keige essimessed jalgo selga wõtma ja põggenema.  Nenda on need suresumehhed: imme julged  küttid, semu kui karro weel nähha ci õlle; tulleb agga waenlane, siis armsad jallad, aitge nüüd! Üks ossa Italiamaalt taggasi tulnud  wäggi peab jubba Wini linnas kous ollema. Kas need linna kaitsetud sawad, ehk kuida asjad muido lähwad, ei tea ette üttelda. Mis agga Austria asja weel raskemaks teeb, on Ungrima sõnnumed. Sealt ma Bojarid motlewad: kas nüüd ehk ei ial! ja mässamisse waim peab seal lehwitamas ollema, nenda et jubba mässajaid, sõariistad käes, mitmes Paikus nähha olnud. No sedda olli weel tarwis! Õnnetus ei kulle ial ükst. Keisri proua on kül Winist Ungumale  linna põggenenud, agga ei tea, kui paljo segi aitab. Omma nekrudid on nemmad  annud, agga wäggise ja wasto meelt. Endised  mässajate peamehhed Kossutja Klapka, kes wõeral maal piddid ellama, olla taggasi läinud  rahwast Austria wasto ülles aeama, sest nüüd olla Parras aeg. Põmme nüüd õhto pole Saksamale ja watame,  kuida seal Baieri ja „rigiwäe„ loud lähwad.  Meie olleme üllemal jubba nimmetanud, et meest, kes Praga linnast läbbiläksid, ka wist Baieri pole pöörwad, kui neid wahhest Wini pool häddaste tarwis ei olle. Peale sedda surruwad Preislased Kur-Hessi- ja Rein-Preisima  poolt ikka lõuna pole eddasi. Hessen-Darmstadti  waed on tagganemas, jah, Hessima wallitsus,  kuida kuulsime, 7. lulil jubba Preisi holeks jänud. Ashafsenburgi linna jures, mis õhto põhjapool Baieri rajal seisab, olli 2. lulil tulline lahhing ja liu põlles, agga Preislased said jälle wõito. Meie teame kül, et Jummala tahtmisse wasto kegi wõito ei sa, agga meie näeme ka ühhel hobil, mis üks õppetud  ja harutud rahwas, omma issama eest sõddides, woib tehha, kui tal head sõariistad käes ja juhhatajad ees on, nago Preislased omma takkaladimisse püssiga. Mehhe ja mehhe wahhel on suur wahhe. Austria poolt sõddi- wnd sunnitud soldatid, Preisi poolt pri issama  poead omma pessa, naese ja lapse eest, ja Peale selle paljo parrema sõariistadega. Km Austria üks kord lasseb, on Preislane wiis korda lasknud, siis ep olle immeks panna, kui igga Preislase kõrwa 8— 9 Austria meest langemad.  Neid takkaladimisse püssa peab Preisimaal  ni holega jure tehtama, et 1900 tükki igga pääw malmis samad. Preisi Maini jöeame wäggi tõttab Badimale appi, skelle mallitsus  wasto meelt Preisi wastane peab ollema) et selabbi Badi sõamehhi „ rigiwäest" taggasi kutsuda ja nenda „rigiwäggi„ laolada; sest mitmed  lõunapoolsed Austria sõbrad hakkawad jubba arro sama, et se sõbrus neid hukka sadab. „Parrem saklaselt surra, kui prantsusselt hukka minna," kirjutab üks Würtembergi seitung ja tõukab Prantsusse wahhele tungimist taggasi. „ Agga mis sai Napoleoni rahho nõuust, misga Austria ui uhkest ähwardas?" küssib mõnni. Sest ei olle siamale meel middagi sanud. Preislane tahhab, et Austria uest saksa rigikoggust,  mis parrast sõdda saksa parlamendiga tahhetakse  assutada, peab mälja jäma; sedda ei tahha Austria, Maid parrem surma ja ello peale sõdda, noh, siis lahhäb sõdda eddasi ja Napoleon ei olle mitte ni rummal, omma näppud seal tullesse pistma, kus parrast keik saksa ja italia püssid temma pole saaksid pöördud. Ta tunneb omma Prantsussi: hakkaks ta ilmasjata sõdda ja kantaks üht ainust lahhingit, seddamaid hakkaks põrmand temma aujärje al märrisema ja— selle eest mõistab tark mees ennast hoida. Agga kuida lahmad loud. Itakiamaal?— Austria kinkimissest ei tahtnud kegi Italiamees middagi kulda, Maid sõariistadega Wenetsiamaad ärrawõtta. Teeb Preislane rahho, siis nemmad ka; mitte muido, tahtgo sedda, kes tahhab. Et Italia Preisist nenda kinnipeab, on Prantsust ka mõtlema pannud ning ta on ommad sõalaewad Italia merde saatmatta  jätnud; Wenetsia rahmas wõiwad isse wallitseda,kelle  alla nemmad jada tahtmad. Italia mäggi olla ikka peale eddasi tungimas, ilma et Austrialased  ennam suurt wastopanneks, ehk kül sõakindlussed  neid alles täis seiswad; sest smem hulk olla jubba Wini taggasi Preisi wasto tõttamas. Cialdini hütle. Dshialdini) olla omma mäega lõy- -) Pesta on Ungrima pealinna lOweni) körwas, Donau jöggi wahhel, Ungrima surem, rikkam ja perrekam lin 106,000 innim, ja suurkool sees, 4 allewit ümber. Lin on uemal aeal wagga uhkeks ehhitud; ütlematra suur ja illus turroplats ja uhked maead; paljo winamarjo kaswab ümberkaudo. 227