und. Kaks rikkast koggoduse liget ollid omma testamendi sees, üks 40,000 ja teine 70,000 rubl. kirrikule pärrida jätnud. Nõnda on se kirrik ammo miljonäriks sanud ja wist Wenne rigi Cwangeliumi kirrikutest kõige rikkam. Kõrtside hulk ei olte kellegi maa egga linnale kituseks. Aastal 1862 olli Peterburgis  460 kõrtsi; aastal 1868, se on 6 aastat hiljem 2500 kõrtsi! Enne tulli 1080 innimese  peale, nüüd 200 innimese peale üks kõrts? Kue aastaga kuus kord rohkemaks mis liig, on liig! Et liig jomist wähhendada, tahhetakse eddespiddi ka kõrtsid wähhendada ja isseärranis seaduse alla panna; ka peawad kõik need, kes kõrtsi tahtwad piddada, kohto polest tunnistust toma, et nemmad weel kellegi sü Pärrast ep olle kohto trahwi al olnud. Hea assi ja pea assi on agga se, et rahwas isse ilma kohtota mõistwad  kassiuuse pole ja kõrtsidest emal hoida. Wõeralt maalt. Saksamaast. Preisi parlamendi aeg on Lullemas ja astub selle ku lõppetuses jubba kokko. Kunningas tulli Badimaalt Berlini taggasi, agga kroonprints omma abbikasaga on Inglismaale ämmale  woerusele läinud. Parlament Peab jubba 23. Oktobril hakkama. Preisimaa üllem kirriklik kohhus ei olle Roma paawsti kutsumist Aa mitte wõinud nimmetamata jätta. Peab paawst meitest ka luggu, noh, hea kül, selle eest ütleme olle terwe; agga kui ta sellesamma kutsmise  sees meitega nago ärrakaddunud, eksind komadega  rägib, kelll omma hinge õnnistuse parrast  wägga tarwis õlleks, Roma karjatse keppi alla heita, —> siis peame naerdes kostma: „Wanna  wäetike, ürra waewa ennast ilmaaego, meil ei olle sind egga so kontsili mitie tarwis. Meile ei olle sinna Kristuse assemik, waid katoliko preester, nago tuhhat teisi, muud middagi.  Tahhad sinna maailma aearattad kinnipiddada  ehk neid taggaspiddi jooksma panna, siis teed, wannake, tühja tööd ja jääd isse rattaste  alla. Wata ette, et sa wimaks mitte wiimne paawst ei olle!" Sedda ja paljo muud peaksime temmale Roma linnas su sisse ütlema, sepärrast ei maksa meil ewangeli ussulistel senna minna. Kois on katki ja meie lahti, kas nüüd peame jälle kassi pakkuma, kinni sidduda? Wõtta..nappust! Itakiamaakt. Üks küllamees käinud hiljuti  Kaprera (kitse) sare peal Garibaldi watamas,  kedda haddise kuulnud ollewad. Ta leidnud  tedda wodist, agga lahke ja sõbralik, nago ikka. „ Minna ei olle mitte wägga haige," õölnud Garibaldi, „agga ma lähhän mannaks; mis seal tehha? Ollen nago Manna laew, mis kaugel ümberkäinud. Kord Pudub monni plank, kord monni nael, ikka middagi. Agga hea tahtmine aitab ülle mitme hädda. Kui mo issama ka selle Manna  laewa wimast planki peaks tarwitama, ollen ma silmapilk Malmis, sedda temmale ohwerdama." Temma lapsed, isseärranis temma Poea Menotti  abbikasa, murretsewad sure armastusega temma eest. Menotti issi on tubli põllomees. Wilja olla nemmad tannawo rohkeste sanud ja marjawina, agga 300 lammast olla ärrasurnud. Kõige saarlastele on Garibaldi otsego issa omma lastele. Üks lesknaene olli haige, marsi laskis Garibaldi tedda otsego issa ommajure tua ja temma eest murretseda. Kõik saarlased ellawad nago lapsid issa jures. Seal on nisamma wähhe tülli ja rido, kui politsei ja shandarmi wallitsust. Sest sadik kui Austria sedda manna löga katki kiskus, misga ta paawsti toli jalla külge kinni olli seutud, ei olle Pius IX. kibbedamat hoopi sanud, kui nüüd Hispania mässamise läbbi. Siamale olli se lesuitide ja ketserikohto issa- ja pessama ikka meel se miimne kindlus, kus ultramontanid  (süddapaawstlased), nago kihwtised maddud kimmi al, rahhuliste wõisid ellada; säh, nüüd tahhab ka se ma ärralangeda ja mude wistl ellama hakkata - mis hirmus, on hirmus! Kuida ma alt ärra ja taewas nende pähhä ei lange, on Roma linnas Helge mahhawissatud lummala kannatus. Kora laste nuhtlust olleksid jo ammo Määrt. Agga nõndap se on, paawsti ja temma pappide ahwardamised egga kontsilid ei pea ennam  maailma rattaid kinni, lähmad eddasi. Kes sedda lodab, et maailm nõnda peab ollema, kui 500 aasta eest, se peab isse ennam kui pimme, peab hul peast ollema. Ka Roma asjad et wõi ennam  kaua nõnda jäda, kui nad enne olnud. Ei tea tänna Meel kegi üttelda, mis pärrast praegust  paawsti saab sündima. Esmalt naerdi kül Romas Hispania mässamist, mis jo essimene 334