Eesti Postimees ehk Näddalaleht 1864. Tartus, Zl). Septembril. ja liimaraWale. U^° Essimenne aasta. SeS lehhes seisab: Oli kcrzaminne rahwa au uks khk häbbiks ja separrast kita khk laika. Ommalr maalt. Srudentibe hulk. - Ecsnkelest. Rappastand kaeworakked. Kosja asjad. Peterburgi passikonter meie ma raömale. -- MäSsajace lallakihhurajad. Woeralt maalt. Nahho konwerenksift. Suine külm. Surr.opessiad. Ircuia» maalk. Prantiussemaalr. Uemad sönnumed. Tartust. Telegrahwi sõnnumed. Kauba sonnumed.  Kirjawisrussed.  Teadaandmis''ed ja kulutamibsed- On kerjaminne rahwa auuks ehk häbbiks  ja sepärrast kita ehk laita? küssimisse peale kosta,' ei olle mitte suurt järrele mõtlemist tarwis. Kui inn imesse pea ja sndda wähhegi õige kohha peal seiswad, siis mõistab ta siin seddamaid wahhet Lehha musta ja walge wahhel. Kerjaminne on allati häbbiks  ja sepärrast allati laita. Mõnne aea ees! kõnneles sest Tallinna seitung, selle järrele Ria kubbermango seitung ja tänna ei wõi Postimees  ka suud kinni piddada, sest se assi putub meie maal Eestirahwasse ennam, kui mu rah- Masse. Sepärrast rägime sest teine teisega jälle mõnni sonna, agga mitte naero pärrast, maid tõeste. Mis kerjaminne ja kes keejad on, sedda teame keik. Kus koggodusses ehk koggokonnas se Pahha assi kaswab, seal on tõeste keik parremad  asjad kaddumas. Lasseb koggodns nisuggust  asja eddasi minna ning ei liguta kat Wa jalga selle masto panna, siis on Lemma häddine ja wiggakke peast ja jallust, ja keik Lem-- ma ilmaliklud ja waimolikknd seadussed on surnud  kirjatäht pabberi peal. „Waesed on allati Leie jures," on Onnisteggia  kül nttelnud; agga ial ei olle Lemma üttelnud:  ~kerjajad peawad allati Leie seas hulkuma  ja uste tagga winguma." Waesed peawad  ristikoggodusses auustud innimessed ollema ja neile on iggamees wõlgo, sest nende näul käib Issand isse armastust otsimas. Agga kerjamissega  ei õlle lesussel middagi Leggemist, waid ui paljo kerjajaid, km meie maantede, ulit-- sate, turrnde, ladaplatside peal ja maeauste tagga omma Pähhä õppitud palweid lobbisewad, m paljo kaebajaid ja koggvdnsse häbbi tunnistajaid on meil. Igga koggodus, kes Ewangeliumit Inmmata sõnnaks peab, ei tohhi kerjamist mitte sallida. Ncndasamma ka koggodnsse wallitsus,  kes au ja õiget ellokorda nõuab, ei Lohhi mitte sallida, et Lemma waesed peawad kerjama. Siin peab koggodus ja wallitsus kassi käes käima, et mnneto kirjazuenne Ürrakauks. Wallitsns üksi ei sa sedda mitte tehtud, egga koggodus üksi ka mitte, agga mõllemad ühhes