agga igga mehhel tutwad asjad on. Seal pärrato sures Londoni linnas, kus 6 kord ui paljo innimessi ellabkui Petcrburgis, ei wõi Jõulud mitte waggusad olla. Mis se innimeste hulk pühhade aeal ärrasönud ja jonud, ei sünni räkida. Olgo Inglastel kül alles pühhade roog suus, siiski kui nad Preisimaast kõnnelewad, siis vn su seddamaid sappi täis. Nad ei wõi egga wõi mitte ärraunnustada, mis kahjo Preisi lang Dani langule teinud, ja kartwad, et Preislane  wimaks keik wühhemad saksa rigid ärranelab,  mis kül ial ei sünni. RsstsiMCast. sßootsi Jõulud, j Seal maal petakse Jõulopühhi ka 12 Päwa warrem km meil. Rootslaste keige suremad pühhad on Jõulud, mis nemmad seal Juulpähhiks nimmetawad.  Ztende käest olleme meie ka wist omma löulo nimme sanud. lubba enne sedda, kui ristiusk meile Kristasse sündimist kulutas, peti Rootsimaal selsammal aeal luulpühhi. Pühhad on parrast kiil teist tähhendnst sanud, agga nimme on jänud. Nemmad piddawad neid pühhi löulo õhtust kumu 3 kumnngapäwani. Iõulo õhtul on rõõm kunnmga tossis ja sandi urtstkus. löulopuust ei tea ma seal maal mitte paljo könnelda, agga muido petakse sel õhtul isseärmlist kraamlata, kus keik Iõulo asjo sada on. Linnades on keik podid ja maead rõmotulledega  walgustud ja rahwas kingiwad ja sawad  kingi tussi. Issearrauis aggar on tallorahwas sel oöl, ja nemmad tewad ka mitmed tembud, mis meiege jures tehhakse ja meile wist Rootslastest  on mallestusseks jänud. Iõulo õhtul kantakse saialaiba, lihha, worsti ja õllut, wina ni rohkeste laua peale, et lauad praggisewad, ja kes ial juhtub sissetullema, sel on kohhotäis ja peatäis keelmatta. Kui wõeras ka ei Lahhaks, ta peab ommeti nattuke söma, muida wiib maearahwa  luulrõmo ennesega ühhes ärra. Essimessel  Iõulo ööl ei tohhi tulli toast ärrakustuda egga IZulus toido järg mitte laua pealt ärralõppeda.  Heinad ehk õlled tuakse tuppa ja seal on ka tembud ja wiggurid jures; parrast mängewad  lapsed nago põrsad pahna sees. Iõulo laupawal tehhakse kei? walmis, ei Essimessel pühhal middagi teggemist ennam ei õlleks. Ka lojuksed sawad warra hoMmiko terretades prukosti;  neile antakse kaero, kuhho leiba sisse leigatnd ja nattuke õllut peale wallatud. Endisel aeal, kui Rootsi tallorahwas alles õppitamatta,  rummalad innimessed ollid, leiti ka nende jurest mõndasuggu ebbausso tempusi, mis nüüd ennam paljs ei nähta. Jõulo ja Nean ösel olli keige parrem ebbatempude aeg, ja sest piddi keige aasta peale õnne tullema, agga õnnewallamist  on arwa weel leida. Kus maeas lummala sõnna weel maksab, seal sedda ka Jõulo õhto prugitakse, nenda ka muil päiwil; agga lusti kissa ja karra on ka küllalt. luulõhtul  pandi enne keik maearahwa kingad ja pastlad liggi kõrwo riddasse, et maealistel aasta otsa üks meel ja nõu õlleks. Jõulo heindest ehk õlledest lodeti suurt õnne ja neid hoiti üllewel.  Kui neist annide ehk kannade pessad tehti,  siis ei piddand kegi kurri senna külge putuma.  Kui neid õlgi wiljapude ümber senti ehk põllo peale ripputadi, siis piddid puud ja maad wäggise õnnistatud ollema. Kui neid õlgi kewwade enne karja wäljaminnemist lojustele maitseda anti, siis piddid sui otsa keige kurja silma ja sönna wasto hästi kaitsetud ollema ning mitte ärrakadduma egga laiali jooksma. Nendasamma hoiti ka Iõuloleiba üllewel ja anti lojuste terwiseks neile kewwade sisse ja tehti muid narriteggusi, mis ikka rummalus teeb. Nüüd petakse Nootsimaal nago iggal pool, Jõulud  ja Neärid, agga ebbausko on wähhe leida. . Kus se jänud?— Parrem õppetus, parremad  kolid on sedda ärrakautand. Rootsi tallorahwal  on keige mu made tallorahwa wasto pea keigeparrcm õppetus ja lahkem seisus. Minne Rootsimale ja otsi kust sa tallo leiad, kus lapsed kolis ei käi ja wannemad innimesed seitungi ei loe? Kegi ei tahha ennaK pimmedas ettada, waid ussinus, kassinus, puhtus ja õppimisse himmo on igga innimessel armas. Kuida on selle polest Eestirahwa luggu? Sest ei tahha ma middagi üttelda, waid jättan luggejate  omma mõttelda. Mrgimaatt. jTrükkiseadus.) Olge wait, Türgi Sultan on wanua aasta lõppetuses ka middagi teipud, mis nattuke Eüropa modi wäljanäitab, kui se mitte üksi paljaks kirkatäh-' 10