Mitaw, Libaw, Golding ja Hasenpot) saatwad  ommad lauljad senna kokko, ja neid on ülleültse liggi 700 meest, kennele peale sedda 70 mangomeest körwa antakse. Meie Balti kubbermangude kohta, kus lauljad ni tihhedaste  ei kaswa, kui Saksamaal, wöiksime nisugguse  kõriga jubba rahhul olla. 29. Zunil  peawad lauljad Rigas kous ollema ja pääw pärrast sedda on piddo hakkatus Ria sures Dom- kirrikus selle lautoga: „Mei l tulleb abbi Zummalast." No muidogi  ei wöinud nemmad parremat, kui sedda Lutterusse usso kirriko wöidolaulo allustusseks  wallitseda. Laulopiddo saab 5 päwa petud.  Kui paljo, mis, kus ja kuida lauldakse, on kül jubba nimmetud, agga meie ei tahha egga wöi enne ühhest asjast pitkemalt könnelda,  kui assi sündinud on; lodame pealege, kui ön kannab, parrast sest könneleda, mis omma silmaga näinud ja omma körwaga kuulnud olleme. Ntofkwas. Rahwa rööm ja tänno.  Sedda on nüüd keik suur Wenne riik täis, mis siis weel neis paikades, kus meie armolinne Keisri Her raisse silmaga nähhä  on. Nenda olli pari näddala eest Moskwas.  Sealt linna ja makonna wabrikute törahwas, se on need, kes Keisri armo läbbi 19. Webruaril parrispölwest peäfld, ollid nöuuks wötnud, et nüüd Keisri Herra ni Liggi juhtus ollema, omma römo ja tänno üllestunnistada. Peale 19,999 innimest ollid seks kokko tulnud. Omma eest könnelejaks ollid nemmad üht wanna 79-aastast ausat meest wallitsenud, nimmega Saharow. Wenne rahwa pruuk on omma sure Küllalissele sola ja leiba terretamisseks tua. Seks ollid nemmad  üht suurt höbbe waagnat ja sola-nappa tehha lasknud, ja waagna peale ollid need sönnad tikkitud: „Meie Keiserlikke Peästjale  Aleksander 11. selle 19. Webruari ku Pawa mallestusseks 1861, Moskwa linna ja makonna wabriko törahwa tänno tunnistusseks."  Höbbe sola-nap olli just nenda tehtud,  nago nad puust wenne tallomaiades nähtaks?  ollewad, ja selle peal seisid ka need sön- nad: „19. Webruar 1861." Zggapäine tallo leib waagna peal ja sola-nap körwas, nenda laksid nemmad; Saharow ja 3 teist meest kandsid leiwa ja sola waagnat ees ja keik rahwas tagga järrele, Keisri maia ette. Rahwa  sedda suremaks römuks olli se just 21. Mail, se on sel päwal, mil Keisri Herra 43 aasta eest, kui lapsoke, Moskwa linnas ristitud  sai. Enne minnikut ollid rahwas kirrikus  sola ja leiba önnistada lasknud ja Keisri ning Temma sure Sugguwössa eest palwed  teinud. Keisri lossi wärrawas jäi rahwa  hulk seisma. Nelli meest leiwa ja solaga widi wärrawast sisse, teised jäid ootma. Ni pea kui'Keisri Herra nende jure wälja astus, andsid mehhed allandlikko aupakkumissega  sola ja leiba kätte, ja Saharow ütles ligutud süddamega: „Armolinne suur Keisri Herra, meie tänname Teid ja Teie suurt Sugguwössa! Mis Jummal taewas, ollete  Teie ma peal! Meie kohhus ja rööw on Teie eest allati Jummalat palluda!" „Ma tännan teie mällestusse eest kostis Keiser Ma tännan, Ma tännan. Nüüd möttelge agga selle peale, et seädust möda sönna kulete ja holega sedda tete, mis teie kohhus on." Et Saharow ka möisnikude kohta tänno sönno ütles, sedda kulis Keiser hea meiega. Rahwa sureks römuks läks Keisri Herra nüüd isse nende 19,999 sekka, kes keik hurra! hüdiö ilma mütsita pölwili  heidstd. Kui Keiser jälle taggasi tulli, pällus Saharow ka rigi Emma, Keisri Prouat nähhä sada ning terrelada. Kui Keisri Proua üllewel palkongi peal ennast olli näitnud, kissendas rahwas ueste hurra! ja langes pölwili, mis eest neid armolikkult tännati. Tänno ja römoga läksid keik nüüd jälle waggusi iggaüks omma koio. Leiwa ja solaga olli Saharow ka ühhes üht tännokirja  Keisri kätte annud, kus need sinnad sees seisid: „Keige armolissem Keisri Herra,  Jssa ja Peästja! Meie tänname Sind süddame pöhjast S o priusse anni eest! Ööd ja päwad pallume meie omma naeste ja lastega  Sinno ja So Sugguwössa eest Jummalat, ja sedda sawad meie laste- lapsed 189