sündinud se mitte sellepärrast, et sest isseärranis  riik piddi sama. Paawst ei piddand ial muud, kui piiskop ollema. Wanna Nepoleon „Punnapart" teggi jubba ennam kui 5l) aasta eest paawsti ilmalikko kunningrigile kord otsa peale, wöttis keik Jtaliamaad ennesele ja paawst olli kunniuga ammetist lahti. Kui „Punnapart"  1812 mitte ahnussest aetud Wennemale  põlleks tulnud, mis ta kaela murdis ja tedda ennast Helena sare peale satis: siis õlleks  paawst praego alles piiskop ja mitte ühtlase  kunningas olnud, mähhärdust ammetit ta teise körwas ommeti ausaste petud ei sa. Aastal 1815 teggi Wieni linna kongres tedda jälle kunningaks. Praego seisab temma aujärje  allus kaunis kerge liwa peal. Minno pärrast tehko nad temmaga, mis nad tahtwad, kui agga mitte söatulli pöllema ei hakka. Prantsusfemaalt. Prantfustel on allati räkimist ja teggemist. Nemmad on paawsti hoidjad ja nende abbi läbbi seisab temmal tünnini müts peas; agga agga se pahha ramat, „Paawst ja kongres", mis wanna „pühha issa" Napoleoni omma tö arwab  ollewad, (sedda arwawad tuhhat teisi ka) kippitab wägga temma süddames. Ta tunneb ärra, et Prantsussed temma kroni tünnini sepärrast on peas hoidnud, et kegi mu sedda peast ei wöttaks, kui nemmad isse. Mis nöu agga Prantfustel tõeste Jtaliamaga  on, sest ei sa weel kegi selget arro. Keik on alles katte al. Prantsusse kindral, kes omma mäega Roma linnas paawsti kaitsmas  on, sowinud kül Nean hommikul temmale  pitka igga ja head onne, agga paawsti wastussest on selgeste tunda, et Prantsuste faunad ta süddant ei römusta. Ommeti ei wöi mehhike middagi parrata, waid peab võtma,  mis uus aasta ja aeg toob. Uks suur minister Parisis (Walewski) ööldi nattuke paawsti nöus ollewad, agga se on äkkiste ammetist  lahti sanud, mis Tunnis suurt römo, agga Romas suurt mele haigust teinud. Paawst näeb pahha asjo tullemas ollewad.  Prantsusse  keiser on isse paawstile pitka kirja saatnud,  kus keiksuggusid maggusaid sanno sees sei- sab, agga wähhe neid, mis temma süddant rahhule teeks 'omma kunninglikko parrast, mis wägga kõikumas on. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Peruust. Pi jb! l - pühha. Kes üht rõõmsamat teab, se üttelgo. Olleksin piddand sest jubba ülle minnewa kord könnelema, agga kas sa saad siis igga kord ni, kui sa tahhad? Olgo siis tänna lühhidelt. Mo surem pudus on ennamist ikka rumi pudus. Kolmandamal Zöulopühhal ehk wiimsel manna  aasta pühhal pühhitsedi siin Perno makirrikus  piib! i - pühha. Odati kül ka üht lyöerast öppetajat seks päwaks koggodussele külla leiba jaggama, olli ka lubbanud tusta, agga kes teab, mis seal weaks olnud, kui aeg kä olli, tulli kirri: „ei minnust sa tullejat." Jäi siis keik tallitus omma öppetaja peale, ja aitumma! meie olleme sel päwal jälle puhhast waimollkko leiba sönud! Zutlus olli nende pühha apostli saunade peale raiatud, mis 2 Timot. r. 3, 15 17 seiswad. Peasanna: Kuida peame Zummala sanna luggema, et se meid targaks wöiks tehha önnistusseks usso läbbi Jesusse Kristusse sisse? Nüüd selletadi meile keik ni selgeste ärra, et innimenne üsna käppoga wöis katsuda, kui ta wähhegi könvad lahti hoidis, kuida Zummala  sanna peame luggema. Ehk se jutlus kül mitte lühhike ei olnud, löppis ta rähhelepannia kuuljale ommeti liig rutto ärra. Parrast jutlust anti meile Jummala sanna lautamissest selgemat teähust ni paljo, kui sedda lühhikesse aiaga kantsli pealt wöis tehha,  ja minna sia kitsa rumi peale üllespanna. Öppetaja allustas omma teädaandmist pühha  kirja lautamissest nende sannade peale,  mis Zoan. ilmut. ram. 3 p. 8. ja 9. s. seiswad: „Wata, ma ollen so ette annud  ühhe lahti tehtud ukse ja ükski ei wöi sedda kinni panna; sest sul on pissut rammo ja õlled mo sanna pid- 20