Lada ja kui ingel ikka palluda, siis minno pärrast pühhitse neid keiki; kui mitte, noh, siis te nago Jumma! 3. taskus sind käsknud; agga ärra arwa mitte, et kellegi tö eh? tallitusse,  hakkatusse ehk löppetusse jures üks Zummala pääw teisest parrem on, muido tunnistad,  et püsti rummal õlled. Ebbaussust püa, nago süggelistest, rutto lahti sada; lähhäb  haigus mannaks, on ta missa lahkuma. Meie näeme jo, kui raske se manna innimestel  on, omma harjunud ebbausso tempusid mahhajätta. Sepärrast olgem iSseärranis nore rahwale sönna ja teoga eesmärgiks ja abbikö,  ja ärge ootkem selle eest mitte nende auustamist ja tänno. Paljas pilkaminne ja naerminne ei parranda ka mitte paljo, maid pahhandab. Noremad innimessed tewad ennam  selle järrele, mis nad meitest näewad, kui mis nad meitest kuu lwad. Laskem neid siis ommast ellust allati sedda nähhä, mis järrele sünnib tehha. Kaub uddo ka pitkalt, agga ta kaub ommeti, kui agga nored ja mannad näwad, et meil omma rahwa wasto soe südda rindus on, ja et meie, olgo karristades  ehk kallistades, muud ei nöua, kui mis neile heaks tulleb. Sedda aitko Jummal! Sönnumed ommalt maalt. Pernust. Kaup, mis meie linnast minnewa 1860. aasta sees laewadega wierale male on widud, lähhäb meie weikse linna kohta jubba korda. Linno ja takko olli 16,090 perkpunda, rukkid 76,501, odre 69,232, nisso 60, kaero 14,442, setwerti, ja l inna  see mn id 32,516 ja" tudre 340 pütta, öllikokisi 66,880 ja laudo ning plankisi  4,309 tükki. Sest kaubast on laewa pannud: Jakob Jakke et Comp. 785,326 rubl. 96 kop. eest, Hans Diedr. Schmidt 571,570 r. 30 k. eest, M. Strahlberg et Comp. 543,390 r. 6 k. H. G. Dehlbaum 31,907 r. 50 k. eest, W. L. Sternberg 77,906 r. 27 k. eest, J. A. Rükker et Comp. 40,513 r. 34 k. eest, E. Sturtz et Comp. 12,000 r. eest, Mönned wähhemad weel 1,784 r. 20 k. Ühte kokto 2,116,399 r. 64 k. Sest kaubast on läinud: Jnglismale 730,020 rubl. 18 kop. eest, Preisimale  299,718 r. 88 k. eest, Hollandimale 834,403 r. 90 k, eest, Portugalimale 83,212 r. 76 k. eest, Belgiamale 70,706 r. 1 k. eest, Danimale 6,747 r. 10 k. eest, Prantsussemale  60,039 r. 58 k. eest, Norwegimale 9,551 r. 23 k. eest. On jälle kokko 2,116,399 rubl. 64 kop. Rukkid ja odrad läksid ennamist Hollandimale,  linnad, kaerad ja öllikogid Znglismale ja surem hulk linnaseemnid Preisimale. Kui tännise waewalisse woridega, kus suur hulk kaupa Willandi ja Tarto ümbert Riga, Narma ja Tallinna waub, Prrno ommeti peale 2 miljoni rubla eest laewa panni: kulda  saab siis luggu ollema, kui Perno saddam malmis saab ja raudmaante ehk kanaal Tartust  ja Willandist Perno käib ja kauba teed hõlpsaks teeb?. Lasseks Jummal sedda korda minna! Kuramaalt. Ka Libau linna on nüüd pühhapäwakool assutud handwargi öppipoiste ja törahwa laste jauks. Seal öppetakse saksa-ja  wennekeelt, luggemist ja kirjutamist ja luggematta öppiattele ka usso öppetust. MiS hea, on hea. Waesed handwärgi öppipoisid on linnades töeste weel surema rummalusse sees, kui innime' sedda linna rahwa lastest tahhaks uskuda. Paljo neist on lapse pölwes  waesusse ehk wannematte holetusse pärrast  möda ulitsat ümberhulkunud, kus olleksid  piddand kolis käima. Ulitsa pealt on nemmad pärrast meistri jure sanud, omma 4, 5 ja 6 aastat õppinud, se on ni paljo kui tööd tehhes mele jäi, wimaks selliks sanud, kübbar wilto pahha ja käed tasko ehk pusa pannud penike saks malmis; agga kahjo, ei möista A egga B, ja härja sarwed paistwad  üllewelt ja hobbuse kabjad alt penikese riete seest walja! Peaksid wannemad üks kord märko sama, et sest meie päiwil ennam kül ei õlle, kui innimenne paar kingo ehk püksa mõistab malmis tehha. Harritud ja õp- 27