per söamees, agga kas ta Neapolimaal rahho jöuab sata, on teadmatta. Önneto ma! Temma seisab kolme ja nelja tulle wahhel. Paawst ja Prants !I. kihhutawad mässamisse tuld Roma linnast, Napoleon kihhutab Parisist,  peale nende üks wanna wässimatta mässaja  Matsini ka weel Londonist, ja Jtalia kunningas peab sedda tuld tullega kustutama, selleparrast wöime teist korda üttelda: önneto ma! Et paawst, Prants ja Matsini kihhutawad,  on kül ammo teäda, sest nemmad on iggaüks ommal kombel Wiktor Emanueli waenlased;  agga st Napoleon, temma w'a kallis lang, abbimees ja „Jtalia söbber", ka kihhutab,  ehk kül sallaja, se on keige kibbedam, agga ommeti on se nenda. Keige kolmel on ommad isseärranis asjad. Paawst ja Prants tahtwad omma maid Matsini tahhaks  ühhendud Jtaliamaad ilma kunningata (wist et wallitsus wöiks parrast ta omma katte sada), agga Napoleon tahhaks jälle Jtaliamaast  tük tükkilt wötta ja omma Ma jure panna, ja Jtalia peaks omma söbra anuks tänno parrast tunmötama: „temma peab kaswama, agga minna kahhanema!" Et nüüd Jtalia kunningas  ja temma essikud üsna selle nöus ei õlle,  ehk ühhe sönnaga, et Jtaliama ka wallo tunneb,  sipleb ja kissendab, kui Napoleon temmast üht tükki teise järrele mahhaleikab: selleparrast  kihhutab temma ommalt poolt weel keige kibbedam, ei anna Roma linna walja egga jätta Neapolis järrele sallaja ölli tullesse wallamast.  Rikasoli on Jtalia ministride seast keige ennam temmale pahhandusseks, sest temma ja Garibaldi ei tahha sest mitte sönna kuulda, et weel mönni tük Jtaliamaast Prantsusse  käcte peaks sama, kui ta Nitsa- ja Sawoiemaad  muidogi on ärranelanud. Nö sealt tulleb Napoleoni sallakihhutaminne. Mis ta siis öiste tahhab? Noh, Prantsus on, sedda  teame temma wanna onnust, kes mitte ennam kui terwet mailma ennesele tahtis, ikka  kassinaga rahhul. (?) Wennapoeg ei tahha  Ztalia käest nüüd muud, kui mis temmale just parras õlleks. Esmalt suur Sardinia saar, (430 ruutpennikoormat maad ja miljoni nnimessi) kui se kaes on, stis jattab Nea- polimaad rahhule, enne mitte. Roma linna  eest ei tahha ta ka paljo, nsnds langude wahhel arwata, Genua ja Liguria makondast, mis merre äres ja Prantsusse pinde lähhedal; kui need käes on, siis lubbab omma wägge Roma linnast ärrakutsuda, enne mitte. Keige wallusam on Jtaliameestel, et Napoleon neid mitte waggise  ei wötta, maid Jtalia peab keik temmale tänno pärrast iöse pakkuma ja tedda palluma, et wastowöttab. Se on pea nenda, kui tulle  ks sulle mörtsukas tee peal wasto, hoiaks minnas püssi so otsa ees ja ütleks: „kui sa mind pällud, siis ma risun sind paljaks." Nenda on Neapoli ja Jtalia asjad. Önneto ma! Pea keik asjad alles sassis. Prantsusfema a lt. Prantsusse naabrid. Kuida Prantsus omma hommiko poolse Jtalla naabride wasto on> sest olleme ütlema!  praego könnelenud. Teised temma hommiko  poolsed naabrid on Sweitslased ja Sakslased.  On tal nendega üsna rahho? Kust wötta! Sweitslastega on tal praego igga pä waidlemist. Temma tahhaks neile head tehha ja üht makonda, nimmega Dappental, nende kaelast omma wallitsusse wötta ja nemmad  söggedad ei tahha anda, waidlewad wasto,  ütlewad, se olla nende ja Prantsus tahta neid risuda. Sakslastega põlle ka paljo parremat luggu. Prantsus tahhaks neile ni hea mele näidata, kuhho paika nende kahhe made wahheradda keige parrem sünniks tömbada;  selle läbbi saaks kül hea tük Saksamaad  Prantsusse pole, no mis sest wigga, siis õlleks neil ommeti uus kenna maradda, endine olla jubba wckgga wanna. Agga se on immeks panna, kuida Sakslased keik ühhest suust sille hea eest tännawad ja temmale sedda  lubbawad palja mäegaga turja peale tassuda.  No mis ta tahhab nisugguste innimestega  tehha, kes mitte arro ei sa, kui wägga  temma nende maad armastab? Pöhja pool seisab Belgiama, se kõlbaks ka wägga hästi Prantsusse kubbermangudeks ehk Departimangudeks  ärrajaggada ja Prantsus saaks siis armsaks (?) mällestusseks Waterloo lahhengi  platsi ka omma piri sisse ja tahhaks 357