sanud selle ku 5. päwal üllespodud, kaks teist on ka künni wölla alla widud, agga seal mitte üllespodud, waid surmast lahti, kahhekümne  aasta peale Siberi male mäggede töösse mõistetud ja kuus teist, kes wähhem süüdlassed,  muist 12 ja muist 15 aasta peale Siberi male mäggede töösse sadetud. Ammugi  teada: kuida tö nenda palk, ehk: mis sa otsid, sedda sa leiad. Grahw Berg, kes Pola moisnikude liga suurt waesust on näinud, tahhab neile abbi sata ja on sepärrast nou piddanud nende heaks senna üht laeno- ehk kredit-kassat assutada ja kui ial woimalik,  selle moe peale, kuida Berlini linnas üks peab ollema, kelle abbiga neid, kes selle mässamisse  sees liig waeseks jänud, jälle jallale aidata. Tännini olla seal weel mitmed asjad  risti ja pöegeti ees, mis tedda kelawad sedda asja korda saatmast; ommetige olla neil suur lotus, et grahw Berg, kes jubba ni mitto asja seal selle ma kassuks seadnud ja õiendanud,  kus ka kül monned rasked asjad ees ollid,  ommetige korda saatnud, et ka se assi temmal  korda saab minnema. Maal ei laena kegi neile ennam koppikud, sest paljo on ommast ilma jänud, sepärrast ei ussu nad keddagi ennam.  Keik kaubad, mis wäljamaalt sisse tuakse, peawad kohhe maksetud sama, sepärrast  lähhäb paljo rahha maast wälja, agga sisse tullik on koggoni waene; nende ma kaupleminne  on nago kammitses. Höbbe-rahha ei põlle silmaga nähha, ka wask-rahha tahhab käest kadduda ning rahha margid, nago se meiegi jures on, jäwad asja wahhendamisseks  rahwa kätte. Siis põlle meie üksi wanna laggund markide kimpus, waid Pola rahwas otse nendasamma. Wõeralt maalt. Pöhja-Sleswigist. pinaminn  Enne Saksa-Dani söa hakkatust, kui Sleswig Holstein ja Danima ühhe wallitsusse ja ühhe kässo al seisid, olli Dani söa-wäggi Dani ja Sleswigi meestest, kokko lidetud; kes kord seal tenistusses ollid, piddid ka senna jama-, egga woinud söa-aeal sealt lahti las- wd sada. Et nad seal kui palk Daanlassele silma torkisid, on isseennesest teada ja sepärrast  seati neid keige wallidama tulle alla, ehk keige raskemate tõde jure, kus nad Dani wallitsusse  raskust wimast korda weel oige täielikkult  piddid maitsma. Et neid öiete pinata, sepärrast  otsiti neid teiste seast wälja ja pandi isse kompagnidesse, kus siis raske tö ja nälg neid piddi waewama; ülleültse olli neid 6 kompagniid  ja iggas kompagniis 240 meest, neid pandi pattareisid ja kantsisi teggema  ammugi  teada se keige raskem tö ja muist jaggati teiste rüggementide peale ärra, mis jälle essimessed  piddid ollema, tulle ette astumas. Nüüd rahho teggemisses sai Daanlane sedda otsust, keiki Sleswigi-Holsteini mehhi tenistussest lahti las ka ja koeo sata. Nende päiwe sees tullid mitto  Dani auro-laewa Wlensburgi ja töid hea lossikonna lahti lastud Sleswigi mehhi kasa, agga keik põlle weel lahti. Wüne sare peal olli neid ka hea hulk ammetis, mis sealt sammast  ülle wäina ommale male sadetakse. 300 on jubba ärra tulnud, teised peawad troppi kaupa järrele tullema, künni keik on ärratulnud.  Kuida neid seal pinatud, sest olli meestel  paljo könnelemist. Mis mehhed juttustawad ja kaebawad, on nende näust ja rietest nähha, et nad töt rägiwad.  Liggi 1000 meest tullid korraga Haderslebeni,  ja ma ei walleta mitte, kolmel ollid  kued selgas, teised ollid keik särgi wäel, mannad linnase püksi narrud jalgas. Mönnel  polnud muud warjo häbbi katteks, kui särgi narru selgas, allus püksid ja pu-tuhwled  jalgas, mis nad isse keik kalli hinna eest Daanlaste käest piddanud ostma; muids olleksid  piddanud ihho allasti tullema, sest krono  rided wöetud puhtaks nende ümbert ärra. Toidusse polest on wägga waene luggu olnud, on ennam tule kui leiwa warral ellanud, sepärrast  on nemmad ka wagga ärra lõppenud, paljad  innimeste kujad! Mis tööd nad seal keik ärrateinud ja üsna ilma koppikuta. se jägo nimmetamata. Omma ma rahnms wötsid neid lahkeste wasto ja andsid mis kellegi kassi üllatas, et eddasi woisid minna. 277