Wõeralt maalt. Preislmaalt. Ni pea kui need kurwad sönnumed keiser Maksimiliani surmast Berlini jõudnud, on Preisi kunningas Willem omma käega Austria Keisrile üht troosti kirja kirjutanud  ja koddo käsko andnud ommas kunninglikkus  lossis nelja .naddala peale leina rided selga panna. Ztaliama kroonprints olla Jani päwa õhtul  liggi kello ühheteistkümne aeal Kõnigsbergist  Peterburgi sõitnud. Hamburgist. Sealatsed sönnumed põlle sured aBjad, ütlewad Hannoweri rahwast Marienburgis wägga seggamas ollewad ja mässaminne ukse ees, sepärrast olla Hannoweri  kunninga proua, kes kannini weel seal ellas,  sedda nöu wötnud, sealt ärra Austriamale Wini linna lähhedale Hietsingi linna kunninga jure minna, kes wimasest söast sadik seal asset  peab. Wini linnas, Austriamaal olla se jut likumas,  et Keiser admirali Tegethowile kasso kätte andnud, ühhe jao söa-laewadega Mehhikomale  minna ja Mehhiko keisre Maksimiliani  surnud kehha temma waenlaste käest wälja nõuda ja Austriamale tua. Selle mällestusseks, kui paljo head keiser Maksimilian,  enne kui ta Mehhikomale läinud, Austria  merre wäggedele, nende parrandusseks teinud,  on Keiser Josep omma käe-kirjaga käsko andnud, temma mällestusseks leina jummalatenistust  piddada ja keik söa-laewad peawad seitse näddalat leina plaggu kandma. . Triestist kirjutakse, et keisre Maksimiliani proua, kes jo kuida teame, melest nodver, sest silmapilgust sadik, kus ta abbikasa ta waenlastest  wangi wõetud, tedda kui üht surnud tagga nutma ja leinama hakkanud ja se leinaminne  on temmal ühhel mele seggadusse wahhe seal olnud, kus ta jälle nago pissut moistlikkum  näidanud ollewad; agga sedda põlle kauaks olnud, mele seggadus olla pea jälle keik mõistusse jöudo ennese alla röhhunud. Halberstadtist. Magdeburgi seitung kön- neleb, et trihini-többe se aasta seal jälle leida olla, ja nattuke rohkem, kui sedda kardetud; 26. Zuni ku päwani olla jubba söameestest kaks ja teistest wiis selle többesse ärrasurnud ja mitto on praego rasked haiged, kes iggapääw  surma otawad. Seal lähhedal kus ellajaid  tappetakse on ennamiste iggas maeas selle többe pöddejaid, ühhed kergem, teised raskem haiged; saggedaSte ka perrekonna kaupa  maas. Keige saggedam mässab se többi ammet-meeste ja tömeeste seltsis. Aega möda saab se többi ka emamale widud ja on ka seal mönnes lähhemas küllas jubba mönni selle többe läbbi mulda läinud. Tohtred ja kohtud katsuwad ka keik ärra tehha, et sedda többe lämmatada, agga ommetige ei suda nad temma wasto sada. Zummalaga söddida on palwe- agga mitte muud söa-riista tarwis. Prantsussemaalt. Türgi Sultan olla 17. Zunil hommiko kello 10 Tauloni linnas Prantsussema peale astunud, kus Ztalia sõalaewad  tedda suretükkide paukumissega terretanud  ja keiserlikko auga wastowotnud. Temma  ja Waud-Pasha ning Djemil Pasha, kes temmaga liggi, kandnud Prantsussema aulegioni  au-paela. Sealsammas saddamas olla ta ka priistiko wötnud ja siis keik sedda paika ja rahwast ülle wadanud. Kello pool wiis tahtnud ta Marseilli soita ja sealatses raudte howis lõunat piddada. Prantsusse rahwal olla selle ülle suur room, et Sultan sedda reisi ette wötnud ja nende male wöeraks tulnud ning lodawad seläbbi nende politika asjad, nende ja Türgi wallitsusse wahhel, paljo kindlama põhja peale seisma jäwad. Se ettewõtminne Sultanist ühhel sesuggusel seggadusse aeal, nago se praego Türgimaal on, Prantsusmale tulla, on isseennesest wägga  kido wäärt: sest lodetakse paljo head. Kes ellad, saab näggema! Üks Prantsusse  seitung teab könneleda, et Parisi ertspiiskop  wanna paawstile kaks kirja winud olla: üht keisre proua ja teist keiserlikko printsi käest. Wanna paawst olla wastanud, et se tedda wägga kurwastada, mitte tulla woida, sest temma liig suur wannadus ei lub- 222