ka abbi olnud, waid soditud on sel suwwel weel hullemaks läinud , ning ka jubba öunapude  kallale tikkunud ja neile paljo kahjo teinud.  Kuida jubba enne ööldud, se nuhtlus ci jä üksi mitte Kuramale, sest jubba kulukse ka Sörwemaalt, (Saremaal) et needsammad mctsasödikud ni hästi krono- kui pärrismöisa metsades se! suwwel suurt kahjo teinud. Wennemaalt. Jhhonuhtlus hakkab  ka meie maal aega möda innetumakö asjaks  sama. Kuida seitungid kulutawad, peab jubba Keisri Herra ommas kantseleis sellepärrast  nöu petama, kas se mitte wöimalik ei õlleks, esmalt naesterahwa kohta ihhonuhtlust  ärrakautada, ja kui nad nuhtlusse wäärt teinud, neid muul wisil nuhhelda. Söalaewad. Riik peab kindel ollema  merre poolt ja ma poolt Kronstatti saddamas seiswad jälle 3 uut aurosöalaewa, mis hiljuti alles walmis sanud, nimmega „Aleksander Newski", „Demitri Donökoi" ja „Pereswet", mis jälle ueste tunnistawad, et Wenne Keisri wäggi ka merrepoolt iggapääw kaswab. Need.laewad peawad omma surusse ja illo polest wägga näggasad ollema. Siin Kronstattis pannakse neile massinad sisse jn suredtükkid peale. Suur wölg. Mis t'e arwate, kas se peaks ön wöi õnnetus ollema, kui üht innimest  nenda ustakse? Jaroslawi kubbermangus  sai hiljuti üks möisake ärramüdud kohto polest, mis 2000 rubla wäärt olli, ja se olli ühhe kindrali ainus warrandus, kel mitte ennam  wölgo ei olnud, kui 200,000 rubla höbb.! Wöllaandjad wöiwad röömsad olla, kui ön hea on, siis sawad 1 kopp. rubla pealt taggasi. Sönnumed wöeralt maalt. Preifimaalt. Küllakäik. Mis esmalt  raske üskuda olli, näitab ommeti töeks minnewad: Preisi kunningas peab Prantsuöse  keisrile parikö päwaks küllalisseks min- nema. Se on nüüd mu Eiropa rahwale imme  kül kuulda, kes teadwad, et Prantsusse ja Preisi wahhel mitte liig suurt sõbrust ja armastust ei olle, ning arwab üks sedda, teine  teist. Preisi poolt agga ööldakse: Se küllakäik ei tähhenda parremat egga pahhemat, kui et teine kässt pesseb teist. Minnewa aasta  käis Prantsusse keiser Baden-Badis Preisi kunningal wöeraks, tännawo lähhäb Preisi kunningaö Prantsussele wöeraks, muud keddagit".  Kas tössi? Hea õlleks, kui ta muud ei õlleks, agga nisuggused weed on süggawad ja mu innimeste silmad ei üllata igga kord pöhja watama. Kuida seitungid kulutawad peab meie Suurwürst Aujarjepärria ka Königsbergi  linna minnewa omma wanna-onno, Preisi kunninga, kronimist watama, kuhho ka Znglisma aujarjepärria ja mitmed muud kunningate  pöiad ehk wennad kokkotullewad. Jtaliamaalt. Kallis aeg. Ni wähhe  kui paawstil weel maad on, peab sellegi pea! sekord keikil kallis aeg kaela peal ollema. Waesema rahwa waesus olla jubba ülleliga suur; tööd egga tenistust ei olla kuskilt leida ja köht tahta ommeti süa. Suur nurriseminne tulla ka sest, et rikkamad, kel wilja olli, olnud  sedda kalli hinna eest keik wöerale male arramünud. Paawstil olla kül rahwaga hea nöu, agga essikud rikkuda sedda ommeti ärra. Prantsusfemaalt. Uht ja teist. Prantsuöse winamarja saak peab surem ollema,  kui nende lotus olnud; ehk kül saak nattuke  kassinam olla, kui minnewa aasta, siiski lootwad tännawusest marjadest parremat wina sawad, kui mullo. Portugali noor kunningas, kuida teame, jäi rutto lesseks; agga lesseks ei wöi ta ikka jäda, sest üks rigiüllem peab naesemees ollema.  Zubba teadwad Prantsussed könneleda, et lesk kunningas Sardinia wäemehheks tahta  sada. Saab nähha, kas toeks laäb. Siami sadikud on ärralämud ja Prantsussed  teadwad kidelda, kui halle meel neil Prant- 317