wöetud. Jgga koli jauks anti üks ma kaardi ramat. Sellega ei olnud se piddo agga weel mitte lõppenud. Perremeeste tännuks said weel mitmed romo laulud lastest lauldud ja löppetusseks piddas prausti herra weel üht wäggewat manitsusse könnet. Ka koolmeistrite  peale mõtlesid aulikkud mõisa wannemad, kellele rohkid kingitussi nende waewa eest, mis laste õppetamisse jures ollid näinud, jaggati. Päike hakkas jubba werima, kui lapsed koeo läksid. Peaks sesuggusid piddusid weel rohkem  ollema, kus möisawannemad ja walla rahwas  wastastiko armastusses teine teise wasto jõudwad! Mast. Aulik kindral-kubberneri herra, grahw Baranow, kes tük aega Peterburgis olli, olla Zl). Septembril kalli terwisega Peterburgist  tulles Ria linna jõudnud; agga 5. Oktobril jälle senna sõitnud. Tallinnast. Sealane seitung  toob meile leitusse ja keige ma-sagi polest,  kuida se se aasta olnud, sönnumid, mis meie siin allamal teada anname. I Wirromaalt. Sealt kirjutakse: Künni Juli ku hakkatusseni ollid meie wilja wäljad wägga kennad, kellest üht rohket leikust lootsime.  Heinamaad ja ristik heina põllud polnud  sured asjad. 20. Junil hakkas wihma saddama, misläbbi rohhi ja ristik-hein ka jöudsaste kaswis, agga selle allalisse wihma läbbi üks kolmandik head, teine kolmandik santi heina sadi ja kolmas kolmandik, mis maddala made ja jöe-asade peal olli, sai weest arrawidud.  Ristik-heina saak jäi weikesseks ja mis weel sadi, põlle suur assi, läks ennamiöte käest raisko. Talliwilja põllud ollid wägga kennad ja öie-aeg ka hea, agga wäljaandminne kerge; terra liig penike. Odra saak on mitmesuggune. Kasso aeal olli ta wägga prisk, agga raske wihm panni warra mahha ja sepärrast on saak pissuke; agga kaerad kasso ja wälja anni polest head. Maddalama made peal on kartuhwled waesed, agga kõrge liwase made peal wägga head ja andwad ka rohkeste wälja. Kaun-willi põlle suur assi. Rukki orras, mis wanna seemnega oigel aeal külwatud, on wägga hea, kus agga ue seemnega hilja külwatud, põlle suur assi. U. Järwamaalt. Rukki wilja saak on keskminne ja mönne mõisa peal, Paide lähhedal,  wägga hea; vaskusse polest nattuke kerge, ei kalo ennam kui 110 —112 naela. Suiwilja  saak nenda kui odrad ja kaerad, wägga head, isseärranis kaerad. - Hein on selle wessise aeaga ennamiste sant ja läppund, ning ristik-heina saak koggoniste waene. Kartuhwle saak kassin, mitte rohkem kui 3 ja 4 wilja ja needki pissukessed ja wiggased. Jggas paikas sündis kartuhwle többi kesk Augusti kuud; maddala made peal teggi wessi neile paljo waewa ja panni kasso kinni. Teine teadaandmisse kirri Lõuna-Järwemaalt  könneleb koggoniste teist wisi. Sealt loeme: „Peale selle, kui omma se aastast leitust  ja masaki ollime kokko pannud, woime öölda: on se aasta meil üks õnnistud aasta. Talliwi lja saak on ülleüldse hea. Suiwilli  wägga hästi kaswanud ja ka walmis sanud, mis meie koggoniste ei woinud lota, sest et ta liig hilja weel kasso tagga aeas. Rukki leikus tarwitas selle wihmase aeaga paljo rohkem  aega, kui muido, ja kui ka hulga seas mönni wihk peaks wälja kaswanud ollema, siis põlle sest wigga. Pekstes on awwalikkuks sanud,  et rukkis wäljaandmisse jures wägga mitmesuggune  on, annab koorma pealt 2 künni 4 ja wakka wälja. Ristik-heina kasso polnud suur assi, wägga arwa, kus wäggewad  maad ollid, läks ta korda. Heina kasso olli parrem kui minnewa aasta, läks agga selle wihmase aeaga paljo raisko, ja wessi wiis ka paljo käest ärra. Kaun-willi iggal pool wägga hea; kartuhwle saak kassin. Rukki orras sai mitmes kohtas ka ussi läbbi rikkutud,  mis agga pärrast nende soja ilmade läbbi jälle heaks läks." l!l. Harjo- ja Länema sönnumed on ühhed, sest sealt põlle teadaandmisse kirja weel sadetud. Ommetige, kuida tuleme, ei olla nende luggu suggugi parrem kui muial. Länemaal teinud wihm mönnes kohtas weel suremat kahjo  kui muial Eestimaal. Nimmelt mönne möi- 324