Saksamaal merrewäe assutamissega suur kihhin  ja kahhin on, ja se on jälle üks assi, kus nad pea keik ühhes meles üht ja seddasamma asja himmustawad. Agga seeb se on, mis mönne Inglasel, wagga wasto meelt käib. Kuulge, mis üks mimstre seitung sest rägib: „Sakslastel on nüüd jälle kirp körwa läinud  : nemmad tahtwad merre wäggi ja söalaewo'.  Sedda põlle neil ial olnud ja sellega ei möista nemmad ial keddagi tehha, olgo siis, et nad Dani randas omma söalaewadega  ilma rahhata tahhakstd kaupa osta ja muud sellesarnast tehha. Se wöib kül nende metest hea ja öige olla, sest 1W aasta eest wötsid nemmad Dantsigi linna Pola käest, agga selle linna üllekohtune ärrawötminne põlle neid ommeti merremehhiks teinud. Sakslane  ep olle merremees egga sa seks. Nüüd kihhutakse neid mönnesuggusest ammetmeestest tagga omma koppikud ja rublad kokkopanna Saksama laewade tarwist, kellest ommeti middagit  wälja ei tulle. Mis teeb üks rahwas söalaewadega, kellest surem hulk ial merd ei olle näinud? Prantsussed, Danimehhed, Rootslased,  Wennelased, Hollandi- ja Hispaniarahwas,  zc. keik wöiwad middagi merrelahhengidest  könnelda, agga Sakslastest põlle sedda kegi kuulnud. Midda ennam mönned suremad rigid Saksamale nöu annaks sedda narritempo  mahhajätta, sedda parrem se õlleks." Küssime nüüd, kas Inglastel ses asjus ka öigus peaks ollema? Ma ei ussu mitte. Se on kül tössi, nemmad annawad omma suurte söalaewade eest miljonid wälja, ja neil wöib Sakslaste koppikokorjaminne kül pentsak olla, agga sellega ep olle weel mitte töeks tunnistad,  et Sakslastel põlle lubba söalaewo murretseda  ehk et neid selle eest peab hirwitama. Se assi pahhandab Jnglassi ja Prantsussi ja selle pahhandussel põlle muud pöhja kui kaddedus. Kord ütlewad nemmad, se olla ilma  asjata rahwa kihhutaminne, kord jälle, se rikkuda Eiropa rahho. Mikspärrast ei pea Sakslastel söalaewo ollema, kui neil ommeti merrerand ja ni paljo kaubalaewo kaitseda on? Mikspärrast peawad Dani- ja Rootsi rannad kaitstud ja Preisi - ehk Saksa rannad kaits- matta ollema? Agga se on ammo tuttaw assi: kaddedus on külla naabride, kaddedus ka rjkide  wahhel. America mss kt. Södda. Sellega on keikil pool teadmatta ja seggane luggo. Surematest  lahhingidest volle ennam middagi kuulda, ikka kohhendawad ja korjawad, et ei tea, mis nad wasto talwet tahtwad teggema hakkata. Pöhjapoolstel on kül öigus > agga nemmad prugiwad sedda rummalaste, keik nende  wallitsus ja tallitus peab ni pärdik ollema, kui sedda ühhes wabbadrikis koggoni ei peaks ollema. Ue präsidenti aego ei näita wallitsusse  pea öige öllade peal seiswad. Nüd ei tea, mis nad tahtwad, ehk kuhho lähwad; walmiötamist on wägga paljo, agga teggemist wägga wähhe. Agga need kennamad sönnumed  Amerika söast on need, ct Amerika sadik Ztaliamaal ühhel päwal omma wallitsusse nimmel Garibaldi jure läinud ja tedda pallunud,  Amerika.üllema kindrali ammetit  ja nimmi ennese peale wötta. Õlleks Jtalia asjad mitte, nago nad on, (Rom ja Wenetsia põlle weel käes)" siis õlleks Garibaldi  sedda ammetit wist wastowötnud, nüüd agga ütles temma: ta tännada selle au eest, agga issamaal olla temma möega peale surem öigus, ning ta lota, et tal koddomail pea teggemist küllalt olla. Kasiko küllast. 34 olli meil nattuke jutto Kasiko küllast.  Kas mälletate weel, kuida seal lapsi katsuti, naesed pealt kulasid, ja möisa herra koli tulli ning neile ühhe kenna jutto räkis? Herra läks pea jälle ärra ja rahwaö jäi koolmeistri  ja temma naese holeks, kes mönda möistsid könneleda kust tähhelpannia öppetust wöis sada. Koolmeistri Hanso naene El lo läks naestega teise tuppa, kus lapsi kuulmas ep olnud ja könneles nendega nenda: „Vsaesus  on üks wallus assi, agga waene ka mönnikord  isse süüdlane. Teie teate, minna egga  minno mees poke möllemad siin küllas sündinud; agga waesed olleme olnud jubba 294