Ristas on head innipiessed 3. Märtsil Keisri Herra polest lubba sanud, üht teenrilt?  abbi-laegast (kassa) assutada, kust Ria linna teenrid, kui neil haigusse ehk mu õnnetusse  labbi pudus peaks tullema, abbi wöiwad  leida. Jälle üks kidowaärt assi ja sedda  parrem, midda raskem ühhe waese tema innimessel sure linna sees, kui tal hädda on ja tenistust ei olle, abbi on leida. Peterburgist. Höbberahha wöerale male wia, on ärra keeldud; agga et suremat suggu innimestel, kes reisimas käiwad, ommeti  köllisewat rahha tarwis on kasa wötta, siis on rahha-rninistre polest seatud, et sähhärdused  reisiad Peterburgis, Moskwas, Kiewis ja Odessas höbbe rahha wasto kuld rahha wöiwad wahhetada sada, kui neil tarwis on. Meitesse se kül paljo ei putu. Newa jöes on jea tännawo 6. Aprillil  ristlöuna aial wälja läinud. Tobplskist. Sesinnane lin ja kubbermang  on siin pool Siberiama serwas ja isseennesest  surem, kui mönni Saksama kunningriik;  agga se kord ei tulle meile sealt mitte rõõmsaid sannumid. Seal on mitmes makonnas  üsna külmal talwe aial lojuste surm wäljatulnud, ja künni 15. Webruari k. päwani  jubba 6292 weist langenud olnud; mis parrast sedda weel sündinud, on mul teadmatta.  Peale sedda on neil seal ka wilja ikkaldus  olnud ja sola saak kassin. Keik üllespiddaminne  on hirmus kalliks läinud ja nüüd weel kauba peale weiste surm! Jnnimessed ei tea issegi, mis neist sel aastal peab sama. Kui nad minno nõu wöttaksid, siis ütleksin minna: wötke Matteusse ramat lahti, pange käed kokko, müts peast mahha, ja luggege siis, mis seal 6. peatükkiö 24 —34 salmis seisab, agga öiete nenda, kui kuleks teie neid sanno Zummala omma suust: mis ta ees on, et südda julgemaks ei lahha? Agga ärge tehke mitte nenda, kui sealsammas peatükkis s—7' salmis seisab. Meie maal on ka mönni kord ja mönnesuggust hädda, ommeti kiunuwad ja kirruwad rahwas enne, kui sedda kuulwad, mis seal öppetakse: seeb se keik hädda kaswatab. Sannumed wöeralt maalt. Saksa ma on ülleültse suur ja kallis ma, kust paljo head ka teistele tulleb, isseärranis. öppetusse ja. tarkusse polest; agga ta on ni mitmeks kunninga, hertsogi ja würsti madeks ja waldadeks jaggatud, et jubba kaardi peal wäljanäitab, nago endise möetmisse järrele mönne sure külla wälli omma luggematta pöllo-lappide  ja penardega. Mõistaksid nemmad nüüd kokkohoida ja ühhes nöus olla, siis ei julgeks ükski Sakslaste waenlane nende wasto  möeka tuppest wäljatömbada. Agga sealep  se wigga on. Nemmad ei märka üht meelt piddada, ja sesinnane nende wigga on mannast  sadik Prantsussele suurt kasso ja Sakslastele  wägga kidbedat kahjo tonud. Prantsussel,  nende lodud wastasel, põlle ka ükski assi ni wasto meelt, kui se, et Sakslased üht meelt hakkawad piddama. Ta püab igga wisi, kuida  ial möistab, neid allati ühhe teise wasto minnas piddada, et neist middagi kartust ei pea ollema: sest ükshawalt ei jöua Saksa rigid  tedda mitte wärrisema panna, maid peawad  paljo ennam temma ees wärrisema. Pool sadda aastat taggasi, kui wanna Napoleon („Punnapart") alles ellas ja söatrummo löi, olli sedda luggu üsna käppoga katsuda. Et Sakslased ühhes meles ei olnud, sötkus ja tallas temma Saksamaad omma loaga ühhest otsast teise, ja teggi sedda senni, kui hädda Sakslaste silmad wimaks lahti aias. Hul kül, agga „Punnapart" aias asja ni kaugele, et temma kässo peale teine Sakslane teise wasto möeka tömbas. Sakslaste issenääklemisse läbbi  olli „Punnapartil" nendega kerge mängida.  Ta öhhutas allati tülli, waeno ja kaddedust  nende enneste wahhel, et siis isse nendega  wöis tehha, mis tahtis. Seeb se temmale  1812 ka Wenne raiale teed lahti teggi, kuhho temma, kui Sakslased ühhes meles olleksid  wastopannud, ial põlleks peäsnud. Ag- 122