tagga ihhstakfe - Mhhaskakse, pZSsisid ja harritakse suri täkka; mis se keik peabtähhendama?  Tarroitakse neid/ rsahhest jannese jahhi peale Küllad Rapoleon. teab, kuS Md tarwis. UWwaliks karra põlle kül kuulda, et ta kellegiga tahhab wttipiddi kokko mKna; agga ommetige on se käppuga katsuda, kellest ta südda täis on. Tärmini olli jut, Napoleon wähhendab omma söameeste arro ja se õlleks ka selge tühhmduö, et rahho suus ja rahho süddames agga temma teeb otse wasto oksa, kutsub ikka mehhi kokko, nenda et meeste arro? jubba kaugelt ülle parraja wäggede  suruse, lasseb wilja ja hobbustd üllesosta; praego olla jubba 515 tuhhat hobbust ostetud.  Keik põhja poolt ma pirid pannakse söamehhi täis, nago õlleks tal sealt middagi karta. Siin woib nüüd ommetige Lgga wähhegi  mõtleja innimene arro sada, mis meel tal on. Se assi aeab Preislast maast ülles ja kässib ka omma kassi ja jalgs ligutama hakkata; muido woib naber koggemata Me aea hüppata ja tedda kohhutada ehk temmale monne korwa lopso anda. Nenda näitab politika  assi Preislasse ja Prantslasse wahhel ollewad; agga kes woib ni warra öölda, mis sest wäljatulleb. Politika kalkun haudub, kes teab, mis ta wälja toob, kas kalkuni woi kulli poegi! Augsburgist. Sealane seitung könneleb kirjast, mis Wini linnast Austriamaalt ütleb sanud ollewad, ja se juttustada Preisi ja Prantsusse wahhelissist asjust ka rohkem pahha, kui head; ütleb üsna otse: Napoleon ei wöigi ennam rahhule jada, selle Mllmistamisse peale, mis ta ennast Walmistanud, muido, kui peab kord õnne katsuma; mingo siis assi, kuiva ta lähhäb. Austria katsuda ommalt poolt keik ärratehha, mis ial woimalik, et rahho rahhuks jäeks , kas agga Prantslane fedda kuulda mättab, on assi, mis ülle kegi praego ei tea sönna lausuda ; sest tal on ka ommad sarwed peas, et puskelda woib, ja omma ossa südda, mis järrele ei anna. - AtalZKMsalt. Seal on sest suur jut, et GarLbaldr jüngrid DWsapaw puWaStada, woöd wöle seadida ja Muud middagi pensse otsida, et MtW sarebmattukest Nrra:tehha. Teised aeawad , sedda waNeks ja ütlewad tühja lörri sllewad, misga muido rahwast kohhutawadi  Wanna Garibaldi issi olla Kaprera sare! waggusi ja ilma temmata ei tohhi kegi middagi ettewötta. Minne wötta nüüd kinni, kellel õigus on» Römo pawad Wlorentsis ei tahha weel lõppeda; iggalt poolt langeb arruto rahwas senna kskks, nenda et ülleüldse M tuhhat wõerast innimest arWatakse seal ollewad. Paljo olla ka Romast ja Neaplest senna tulnud. Kunmngliko printsi ja lemma nore abbikasa wastowõtmine olnud wagga römulik ja uhke; hurm õiskamissel põlle otsa olnud. Portugali kunningaö olla omma kunmngliko abbikasa ja printsidega tahtnud 2. selle ku päwal sealt Genuasse minna, kus jälle sured römopäwad peawad Me tullema. PraKtsmsfemaaZt. Sealt rigi wakitsus  näeb teiste silmas pinda, agga ommas silmas palki ei panne ta tähhels: peab sedda ühheks ütlema sureks ullekohtuks, et Kveka mgiwallitsus Kandia saarlaste naesi ja wäetimaid  lapsi omma jure wõttab. Ütleb Md seal hirmsas nälgas ollewad, et karts ollG sea! nälga surrewad. Prantsusse rigiwallitsus olla Znglasfega ühhes Austria rigi wallltsusse  hõlma hakkanud ja õölnud: te tige silmad lahti ja ütle Kreka naabrile, et ta neid õnnetumaid omma male taggasi sadab, enne km senna nälga surrewad. Keik mägga hea, mis praego ütleb, agga kahjo et seal jures unnustab omma wanna mäddand Hawa järrel wadata ja üht sesuggust plaastert peale panna, misläbbi ta parraneks. Teiste ninna otsa kümme kord näppjstada, on ikka paljo kergem, kui ommal ükskord. Türgimaalt potte jälle middagi head; Me olla werri Kandia sarel jooksnud! 14. Aprillil olla Türklaste ja Kandis saarlaste wahhel imme tulline lahhing olnud, mis hommikust  õhtuni liggi pole öni turmud. Mstst Türklast ssnud saarlastest ärräwoidetud, 4W muist surnud muist hawatud, janud söaplatsi peale; Türklassed heitnud jookso ja jätnud keik omma waxra waenlastele sagiks. Tagga aeades olla ka paljo Türklasse langenud» 152