lase wasto tuggewaks saab, et oige immeks panna. Jah, kui meie armas Eestirahwas isseärranis sedda wimist vppetust tähhelpanneks ja selle järrele teeks, siis saaks ta pea seks, kelleks  ta isse tahhaks ja peaks sama.  Kolmandamast  ja wiimsest konnest, mis kihhelkonnaköster  H. Wühner piddas, ütlen lühhidelt, et ta praego nimmetud kõnnega ennamiste ühte sündis ja lõppetuses ärranäitas, kuida kogg. ammetmehhed,  nago targad ehhitajad ühhe maea kallal, omma  tööd seatud aeal targaste ja mõistlikult Peawad  teggema ja selle jures mitte ärraunnustaks,  selle ellawa koggokonnamaeale nale) häid aknaid murretsemast, kust walgus (õppetus  ja waimoharrimine) sisse Paistaks, muido saab temmast keller, kus agga Mängid sees peesakse.  Et lõppetuseks klasid õnnesowimiseks kokko lödi, on muidogi teada." Ntaft. Naudmaanteed. Olgo kül Kuramaal,  kust meile nimmelt kasso ei tulle, romustab  igga issamaa armastaja südda, et Ma- Mitawi raudmaante 21. Now. walmis ja sõitma  sanud. Nende lotus, sedda ükskord Malmis sada, ei olnud eestotsa ka mitte suur. Kaua peeti nõu, hakkati ja hakkati jälle ja ei hakkatud ommeti. „Sest ei sa middagi," ütlesid mitmed ja nimmetasid tühjaks juttuks, kui mõnni sest juhtus räkima. Ja nüüd, kui raudtee walmis olli ja aurowankrid temma peal põrrisesid, piddid  needsammad innimesed jälle middagi ütlema, ja nüüd ütlesid nemmad: „Kes sedda kül õlleks uskunud!" Maailm tahhab ikka middagi üttelda, kui se ütlemine ka isseennesest middagi ei olle. Kui sedda Nigas olnud, siis on muial ka. Meie Tarto-Nia raudtee nõu ülle kõngutawad ka mitmed pead, kui ep saaks sest ellades ei middagi. No kes teab. Tallinnas olli luggu nisamma kaugel. Esmalt ei olnud lubba, ja kui lubba käes olli, ei olnud rahha. Kuida agga Tallinna zeitung mödaläinud näddalal omma Nr. 276 sees sure kirjaga kulutab: „Nüüd wõime ommeti wimaks omma luggejatele neid rõõmsaid sõnnumid anda, et meie raudte Balteski-Tallinna-Peterburgi wahhel tõeste saab tullema." Mis Eestimaal wõimalik on, miks peaks se Liwimaal wZimata ollema? Sure rõmoga olleme  sepärrast kuulnud, etmõnned wallad Tarto maakonnas  olla nõuuks wõtnud, Tarto raudtee-kom- missioniga selle ülle kõnnelda, mis tingimeste al nemmad raudtee noupiddamisest ja tööst wõiksid ossa wõtta. .Waat, sedda nimmetame mehhenõuuks.  Midda ennam ka mõistlikud tallonikud  sest ossa hakkawad wõtma, sedda ennem on totust järje peale sada. Ehk ellame ka weel ni kaua, kui raudtee peal Riaft Tarto, ja Tartust Tallinna  ja Peterburgi sõidetakse. Oh meie põllotö  ja kaup, kui wägga sowiksime sulle sedda  head! Meie peame weel jure pannema et allakirjutamise nimmekirri ka praegugi iggameh  h ele lahtiseisab ja et need, kes sest ettewõtmisest  sowiwad ossa wõtta, ommad nimmed just sellesamma õigusega, mis teistel on, senna alla wõiwad kirjutada. Ossawõtmise aktsiad ollid 25 rubl. hõbb. Peame nattuke immeks pannema, et se assi rahwale selgem ei olle tutwaks  sanud. (Wata Balt. näddalakirri 1867 lehhekülg 656 ja 557.) Wennekele zeitung. Kuida Ria Poolt kuleme, tahhetakse seal uel aastal ka wennekele  zeitungi wäljaanda. Seal tullewad siis 2 uut zeitungi jure, üks lättikele, teine wennekele,  meil Tartus üks ainus, se on pildidega põllomeeste zeitung „Eesti Põllomees." Peterburgist. Läne õnnetumad wäljarändajad.  Nälg ja rummalus ajawad innimesi  häddast häddasse. Nõnda on tännawo waeste Läänlaste luggu. Kellel kõht ja pea mõllemad tühjad, sellega rägi kuida ja kui paljo sa tahhad, kasso ei tulle sealt middagi. Kas meie kül ei olle üttelnud, et jõlledamat tempo ei wõi olla, kui mõtlemata hõlmad wöö alla pista ja Peterburgi pole kõndida, selle meletuma  lotusega: seal peab leib, teerahha, Kaukasia  ellokohhad zc. ees walmis ollema? Näljahädda  ja rummaluse uddo ei anna kellegil rumi waggusi järrele mõttelda: „Mul on koddo kül pudus, agga mis peale lähhän ma walja? Kus otab mind leib ja kodda ees? Misga tahhan minna, kui mul koddo ellada ei olle, pikka teed Kaukasiamaale minna ja kellest seal ellada? Kus on mõnni, kes mulle kui ta mitte ei walleta wõiks tunnistada, et krono mind õlleks kutsunud ja mulle middagi lubbanud? Mispärrast õlleks krono Hiilgasi taggasi saatnud,  kui ta waesid innimesi otab, kellele teerahha  wõiks anda ja neid Kaukasias omma kullo 389