hea, kui aegsaste ette wadetakse, za sedda leiaMe ka Eestima kubbermango wallitsust nüüd teggewad,  et jälle otse sesamma suggune hädda kätte ei tulle, kuida se minnewa talwe ja kewwade  olli. Et se jubba silmaga nähha, et leikus ja wilja saak Eesti maal sedda ei anna,  mis aastane üllespiddamine tarwitab, sepärrast  on sealane kubberneri herra ühhe sirkuläri  läbbi, Eestima kubbermango seitungis, 23. Zulil, kihhelkonna kõhtude käest nõudnud, nipea kui rukki leikus ja külli löppetud, kirriko  konwenti piddada, kus järrel tullewa punktide  ülle peawad nou piddama: 1) kas tänuawune  wilja saak, sedda jõuab anda, mis põldude külwamine ja innimeste üllespiddamine  künni tullewase 1869 aastase leikuseni tarwitab woi mitte; 2) kus sedda nipaljo põlle,  kui neil tarwis, kui suur nende pudus siis peaks ollema; 3) kus willi rohkem wälja andnud,  kui neil just tarwis, kui paljo tallorahwas  siis ommast sagist, mis külwist ja loidusest ülle jäeb, arwawad turrule kaubale woiwad wia; 4) kui paljo mõisad ommast sagist, peale selle, mis issi semeks, loiduseks ja wina pölletamisseks  prugiwad, ni hästi wilja kui kartuhwlid,  kaubale woiwad sata. Et agga õiget  selget otsust sada, on sepärrast wägga häddast  tarwis, enne teada, kui suur warrandus iggas magasinis ja walla laekas ja nendasammoti  ka, kui suur wölg kellegil kaela peal ja kui suurt kahjo ellajate többi kellegile teinud.  Möisa wallitsustele tehhakse isstärranis kohhuseks, ommalt poolt 15. Augusti ku päwani selle ülle, mis siin üllemal praego olleme  nimmetanud, kihhelkonna kõhtudele teada anda, et neil jälle woimalik õlleks, kubberneri herrale teadust anda. kirjutakse suvest tullekahjust,  mis M./27. Juli ösel Welishi linnas olnud. 800 maea, kelle seas 4 kirrikud ja rae-kodda, pöllenud põhjani mahha, põlle muud järrele kui ahjo warremed. TsMbowist. sKohto Zuli ku 6. pawal, enne lõunat kello Z 9, sanud mõrtsuka Gorskile ta kohto otsus ettekulutud ja ka täidetud. Nimmetud päwal nenda könneleb Tambowi kubbermango seitung owMörtsuk hulga söameeste wahhch sthheAlls tarbeks tehtud kärro peal, hukkamisse platsi peale widud, kus wölla malmis, arvutuma rahwa hulgast wälja paistnud» Senna sades on kohto mõistus temmale etteloetud, pealtz selle üks walge rüüd selga pandud, mis nenda tehtud, et pea ja silmad ka kaetud sanud. Nenda malmis ehhitud, sanud ta ülles kartsa peale widud, kus nüüd nöri piddi kaela sama. Keige selle tembv järrele sai tale keiserlik armokulutus  etteloetud, kelle järrele ta mitte surmatud,  maid nimmetamata aea peale Siberimale  raske Mangi-töösse sai mõistetud. Müüd woetud need rided jälle seljast ärra, pandud mangi rided selga ja widud wangi honesse taggast, kust lühhikesse aea pärrast omma pikka teed piddi käima hakkama. JekaterinenburgiA antakse telegrahwiga teada, et Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh  poolteist päwa Tjumenis olnud ja seal keik linna ja sealatsid ässutusi omma silmaga järrel wadanud ja 28. Julil eddast reisinud. Tobolski ja Permi kubbermango piri peal olla Ohto-Siberima kindral-kudberner Suurwürstist  lahkunud, peale selle, kui ta keik Ohto-Siberimaad temmaga olli läbbi sõitnud. 29. Zulil jõudnud Suurwürst kalli terwisega Jekaterinenburgi, kuhhu ta künni essimesse Augustini tahtnud jada ja siis jälle eddafl reisida; agga kuhhu pole, sedda põlle teada. Twerist. sWals rahha Sest põlle weel kül, et tännlni siin ja seal mönned walsrahha meistrid, kes wals pabberrahhasid  teggid, ülles leiti, waid mödaläinud Juli kuul olla Tweri linna wangi hones mehhed  leitud, kes höbberahh» järrele teinud. Praego alles essimese järrelkulamisse peale wangi honesse sanud, olla nad seal omma tööd warst jälle kätte wötnud. , Kellest nad sedda wallada, olla tinna modi material ja nende tö minna wägga hästi korda. Rahhad, mis nad mallanud, peawad ni õige rahhade modi ollema,  et se raske ärratunda olla, kas õiged woi wals rahhad on, ja otse nendasammoti ka karwa ja toni polest mitte sedda wähhemadki wahhet; raskus otse nisamma õige. Keigist on Mhha, et meistred rummalad mehhed põlle. 263