nistago nimmetud würsti prouat temma armassusse  eest meie usss rahwa wasto! Nüüd M hakkatus tehtud ja tillem abbi-kassa andis ommialt  poolt ka 1000 rubl. Kirrik on kõrge allus'  Mllri peale puust, agga kennaste ehhitud. Pari tuhhanda rublaga ei wõmud mmmad muidogi läbbi sada, neil on meel hea hulk kullo korjada nja altäri pilt ja kellad puduwad ka alles. Ehk lummal aitab neid ka sada. Gdowi linna kirrik. Ommalt maalt. . ; Tartust. s Saksa laat. j Se on miune- neljapäaw sissehellistud, agga näitab teine täunawo uattuke kohmetand kombel peale hakka.  wad. Lummi kassin, rahha kassin, teed pahhad, ilmad uddused ja süllad, iggast otsast takkitseb. ' Sellepärrast on ka wõeraid kaupmehhi wähhem kokko tulnud, kui muido olli. Wannadest on mitto tullematta jänud ja ust ep olle m paljo assemele tulnud. Siiski jodo- ja ladapiddamissest on stis keige parrem kõuneleda, kui mäda on läinud. Peenust. sTullekahjo.j Sealt kirjutab  üks söbber nenda: „Meie linnas näitwad Lännawo tullekahjud õiete tihhedaks minnewad. Ammuks se olli, kui wassewallaja Petersoni n?aea ärrapõlles, kus enuamiste keik ellamisse kraam sisse jäi, ja nüüd eile honnniko s 5. lanuaril) peasis kingiseppa Hanseni howi peal Me tulli lahti ning temma Pukuur põlles soutumaks ärra. Psa aego õlleks sest weel paljo surem kahjo tulnud,  kui tulli mitte wahwa koddanikude abbiga ep õlleks arralämmatud sanud) sest naabri kod- damko maea olli ka jubba homi poolt otsast Põb> lema läinud ja õlleks mähhema aböiga peage tulleroaks jänud. Isseärranis sai üks kaupiMees,  kes naabri maeas üri peal ellas, suurt Mhjo, Kei-k temma asjad said ruttuga maeast wälja kantud ja katki murtud, ja mis willetsam ja innetum luggu on, paljo asjo marga näppode külge kinni ja läksid omma teed! Kui - se tõssi on, et sõalahhengi platside ümber hundid  pirawad, siis on se ka tõssi, et tullekahs  jude ümber margad warritsewad. Mis rippakile  jääb, se nende tasko lääb. Kuida kulukse, ei olle ka seal mitmed asjad, nago kuld täsk-uur, üks suur kassukas ja mitmed muud asjad ennam teed mõistnud tuppa taggasi minna. Se on ütlematta  hirmus assi, aggaei Lahha msugguste häbbematta  innimeste järg ikka weel ärralõppetada. Missuggune kärbseseen peab sel innimessel süddame  assemel rindus ollema, kes tullekahjo jures ka omma liggimest wvib risuda! Ja km nisuggust  üllekätte läinud loma küssid, mis usko ta on, siis ei häbbene temma mitte kostes, Lemma olla ristiinnimenne! Parrandago lummal mis mmmessed  ei jõua! Karemaait. sHundi kurjus.j Se kurri, kiskja metsalinne wõib moumkord hirmus kurja tehha. Kuida kaks meie arwades ustäwat inuimest könnelewad, olla sähhärdune kahjoSaremaal  Karma kihhelkonnaS Pihla wallas sündinud.  2. Icmuaril todud 2 tüttarlast Kurresare  linna, üks 15 ja teine 17 aastat.manna, kedda hunt hirmsaste olli ärrakiskunud. Ühhel olnud ninna ja lõug ärrapmrustud, teile! sured hawad kaela sisse hammustud. Mõllemad widud  piddali, agga teisest ei olle tohter mitte ennam  arm anud asja samad. Se õnnetus olla nenda tulnud. Lapsed olla küllast koeo pole i ununemas olnud, kui tee peal korraga hunt Põsa takka mälja ühhe tüdruko silmi kinni karganud. Sedda nähhes olnud teine ni lahmakas, et malga  kätte tõmbanud ja hundile pähha aunud. Selle peale lasknud murdaja essimest last lahti ja karganud teise kaela kinni. Üks mees, kes seal liggilähhedal tüdrukute karjumist ja appihüdmist  kuulnud, jooksnud marsi tuppa, wõtnud Püssi warnast ja tõttanud õnnetumatele appi. Agga et hunt tüttarlapsega wägga liggistiko olnud, 16