sPola abbilissed Prantsussed ja Kuida üllemal jubba kuulsime,  on Pola mässajate seas ka Prantsuösi ja Italiamehhi leida ja mönned neist jubba wenne wangis. Nüüd tullewad Austria rajalt  Krakau Unnast sönnumed, et seal mässajate  kirjast kätte sadud, kust seest leida, et neid teine pool piri weel 20W meest otamas olla, kes agga parrast aega odata, mil sallaja  ülle piri wöikstd puggeda ja Polakatele appi tulla. Zölledad lomad! kas Polakatel teie seltsis hõlpsam surra on? Austria wallitsus  on sepärrast käsko annud, et keik, kes Ztalia ehk Prantsusse passidega Pola rajale tullewad, mitte ei pea üllelastama, waid enne Krako politseikohto peale sadetama, kus neid üllekulatakse ja järrelepärritakse, mis teed nemmad  käiwad? Jtaliamehhed tulla ennamist sellepärrast,  et nende maal olla walle jut tõstetud,  otsekui kiusaba Wenne wallitsus Põlakaid  nende paawsti usso parrast tagga. No muidogi, walle peab jo igga kurja tö jures ollema, kuida ta siis mässajatest wöib emal olla. Ztaliameestest on jubba mönned Krako linnas kinni wöetud ja nende seas ka üks Grahw Roma linnast, kes ka otsekui katoliko  usso kaitsmisseks Polakate sekka tahtnud minna. Jtaliamaalt. sTullus  Ztaliamehhed  ollid ommal maal ussinad kokkotullemessi  piddama ja ühte teist tagga kihhutama  Põlakatele appi minna. Sähhärdusi kokkotullemessi on nüüd wallitsus ärrakeelnud, ja se on tännowäärt assi. Tulleb ehk weel Ztaliamehhi ommalt maalt Polamale, siis teame ommeti, et se ennam wallitsusse loaga ei sünni. Prantsussemaalt. sMis Prantsussed  Wenne wastussest Et Wennema wallitsus Prantsusse, Inglisse ja Austria maenitsusse kirjade peale on wastust saatnud, olleme jubba minnewa kord nimmetanud.  No kuida wöeti sedda wasto? Inglased näitwad se kord keige torredamad ja karredamad ollewad, kellel wenne wastusses mitto sönna me- lepärrast ei õlle. Prantsusse ministrid on sellepärrast  ka omma keisri silma al kous istunud  ja nöu piddanud. Kui neil ka mönni sönna melepärrast ei olle, siis ei olle nemmad ni ussinad omma möttid wälja ütlema. Kuida  kulukse, tahta Prantsussed, et teist kolm kirja weel saaksid Peterburgi sadetud. Neil ennestel on agga raske kül Inglaste ja Austriameestega  ühhes meles olla; sest iggaühhel on omma pea ja tahtminne. Peale sedda on Prantsussel omma Meksiko söaga teggemist  küllalt, kus nende asjad mitte auroga ei pea eddasi minnema. Wenne söaga põlle ammo weel rutto, kuid rägitud peab ikka sama. Inglismaalt. sMis Inglased Wen-, ne wastussest Kuida üllemal nimmetasin, mönned nende seitungidest ja asja tallitajatest on wägga karrused ja rägiwad nenda, kui õlleks Polakad nende lihhased lapsed,  kellele üllekohhut tehhakse; jah, nende minister lähhäb ni kaugele, et meie Keisri andeksandmisse ja armokulutusse kirjast üht ja teist laita ja õiendada leiab. Sellegipärrast sönno, hästi paljo sönno Lehha, näitab ka neil pea assi ollewad. Noh, puhhuge peale, kui se teie omma süddamele kergitust sadab. Ni .pallawalt ei sõda kui kedetakse. Sõast räkida on hopis kergem ja oddawam, kui södda piddada, mis rahha kukrust ja werre soondest wälja kurnab. Mönned Inglased agga ütlewad ja kirjutawad üsna selge sönnaga,  et se pärris narritemp on, Wennema peale käia, et Pola asja teiseti peaks teggema kui ta teeb. ..Mis tahhetakse küssib üks Inglaste seitung Wennema käest, mis ta P õlakatele peab teggema? Kas Preisi, Austria  ja Wennemaad lõhkuma, et Polakad omma  junni saaMd? Se õlleks jo hullem kui hul. Ni pea kui Prantsus ja Inglane sedda sönna suust ütleksid, panneks keik mailm selle wasto. Ja kui nisuggune wöimatta assi wõ'imalikkuks  peaks sama, kes hoiaks siis sedda uut Pola riki kesk temma wäggewa waenlaste wahhel, pärrast sedda kui öhto poolsed abbimehhed  möegad on tuppe pistnud ja koeo läinud? Mis ello õlleks selle rigil, kus jalla 152