wolli antud, peab, kui ta mitte ühhe kaupmehhe  tenistusses ei õlle, kes Wennemaal ellad,  kauba lubbatahti wäljalunnastama, et tal õigus õlleks, sedda kaupa kaubelda, mis peale ta perremees tale wolli annud. A 7) Kaupmehhe lapsed ehk suggukonna liikmed,  kes selle pilleti peal, mis temma nimme peale antud, üllewel seiswad, wöiwad temma töös ja leidas üllema ja allama selli assemel olla, sedda möda, kuida suggukonna pea neile wolli annud, ilma sellitähheta ja ürita. 58) Jggasuggu podides sellisid tömeeste nimme al piddada, on ärrakeeldud. Jggas podis ehk kaubahones, kus kaupmees isse ehk üks temma suggukonnast, kes temmaga ühhe pilleti peal seisab, mitte ei olle, peab üks issearranis  sel ollema. Podi ehk kaubahone perremees, kes seal isse kaupleb, peab, kui ta peale 7 päwa kotto ärrajääb, podi kauba mümisse  tarwis üht suggukonna liget ehk. selli ennese assemele jätma. Tähhendus. Se, kennel kraam- ehk puddokauba Pillet  on, on sellividdamisse sundussest lahti, kui ta omma kaupa ühhes podis peab; kui tal ennam kui üks pood on,, siis peab ka iggas podis üks 2. klassi sel ollema. VI. Peatük. Nende innimeste kauplemissest,  kes kaubakohhas hingekirjas ei seisa. AO) Kaupmehhed, kes agga mönneks aeaks ühte kohta tullewad ja kennel selle kohha pilleti  ei olle, kui nad kaupa laewadest ehk surekauba  honedest tahtwad müa, neil ei olle siis uut kauba pilleti mitte tarwis, waid peawad, peale podi pilleti, linna kassale sedda maksma,  mis üllcültse mönneks aeaks tulnud kaupmeeste  parrast on seadusses kästud, kui ka sedda aksist, mis seal kohhas seadusse jarrele tulleb maksta ja peawad, enne kui kauplema hakkawad, omma kauba-pilleti isse ehk omma sell! labbi raekoea peal üllesnäitmm GO) Palja tollimakso talli tanusse eest, seal linnades ehk paikades, kus tollihoned on, ei pea mönneks aeaks tulnud kaupmeeste käest selle kohha heaks mingisuggust makso wõelama;  kui agga kaupmehhel tolliseadusse järrele iggaaegne mahhapannemisse õigus seal linnas on, kus ta mitte hingekirjas ei seisa, siis peab ta selle kohha heaks seatud makso maksma. 61) Kaupmehhed, kes ses linnas ehk makonnas,  kus nemmad kauplewad, ka ellawad ja omma peakontori piddawad, need peawad, kui nende kauba-pillet ka teises kohhas õlleks wöetud, selle kohha kaupmeeste sekka arwatud sama ja sealsed aksisi ja muud maksud kandma,  ka need linna ammetit wasto wötma, mis wallitsemisse läbbi nende peale peaksid langema. 62) Kui kaupmehhed, kes 1. ja 2. kilde pilleti peal kauplewad, seal linnas ehk makonnas,  kus nad mitte hingekirjas ei seisa, podisi,  wabrikuid, sullatamisse-honesid ehk muid kauba-honesid tahtwad piddada, siis on nende  kohhus, peale isseärranis 2. kilde kaubapilleti  ja igga poditähhe, nimitto kui tal podisi  on, linna kassale sedda makso maksta, mis mönneks aeaks tulnud kaupmeeste käest nõutakse, ja keik muud kandma, mis selle kohha omma kaupmeestel kanda tulleb. . 63) Kui kegi, kes kraam- ehk puddokauba pilleti peal kaupleb, peaks tahtma uht omma pilleti jarrele lubbatud kaubahonet seal paikus  assutada, kus ta mitte hingekirjas ei seisa, siis on temma kohhus, ka isseärranis kraamkauba  pilleti osta ja keik sedda kanda, mis mu selle kohha kraamkauplejatel kanda tulleb. (Jääb polele.) Ommalt maalt. Pernust. sPaar sönna koolmeistri- Ehk kül mitte weel keik, on siiski paljust surem ossa eesti koolmeistrid ka ühhes ..Postimehhe" luggejad. -No armsad ammetiwennad,  mis ma piddin küssima, kas ollete sedda kulutust, mis Tarto „ öppetud Eestiselts"  nüüd jubba teist korda „Postimehhe" sisse pannud, ka tahhelpannes luggenud ja selle ülle järrelmöttelnud? Et nimmetud öppetud  selts nisugguste asjade eest hakkab murret  piddama ja neid järrele küssima, on minno  metest sure tänno wäärt assi. Wöib olla, agga minna ei mõista mitte, mis kellegil nende küssimiste wastamisse wasto peaks ollema? Peab öppetud selts middagi ommalt 74