nende ostjaid söbro sennese pole püüdwad awwatleda, on ka jälle uus tunnistus sest, et weel keik ei tunne, mis nad peaksid tundma. Willandi madonnast. Hea tük ebbausko. Meie wanna ebbausklikko memme  luggu jäi minnewa kord polele, niuud asjad  tullid wahhele ja pärrisid järge. Nägime  tänna eddasi. „Küösid sa nüüd, Postimees, kas meie wanna mem önnewee peal kulades tõeste middagi  olli kuulnud ehk mitte, siis pean kostma:  üsna tulest põlle temma jut mitte wöetud;  kollinat olli kambre peal kül olnud, agga  settepärrast ep olnud kellegi muu! tarwis ehmatada, kui hindel, sest nende hinge waenlane  otti sedda kollinat teinud ja se tulli nenda:  Senni kui teised önne wallasid ja keikide silmad weepange pöhja wahtisidolli meie wanna kirjo kiso, kelle! ammo wargusse ammet  armas on, worstiwaagna jure laua peale läinud ja piddas seal ommal kombel Neäripäwa.  Ri pea kui sedda nähti, piddi näuguja  omma nahka marjule wima, kargas worstiga ukse lauast wälja, möda kartsast kambre peale, ja et seal weel julge ei olnud, waid kartis mönda järrele tullewad ja worsti taggasi pärriwad, sepärrast krabbistas weel kambre pealt möda seina toa peale, ja sealt tulli nüüd wanna memme pusärgi laua kollin. Toa serwa peal seisid wanna laggunud wadilauad,  mis kisoke üllesronnides mahhatömbas,  ja et se just sel silmapilgul sündis, mil mem önnewee peal kulas, peab meie kirjo kass nüüd temma surmaprohwet ollema! Sedda on wannakesele  jubba mitto kord ärraselletud, agga ta on nago ebbausso sisse kinnimässitud, ei ussu töt, waid aiab walleks ja ütleb, et moremad sedda temma troostiks wälja arwanud. Ms sa arwad sest,'Postimees, kas meie mem se ainus ebbausklik mem on? Ota senni! Temmal on weel paljo öddesid ja mönnes paikus wendi ka, kedda kirjo kass hirmule kihhutab. Oh, et rummalus kauks, siis kauksid  ka nisuggused narrilase tembud! Sellepärrast  ma pallun sind, Postimees, te omma su pärrane lahti ja nimmeta igga asja omma pärris nimmega, et hälbid ennast mitte tarkusse  hallikaks ei pea. Sa tead jo, meie rahwas  on alles nago rummalad lapsed; ärgem mässigem mitte ärra neid juhhatamast, kui ka wähhe neid on, kes selle eest. tännada möistwad."  Järwamaalt. Seitungi luggeja  d. Uks hea Järwa söbber kirjutab meile ühhest ja teisest ning seal seas ka Eesti seitungi  luggejatest. „Minna ei tea, ütleb temma,  kui paljo teil luggejaid on, agga sedda ma tean/ et weel wägga paljo Eestirahwäst on,, kes nisamma wähhe teie seitungidest teadwad,  kui Kahwerid ja Hottentottid Ahwrikamaal.  Kust se tulleb? On se lehhe wigga? Wöib ehk mönne silmas ka olla, ehk minna kül sedda. weel ep olle leidnud. Ma ollen pari päwa eest ühhe wisaka perremehhega mitmest  asjast ning ka wimaks „Postimehhest" könnelenud, kes temmale ni hästi kui üsna tundmatta mees olli. Ma näitsin temmale mönned lehhed selletasin ka ärra ja se näitas  mehhele wägga melepärrast Mwad, et neid ommale pühhadeks luggeda pällus. Agga ma pean tunnistama, se teggi mulle mönnesuggused  mötted. Hul on kül, mõtlesin minna,  et wie aasta sees weel se ainus Eestiseitung  ni mitme Eestlasele tundmatta on! Kui keik, kes Eestirahwale head tahtwad kehha,  sedda neile sowiksid, kas se wöiks siis nenda olla? Minno arro ei üllata kül ni kaugele,  sedda ärramöista, miksparrast sedda teädust  kinnipetakse, mis minno teäda keikile peaks kulutadama? Ma wöin kül eksida, agga mul näitab, kui ei peta selle eest mitte keige suremat  murret. Agga mis wöime senna parxata? Aega möda asjad käiwad; küllab lähhäb eddespiddi  ka parremaks, kui rahwas isse lähhäb  ergemaks ja targemaks. Agga pea kinni,  üks sowiminne on mul weel süddame peal. Kas se mitte wöimalik ei olle, et meile igga  ue aasta hakkatusses nimmelt teada lissate, kui paljo seitungi numrid teie möda- *) Se ainus ep olnud ta enne egga põlle just praegugi. Sedda peame ütlema, muido wöib mönni möttelda, et meie wiroki haiso armastame. 28