ehk et kahjo õlleks olnud. Tuld ja suitso aeab ta jo allati wälja ja õlleks sealatse rahwale  Magga kahjolik, kui ta sedda ei peaks teggema. ' - Ztaim rigi rahha ehk kassa minister olla 52. selle ku päwal kokko tulnud rigi wannematele 1869 aastase siösetullemisse ja wäljaminnemisse kirjad ettepannud, kus ta neile näidata tahhab, et wäljaminnik sissetullikust  kaugel üllepea kaswanud. Sealane aastane  sissetullik olla ülleüldse 929 Miljoni 560 tuhhat 522 pranki ja wäljaminnik 1011 miljoni  Z.37 tuhhat 10? pranki— wäljaminnik on siis 81 miljoni 776 tuhhat 585 pranki surem kui sissetullik. Saaks ka se summa, mis kirriko möisade mümissest sissetulleks ja umbes 11 miljoni peale woiks arwatud, senna jure arwatud, siis jäeks weel peale 70 miljoni pudoz kust peab se wäljatullema? Kui hallikast põlle, kust tööta woiwad, siis on kül raske sedda öHlda, kust puduwat summat wötma  peawad. Wanna pühha issa on hilja aea sest kaks Jtalia meest, nimmega Monti ja Tognetti, Roma linnas lasknud arrahukkata ja se aeada nüüd Jtalia minister-präsitenti harjaksed wägga  püsti, et ta wägga terrawa sönnadega wanna paawsti watlitsust laitnud. Ses asjas  on ka keik rigiüllemad temmaga ühhes nõus olnud. Jggas suremas Jtaliama linnas  tõstetakse wanna pühha issa wasto suurt karra ja tahhetakse selle ärrahukkamisse wasto protsessima hakkata. Protsessigo nad nüüd kül, ni paljo kui tahtwad, agga egga nad neid mehhi ennam hinge sa. Tognetti emma,  kui ta neid kurwi sönnumid ommast poeast olli sanud, et ta ärrahukkatud, olla äkkiste  mahhakukkünud ja kohhe surnud; olla ni wägga kohkunud! Kirjawastussed. M. G. O. Tänname, et meile sedda kurwa luggo ollete  teada andnud, leiate tännasest numrist. P. T. P. — Teie oddawa kauba luygo olleme prukinud, pidvime agga paljo otsast mahha kärpima. 391 Berantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. BsN der Censur gestattet. Pernau, den 26. Novbr. 1863. Teadaandmissed. Perno wogtei-kohhüs annab rae-kohta kässo peale 12. selle ku päwast>M 2359 teada, et mölder Tönnis Grün bergi parralt ellomaea  ja tule weske, mis 1. Perno Ria allewi  kwartalis 140 K 1231> al, keige aeaplatsiga  neste sawad wäljapakkutud. OW astub nikohhe parrast jure lömist, nende krundide  pärris perremehhe õigusse sisse.  Wäljapakkumisse  päwad on 28., 30. Nowembril ja 2. Detsembril; neljas ja wimane termin on, kui sedda peaks nõutama, 5. Dstsembn ku päwa peale kinnitub. Ostjaid kutsutaksi nimmetud päiwil, iggakord kello 11 ennelõunat nimmetud kohto ette omma pakkumist ja üllepakkumist  pakkuma ja siis otama, mis jurelömisse  parrast saab mõistetud. Pernus, rae-koea peal, 18. Oktobril 1868. Oberwogt Brackmann. M 807. Sikkertär A. G. Mors. i Perno wogtei-kshhus annab seläbbi, raekohto  kässo peale 28. selle ku päwast 2477 teada, et ärrasurnud Andres Jürwetsoni parralt järrele janud lies allewi kwartalis 139/149 al seisaw pu ello - maea keige körwaliste honetega awwalikult peab ärramüdud  sama ja wäljapakkumisse psWtd on 10., 11. ja 12. Detsembril, se neljas ja wiwane  termin on, kui sedda peaks nöutaMa 14. Detsembri ku päwa peale kinnitub. KeM neid, M sedda maea osta tahtwad, kutsutakse  nimmetud päiwil ja iggakord ennelõunat kello üksteistkümmend sia kohto ette omma pakkumist  ja üllepakkumist pakkuma ja siis otama, mis jure lömisse pärrast saab mõistetud. Pernus, rae-koea peal, 29. Oktobril 1868. Oberwogt Brakmann. M 849. Sikkertär A. G. Mors. 2 Saksi ja Jöeperre möisades Wirromaal, Kadrina kihhelkonnas, 18 wersta Rakwerrest,  sawad Zürripäwast 1869 need kolm karjamõisat rendi peale antud: Kaarli mõis . . . 292 pooletino pöldo. Lokso mõis ... 85 Wassiwerre mõis 82 « Kes sowib nende rendikaubad kuulda sada, saab otsust Saksi ja Zöeperre möisawallitsusse  käest. !