Perno Postimees ehk Näddalileht M 54 »564 Kahheksas kesknäddal 19. Augustil.^ aasta. SeS lehhes seisab. Dani söast. Ommalt maalt: Hirmsast tormist. Peterburgist. Mõrtsuka tööst. —- Söa-meeste lahti laskmissest. Tullekahjo. Ilmadest. Allam tõukab üllema aujärje pealt. Raudteest. Wee-püksid. Rohho tirtsud. Oddaw hobbuste kaup. Kaukasiama söast. Wöeralt maalt: Mällestusse sambast. Pola josikud. Söa wangidest. Minnestusse surm. Nalja nattukessed. Mõistatus. Dani söast. (Mis M. 33 polele jäi.) Watame nüüd kuida Karbergi ello-luggu eddasi läinud. Apteker Karberg olli Lübeki linnas apteekre ammetit õppinud, tüderis parrast weel Kili ja Berlini linnas ja sai aastal 1831, kui ta ennese õppimist Kili linnas läbbi katsuda laskis,  keige parremad tunniskirjad omma mõistusse  ülle. Kui ta ennesele kaunis hea lossikonna  rahha olli korjanud, muist Hannowris Wittingi linnas, kus ta apteker olli ja muist tõi temma abbikasa temmale kasarahhaks kasa,  tulli ta Apenradi linna, ostis seal ennesele  ühhe aptegi 48 tuhhande taadri eest. Zubba ette teadis temma, et se aptek paljo kasso satis: sest se olli se ainus seal linnas egga  polnud ka seal kaugel ümberkaudo list ennam;  agga ommetige olli ta parrast m waene ja willets, et ta wend ja kalli tedda Sonderburgis  armo parrast toitsid. Agga kes ollid need, kes sedda rikkast ja önnelikko auustud  meest ni süggawasse pörmo sisse lükkasid, kus ta kui se keige waesem waene, juhmi arro ja kibbeda wckllo sees piddi surrema? Eks need polnud keik ausad Dani-ma kohtowannemad! Küllad anname nende kenna meeste nimmed eddespiddi kord korralt teada. Need mehhed ollid ka ristiinnimessed otse kui meie ja teggid sedda hirmus kolledad teggo selge mõistusse ja täie tahtmissega, ilma armo hallastusseta! Häbbi kül ristinimmele! Näete kül armad sobrad,  et ka ristiinnimessed keige õelamaid paggana  teggusid woiwad tehha, kui nad Jummalast  meie Onnisteggiast on ärratagganenud. Üks auus mees on Karbergi pinamisse luggo  Dani kohto padderite seest wälja kirjutanud  ja tahtnud sedda parrast temma surma trükki panna, agga ükski trükkia põlle julgenud  sedda tehha. Wimaks wöttis üks Saksama  mees sedda omma holeks ja temma läbbi tean nüüd minna ka. Tarko sönno ei olle mul anda, agga mis mul on, sedda annan minna, se on töt! üks ainus tossi woib ma peal olla ja põlle ial muud, kui selge ja puhhas  tossi teist töt ei woi mailma peal olla, kui se üksi, tõeste tössi on. Ärge ehmatage