on peale mitme liggilaulja kõrge Tenor (Prantsus) ja süggaw Bass (Wennelane) need pealauljad; agga seks aastaks söalaulo laulda, on jubba hiljaks xjänud, kui nüüd alles  „nodid" kirjutakse. Kui Prantsus södda püab Põlakate parrast, siis teab ta kül, et Wennemaal selle eest kegi ahjo tahha ei jookse, agga on karta, et Preislane seal jures Reini-jöe  äres sulgi peab jätma; sest temma ma on seal Prantsusse jalgus, ja Prantsus on made peale wägga maijas, kui innimenne, kes 9. egga 10. kassast middagi ei tea. Otame nüüd usi nabride notisi; egga meil ni suurt rutto tagga ei olle. Austria kirjutab isse notisi, et Wennelane  peaks Põlakatele järvele andma', agga sennikaua assutawad Polakad jubba La omma piri uut sallawallitsust, mis Krakus ja Galitsiamaal  mässamisse tuld peab pöllema öhhutama.  Galitsia möisnikudel olla üsna needsammad  mõtted süddames ja sönnad suus, mis Pola möisnikudel, sest Polakad on nemmad keik ja pappid aitawad ühhel kui teisel pool tuld kihhutada. Eks Austria hopis parrem ei teeks, kui ta ennam omma koddostd asjo tähhele panneks, egga se kahjo teeks, ennego wenne waenlastega lähhäb notisi kirjutama, mis muud ei te, kui annab' Põlakatele uut julgust surema õnnetusse sisse jooksta. Jtaliamaal ööldakse Sitsilia sare peal Ätna mäggi jubba mõnda aega tullist wirna ja kiwwikildusi wäljapilluwad, mis ümberringi paigadele suurt kahjo peab teggema. Mitmed  põllud, aead ja maead peawad selle läbbi jadawalt arrahäwwitud sama. Rikkad ja waesed, kelle kohta se juhtub, on ommast ilma ja wöiwad Jummalat tannada, kui isse wirna sisse ei jä. Sesinnane tullepurtsaminne olla se kord ni walli, et Sirakusse makonnas, kus Ätna maggi merre lahhedal seisab, iggal pool liwasaddo peab tunda ollema. Zggal maal ommad römud ja kurbdussed. Prantfus ihhub möeka ja puhhastab ommad  suredtükkid, sest ilma püssirohho haisota jäwad temma rinnad kinni ja tullewad külmawärristussed  peale. Napoleon ei wöi ilma  söata ellada; kui ta sedda waljaspool piri ei otsi, siis leiab koggematta kotto. Prantsusse  aujärg seisab pallawa püsside ja suretükkide  peal: kui Prantsus neid ei mõista teiste wasto poörda, 'siis peab neil söariistadel  se pahha wiis ollema, et temma ennese wasto pöörwad. Aastal 1789, 1830 ja 1848 olla Prantsus sedda kibbedat katsunud. Neid teiste wasto pöörda, ei olle kül igga kord ka mitte head tonud, nago isseärranis 1812 —15; agga praeguse Napoleonil on sellega  siamale parrem ön olnud. Ma ütlen siamale; sest kui ta Wennemaga jälle tülli otsib, kes teab kuida loud lähwad. Wennema  ei olle mitte Meksiko. ..Punapart" teab kül, kui paljo sulgi ta Krimmis on jätnud, kus ni mitto kümmend tuhhat Prantsust hingawad,  ja kukkur ei seisnud ka ennam püsti. Ta ei tea mitte, kuida ta omma abbi tõutusse  läbbi Polakaid sedda ennam tappab ja surma sadab. Üksi ei julge La tulla, sepärrast  püab La ni sure holega ka teisi tülliworko püda. ..Prantsus ei tahha södda, ütleb ta su waid Eüropa ja Prantsus hoiab Eüropa pole." Agga meie wöime kül selle peale kosta: Eüropa ei tahha sõdda, waid Prantsus, kes agga ennast Eüropa selja tahha peidab. Inglased ei tahha milgi kombel mötlematta  ja üllekaela sõtta joosta, sest sodda maksta paljo werd ja rahha, ja Inglased on möistlikkud kül küssima: „mis aeab meid sedda teggema, ehk mis same meie sest?" Teised jälle ütlewad: „Pange ommeti tähhele: midda ennam meie Wennemaad allandame, sedda ennam  Prantsust üllendame. Ilma meieta ei wöi Prantsus middagi tehha, agga kui lemmaga  kasa lähhame, siis peame kül jahhikullo ja waewa kandma, agga Prantsus pistab saaki ' tasko; meie aitame sel kombel hopis ennam Prantsust kui Polakaid." Terwe tossi, kui Inglased selle mele jure wöttaksid jada, otteksid  nad auwaärt mehhed. 249