hüaksid wiimsed Passunad: Keik surnud, tõuske ütles ja tulge kohto ette! Sedda tükki on üks Shelle nberg kirjutanud. Wata, Adam, nenda olli Helme kontsert, ja turis peale 2 tundi. Ehk kül pilleti hind tveike olli, tulli onnneti orreli kullo abbiks 170 rubl. sisse. Sesamma orrelimeister Knausf, kes Helme orrelit teinud, saab ka Willandi ja wist ka Halliste kirriko orrelit teggema, mis Niõllemad  weel suremad ööldakse salvad. Teisel päwal, se olli puhhapäaw 31. Oktobril  peti eesti- ja saksakele lummala tenistust ning said õrrel ja ued kirriko kõrid ehk salid fisseõnnistud. Kirrik ja kõrid ollid pea pea kõrwas rahlvast täis. Eestikele jutlust piddas Halliste õpp. E. Schneider ja saksakele jutlust Helme omma õpp. E. Behse. Willandi õpp. Ferd. Hörschelmannil, kes kontsertis ka liggi awwitas, ei olnud aega pühhapawal senna jäda.. Ka korilaulo olli jälle kuulda. Esmalt laulsid Eesti lauljad: „lehowal kitus olgo," mis wagga hästi läks, ja pürrast saksa lauljad: „Keik taewad laulwad lehowale kitust." Essimenne  korilaill on Silcheri ja teine Bethoweni  kirjatud. Minna annan, et igga innimenne,  kes neid Helme piddopäiwi omma silmaga  näggi, on tännoga koeo läinud, olgo omma ehk wõeras olnud, ja seddasamma teggin minna ka. Tänno keige hea sõbradele, kes meid wõeraid lahkeste wastowõtnud, üllespiddanud ning meie meelt ning süddant romustanud; agga keige surem tänno Jn mm alale, kelle käest keik head anded tullewad. Noh, Adam, olle -nüüd selle nattukesega rahhul. Sa tunned jo minno rumi kitsust. Kui ma sulle keik hakkaksin armtama, kedda ma seal liggidalt ja kaugelt näinud ja mis meie kvnneleuud, Adam, kuhho se mahhuks? Mul õlleks ka mvnnest halledast asjast  kõnnelda, mis tee peal silma juhtunud, agga olgo peale! Ommalt maalt. Tartust. Üht meie uniwersitäti prohwessoridest,  nimmega vr. Ludw. Kämtz, kes wisika tarkust vpvetas, kutsutakse Peterburgi akademia peale. Äorro makonnast. sLaste -piddo.j Hirm ei te mitte allati head, arm ka mitte, waid mõllemad ühheskous õigel aeal ja kohhal. Tormi on ka tarwis, agga murrab Mid ja rikkub  laewo :c. Õhtowihm ja päwap aiste kossutawad ja kaswatawad. Nenda on ka hirm hea, agga arm armsam. Laste kaswatamisse jures on sellega issearranis õiget mõeto tarwis. Ja kui laste õppinu une peab hästi korda minnema,  siis on „laste - piddud" wist ka seal jures sureks abbiks. Sähhärdusest laste-piddust kirjutab üks Karrola kihhelkonua sõbber nenda: „Armas Eesti Postimees! kui sa keigist meie rahwa rõwust ja kurbdussest ossa wõttad, siis wötta meie koggodusse laste-piddo rõmust ka. Kui meie armas praos Willigerode alles Karrolas õppetaja olli, siis assutas temma igga talwe keige kosilastele üht Iõulopuud ning teggi neile pissukese kingitustega rvmo. Lapsed ootsid sedda aega, uago päikest pilwe alt wälja. Nüüd meie praeguse õppetaja Frantzeni aeal wõtsid kirriko wöörmündri herrad, Karrola pürrisherra N. v. Grote ja teine wöörmündri herra Zencker,  n Suuks, laste-piddo itlusal suisel aeal ärrapiddada.  Seks ehhitakse suur plats illusa lille ja Pudega ürra ja siis seatud pühhapäwal parrast  kirrikut tulleb seal piddo, mis lapsed anuno ootwad. „Kihhelkonna kotipoisid surema lippo al täitvad  ees ja teised kolipoisid ja tuttarlapsed wähhema  lippo al parikaupa rongis nende tagga; nenda lähwad nemmad kahhehealse lanloga õppetaja,  wöörmündri herrade ja mu koggodnsse wannematega ühhes piddoplatsi Peale. Kui senna sawad, siis lauldakse esmalt 4-healega kitusse laulo, peale selle teeb õppetaja neile armast laste kõnnet ja siis hakkab pärris rõmo aeg. Platsi peal ootwad mõnnesuggused kingitussed, mis koggodnsse ja wöörmündri herrade kulloga murretsetnd.  Knida seal laste silmad hiilgamad, wõid sa isse arwata. Kes ussinamad ja sonnawõtlkiknmad  olnud, ei lähhä ial tühja käega koeo, Maid neil on kübbar, rättik, põl, nugga ehk muud sellesarnast kingitnsseks käes. Peale selle antakse neile ka saia ja õllut süddame kinnitusseks.  Muidogi teada, on siis parrast mitto näddalat sestsammast juttoaeamist." Nenda on siis Karrolas. Sähhärdnsi pid- 377