Hesseni prints Pridrik. Temma järrele janud  warra ei arwatg mitte täis miljon talert suur ollewad. Türgimaalt. Sonnumed mis sealt tullewad,  on nattuke rõõmsamad, sest Sultan olla Kandionitidele nattuke rahho aega lubbanud,  teinud selle allalisse werrewallamissele  künni 20. Oktobri ku päwani otsa peale se on fiis nago söariistade puhkamisse aeg: selle päwani on neil wöerastel, kes söariista  kandwad ja kes sellega ümber käiwad, lubba sealt sare pealt jälle ärraminna, ilma et Türgi söamehhed neile selle polest tülli teeksid  ehk keeldust ettepanneks. Ka saarlassed isse, kui omma warrandust senna jätwad, egga sedda ial ennam ei pärn, woiwad sealt wälja minna; agga ei tohhi ühhe isseärralikko Sultani  loata mitte ennam taggasi tulla. Türgi söalaewad on särele wahhiks ettepandud, et kegi wöeras laew sallamahti söa mona senna ei saaks weddada. Konstantinopolist kirjutakse, et Wennema aurolaew ..Wladimir" Marmora merre peal ühhe Türgi söalaewaga sarwipiddi kokko jooksnud,  ning Türgi laew keigega mis laewa peal olnud, merre põhja läinud. Koddused sõnnumed. (Sisse sadetud.) Sedda on wägga saggedaste kuuldud, et mönned meie linna ja allewi ning üllejöe rahwas ennestele kirriko aedades pärris matmisse platstsid sowinud, mis agga tännini neile weel antud põlle. Et meie kirriko aea kassa eestkostjad woi wallitsejad selle asja oiendamissega nüüd nikaugel walmis on, et iggaühhele temma sowimist täita woiwad, sepärrast  andwad nad sedda seläbbi awwalikkult teada, et need, kes ennestele allewi ja üllejöe kirriko aedas omma loaga platsid sisse wötnud,  agga nende eest weel middagit põlle maksnud ja ka need, kes neid weel sada tahtwad,  nüüd ka sada woiwad, ning on neil siis omma platsi pärriseks ostmisse eest nelli kop- Pikat igga ruut julla pealt maksa Kes osta tahtwad, peawad selle polest Grimmi herraga, kes praego kirriko wöörmündre her- ra, könnelema ja omma tahtmist temmale teatama.  Need kes omma sisse woetud platsist põlle pärriseks ostnud, ei woi neid ka ommaks  nimmetada ja makswad nago keik muud, 10 koppikat surno pealt, olgo se suur ehk pissuke, mulla rahha. Üllejöe kirriko aedas on Sauga ja Räma rahwas sest maksust ni kaua lahti, kui isse kirriko aeda ehhitawad ja parrandawad. Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 13. Septbr. 1867. 303 Teadaandmissed. Selle järrele, kui Perno linna teise gildi kaupmees, Ludwig Pridrik Usi, rae-kohhut  pallunud ühhe kulutusse läbbi keiki temma wölla uskujaid kokko kutsuda, sest et temma ennast ommäs kauplemisse asjus nendega õiendada  ja selletada tahhab —> ön temma palwe kuuldud ja sedda temmale lubbawd; sepärrast kutsutakse siis iggaüht ja keiki, kellel nimmetud kaupmehhe Ludwig Pridrik  Usi ennese käest ehk temma kauplemissest middagit sada ehk õigussega nõuda õlleks, ilma nende arwamata, kelle wõlg temma maeade peale kirjutud ja mis maeade wölgade ramatus selgeste üllespandud leitakse ollewad, issi selge tunniskirjadega, mis temma wölla pärrimist tõeks tunnistawad, selle kulutusse alla kirjutud päwast sadik arwata, kue ku aea sees, se on keige hiljemast 23. Webruaril 1868, siin rae-kohto ees, seädusses nimmetud kombel peab üllesandma. Kes sedda selle wahhe aea sees teggemata jättab, karttab omma wölla nõudmisse õigust. Allakirjutud ja pitsat alla pandud Pernus 23. Augustil 186?. Rae-kohto nimmel: Zustits-pürjermeister Fr. Rambach. 1829.) Sikkertär Schmid. 2 Perno wogtei kohhus annab seläbbi teada, et rae kohto kässo peale, mis 26. selle ku päwal  1853, antud, ärrasurnud underupseri Zwan Pawlowi järrele jänud, temma pärralt  Perno Ria allewi 2. kwartalis, Wemeri ulitsas M 288/148 n seisaw linna kruntrahha  plats keige selle peal seisawa langund