lotuses jälle laht! lasknus Mpmmatoggimusega tedda surnuks lüa, mis agga põlle korda läinud,  maid hunt karranud ta kätte kinni, mis läbbi ta middagi põlle tehha'wöinud. Selle karra peale olla teine karja rahwas koerdega appi ruttanud, tedda hundi käest lahti peästnud  ja hunti ennast pannud. Lapseke  olnud ni ärrapurrustud, et pea hinge heitnud ja issa issi seista meel sure kartuse al, sest et teadmata, kas jäeb' ellama, woi mitte. Austria keiser olla jubbq 24. Nowembril, enne lõunat kello ühheksa, omma wäljama reisi pealt kalli terwisega koeo Wggasi jõudnud,  ja otse nendasamma ka Prantsuse keiserina  Eugenip 23. Nowemhxjl Kaxisi. linna sisse sõitnud. . Romaft ei tulle sekord jälle häid sõlmunud,  nihästi linnas kui seal ümberkaudo, ei olla sedda wähhematki rahho; kartuseta ei pea kegi töhüma omma toa uksest wälja minna. Kuulge, mis seitungid sealt juttustawad: ..Ükski ette waatlik innimene ei lähhä ilma söariistabeta, km pimme kätte tulnud, ennam ülle ulitse, ja se ei sünni mitte wägga liig arwa, et üks rahholik laste issa kahhe raua püssiga tohtre woi ämmamori järrele lähhäb. MoNne päwa eest taggasi olla üks jahheseltskond/kes  rahholikult ulitsal eddasi läinud, enne kui linnast walja sanud, nipuhtaks risutud, et neile middagi põlle järrele janud. Sesuggused  asjad ei olla seal koggoniste arrulda- sed, waid ennamiste iggapäised." Kui assi nenda, siis on jo wöimus röwiate kaes ja õige innimene peab pelgu hoidma; nende seltsid peawad ennamiste linna nMrrawate suus üllal hoidma, kust siis kui kul kanna peale lasseb, kui keddagit ulitsal näeb likuwad. Kairstst. Preisi kr on prints põlle omma koeo tullemisega ni wägga ruttanud, kui Austria keiser ja Prantsuse keiserina z ta tulnud 21. Nowembril öhto Kairo linna ja Egiptuse wntse kunningas on omma poeaga teisel pawal ta jures wöeras peul olnud ja parrast käinud temma jälle wiitsekunningajures. Ohto olla sealatsed  Sakslased tedda autulledega terretanud« Mönnesuggused sönnumed. Pofenis, wätjamaül, on üks pärms mõisnik  üht puud, mis tal nattuke tülliks ees olnud, ülleskaewada lasknud. Koeraga olnud Mk kolm meest, kui töga watmis sanud, nago ma alla waonud, kaddund keikide silmade eest. Herral olnud se nattuke wöeras, et mehhed m järsko sealt ärrakaddunud, küssinud omma meeste käest ja sanud wastuseks, et mehhed olla pu ast hulga rahha leidnud ja sellega Põseni läinud. Sedda kuuldes olla herra warsi hobbused tõlla ette panna lasknud ja järvel sõitnud ja leidnud mehhed ülles, kui warrandust,  keik Hollandi kuld tukkatid, 50 tuhhat talert wäärt, ärra müa tahtnud. Arwatakse, et üks suurt suggu naesterahwas, kes selle aegse pärtis herrale olli mehhele sanud, agga pärrast melest nõdraks janud, sedda kulda senna mahha matnud olla. Ärimaal on hiljuti üks ihnus ärrasurnud ja allamal seisawat testamenti järrele jätnud: ..Minna kingin sa lübban omma wenna naesele,  Marri Dünnis, nelli wanna willast sukka, mis minno sängi al; minno öe-poeale, Karel Makartnei, kaks wanna sukka, mis minno pesso kappis; Leitenant Zohnsonile, minno ainus paar poomwilla sukki ja minno pünnane öö-kuub ja minno teniale, Anna Burke, temma  pikka ja Lrui tenistufe palgaks, minno wanna joma-wee kruus." Anna/ täis wihha ütles ja tunnistas omma ka pärriatele, temma ei tahha sest teadagi, et tal middagi pärrida on. Selle peale löi Karel jallaga krusi, et tükkid lendasid agga wata immet, arruto hulk rahha weris krusist wälja. Se leidus teggi ka teised pärriad terrawaks, igga üht omma pärrandust ülles otsima ja nende sureks  immeks pannemiseks ollid keik täis kuld penningid. 401 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri põiest lubbatud. Rigas, 6. Detsembril 1869. ' Teadaandmised. Perno pMtsei-kohhus annab seläbbi teada, et Jöulo-aegne weiste, hobbuste ja kauba laat tän-