wähhemad piddud tahtwad saksa rigi-parlamenti hakkatust kinnikatta. Austriamaakt. Pikka unne järrele näitab se kirjo riik nüüd tõeste ärkamas ollewad. Paawsti selts onZ wägga pahhane, et konkordati kütked rahwa kätte ümbert hakkawad langema. „Io se on wiimse Päwa täht," kissendawad. nemmad, kui rigiwallitsus kõik kolide ja kirrikute wallitsust mitte üksi ennam nende kätte ei tahha uskuda. Ta on ni mitto sadda aastat nende käes olnud, agga et mailm ikka õelamaks lähhäb ja rahwas sillni hakkawad lahti aeama, siis näewad  nemmad ka, et asjal siamale kül wagga näggo, agga mitte wagga teggo ei olnud. Head waimolikud issad olliwad ennam lamba niitmist kui lamba söötmist oskanud, ja sedda on ennam kui ühhel kohhal ja maal sündinud. Sowib nüüd rahwas nisuggust asja muuta ja ilmasjata kaplu kaelast ärrawissata, siis on se paatrite melest  kui püsti jallal põrgo minnema. Nahwal agga kõiges rikis on ni hea meel, et ei tea, mis rõmo parrast teeksid ja kuida keisrit ja parlamenti tännaksiwad,  et konkordati ikke kaelast ärrawiskanud. W Itakiamaatt. Mis piddin ütlema, tullewa kuul tullewad Italiamaal aujärjepärria pulmad ja senna peab paljo teisi temma seisuse ossalesi kokkominnema. Nikaua aega kni Austria ja Italia  enne teine teise wasto seistes wihhamehhed olliwad, ni sured sõbrad ööldakse neid nüüd ollewad.  Ka Austriamaalt peawad pulmawõerad Wlorentsia linna minnema, et rõõmsatega rõõmsad  olla. Se sõbrus olla isseärranis wiimsel aeal sealt ni sureks sanud, et Austria konkordati kütkeid onuna kaelast mahharapputanud. Kuid kahjo on, et mõllemil rigidel rahhakukrud ni tühjad on! Vrantsusemaatt. Se on imme, kuida Prantsused omma Napoleoniga ennam ei tahha rahhul olla. Kuida jubba enne olleme nimmetanud,  olli Napoleon ramatut kirjutunud, kelle läbbi omma suggu nimme otse kui noaga Prantsuse  aujärje ja keiserliko maea seinde sisse tahtis  lõigata, selle läbbi tunnistades, et kunningate  kunningas Prantsuse aujärgi iggaweseks aeaks temma ja ta suggu kätte olli annud. Ta on sedda kül tõssisel wisil teinud, et rahwas tedda kui läkkitud Prohweti piddi uskuma, agga ota senni! Ühhelt ja teiselt poolt tullewad selle tunnistuse wasto kirjad kirjade peale, mis nimmetawad,  et Prantsuse rigiwallitsus milgi aeal ennam rahha ep olle maksnud egga pahhem olnud, kui praeguse Napoleoni al. Omma essimise 15 wallitsuse aastades, aastast 1852—1866, olla Napoleon 3001 miljoni pranki wäljaannud, ja kõik se rahha olla ni hästi kui ilma kassuta mahhawissatud:  rabwas olla selle läbbi kül ärrakurnatud  ja maksud igga pääw alles tõusemas, agga kõige selle hulga rahha ja ärrawallatud werre eest ei olle Prantsuse riik mingisuggust tullu näinud, kuid et mu rahwa silmis meel maddalamas seista, kui enne Napoleoni wallitsust.  Seestpiddistest rigi asjust ei maksta nimmetadagi.  Waesus olla kaswamas ja rahwa õppetus mitte ruttem eddasi läinud, kui teekäia, kellel mõllemad jallad lombakad. Minda assi sel wisil eddasi, siis olla riik pea pankrottis. Kui nisuggused juttud Prantsusemaal kõmmisemas  on, siis ep olle immeks panna, kui Napoleon  igga hommiko kaebab, et temma alluspadjades  okkad ollewad, mis tedda waggusi maggada  ei lasta. . IngKsmqM. Seal on ikka weel tülli Keppi tallo ja Wabbatallo ehk konserwatiwi ja liberali seltskondade wahhel. Jsraeli poea, üllemminister  Disraelil, on keppitallo mõtted ja temma  melelised hoidwad temma pole. Agga parkamentis  on teine mees, nimmega Gladstone, wabbatallo meleline ja kõik need, kes Lemmaga ühte teed käiwad, on Disraeli politika wastased. Nende wahhel on nüüd Jrima asjus suur waidlemine  parlamentis. Disraeli tahhaks hea melega  kawwalal wisil tüllist möda ja nõnda omma tahtmist sada. Gladstone omma sõbradega seisab  nago müür wasto ja käib peale, et Jrima asjad mitte polikult, waid täielikkust peaksiwad tallitatud sama, et lirlaste tülli kord lõppeks ja rabho male saaks. Kõik sesamma wõitlemine alla, kuida rahwas kõrwalt arwab, wähhem Jrima,  kui selle parrast põttemas, et Disraeli essimiseks  ministriks tahhaks jada ja Gladstone esstmiseks ministriks sada. Kuida telegrahw 33. Märtsil kulutab, olla Disraeli sedda tülli tullewa parlamendi tallitada tahtnud jätta; agga nimmetud Päwal on 330 parlamenti liget 270 wasto sedda nõu ärrapõlgnud ja wõit selle korra Gladstone pole jänud. Mis asjast parrast saab, 102