50 DruS voa H. Saakmaaa. Leraytwortt. RedacceLc Zoh. Zaossxg. Kahhina mõisas on I. Aprilli t. p. !86L üks trahter, kahhekimmiga tuleme ske ja öunpu-oev keige maga rendi peale anda. Kaupa tehhakse Kab» bina mõisas. Puhja kirrikomöisa maad, wäljad, heinamaad,  ocad keige teoorjussega, antakse Zürripäwast 1886 rendi peole. Selgemat teatust annab Puhja öppetaja. (3) Härjapea- ja timoti heina semet, mis puhhastud ja hästi ittauemad, ostetakse Tallinnas manna turro äres Krihi podis. (3) Head linnakfed samad müdud Tallinnas RattaSka-ulilsas Niggola-kirriko wasto Nr. 582. C. Sporledri jures. (3) Harjomaal, Kosse kirriko jures kaupmehhe  maeaS saab Marist ku essimeste pamatest sadjk  willakrasimeft mässin aga walmiStud. (3) Podj kaup. Tallinnas Böckleri podis (raekoea nurga al, teiue pood sure turro arest on müa: Koshenilje ja Pasta, (salm), kellega eht hellepunnast marmitakse, kui ka keiksuggu Anilini warwid head ja wärsked. Äppetusse lehhed, kes tahhad, samad ilma hinnata jure autud. Kaup» Wehhed ja wärwiad, kes forraga rohkem wötwad, fa-v-t odtamamalt. (s) Seppa koht. llhhe mõisa peale male nõutakse  tubli seppa, kes poismees ja kel head tunniskussed  kasos on; Nkntasamma ka üht naesterahwast, kes perrepitdamist ja karja üllemaatmist hästi tunneb. Selgemat teadust antakse Baron Krüdncri maeas.(l ) Ü?S wiljupuhbaötamiSse mässin on müa, selgemat teadust selle ülle antakse Tarrus pu-konto» ris Rauchi maeas. (Z) Ropka möisawallitsuSse polest antakse neile teada, kel. Kopka mõisast öUe-wad: ja putdrli-tähhcS käes on, et neid kuuni !. Märtsi ku põmmu tullekstd ümberwahhetama. Pims-rcnt. Laiusse kihhelk. Täbtowerre möi» las saab l Aprilli ku pämast iadik !866 ühbe aasta peale kelk see piim 3 kopp. tsop, rendi peale antud. Kes selle peale kaupa tohhob kehha, kalago n mmetud mõisas selgemalt järrele. (Z^ Gipfi 20. kopp. puud, ja musti, walgeid ja halli m'lls WÜakse Truulswui podis suwwe-kallaturro äreS. (!) Maad müa. Pihkwa kubbermanguS, Toropktfi  makouuas ott 36,090 wakka alla teise numre maad müa, k rubla wakkama, kus peal kaswab kuse sa lehtpu mets. Heinamaad on küllalt igga surema kui pissuma tükki jures. Wöib ka mö'fasid ja muuv maad oddcuva hinna eest rendi peale sada, kui tohhetokse, kas ka 39 aasta peale. Selgemat teatust,  kui ka tee juhhatamist annab Tartus Karlowaulitsas  ommas maeas rendihcrra Döringe. (?) Wärsked kedowilja ja ltlleseemned on sada Karlowa-ulitsas kunstkärncr Klekampfi jures. (I) Maea müa. Jama - ulitsas on üks maea aeaplaesi ja kõrwalisse honetega müa. Selgemat tea» tust antakse A. Baron Krütneri maeas. (!) Sarepuud müa. Sürgawerre mõisas, mis WkSandi lähhetal, on keigesugguste riistade tarwis sare puud otdawa hinna eest sada. (!) Aeaseemned. Minno seemne-ka tolog keigesugguse  ketomilja, rohho, lillede ja warrase kortobwlide ülle 1866 aasra peate on malmis ja minno jures ilma hinnata sada. Keik seemned on wärsked ja itdauewed hästi. Tartus, kunstkärner Zoh. Daugul. (!) Aakre mõisa, Röngo kihhelkonta, nõutakse übt seppa ja tö-üllewaatjat. Kes neid kohtosi himmuslawad sada, mingo Aakre mõisa kaupa kuiama. (!) VTesflweske, ühhe pari kimmidega, 6 werSta teine pool Pihk-va i nna, on müa. Teatust antakse Tartus Sõnni maeas, Eesti kirriko jures ehk uope kihhelk. Tilluuti weske peal. (!) Kuikatzi möisan om Zürriväimast 1866 sulla  se maa koct ussid sata. mõisa poolt antas, üts matkama o'jamaat, üktesa wakkamaad nurmewaot ja wiis wakkamaad heinamaad, puid ja hoggu kütrmists tarwis, ja körralisse ellohoned. Selle eest nõukas egga uäddäli kolme jaigstpäiwa orjust. Kuikatzi moisan om kats kõrtsi sure tee meres,  lürripäimast ?BL6 renti peäle sada. (2) Uks hea maea, mis 369 rubl. aastas üri kaunad, on müa J. Buchhoizi täbbi Põltsamaal. Üsna AFalga liuna lahhedal, aqga mine listua ma peal, on kattuud Folki puust ellomaea körwalisse honete ja aeaplalstga wagga kasiuliiko kingimislega müa. Srlgrmar kauba teatust anuab lealjammas maeas önsa smtisusse tü'tar prl. Ottilie Falk l'2)