mingisuggust põhja al. Sepärrast näitas õpp. Hörshelmann järreltullewad nelli teed, kus peal ehk sedda abbi wõiks kätte sada, mis neile tarwis on: 1) Wannadusfe-kassa asfutamine koolmeistride enneste kestes. 2) Koggokonna peale panna laitmatta wanna koolmeistride eest murret kanda. 3) Kapitali assutus korjamisse läbbi. 4) Uus koolmeister maksab kolmat jaggo omma  sisfetulltkust mannale. Opp. Hansen piddas essimest wist kõgeparremaks  ja andis nõu, igga koolmeister maksko aastas 1 rubl. wannadusse-kassasse; peale selle sago konsistoriumist lubba küssttud, sellesamma kassa tarwis aastas kord rahhakorjamist  piddada. Nenda korjatud summa intressid wõiwad siis wanna koolmeistride heaks prugitud sada. (Igga aastase makso ja korjamisse läbbi peawad kapital ja intressid aasta aastalt suremaks minnema.) Konwerenz  olli selle nõuuga rahhul ja pällus, et õpp. Hansen sedda plani tarwiiissel kohhal püaks korda sata. (Löppetus jääb tullema.) Ommalt maalt. Wtlkandist. sUus Willmidi poolt kirjutakse meile hea innimeste läbbi nõnda: „lummala abbiga näitab siin Willnndi kihhelkonnas  koliassi rõõmsal wisil eddasi minnewad. Minnewa aasta said 3 uut kolimaea. ehhitud ja mödaläinud talwel jubba prugitud; tännawo aasta on jällegi 3 kolimaea ehhitud, Ue-Tanna  silma (Uusna) wallas, kus wald kolimaad pärriks ostis, ja peale selle Persti ja Wanna Wõidoma wallas. Essimene neist kolmest, mis sisse õnnistud sai, olli Wõidoma kolimaea.  Seks wallitseti Mihklipäwa (29. Sept.), mi! jubba aegsaste enne lõunat suur ossa koggokonnast,  nende seas ka mõnned wverad, nimmelt  koolmeistrid teiste waldadest, kello 11 ka koli kirrikowöörmündri herra major v. Bock Pärrist, Wõidoma pärrisherra landr. v. S tryk, koggodusse Zppetaja -ja kihhelkonnakoolmeister kokko tullid. Pärrast hakkatusse laulo piddas õppetaja  Mihklipäwa - Ewangeliumi järrele kõnnet, kus sees ta omma rõmo üllestunnistas, et igga- Piddi kidowäärt ja rumikas kolimaea walmis sanud, tännas ka koggokonda, kes ni hästi selle ehhitusse läbbi, kui ennegi ammo omma armastust  koli wasto üllesnäitnud, mis läbbi ka Wõidoma kool jubba ammo Willandi kihhelkonna  kolide seas au nimme al seista ja tulletas  mele, kuida neil nimmelt selle eest tännada olla, et mõisaherra eest otsast sadiZ sure armastussega  koli eest olla murretsenud, peale selle ka, et Jummal neile ni tubli koolmeistrit annud,  nago Andres Tiit on, kes jubba 36 aastat sure armastussega neid endid ning nende lapsi, mitmed jubba kolmandamas põlwes, kui Lm issa olla õppetanud, ning ka wannadusse pole jõudes omma tubli, wisipärrast kolitud poea abbiga koli ikka endisses aus piddanud. Pärrast sedda kui õppetaja laste wannematele, koolmeistridele ja lastele kirjatunnistust olli ärraselletauud,  lõppetas ta maea sisseõnnistamissega  kolmaiuo lummala nimmel. „Pärrast Wõidoma lauljate illusat neljahealega  kori laulo tõusis pärrisherra üllesse ja poris  süddamelikko sõnnadega koggokonna Pole, omma rõmo üllestunnistades, et laste õppetus temma wallas siamale ni hästi eddasi läinud, nimmetas mõnnesuggust head, mis seläbbi tulnud  ning ka, et koggokond ja mõisawannemad hiljuti mödaläinud aeal ühhes meles olnud, tunnistas  ka koolmeistrile omma tänuo ja nüüd tulleb kõige rõõmsam assi andis wallale teada, et temma omma koli armastusse tunnistusseks kolimaad 8 taalrit sured tännasest päwastsadik  wallale pärris ommaks kingib. Tingimissed, mis ta jure panni, ollid need, et kolimaad Lutterusse usso wallale on tinginud  ja teiseks, et senni kui mõisa temma suggukonna käes on, mõisaherral koolmeistri wallisemisses ka liggi on wallitseda ja kolmandaks, et wald, mis siamale koli üllespiddamisseks teinud  , ka eddespiddi teeks, kõik need tingimessed  olla üksi walla heaks, et sidde mõisawannemate  ja walla wahhel ka eddespiddi kindlaks  jääks. „Öppetaja tännas koliwallitsusse ning walla nimmel ning sowis, et Jummal mõisaherrale ja temma lastele tassuks, mis ta wallale ja walla lastele head teinud. „ Parrast kitusse laulo, mis kogg. ligutud süddemest laulis, kõnneles wanna aus koolmeister  A- Tiit Taweti 100. laulo sõnnade järrele, 323