liks!" Paljo on ta weel hooltkandes ja ommast  warrast ohwerdades, meie koggodussele head teinud, mis minna ei jöua ülleskirjutada.  Lahkumisse päwal tunnistasid öhkamissed  ja silmapissad, et meile armas olli. Mis kallis, sest on kahjo. Arraminnemisse päwal käisid weel köster, koolmeistrid ja korilauljad lauloga saatmas, mis Ambla öppetaja neile selle tarwis teinud. Meie kirrik ei jänud agga mitte lesseks, waid meie wanna praose herra wannem poeg, Ferdinand Gebhard, on temma ammeti ja kohha pärnaks sanud. Zummal on meid kurwastanud ja römustanud,  on issa wötnud ja poega annud, kes meie seltsis on ülleskaswanud ja nüüd meie ees käib, kui karjane lammaste ees. Önnistago Issand tedda ja temma kulutamist meie keskel  ja ehhitago tedda omma söariistadega rohkeste  omma nimme auuks ja meie hinge önniötuöseks  Lättimaalt. Ruhja kirrikust ja koggodussest. Kes Perno ja Willandi poolt Riga' lahwad, need teadwad kül, kus Ruhja on. Wannal aial olli Ruhja pissuke lin ning tal on köwwa nöu, seks jälle.sada. Linnakaup  on seal 7 kaupmehhe läbbi praego jubba ni suur ehk surem weel, kui mönnes weikses ma-linnas. No sowime lemmale head önne, sest linnad on meie maal muidoge arwad kül. Ruhja kirrik on kenna, agga wanna Zummala  kodda. Arwatakse, et sedda jubba aastal  1272 ehhitama hakkatud, kui Ruhja lossi pöhhi pandi. Se kirrik on Ria Dom-kirriko jarrele üks neist surematest ja kõrgematest meie maal. Agga kaua aega ep olnud temmal seest poolt suurt näggo. Aastal 1837 sai senna uus altari pilt. 1858 wöeti nöuuks uut orrilat  morretseda, mls tarwis rikkad ja waesed m holega rahha kokko pannud, et hea meel kuulda. Rikkad annud rikkaste ja waesed waeste kombe!; ka pimmedad ja sandid ja need, kes ommast ussust ollid arralangenud, ei tahtnud teistest mahhajäda. Lapsed läksid metsa, Noppisid marjo ja andsid nende hinda ue orrila tarwis. Ka Zudid on selle peale 6 rubla annud. Drrila meister Kessler Tarto linnas, on ue orrila teggia, mis 19 registriga wägga illus ja hea peab ollema. Orrila hind peab liggi 3000 rubla ollema ehk nimmelt 2883 rubla 25 kopp. maksma. Nenda  paljo kui meie teame, ei olle Kessler weel ial muud, kui häid orrilaid teinud. Sedda leiti ka Ruhja orrila jures, mis ta selle koggodusse  sureks römuks nende Jummala kotta hüüdma panni ja neid nüüd igga pühhapäwal  römustab. Se on töest kidowaart assi, kui koggodus omma Jummala koia eest murretseb, ja mis tarwis, hea meiega annab; agga weel parrem  on, kui üks koggodus seal jures ka omma  kolid e eest nenda murret kannab, nago Ruhja koggodus teeb, kuida wöerad ning ka nende omma öppetaja sedda tunnistawad. Nende  kihhelkonna-kool on wist ülle Lihwlandima keige surem ja parrem, kus ka tark koolmeister  ja hulk öppiaid; agga üllem assi tulleb sest, et koggodusse omma silmad ennam rummalusse  kattega kinni ei olle: ta annab römoga  ja rohkeste, mis senna jure tarwis on, nenda kui koliramatuid, ma-kaartist, silmawalgüst  ja ahjoküttet, et lahkest rumist egga kellegist  muust asjast ei pea pudu ollema, mis koggodussele auuks kitusseks tulleb. Koddune öppetus on neil ni kaugele jõudnud, et abd-kolisi ennam ei olle, waid selle assemel walla-kolid, kus lapsed keik wöiwad öppida, mis ühhe öige talloin nimesse! tarwis lähhäb. Peale nende, kes kolimaiades öppetawad, on neil teised, kes koddust öppetust üllekulawad, et se mitte paljaks nimmeks ei sa. Ka on seal koggodusses omma kihhelkonna arst ja apteek ning haigemaja, kus 12 haiged wöiwad  rumi leida. Paljo head on selle läbbi jubba sündinud ja sünnib weel. Pitka jutto põlle meil rumi tehha, agga wägga hea õlleks, kui muial ka innimessed teeksid, nago Ruhjas tewad. Aitummal, meie Eesti koggoduste seas wöiksime ka mönda nimmetada,  kus kolid jubba korda lähwad, agga ... mitmes paikus on alles willets luggu, ja rahwas lahhäb ommas mannas tuimusses eddast.  Jummal parrandago! 70