fkdepolest ellawad Wenue wallitusse al 2,890,009 katoliko ussulist, 2,909,900 ewaugeli ussulist, 5,790,999 Muhamedi ussulist, 1,459,090 ludi ussulist, 500,000 Armenia ussulist ja teist seddawõrtweel  pagganaid, kes Siberiamaal stin ja seal laiali asset on. jNishni-Nowg.!orodi ja Simbirski tulle kahjud, j Essimesses linnas on lada aeal (5. Sept.) tulli ühhe kaupmehhe käest, kes jubba koeo assutas ununema, kesk väwal lahti peasüüd. Temmal olnud piritusse kaup ja senna peasüüd tulli külge. Kaupmees isse on ka pool põllend weel wäljasannd. Et õnnetus päwa aeal juhtunud ja wagga paljo innimesfi kous ollid, ei õlle tulli omma wolliga mitte eddasi  peasnud, agga ommeti arwatakse kahjo 109,000 rubla peale. Simbirski kahjust ei sünni ennam räkida, seal on paljas linna asse ja ahjowarremed weel järrele janud, ja 39,009 innimest maöto talwet ilma peawarjota! Keiges rigis  korjatakse neile audid ja Moskwa kaupmehhed  annud korraga 19,999 rubl. Et liu ui mitmest kohhhast ja mitto päwa ikka jälle ueste põtlema hakkas, ja igga kord keige paksemast kohti  a st, sest olla üsna käpp oga katsuda, et se kurja innimeste tö olla, agga neid ütleannetnmaid ei olla kohhns weel kätte sannd. winajominnej olla süggawas Wennemaal wägga sureks läinud ja mõnnes paikus üsna iuneto. Suur ja weike, noor ja wanna lakkuda omma meelt peast ärra. Rahha eest ei olia röniehhi paljo sada, agga kui kegi wina lubbada anda, siis tulla neid küllalt, agga mis töteggiad nisuggused on! Tullewad kiil esmalt  perremeest aitama, agga warsi peab perremees  neid maast üllesse aitama. Selleläbbi tulla willetsus ja waesus ning ülleültse õnneto ello. Hädda selle rahwale, kes selle kurja lakke orjaks heidabl Sähharduste orjadele ei aita nende ihholik Prius middagi. Õnneks ei olle keik nenda, ja mõnnes paikuS hakkada assi jubba parranema. Andko lummal! Wöeralt maalt. PreisinraCtt kaebadakse wägqa, et Dam wasto punniminne rahhokomverentsisPreisile paljo rahha peab maksma, sest ta piddada ommad riiggemetidid allati sõaseisusses piddama, uus hirmus rahha maksta. Ehk ta kiil kokkohoidn ja nappisii ellada, siiski minna iggapääw omma peale 4000 rubla Dani kinso parrast üsna muido wälja, nago mahha wissatud. Kes pid« dada sedda wimaks keik maksma? Kas Sleswig-Holstein?  Miks Parrast? Kas Taanlane? Ota senni! Sleswig-Holsteinist kaebadakse, et Preislane Dani wasto Wagga pehme olla, ja se pehmus tehta Taanlast sedda kcmgekaelsemaks. Meie olleme jubba enne üttelnnd,  et keik Dani Mi ja sõdda mitte kuuninga  Kristian IX. ennesest ei tulle, kes sündinud  Sakslane on ja mitte kiusaka süddamega mees ei pea ollema, waid Dani kiusaka rigiwannematest,  kes jubba eestotsast warsi kunninga peale käisid, hertsogi rigidele mitte karwawaärt järrele anda, waid neid wäewõimussega wäggise Daanlasiks  tehha. Sealt tulli sõdda; ja keige sZa aeal ja siamale aeawad nemmad ikka Peale seddasamma  punni, mitte järrele anda, waid senni wasto panna, künni ehk mõnni naber wimaks ommeü appi tulleb. Kuida kulukse, peawad sellepärrast 39,000 Preisimeest lütimale talwekorteri  jäma; agga neid peab Preislane isse toitma, ja se litsub ennam Preisimaad, kui Danimaad.  Heaga ei otte Dani käest middagi sada. Rahho konwerents olla korraks jälle seisma jänud. Allstrismaaltj kus sedda pikkalist rahho tehhakse, tullewad sõnnumed, et Inglisma wallitsus  üht suurt meest senna saatnud, rahho tegg  emist watama, ja ta h hele pannema, kulda ehk Tani poolt mõnne hea sonna wõiks üttelda, ehk kui tarwis, ka nattuke ähwardada, et tuggewad nõdrale järrele annaksid. Et Preisi ja Austria mõtted isse ka iggas asjas kokko ei sünni, siis lodab Inglane ehk Austriat onuna pole sawad, ja muda Preislasi pehmemaks teggewad. SleSMig Hülstewi rahwa totus seista nutid Preisi tunninga sõnna peal, kes olla tit-- telnud, et nende hertsog Pridik warsi piddada onuna walluscja auannneti peale seatud sama. Preisi lähhemisseks ja truiks sõbraks, se on muist Preisi tiwa kaitsmisse alla heita, selle wasto ei olla neil middagi räkimist, kui nemmad  agga onuna hertsogi alla saaksid, kes M 318