rimustanud ja temma hinge heaks ka kurwastanud,  agga ikka tru olnud ja aitnud." „Sesamma luggu olli nüüd meie wenna Undritzal ka, ja meie römustasime ennast temmaga. Helme koolmeister M. Z. tulletas mele, kuida Zummal selle 25 aasta sees Undritza  ennesele, ta naese ja lastele, maiale ning ammetile helde ja armolinne olnud, ja löppetas tännopalwega. Tarwasto koolmeister  J. L. lugges teiste nimmel üht seks walmistud  kirja ette, mis esmalt sest räkis, kuida  üks usklik ja tru koolmeister ommal kohhal  paljo wäärt on; teiseks sowis temmale wanna ea päwade peale weel Jummala Waimo  wägge, temma armastust Kristusse sees tunnistada, et seks temma rööm tais õlleks; kolmandaks kinkis temmale ta 25 ammetiaasta  mällestusseks Tarwasto kihhelkonna koolmeistride  polest üht rohkeste kullatud Tarto lauloramatut, ni hästi ammeti kui ammetiwendade  meletulletamisseks." „Löppetusses tannas Undritz ligutud süddamega  omma Zummalat, kes tedda alwa siamale  aitnud; omma üllemid, kes temmaga siamale rahho olnud; —omma söbro, kes alla  ti omma armastust temma wasto truusses üllesnäitnud, ja pealege tänna selle kauni kingitussega  auustanud —ja löppetas süddamelikko  tänno palwega. Nenda olli." Kirjasaatja panneb weet jure: „Kui koolmeistri  ammet auuwäärt ön ja mönda neist nago teisigi ammetmehhi- —teiste hulkas sünniks  auustada ja neile eesmärgiks panna, siis peaks se Gustaw Undritzollema, mis meie ümberkaudo koolmeistrid ning ka öppetajadke minnoga sawad tunnistama." Wägga hea, andko Zummal kallist termist; agga keige asja keigeparrem hakkatus ja löppetus,  kui se korda läinud, seisab Taw. l. 115, 1. Eks põlle tössi? Jarwamgalt. „Mis kegi külmab, seddataleikab. Se wastoräkimatta töesönna,  nago ta teisiti ial minna ei wöinud  on nüüd ka meie waeste pimmedaks eksitud Maltölastele siin lärwamaal iggapiddi täide läinud. Et neist mönni omma ello-ül- lespiddamisseks wilja põllule ei külmanud, seks ei olle need ka mitte wilja, maid aina üksi waewa ning hädda, mis nad kergel melel laiali ripputasid, endi rummalusse eest pudufes leikanud.  Jgga tö piddi neil sureks pattukS ollema, agga kui süggise kätte jõudis, näggid, et neil siis mitte ni kui kewwade kiitlesid  kallist öunawärilist puwilja ning winamarja,  maid aina ammust tuntud selgeid pohle, mustikaid ja jõhwikaid möda soosid ja rabbasid kokko korjata olli, mis ende ellojätkuks  müsid; need ollid nende winamäed, mis sel kombel unnistes muud ka olla ei wöinud,  kus, kudda ütlesid, et, „wäetimad lapsed"  neile tee-juhhiks sama piddid!  Jummala  seädusse wasto kelasid nad issekeskis tööd ärra, likufld agga ni paljo kui sedda igganes  wähhe silmakirjaks wöifld, ei uskund endi kiusus, et kes ei kula peab tunda sama,  mis kibbe on. Keige suremad kiuslejad  nende keskis on need, kes ennamiste isse enne keiki raskeid kurja tempusid teiste ees teinud ja kes isse p. kirja sönna luggeda ei mõista, maid üksi teiste jutto peale wägga kindlaste toekamad; hiljeminne on jälle mõnni  kaksipiddise meelne ja kahhetfust tundja luggeja ehk hargse süddamega nidrake senna hulka eksitud sanud. Za, kedda nad maesed kiuslewad, muud kui endid? Mis nad jälle endi öppetuste ja ärritamistega külmanud, ep olle nad mitte üksi ennestele ossaks, maid ka teiste aitajate ja soritajatedele leikanud, sest, kuida tö, nenda palk." „Siin annan siis nüüd kurwa süddamega sedda halledat luggu teäda, mis sellest kässil ollewast jampsimissest ussotuimusse läbbi pudulisse  kodduse öppetusse häbbiks ning siit ma teotusseks siin pool tõusnud on. Et siit ümberkaudse rahwa allalinne seädusse wastane kokko tormaminne ning hulgalt kousolleminne mitmesuggust nurrinat teggi, hakkati nende peaseggajaid kui piddajaid nattuke kimbutama.  Seggataja weddelejaid wöera walla jooksikuid  tahheti essiteks mõisa poolt kinni wötta,  mis rahwa hulk wastohakkates hoidis, et linnud ö-pimmedussel putkama peäsid; piddajaid  sunniti teiseks teisel päwal mõisa, agga 373