ui merre wee sees seisma, künni abbi tulli.  Keik jäärmargi kaup, mis laewa peal olli, on rikkutud, ja kaupmehhed ommast ilma. Kas laewast weel eddespiddi sõitjat saab, on mul teadmatta. Peale sedda on ka selsammal päwa! kaks Straylbergi auroweski tömeest ojumisse  peal ärrauppunud. Perno jäärmark on kül jubba mönne päwa eest sissehellistud, agga ma ei tea temmast  weel se kord muud üttelda, kui et kaupa pakkutakse ja rahha küssitakse; näitab eest otsa alles kaunis weike ollewad. Riast. 1 50-aastane mällestusse pühha. Neljandamal Juljl olli Ria linna rahwa! römus pääw. Nemmad pühhitsesid omma  150-aas tast mällestusse päwa sest aiast, kui Ria lm Wenne wallitsusse alla olli sanud. Liggi 500 aasta järrele, täis hädda ja waewa,  hirmo ja södda, tulli wimaks aasta 1710, kus Ria lin ja ma Rootslase käest Wenne wallitsusse alla langes. 4. Julil 1710 teggi Ria lin Wenne keisri Peter I. ommad wärrawad  lahti, et wöitja wäggi sisse peäsis ja sellega rahho, mis selle pitka aia sees ennam põlle rikkutud sanud. Aastal 1810 ollid essimessed  100 aastat sest aiast mödas ja Ria lin on sel aial räkimatta illo, kullo, tänno ja römoga sedda päwa pühhitsenud. Nemmad ollid ka enneste keskelt sadikud önsa keisri Aleksander 1. jure saatnud omma tänno üllestunnistama, kus neid lahkeste wasto wöeti.  Nüüd on sest aiast jälle 50 aastat möda läinud, ning meie armolinne ja lahke Keisri  Herra Aleksander 11. Wennerigi aujärje  peal wallitsemas. Jummal pitkendago Temma ellopaiwi, kelle kässi keddagit ei surru,  waid keige allamatte koormat püab kergitada  ! Sedda tunneb Ria lin, sedda tundwad keik linnad ja ma ja 70 miljoni andwad ühhest  suust Zummalale tänno. Ria lin on 500 aasta sees 9 korda ümberpiratud  olnud, agga kolm ainust korda ärrawöetud  sanud. Wähhe linnasi wöiwad ennast  kidelda, et ni truiste omma üllema wallitseja  pole hoidnud, kui Ria lin. Aastal 1330, kui lin alles ertspiiskoppi al seisis, wöitis tedda ordenmeister Eberhard v. Monheim ennest kätte. Jubba 1329 olli ta linna ümberpiranud, et mitte toido rasokest linna  sisse ei peäsnud. Agga linna wärrawad ei läinud mitte enne lahti, kui waenlane 13 kuud olli temma ümber seisnud ja keik toidus linnast löpnud, et innimestel ennam mingisuggust  ei olnud suhhopista. Keige kibbedam nälg sundis neid wimaks alla heitma. Aastal 1581 sai Ria lin Pola wallitsusse alla ja jäi senna, künni Rootsi kunningas Gustaw Adolw 1621 sure mäega tulli ja linna ümberpiras, et mitte hinge ennam sisse egga wälja ei peäsnud. Pola kunningas ei wöinud GustawAdolwi wasto linna awwitada,  kes sel aial wäggew mees olli, agga lin ei annud siiski järrele egga tahtnud alla heita. Kui wimaks ommeti piddi wärrawad lahti teggema, on nimmetud kunningas sisse söites üttelnud: „Minna ei nöua Ria linna rahwa käest mitte suremat truust, usko egga mehhist meelt, kui nad Pola kunninga wasto on üllesnäidetud." Aastal 1656 tulli Wenne Tsar Aleksei Mihailow its 166,606 söamehhega Ria linna alla, sedda ümberpirama ja linna sees polnud ennam, kui waewalt 5666 meest, kes wasto wöisid panna. Seal olli hädda jälle suur ja hea nöu kallis. Agga olli lin kord 35 aasta eest Rootsi alla sanud, siis hoidis ta nüüd nisamma truiste Rootsi pole, kui enne  Pola kunninga pole, ja ei lasknud Wennelasi  mitte sisse, ehk kül 6 näddalaga 1875 tullepombi ülle walli ollid sisselastud. Rootsi kunningas jöudis se kord linnale appi ja Wenne  wäggi tagganes eest ärra. Aastal 1766 ollid Ria linna! jälle Pola poolt kibbedad päwad  ja piddi ueste 6 näddalat tullist wallo tundma; agga 16 aastat pärrast sedda tulli ta pärris perremees. Aastal 1769 Septembri kuus piraö Wenne wäeüllem, krahw Seremetjew  36,666 söamehhega Ria linna ümber, ja pöris ommad suredtükkid linna pole. Kes piddi nüüd linna aitma? Rootsi kunningas Kare! XII- olli selsammal suwwel Poltawa linna jures ärrawöidetud sanud, isse Türgi- 226