watud sama, kus tuul peale käib, ja kui tahkeks  sanud, kuiwa liwa sees willus kohtas hoietama. i) Kui taimed jo tõusnud, siis tulleb muld lawwa peal ümber ja hästi peneks rähhitseda, keik umbrohhi ärrakatkutud sama, ja kui ilmad  kuiwad, holega kasta. Kastmisseks on keige parrem aeg öhto ja pärrast kattumist. k) Lawwade peal, kus pu-taemed tõusnud ja kaswawad, ei olle tarwis neid leigata, waid se sünnib mast siis, kui pu-koli sawad. 11. Pu-kolist. ») Pu-koli sünnib laggeda kehha peale assutada,  se on: sesugguse kohha peale, kus päike hommikust õhtuni peale paistab. Kõrge ma on ikka parrem, kui maddal ma. k) Pu-koli ma tulleb jalg ehk poolteist süggawuti kaewada, ja kiwwidest, rohhust, juurtest ja muist sesuggusist asjust puhhastada. Temma ei pea ka ei liig rammus egga liig lahja ollema. Wärske sõnnikuga tedda wäetada,  ei olle koggoniste hea. 6) Kui nored seemnest kaswanud puud, kahhe aastased on, siis woib neid teise aasta süggise, ehk wee! parrem kolmanda aasta kewwade,  kui ma sullanud pu koli istutada. Kui neid maast ülleswöetakse, siis on tarwis selle eest holega hoida, et nende jured katki ei lähhä. Pu-koli pannakse neid ka rea kaupa ja sihhi järrele. Riddade wahhed olgo pool kolmat jalga laiad ja istutawad puid pannakse poolteist  jalga ühhe teisest emale. Neid woib krawide  ehk üksikute aukude sisse mahhapanna. e) Enne kui neid mahhaistutakse, tulleb nore pu pea-juur, mis otsekohhe tükast allast lähhäb, nattuke lühhendada ja katki läinud penikessi juresi pissut üllemalt, kust nad katki läinud, mahhaleigata. Pu latwa kärbitakse ka kolm nelli punga lühhemaks, ja pissemaid körwalessi oksi leigatakse koggoniste ärra. A) Kui puud krawi ehk augo sisse pannakse,  siis tulleb temma juresi hästi ja iggale pole laiale aeda, penikesse mullaga katta ja weega kasta. Nenda jääb temma nattukesseks  aeaks seisma, et nähha, kuhhu weel mulda  ja kas weel wet peaks tarwis ollema. Kui keik puud istutud, siis aetakse augud mulda täis ja tehhakse jädda pealt taMseks. li) Nore pukesse ümbert tuÜeb ühtepuhko rohto ärrakatkuda, ja kui kuiw ilm, saggedaste  kasta. Wahhete wahhel tulleb ma nende wahhe! kohhewelle kergitada. i) Maast ülleswöetud puud ei pea kauaks tule kätte jäma, sest tuul kuiwatab nende jured  pea ärra ja kissub kokko. Kui aeg ei anna neid kohhe mahha istutada, siis maetakse  nende jured mullaga kinni, ehk pannakse senni wee sisse künni istutud sawad. Sellega loppetame tänna omma öppetust, sest meil on ka muid asjo könneleda ; tullewa kord rägime jälle eddasi. Ommalt maalt. Peruust. sJeä Muidogi teada, et igga jöggi süggisise külmaga  kane peale saab ja kewwadise sojaga sedda jälle pealt ärralükkab, egga põlleks se kellegi imme, kui nüüd ka meie jöggi jälle lahti läznud, agga se pea assi seal jures on, kuida jeä lähhäb, kas kä mõnda kahjo teinud, ehk mis muud weel tähhele pannemisse wäärt. Suremate jöggede äres sünniwad jeä laggunemisse  aeal saggedaste ka sured önnetussed. - Need sojad päwad, mis meil pühhade aeges ollid, teggid jeä ni apraks, et wimasel pühhal  paar naesterahwast, kes sure julgussega j east tahtsid ülle minna, sisse kukkusid. W oimad  weel tännada, et head tuggewad wõrrud allus-kördil ollid, mis neid ei lasknud jeä alla minna, hoidsid senni pead peal mee, künni teised appi jõudsid, ning piik-hagidega wälja tõmbasid. Sellesamma päwa parrast lõunat teggi jeä minnikut, ei sanud agga kuigi kaugele,  jäi pea jälle seisma ja puhkas künni kesknäddala  hommikuni, 30. Märtsil siis hakkas  kaunis aegsaste jälle merre pole wennima, jäi agga, et messi liig pissukenne olli, rammi wahhele ueste seisatama. Lõuna aeal hakkas jõe täielt üllewelt jeäd alla tullema ja kui nenda tundi poolteist olli merre pole ruttanud, jäi wimane ots jälle rammi wahhel seisatama, 106