui ilmad külmemaks lahhäwad, wallo jälle ueste saab tullema; agga keiser issi olla selle polest  sures murres ja annab tohtritele nattuke süüd, et tedda holetuse sisse jätnud.  Teised  temma liggi ollewad keiserlikud teenrid ja ammetnikud tewad temma pärrast murrelikud näud, otse kuida ta issi sowib. Keisre ennese  ja temma tohtrite wahhel olla allati sepärrast  pissukene mokkade södda, et nad temma  eest põlle öiete hoolt kandnud. Napoleon 281