leme nüüd, mis Inglased ütlewad. Nemmad möistwad sähhärdusses asjus märki lasta. „Oho! ütlewad nemmad Prantsusse tuul puhhub Napoleoni suust kül lahhedaste, agga lähhäb parrast ommeti tormiks. Sähhärdune  kongres õlleks parras sõahakkatus. Prantsus ütleb Wini rahhoseadusse, mis 1815 tehti, kaddund ollewad: miks teised seddasamma  ei ütle? Keik, kes senna kokko lähhäksid, need tahhaksid omma piride lautust ehk rigi kaswatamist. Seläbbi agga ei kaswa Eüropama  suremaks. Kust poolt ühhe riik kaswaks, peaks teisel kahhanema. Kas tülli hõlpsam wöib tulla, esmalt su ja sullega, parrast möega  ja tullega? Keige selle tülli ja werrewallamisse  sünnitaja õlleks siis Parist kongres, ja sedda näitab Prantsus tahtwad. Nenda targad olleme meie ka. Rigiüllemad ei lähhä ial sellesamma söbrussega kongressist koeo, misga nad senna läksid. Napoleon tahhab omma kongressist üht mängomaea tehha, kus mönned kautawad, mönned wöitwad ja kui kawwal kaardimängia tahhab ta isse muidogi wöitjate seas olla. Meie ütleme selge sonnaga,  et meie sedda mängo mitte liggi.ei mängi. Ei tahha!" Nenda könnelewad Inglased. Nad ei mõista mitte, kellele sedda kongressi ennam tarwis õlleks, kui Prantsussel  ennesel. Napoleon tahhab wet seggada, et parrem õlleks kallo püda. Temma kirja pärrast, mis ta kunnwgana Wiktoriale kirjutanud,  on Znglisma ministrid nöupiddanud ja tahtwad weel enne pärris wastust kord küssida, mis siis seal kongressi peal peab arrutud  sama? Nemmad kartwad sealt enne seggadust  kui selletust tullewad, ja neil wöib kül õigus olla. Kui Prantsus middagi tahhab,  siis mõtleb temma ikka ennam ennese kui teiste peale. Danimaalt. sKahhewahhel asjad. Dani asjadega on mul üsna meel kaelas, mis sest wimaks peab wälja tullema. Õnneks ei ella nemmad mitte Prantsusse egga Inglase, waid Saksa raja äres, kes kui pikkamelinne Mihkel 7l) kord 7 kord ähwardab, enne kui ta lööb. Teised olleksid paljo ruttem asja õiendanud. Saksama agga ei wöi mitte, mis ta mönni kord ka tahhaks. Nago suur rattaga wanker peab ta seisma jama ni pea kui üks ainus rattas mitte hästi ümber ei were. Sedda teab weike Daanlane ja sellepärrast  wöib ta omma kiuso eddasi aeada. Nago kärsito, wallato poisike sassib ta Saksa Mihkle karwus, et sel tööd on omma unnimütsi  peas hoida, agga ei sa wallatumale ommeti  middagi tehtud. 4. Nowembril läks wanna Dani kunningas omma wannemate jure  ja uus tulli assemele: nüüd, mõtlesin ma, lähwad loud parrem ja lõppeb tülli. Walle! Tülli, mis Pridrik Vll. järrele jätnud, on Kristian IX. pärrinud ja rahho on nisamma  kaugelt odata, kui enne olli. Uus Dani kunningas on warst üht seadust allakirjutanud,  mis Sakslastele- Holsteinima pärrast nago  okkas silma torgib. Selle seadusse järrele  peawad Shleswig-Holsteinimaad jädawalt Danimaga ühhendud sama, ja sedda Sakslased  ei tahha. Mis tewad nüüd Sakslased? Noh, nemmad ähwardawad, nago se jubba mitto aastat ja ello aea Mihkle wiis on, agga  eks sellega olle aega? Preislane käskinud  jubba püssi ladida, agga eks sellega olle aega? 6dl)0 meest piddid jubba ammo Dani pole astuma, tedda karristama, agga —miks just kalli pühhade wasto? eks sellega olle aega? egga Danima nago kon eest ärra ei hüppa ja nenda on asjad ikka läinud. Tõeste, Postimees ei. wöi sedda ka parremaks  tehha. Portugalimaal, Lissaboni linnas olnud  19. Oktbr. hirmus suur tullekahjo, agga minna ei tea, mis seal keik ärrapöllenud. Tnrgimaatt tullewad sönnumed, et wanna  Sultan isse tahta Parisi kongressile minna. Se õlleks weider. Mitto tossinat naest ta peaks kasa wötma? Ni maijas kui Postimees  õlleks, sedda wanna laia püksiga habbemiko  nähha sada, siiski Parisi minna ei mitte koggoni! Meil tulleks Napoleoniga tülli, ja innimenne peab ennast pahhandusse eest hoidma. 368