tööd ja tenistust sanud. Suppi kögist, mis Sarema häddaliste eestmurretseja komite nõutamise  peale seüna ollid assutud, on 40,870 portstoni ehk ossa wälja jaggatud; issi weel, mis üksikult ilma piljetita ühhe ja teisele antud. Laste heerbergis olnud Webruari ku löppetusest sadik igga naddalas 30 künni 79 last holekandmise  al. Tõeste woime öölda, on se nälja hädda aeg wist üks õnnistud aeg olnud, kus Jummal ni mitmete süddamed lahti teinud, et nad waestele rohkeste andid wäljajagganud ja nenda Jummala õnnistust enneste peale mahha tömbanud. Tallinna maalt. sTullek  Tullekahjusid  on süggisisel aeal ikka rohkem, kui kesk talwe ja kewwade, sest et seal wägga saggedaste  rehhe peksmise jures ettewaatmist pudud.  Padenurme mõisa rehhi on 15. Oktobril  ärrapöllenud, kus jures rentnik wägga sure kahjo sanud; tal olnud 285 koormad wilja künedesse kokko wetud, mis keik tulle roaks sanud. Arwatakse, et tulli liast kütmisest lahti läinud, sest rentnik tahtnud näddalas kolm rehte peksa, mis agga parraja kütmisega põlle tahtnud ni ruttust minna. Kuida kuleme lubbab pärris herra rehhe kül ülles ehhitada; agga rentnik peab kattuse peale teggema; raske kül! hulk wilja sisse janud ja nüüd tehko rehhele kattuse ka peale! sßööwl e Wirro maalt, Simona  kihhelkonnast, tullewad sekord wägga kurwad sönnumed, mis Tallinna seitungis nenda seisab: 24. Nowembril, ösi kello 11, olla kolm tundmata meest ühhe sauniko jure, nimmega Zürri Kujal, sisse tulnud ja nõudnud temma käest 360 rubla, mis nende arwates Jürril seddakord just piddand ollema. Zürri wastanud,  et temmal sedda ei olle ja pakkunud neile 65 kopp., mis nad agga mitte põlle wastowötnnd egga sellega rahhul olnud, wissanud  Jürrile ja temma naesele shlingid ümber kehha ja käggistanud ja pinanud neid, et rahha peawad kätte andma. Et agga Jürril middagi  käes lubbada polnud, sepärrast jänud ta keige pinamise peale selle jure, mis enne olli öölnud. Selle peale wötnud kolmas röwel Zürri pissukese wie aastase tütrekese ja hakkanud  selle jalla tallast alt körwetama. Ka se pinamine ei maksnud middagi. Kui näggid, et asjata neid ollid pinanud ja Jürri keige pinamise peale rahha nende kätte põlle tonud, lõhkunud nad kappi ukse lahti, wötnud sealt 6 rubla 84 koppikad rahha ja ühhe pole rublase höbbe rahha tükki, mis naene kaelas kandnud, ärra ja läinud omma tultud teed, egga põlle jälgi järrele jätnud, kuhhu pole nad läinud. Wägga kurwad Zöulo sönnumed,  agga mis woime parrata, kui rõõmsamaid  põlle sadetud. Peterburgist. Keiserlik kõrgus Suurwürstina  Maria Nikolajewna, olla pühha päwal  23. Nowembril, wäljamale reisinud, ja esmaspäwal 24. Nowembril on keiserina Katharina  II mällestuse samba alluskiwwi paigale  pandud, kus Keisre Herra issi jures olnud.  sßankbilletide  Rigiwöllade  ärraäwwitamise kommission annab ..Wallitsuse teadaandja" läbbi teada: 1, et temma,l3. Januarist 1870 hakkab neljandama jao wie protsentisi billetisi taggasi wötma ja nende suruse summa wasto ümberwahhetama, 2, et nende billetite protsendid künni 1. Mai ku päwani 1870 kestawad ja 3, et protsendid ja billet temma suruse järrele, korraga wälja maksetakse, agga mitte ülle essimese Mai ku päwa 1870. sPosti Jubba mõnda aastad olli rahwa iggatsemine, et postirahha kirjade saatmises saaks oddawamaks tehtud z ütlewad 10 koppikad lodi pealt kül mitte paljo ollewad; ülle keige Wennerigi woib kirri kümne koppika eest posthobbustega sõita; agga kahhe liggistiko  linna wahhel, kus paljo rohkem kirjast käib õlleks hind liig kõrge. Sesamma rahwa sowimine on ka kõrgemale jõudnud ning ka ministre körwa putunud, kust ta weel üks sam eddasi läinud ning Keisre Herra ennese kätte tulnud. Kuida wallitsuse seitung könneleb, olla Keisre Herra ministre ettepannemise peale käskinud 1. Januarist 1870, postirahha allandada,  agga nüüd esmalt Peterburgi makonnas,  Peterburgi, Kronstadti, Tsarskoje-Selo, Pawlowski, Kologino, Oranienbaumi, Peterhowi,  Strelna, Krasnoje-Selo ja mönne mu Peterburgi makonnas ollewa kohha wahhel. 407