Telegrahwi sönnumed. Selle ku 5. päwal, on Saksa poolt konwerentsi  liikmed nõudnud, et keik wallitsussed sedda,  mis rahho leppitusse jures nõutud, täieks teeksid. Tullewa konwerentsi kokkotulleminne on selle ku päwa peale seatud, kus lodawad Dani wastust taggasi jöudwad. Ommas nöupiddamisses  on nad heaks arwanud söariistade  rahho aega pikkendada. Daanlane ehhitab  Wühne säre kaldid möda kibbedaste pattareisid ja kantsist. Mönnesuggused sönnumed. Kuntslik pu. Prantsusse maal on innimessed nüüd hakkanud  üht kuntslikko puud teggema, mis tislerid  keige ennam tarwitawad, sest ahjo kütteks põlle ta kül wist mitte ommane. Et sedda tean, et ka teie sest kallid asjo mõistate tehha,  sepärrast tahhan öppetada, kuida sedda tehhakse. W ötta head penikest saepurru,- segga sedda werrega ühheks kaunis paksuks pudruks ja siis panne sedda ühhe kaunis hea wajutse alla, lasse keik weddelikko hästi wälja piggistada;  on se sündinud siis jätta tedda kuiwama;  kui ta hästi kuiwaks sanud, on ta üks wägga köwwa ja raske pu, mis hästi polerida  lasseb. Kuida kartuhwlid keta. Nüüd naerab igga perre eideke ja ütleb: tagga parremaks ikka, Postimees tulleb mind kartuhwlid keetma öppetama! Ärra panne immeks  kallis külla eideke, sinna ikka tark kok ja minna waene Postimees; agga kule ommeti  kord mo jutto. Wata, kui tahhad et kartuhwled peawad head maitsema ja tahhedad  ollema, kui sa neid kuppatad, siis te nenda: aea wessi esstte kema ja kui ta oige hästi keeb siis kalla kartuhwlete peale, tõsta neid kohhe jälle tulle peale ja lasse nikaua kupputada kui pehmeks lähwad, siis kalla ruttu wessi pealt ärra, ripputa paar terra sola peale, katta padda kinni ja lasse nattuke seista; siis wötta sealt wälja ja kutsu w'a körwane las- tega senna waat, paljo parremat kui need mis külma meega tullele panned. Jutto jätkud. Karjapois, küssis üks küt, kas sa ei olle siin jännesid näinud? Oi jah! Millal sa näggid? Mardi aegas sai, ma ussun, kolm aastat. Sant tulli kerjama ja perrenaene andis sonno ja ütles: Kas sa häbbematta jubba jälle siin õlled? Armas perrenaene, kostis sant, eilsest päwast sadik põlle ma jalga seie sanud. Kirjawastussed. . 33) Pöltsama öppetaja Maurahi herrale. Wägaa  sure rõmuga olleksime sedda meile läkkitud konwerentsi kokka kutsumisse kulutust omma Postimehhe sisse ülleswötnud,  kui se aegsaste meie kätte õlleks tulnud. Meie saime Teie kirja alles 7. s. k. päwal kätte, se on kaks päwa hiljem  kui middagit weel lehhe sisse woime ülleswötta. 33) 5.... K... Olleme Teis kirja kätte sanud, mis eest tänname; mollemad asjad on kurwad, kui kuleme neid ristirahwa  keskes likuwad. Olleme üllematte kätte läbbiwadata andnud. 159 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur genehmigt. Pernau, den 12. Mai 1864. Teadaandmissed. Et sedda on juhtunud, et sesuggused mõisad,  kus sured möllad möisade peal on, tallomaid  müwad, nenda kuida se hiljoti Hoppenhowi  mõisas olnud, kus ka tallomaid müdud ja ostjad jubba nende peale üks jaggu tingitud  hinnast kohhe möisawallitsusse kätte wäljamaksnud,  enne kui nad omma kaubakontrahtisi  Kreiskohto polest kinnitada lasknud, egga põlle nad maksetud rahha tunniskirjast üllesnäidanud,  kuida se tallorahwa seadusse järrele  Z 61 peab tehtama, ja se stssemaksetud rahha sai mõisa mölla uskujate ja tallomade ostjate kahjuks muial ärra prugitud; sepärrast annab Lihwlandi Landradi kohhus sedda awwalikult  keikidele teada, et eddespiddi pärrismade  ostjad selle polest targemad saaksid ollema  ja made ostmisse jures sedda tähhele pannewad,  mis nimmetud Z 61 kässib. Selle järrele peab se kohhe maksetaw rahha kontrah-