ma - „on ni suur wahhe, et se, kes sedda ei tea egga tunne, mitte ei tahha uskuda, et kahhe pärkpunna linnade wahhe! hinna Polest 17 rubl. wahhet on. Kuida ni? Ota, ma selletan. Linnade  seltsid eh! sortid alt üllesse, on mitmesugmesuggused,  mis linnaostjad Lerrawa silmaga ärratnndwad  ja lahhutawad. Seal on alwemast kallima pole minnes 1) 2) v-linnad, 3) liv-linnad, 4) k-linnad, 5) <?-linnad ja 6) Minnad mis keige parremad ja kallimad on. Kui nüüd >V-linnad 40 rubl. pärkpund makswad,  siis makswad. V-linnad wist 44 rubl., Ilv-linnad 48 rubl., K-linnad 50 rubl., Allinnad  54 rubl. ja Minnad 57 rubl., pärkpund. Säh, eks õlle nüüd >V- ja N-linnade wahhel 17 rubl. wahhet? Kas nisuggune suur wahhe põllomeest mitte ei peaks sundima ni hästi linna  kaswatamisse, kui ka harrimisse jures surema!  hoolt kandma, kui se taimini olnud? „Kui kül d- ja Nllinno meie maal wägga wahhe leitakse, siis tullewad ommeti teised 4 seltsi igga aasta ette ja 11 rubl. on ka jubba suur assi pärkpunnast enuam ehk wähhem sada. Meie siin ommal pool same holaka perremeeste käest v-linno ja holetuniate käest mis eunänn  st se läbbi sünnib, kui linnad kaswades mahha  heitnud, siis hiljaks kiskuda jäetud ja kerge wautse alla likko pandud. Kes neid wiggasi tahhele ei panne, saab allati wühhe ja santi linno;  sest head linnad andwad 4—6 Äk, sandid ja takkused 2—3 K' lõugutamatta linna leisikast wälja. „Kes linnadest keigesnremat hinda iggatseb (ja kes sedda ei iggatseks?) se kiskugo omma linno warsi ärra, kui sajoga jnhtuwad mahhapannema;  on nad Püsti janud, siis ootgo sellega,  kuuni lehhed alt warre ümbert hakkawad ärra!  asima. Seemne walmistamisse parrast ei Lohhi linno mitte wannaks jätta. Kupradel on omma niiskus sees, mis läbbi nemmad ka rõukus  weel walmistawad, ehk kül ni tümataks ei sa, kui kõrre otsas. Kahte head, häid linno ja häid seemnid, ei wõi perremees mitte nhhe korraga  tahta egga sada. Saksa- ja Inglisma põllomehhed on selle polest targemad: nemmad ostwad meie maalt kallid seemnid ja kissuwad  ommad linnad aegsaste ärra, et kallid linno wviksid sada, mis ennam sissetoob. „Teiue linnade wigga tulleb sest, kui neid jookswa wee sees leutakse ja siis mitte rasket wautset Peale ei Panda. Seiswa wee sees leutud  linnad on hopis parrcmad, ja seks õlleks wägga tnllus, maddala jõekalda äre augud kaewada,  krawide nwda wet jõest täis ja tühjaks lastalja senna sisse linnad likko panna. Kaks kord ühhe une sees leutada, teeb linnad mustaks  ja näotumaks. Kus sood lähhedal, seal on hõlbus aukosi kaewada, agga igga leo tarwis  uus auk. Iõggede sees linna leutada, on muldagi keeldud, mis weikese jõggedes kallad ja wahhed ärrasurmab. Agga jõe äre kaewetud aukude  labbi ei tulle sedda kahjo mitte. Olgo soode ehk jõggede äres, augo kaewamisfe kullo saab parrema hinna labbi mitme wõrra ärratassutud.  Kus agga sood ja jõed liig kaugel on, seal on keige parreni nõu, 3-tollise laudadest linna leutamisse tarwis 5 luki tehha (põhhi ja nelli külge), uus kruwwidega ehk muud wist kokko pandud ja nagga Põhjas kust Parrast leutust  wessi wäljalastakse. Senna pannakse linnad  sisse, willitakse wet täis ja wautus peale. Wihma ehk oja wessi on parreni kui kaewo ehk Hallika  wessi. Need lugid ei wõi mitte naeldega ponade  peale kinni lödud olla, waid pönad peawad kniwast peast sisse nritud sama, et wet kandwad. Parrast prukimist wõib neid lahti wõtta ja ullo alla seisma panna. „ Kolmas wigga on se, et linnad wägga kniwalt ja kumalt sawad longutud, mis labbi takkuseks jüwad. Massina linnad on selle polest sandimad, et wägga Pallawalt labbi aetakse; parrem  wõiks Paar korda rohkem labbi aeada, siis saaksid parremad; wägga tarwis on ka, et massina  linnade ropsiminne parrem õlleks. Liig jõudo  tagga aeada ja ahnitseda, ei kõlba middagi, waid tö saab ligga logga ja- rikknb põllomehhe ausat nimme. Mis ma siin lnhhidelt ollen üttelnud, on põllomeestele ammo tuttaw assi; ma tahhan agga meletulletada, sest meie ma linuaharrimissel on weel paljo pudust. lun ka neile öölda, kes seitungi ei loe ja parrem umbkottis ellawad; neid on meie maal weel kullalt.  Mis sa arwad, Postimees, kas se õige peaks ollema?" (Lõksust peasnud hirid.) „Meie linua-lada — ütleb Järwa sõbber ed- 396