öppetajal ja teistel kirriko teenritel wöimalik hommiko aegsaste kuld pulmade noort pari terretama minna, waid se piddi peale Jummalatenistust  jama. Parrast lõunat kello wiis läksid öppetaja, köster, koolmeistrid ja meie pissukenne laulo-selts ühhes kuld pulma maeasse, kus selle wanna au - pari wannem poeg, kes praego seal tallus perremehheks, omma kokko pallutud suggulaste ja söbradega neile wasto tulli ja neid wägga kennaste rohheliste  kuse pudega ehhitud ja pöllewa wahha küünlatega rohkeste walgustud kambri pällus. Seal laulis lauloselts sedda wägga armast ja selle päwa kohta ommalikko laulo: ~Terre nüüd sa kallis pääw, Sind on Jummal jälle annud" zc. ja kui laul olli löppetud, andis öppetaja  piibli koggodusse polest selle au - parile kingitud piible ramato monne kalli maenitsusse sönnaga, sedda ramatut, kui keige suremat ja kallimat kingitust selle kalli päwa mällestusseks  prukida, nende kätte ja piddas üht wägga  armast tänno palwet, et Jummal sedda au-pari ni kaua omma arms kätte peal kandnud  ja armolikkult hoidnud ja kaitsnud. Keik sowisid wanna au-parile kallist rahho terwist weel kaua omma laste ja laste laste römuks ellada ja selle peale sai monni klaas jodawat wina nende terwiseks jodud. - Keigest sest römust wöttis ka meie auwäärt mõisa herra ossa. Pärrast laulis laulo-selts weel mõnned  waimolikkud ja ilmalikkud laulud nelja healega ja sellega olli siis se piddo löppetud. Need ollid tõeste ühhed armsad tunnid ühhes  tallo maeas, mis siin meie nurkas kül se essimenne olli. Ma sowiksin wägga, et igga laps omma wannemid nenda auustaks, kuida J. S. on teinud, ei mitte suruses ja uhkuses, waid allandusses ja armastusses. Peterburgist. sOnnetus Kuida Peterburgi saksa seitung könneleb, olla seal laupäwal, 13. Nowembril, Aleksandra teatres suur õnnetus sündinud: ühhe nore naesterahwa rided läinud pöllema, mis läbbi ta ennast wägga ärrapölletanud. Teatre mäng olnud jubba pea lõppemas, kui se suur õnnetus  sündinud. Ta olla tantsinud ja nenda tantsides ühhe lambi liggi, mis maddalas pöllenud,  tulnud ja nenda ommad rided pöllema südanud. Kül olla ta kui nõdra melega senna ja tenna jooksnud ning appi kissendanud, agga  kegi neist nassterahwast, kes temmaga ühhes  mango platsi peal olnud, põlle julgenud temma liggi minna, sest et kartnud ka pöllema  minnewad, künni wimaks kaks meesterahwast  senna tulnud ja teoda, kes nüüd minnestusse  sisse langenud, ärrakandsid. Waene noor innimenne olla omma wassak kae ja parrema  reie wägga ärrapölletannd, nenda, et surma kartust jures olla. Selle waese õnnetuma  nimmi on Luise Ehlers. Hiljemad sönnumed, mis sest waesest õnnetumast olleme sanud, ei römusta meid suggugi, waid kardawad,  et surm ello ülle woimust saab, sest ta ihho rammo olla wägga ärralöppenuv. Tohtred ei olla omma lotust agga weel mitte üsna kautanud, waid lodawad tedda weel terweks  tehha. Ons Jummal nendega ühhes nõus, woib ka weel sündida! sTummade Senna sure pessa  ja pea linna olla ka üks suur tummade kool assutud, kuhhu 160 last, nihästi poegkui  tüttarlapsi tahtwad wastowötta. Selle koli seadus, mil kombel keik peab sündima, olla üllema wallitseja polest kinnitud ja Peterburgi  seitungi läbbi awwalikkult kulutud. Meie põlle sedda agga mitte luggenud, muido annaksime sest ka omma luggejatele teada. Peterburgi seitung ..Nord. Post" toob meile üht kirja, mis üks Eestima mõisnik v. Krünewaldt Wennema kindral konsulile Londoni  linna kirjutanud, kus sees ta sedda tahhab  tõeks tehha, et se Inglismaal müllaw ellajate surm, mitte Eestimaalt ostetud ellajatega  senna põlle widud, waid et siit keik terwed ellajad senna sadetud. Jnglisma ostjad ollid sedda ellajatte ostmist Brüheli holeks  andnud ja temma kulas jälle Eestima pöllo harrimisse seltsi käest, kes sedda asja selle lotussega siin murretses, et pikkema aea peale Inglis maga lootsid ellajate kauplemiöse asjus kokko jäda ning sepärrast keige surema holega neid keige parremid ellajaid wälja otsisid  ; von Krünewaldti omma poeg olla 300 386