ssd ja Daanlaösed teine teisele tuld ja tullisid kulisid merre peal wasto silmi lopinud. Dani suur söalaew sanud Preiölasse käest monne hea matso wasto külje luid, mis tal pea himmo  ärra aeanud, kauem senna jada, waid teinud,  et agga eest ärra sanud. Olgo kus ial tahhes, merre woi ma peal, iggal pool saab Daanlane wallo ja saggedaöte nenda möda reisi, et werri möda kintsa mahha langeb. Grawensteinist kirjutakse: „Umbes kello kahhe aeal hommiko hakkas Preisi wäggi Satrupholtsi  ja Sandbergi jures ülle wäina Alseni  sare peale minnema; surem ossa wägge on Sandbergi kohhast ülleläinud ja warra hommiko  kohhe on jubba suretükkide paukumist kuulda  olnud". Se kirjutaja ütleb: „hommiko kello 6 aeal läksin söa platsi peale, se on künni silla  otsa peale, seal tullid jubba hulk Dani wangisi  wasto, luggeda ei sanud ma neio mitte, agga umbes arwata 1000 meest. Sured padid  seisid seal walmis, kellega rahwast eddasi ja taggasi ülle wäina weti; söa-meestega läksid  ülle ja wangidega tullid taggasi. Kello 8 ja 9 wahhel hakkasid Preisi suredtükkid Dani  laewade peale laskma, et neid taggasi sundida.  „Rolw Krake", kes omma ninna jälle ette toppis, et Preisi wäggi ei piddand ülle sama, sai Preisi kulidest taggasi kohhutud, kuida kuulda, olli ta nattuke wigga sanud. Sonderburg kubliseb täis Preisi wägge." Hamburgist tullewad sönnumed mis Daanlassele  ennam häbbiks kui auuks on; nemmad olla ühhes Dani seitungis luggenud, kus Dani  söa-minister teada annab: ..Meie wäggi tulli eila parrast lõunat kello kahhe aeal Alsenist  ärra; need wimased jäid Kekeni ja nendasammoti  ka söa moon, mis ka eila öhto sealt jälle sai ärra todud". Kuida kindral Steinmann  kirjutab, on Dani wäggi jälle 2500 künni ZOOO hinge wähhemaks jänud. Üks teine seitung könneleb, et 50 Inglast heamelega lubbanud Dani söa-wäe sekka astuda,  seal ilma palgata ja monata tenida ja omma õnne katsuda. Nüüd odatakse neid kibbedaste tullewad, agga jäwad omma tulle- misse wist teiseks korraks, sest neid põlle meel nahha. Austriamaalt. sAbbi otsiminne.^ Kuida Austria seitungid könnelewad, tahhab Dani kunninga hing wäggise rindo kinni jäda, läinud Prantsusse keisre käest abbi palluma,  temma eest paar sönna kosta, sest ta termis,  rigi asjus, olla koggoni waene; temma köwwa südda hakkanud nattuke sullama ja silmad  sanud selgemaks, et ärra tunneb: sest söast ja tüllist ei tulle mitte middagi head wälja, sepärrast sowiks ta heamelega rahho ja pallub seks Napoleonit wahhelt räkiaks. Prantsusfemaalt. Mõtted konwe- Sealt rigi wallitsusse silmad ei tilgo sepärrast mitte wet, egga kanna nad leina  ridid, et Londoni konwerents ristimata surnud ja se pahhandaks suggugi nende meelt, kui Inglane omma ninna Saksa-Dani pallawa  wirna sisse pustaks ja nattuke körwetaks.  Nad naerawad ommale peosse, et Inglane  ni kergats olla, nago monni emma omma tütrega, kui jubba luggenud, et ei sa weel mehhele. Nad näeksid wägga heamelega, et Inglane Daanlase körwa astuks ja seal möda pead saaks, et ta woiks öölda: ..Parras,  parras! kes otsib se leiab!" Nenda mõtleb söbber sõbrast ja sedda sowib söbber sõbrale. Danimaalt. sKunninga tahtmin- Dani seitungid könnelewad wägga köwwaste  sest, et kunningas tahta keik söa-laewad saksa saddamate wahhist koeo kutsuda, sest seal olla neid ennam tarwis, kui saddamaid hoida. Norrama söa-laewad sanud käsko Danimaalt  jälle koeo tulla; mis assi neid sedda aeanud teggema, sedda ei tea meie mitte. Uemad sönnumed. Samara kubbermangus, kuhhu meie Eesti wennad pari aasta eest sure lotussega läksid, olla se aasta kahhekordne nuhtlus waeste mameeste  öllade peal kanda. Mönnes kohtas olla rohhotirtsud neile arrutuma salgade kaupa 222