hiljuti Wilna üllemapiiskoppile mehhise kirja ja maenitses tedda, omma paatrid parrem wallitseda, ehk mitte immeks panna, kui wastopannejatele köis kaela langeb, nago sedda mönnele jubba on juhtunud. Se maenitsus  olli selge ja nemmad olleksid sest woinud  arro sada, agga õelus ei anna. Warsi kulutadi sedda kirja igga kantsli pealt ja pappid  selletasid tedda rahwa kihhutamisseks ommal  wisil. Sellepärrast põlle immeks panna, et 3 preestrid warsi puri pandi ja kindral Murawjew on nöuuks wötnud, neile eddespiddi  kangwalgad pähhä panna, kui nemmad ennast muido oigel teel piddada ei lasse. Mässajate mõrtsuka Mässajate kurri sallawallitsus lähhäb, nago keik kurjad asjad, kui kauaks jäwad, midda wannemaks, sedda hullemaks. Siamale olli salla tapminne ja üllespominne üksi Polämaal ja seal lähhema kubbermangudes ka Wennemaal;  agga nüüd lagguneda assi ka jubba ülle Preisi raja. Hiljuti olleme teada annud,  mis nad Lautenburgi paggariga teggid, jubba on nüüd Preisi wahtsoldatid Zunil 3 õnnetumat innimest omma poolt radda nenda  pude otsast leidnud, köied kaelas. Need on keik nisuggused, kes wist ei tahtnud nimmetud  sallawallitsusse käsko kuulda ja piddid selleparrast omma ello kautama. Nenda püüdwad nemmad Pola rigi allust üllekohto werrewallamisse ja tapmisse peale assutada ja julgemad lota, et Zummal sedda peab korda saatma! Inglased on wägga ussinad selle ülle kässi kokko löma ja kissa teggema, mis nad Põlakate läbbi wenne wäe waljussest kuulwad  ja ennamiste wallet ussuwad, eks se mitte paljo õigem ei õlleks, kui nemmad ka tähhelepanneks, mis sesinnane innimessetapja sallawallitsus teeb? Nendasamma leiti ka 29. Mail Ria lähhedalt,  Waltre mõisa metsast, 199 sammo sure maantee arest mees puotsa üllespodud ja nugga  rindus. Kegi ei tunnud meest egga temma  mõrtsukaid, agga mässajate mu teggude järrele tahhab ka se teggo neist waewalt möda  minna. Polamaal on se Luttaw ja pea iggapäine assi. Ühhel päwal tulli mässajate otsia wenne wäehulk ühte Pola mõisa ja leidis kaetud lauad eest ja road peal, kuhho neid palluti mahhaistuda ja süa. Wennelased pannid immeks,  küssisid: kas mõisnik nende tullemist olla teadnud ja kes temmale sedda olla üttelnud?  „Minna ei teadnud middagi muud, kostis mõisnik, kui et soamehhed lähhedal olla ja mõtlesin omma mehhi ollewad. Nende  wasto peame walmistama; sest kui meie sedda ei te, siis nimmetakse meid warsi ärraandjaks  ja pannakse köis kaela mis seal tehha!" sMässajate Sel 22. Junil olli ühhes Warsawi linna wärrawas,  kust te katoliko surnoaea peale lähhäb, suur kissa. Üks mässaja olli omma hawadesse  ärrasurnud ja nored tüttarlapsed walges rides ollid temma hauda kandjad. Söa seadus  ei lubba mässamisse aeal mitte muid, kui agga suggulasi pusärgi tagga saatma minna, agga seal tahtsid mitto tuhhat innimest sedda tehha. Linna wärrawas ollid Kassakad ja hea hulk jallawäggi ootmas. Pusärgi kandjad  ja surno suggulased pusärgi tagga, lasti läbbi, sus astusid Kassakad wahhele,' hoidsid omma pigid ees ja kärbis lasti mahha, et muud Põlakad ennam eddasi ei peasnud. Üht Polakat, kes wäggise järrele tikkus, olli kärbis  mahhalangedes surmanud. Nüüd olli kissa suur. Wäeüllem ja politseimeister käsksid  rahwast heaga koeo minna, ehk muido antakse  tuld; agga pola naesterahwas pillasid omma ninnarättikud söameeste pole, käsksid nendega püssi ladida ja käddistasid nago harrakad,  kelle poead pessast wöetakse. Korraga laskis üks soldat laengo tuulde, mis käddistajail  ni läbbi süddame tungis, et karjudes laiali jooksid; kes meesterahwast nattuke pikkaldased  ollid, neile teggi Kassakate kantsik parremid jalgo alla. Liggi 40 sure su prukiad  on Annipandud ; mis katoliko pappiga tehtud, kes surnoaea peal laimamisse sönno räkinud, ei olle ma weel kuulnud. - 298