kohhal könnelda; agga teiste tülli sekka ei segga meie ennast ial. 4l)) A. J. T s. Ei olnud nutte woimalik  pikkemaks jätta. . 4!) R. L. in P. Tossi kül, aead on tormiSsed ,a külm töusme tuul puhhub kirriko tornide ümber cnnam kui maddalamas, agga me>e lodame, et lummala abbiga likumatta  pöhhi kindlaks jääb. D 42) M. F. P s. Kes möitnbd on, e« )a muldogi  ilma. Kui rumi same siis minnogipärrast. 43) M. R. P - s. Tänname wagga, neist asjust on jubba küllalt könneldud. Sedda parrandada, on wannemate, koolmeistride ja wallakohto assi. Ägga „Ztwiko Ado" ja Metsa Mardi" kirri on ühhest sullest tilkunud,  ehk kül üks kidab, teine laidab. 44) J. M. P l. Kui "prudikirsto" parrast polikult kohyut mõistetud, siis otsigo õigust eddasi, agga se ei olle meie assi. 58 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. ZS. Febr. IBL6. Druck von H. Laakmann. WerantWortl. Redaeteur Zoh. Zannsen. Teadaaudmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Bewilligung.) Kioma mõifan Hattika kõrtsi jures, müakse torwa ja terpentini-ölli. M S rubl. waewapalgaks. Minnewa ku 29. p. on minno uest maeaft taggumisse  wöörkoeast kaks ust, möllemad ühhe lengi kulges, wäljatöstetud ja ärrawarrastud. Wäljaspoolne  uks olli ilma lukkuta ja ühhe wüllungi, seestpoolne  uks lukko ja kahhe wüllungiga. Wäljaspoolse  ukse peale olli weike tahwlaub kinmnaelatud ja mõllemmd uksed kollaseks wärwitud. Kes mulle neid aitab kätte sada, saab üllemal nimmetud palka. Tartus. H. Wünfch. Tartus, kaupmehhe Kelleri podis kaubshowi nurga peal Nr. 2! «K 23, müakse Anilini  tvätwi, kellega wöib wärwida sinuist, pannast,  rohhelist, kollast, pruni, lilla ja wioletti  karwa, weike klasibe sees ühhe naela willa tarwis waimiS kalutud ja maksab !5 kopp. klaas.— Nendasamma, kes üks nael willa, willaft lönga ehk riet 49 kopp. eest kofhenilje punnasekS ehk kue nõri karwa tahhab wärwida, mingo sennasamma podi sedda otsima. Õppetusse leht antakse ilma hinnata kasa ja wärwid on eht, mis pestes mitte wälja ei lähhä. (3) Wägga head gipst, 29 kopp. puud, on Pikkasiüa lodja otsas Liwa- Plahnhowis müa. (3) Kiilwi-linnafeemnid, mis hästi iddanewad, Kura-, Litawi-, Pola ja Mmerkkama seltsi (walge öiedega) tännawo kewwa- de külwi tarwiS, müün minna omma kontorist, mis raeherra Schaari maeas (Schwimmpforte) ja minno  Thorcnbergi ölliwa b r iku st. Karl Chr. Schmidt Ria linnas. (2) Krotusse mõisa, Kannape kihhelkonda tarlvitakse  wesl sullasid. üht metsawahti, seppa ja kärneri. (3) Pu- ja palgi-wedöo. Antakse teada neile, kes tahtwad tulla palkisi weddama, et nemmad tulleksid  Kuikatse metsa (Kuldseppa nurka) Töntsi metsawahhi jure, seal antakse hinnad teada ja weddo  kätke ja müakse ka peale selle keiksuggu ehhitusse ja tullepuid. N Umblia. (3) Keiksuggused heoste kaswajad aia -wilja ja lillese emned on sada kärner A. Fuchsi jures Tartus Kiwwi-nlitsas. (!) Wähhe prugitud raudwitsadega tamme wadid ja illusad kroonlühtrid, mis külla - kolimaeadcS sündsad, müüb oddawa hinnaga Tartus raekoea tagga  ommas maeas kardscp Sachsendahl. (2) Tallinna lähhedal Nehato mõisas on üks wesfiweske ja mitto körtso madega rendipeale anda. (2) Kraasmassmad. Minna annan kekge omma söbradele teada, et omma willa kraasmassinat hobbuse  jõuga ollen käima pannud. Massinad seiswad  Jama -ulitsas kaupmehhe Kurrikofsi (ehk ..Zän n ese«) podi lähhedal. Zggaüks, kes omma hobbusega krasib, maksab 6 kopp., ja kes minna hobbusega, se maksab 8 kopp. naela pealt. Mässivatel  on jälle ued krasid peale pandud. (2) Tartus. M. Karff. Tullewal suil ehhitakse Eksi kirriko jures keUalöjale uus ellomaja. Kes sedda ehhitamist  ennese peale tahhab wõtta, tulgo 28. Webmari ku Päwal kello 11 aeal Eksi kirriko jure ja maksko kauba kinniLamisseks 50 rubla sisse. Kabbina mõisas on l. Aprilli k. p. 1866 üks trahter, kahhekiwwiga tuleweskeja õunpu-aev keige maga rendi peale anda. Kanpa tehhakse Kabbina  mõisas. (!) Puhja kirrikomöisa maad, wäljad, he maad, aead keige teoorjussega, antakse ZürripänM 1866 rendi peale, Delgemat teadust annab Puhja öppetaja. (2)