was, agga telegrahw wiis seddamaid handwerkide  terratamist temma kätte. Nüüd tullid jälle taggasi Ponei aea sisse. Mosikantid mängisid seal weel, ja siis astus iggaüks onnna sõbbrade ehk suggulaste jure minuema,  neid u-aatma, ehk ka, kui ta koggone woõraS  olli, linna kellad kuulma. Õhtul mängiti ning lault: aedas wagga illusaste.  Kes aea sisse tulli, piddi nattokest rahha pekki sisse pannema Pihkwa Lutterusse koggodusse heaks. Koggodus sai sedda wisi peale 70 rublat,  mis warsti õppetaja kätte widi, ja mis eest Lppetaja töisel pühhal Jummalat tännas. Töisel Pühhal hommikult läks iggaüks jälle ehk tutwat waatma, ehk Pihkwa linna wanna murid, kloStrid, kirrikud, soldatid, raudteed, ja muud inunet asja tähhele pannema, ja siis jälle aea sisse laulu laulma, sest õhtul piddi kontsert ollema. Olli ka. Ja rahwas tullid wägga hulgaste kokku. Sedda korda ei sanud pekkid mitte wäljaseätud.  Muudko, kes tahtis, tulli sisse. Lauljad  laulsid wägga illusaöte, ja mängiad mängisid  wägga ausaste, ja Pihkwa rahwas rõõmustas  keigest süddamest. Wimate mängiti ning laulti Wenne rahwa kaunis keisri laul. Kolmandal pühhal hommiko kella 8 slli jälle Tartule taggasi minna. Rüggementi mosikantid  saatsid wvõraid jälle laewale, ja suur hulk rahwas käis tagga järrele. Hüüdsid wastastikko  Hurra, ja laew hakkas sõitma. Peäle lõunat jõudsid Tartule taggasi. Wsrrust. sKirriko õppetajatte kous käiminne.j Ehk kül mõnni innimenne postimehhele  ütleb: „Kule, wanna sõbber, kui sinna õppetaja ei olle, siis jägo kirriko asjad ka sinnust  räkimatta", siis minna tänna ammeti pean nattokest kirriko leiba ommast paunast wälja korjama  , ja omma sõbbradele maitsta andma. Sest kui ka ükski innimenne taewa kastet ei sö, siis ommeti ükski willi ilma taewa kasteta ei kaSwa. 15. Jani kuu päewal tullid Wõrro makonna kirriko õppetajad Äõrro linna kokku, ja 16. nemmad läksid terwe koggodusfega enne lõunat kello 10 kirriku, Jummala pühha Waimo abbi ennesele paLuma. Kes, kas õppetaja wõi koggodusse liikme, ei mitte sõnna üksi, waid ka sakrameuti ihkasid, need astusid altari ette pisihile  , ja Mõrro linna õppetaja maeuitses neid lummala uinuuel, pattu tõeste jätta, arnm tõeste wõtta. Parrast sedda piddas praos jutlust, prohweti lesaja sõima 40, 6—B ärraselletadeS. Temma ütles sedda, et iggaüks innimenne wõib kül ommast wäest kõnnet kõunelda, agga et ei ükski ei woi lummala armu kulutada, ehk olgo temma pühhast Maimust aetud ning õppetud. Sest kus pühha Maimu aeaminne pudub, seal lõppeb rõõm ning julgus ärra, ja küs pühha Waimo õppetust ei olle, seal on paljad õlled ilma wilja peata. Olli jutlus ütteldud, siis käisid õppetajad ning koggodusse liikmed lummala armule.  Ni olli kirriklls. Agga selsammal päewal, ja weel terwe kaks muu päewa ollid õppetajad koggumisse salis töine töisega kous, koggoduste hinge lseat nõudmas. Noh, mis nemmad siis terwe kolm päewat nõudnud? Essiteks sedda, kuidas wõiks neile armo abbi sada, kes kõrweto ning keleto meie armsa maarahwa  seas. Woõral maal need waesed kõik sawad itlusaste õppetud, meie maal nemmad jätvad  õppetamatta, kui wannemattel ei olle jõudu, neid Peterburile saata. Maia on, neile koli assutada. Agga kelle nõuuga? Kõige rahwa uõuuga? Lõgo kõik iuuimessed meie maal kokku, tillemad ning allamad, mõisnikud ning wallad, kütlab siis saab. Ühhe weetilgaga siuna klasi kül ei täida. agga pauned sa mõnui sadda sisse, siis klaas lähhab täis. Sago kolme päewa maa krundikeune ärraostetud, ja selle peale maia üllesse ehhitud. Sago koolmeister  palgatud, ja nende peale seatud, kes kõrweto ning keleto. Oppigo nemmad luggemist ning kirjotamist, ja Lehko nemmad põllv ning muu tööd, ja siis mingo nemmad ommakste jure taggasi ellama, nago tõisedgi ellawad. Kas se ka wõimalik on? On kiil. Agga nüüd on assi kül armeto. Oh neid on jo wägga palju, kes koggone rummalaks lähhäwad, sepürrast  et ükski neid ei õppeta, ja ükski nende peale ei hallasta. Uks kõrweto ning keleto innimenne  ellab lzüüdgi weel Ria linnas, kes Wenne- Saksa- Prantsusse- ning Inglusse keelt wägga selgeste kõnneleb, ja onuna ammetit wägga ausaste  üllesse peab. Km tahhad, siis minne taad waatma. Ta on Saksamaal õppetud. Kas 210