nou peab ja middagi ette wöttab, seal on minno sönna üksi nisamma paljo." Selle peale kostis öppetaja: „Se kulub ni paljo, sest se on Preisi kunninga sönna." Naerdes kostis kunningas: Kui keik Sakslassed nenda mõtleks, õlleks assi paljo parrem, agga parraks,  ni kaugel põlle meie weel mitte." Selle peale kulas kunningas, kas sealt wabrikud söa läbbi paljo kahjo sanud, mis peale öppetaja  temmale wastas: et kül mönni hea ohwer  sealt antud, agga meie lodame et nüüd keik paljo perremaks saab minnema. Kunningas  römustas ennast wägga selle rahwaga tuttawaks sanud ollewad ja kidab neist, et üks tru rahwas näitab olla, kedda ta wägga armastada. Sleswiges tulli üks tallomees  kunninga jure ja ütles: „aus kunningas,  se kord peab assi ommetige tõelik ollema, sest mikspärrast saab muido ni paljo werd wallatud?" Sellele wastas kunningas: sa pead sedda pea näggema, et assi tössine ja werri mitte ilma asjata põlle wallatud: lootke agga Preisi wäe peale, sest sedda ollete jubba näinud,  kuida temma söddib. Magbeburgist. sSalla Mönne päwa eest tullid auro wankre peal 9 suurt haini, mis Dresdenist Posine piddid minnema senna, kelle sees ööldi suhkur ollewad. Kõhtudel, kellel terraw haiso tundminne, ei lasknud hautist  labbi, waid laskis ühhe lahti tehha ja mis leiti sealt? üsna ued püssid. Hamid pandi kohto pitsari tahha ja assi jäi kulamisse  alla. Prantsussemaalt. sßigi wallitsusse  Prantsusse rigi üllemad ei tahha sedda mitte kuulda, et se leppitus mis 1852 Londonis tehtud, üsna ärra peaks sullama, ehk konwerentsi läbbi ärra wissatud sama, waid temma sowib, et Dani wallitsusse kep ka eddespiddi ikka jälle Sleswig - Holsteini ülle üllataks, agga ommetige sowib ta, et ka Sleswig-Holsteini rahwast ja nende sõnumist  kuulda woetakse ja siis üks uus leppitus,  mis agga mitte ennam ni pool surnud põlle, kui se mis 1852 aastal, tehtud sama. " sSurnud kunningas ellad Prantsusse seitungid teawad sest selgeste jutlustada,  et Madagasgari kunningas Rabama, kellest ommal aeal Postimehhe sees mõnda könneldud ja et ta olla ärratappetud peab alles ellama, agga nenda warjul, et ta waenlassed  tedda ei pea kätte sama; ja se tehha sealatss wallitsussele wägga suurt murret. Tedda  lastakse ka kül holega otsida, agga ommetige  põlle nad meel jälge peale sanud. sKihwti läbbi surnu Parist linnas on praego suur kärra lahti, et üks tohter ahnusse pärrast omma proua emma ja üht teist naesterahwast, kedda ta omma proua korwas armastanud, kihwtiga ärratapnud. Assi olla nenda: Et ta proua emma wägga rikkas olnud ja temma sedda aega põlle jõudnud  ärraodata, millal ämma emmake silmad kinni panneb, et rahha kätte sada, andnud nattuke rohto sisse ja hing läinud. Agga mis teggi armukessega, sel polnud warra? Tedda kirjutanud ta 550,000 prangi eest surno laekasse ja siis lasknud tedda kirja tehha,  kus sees ta tunnistab, et tohter pärrast temma surma sedda rahha sealt wastowöttäb. Et innimenne alles noor olli ja sepärrast kaua wois ellada, mõtles ta: mikspärrast on siis kihwt lodud, andis sest naesterahwale ja nenda olli ta pea tüllinast eest ärra, et wois rahha nõuda. Kui se jut esmalt wälja ilmus,  ei tahtnud kegi uskuda, sest seitungid nimmetasid kül tööd, agga mitte teggijat, agga nüüd on mehhike jubba 4 kuud kohto kulamisse al, siiski põlle ta weel tunnistanud, et ta sedda pahha tööd teinud. Küllab same eddespiddi kuulda kuida assi lähhäb? Inglismaalt. sS ö a riistade rah - h u Londoni seitung teab sest selgeste könneleda,  et pissuke Daanlane söa riistade rahho wasto ei wötta ja sepärrast annab ta Lemmale  sedda nöu omma pärris maad, ni paljo kui tal sedda weel järrele on, köwwaste kinni hoida, et mitte keigist ilma ei jä, ning Inglisse  wallitsussele annab ta jälle sedda nöu, mitte ennast ilma asjata Dani söa sisse mässida,  mis läbbi suur kahjo woib tulla. 158