pid rahhapalga peale, nago Prantsussed tewad,  kautame keik mungaseltsid ärra, kellest ommeti Zummalal egga innimestel kasso ei olle siis on meil rahha küllalt. Meie clleme paawsti wande al, no sedda parrem meil kloostrid müa; kui ärra olleme leppinud, siis on assi raskem." Ehk kül rahhasaak sel kombel hõlbus õlleks, kartwad ommeti surem  hulk Ztalia Parlamenti wannematest, et selle nöu järrele ni rutto wee! ei sünni tehha. PrantsuSsemaalt. Siria asjade sel letus. Et ni mitmelt, isseärranis Znglisma  poolt, Prantsustele ette wissatakse, kui tahhaksid nemmad omma wägge isse omma kasso pärrast Siriamaal piddada, et nende sönna sedda ennam Türgimaal maksaks, püüdwad nemmad nüüd awwalikkult tunnistada,  et se mitte nenda ei olle. „Meie ei olle, ütlewad nemmad, mitte isse, Siriamale läinud, waid Eiropa on meid ristirahwa  kaitsmisseks senna saatnud. Meie ei tahha mitte mu pärrast seal olla, kui üksi sellepärrast, et ristirahwal suistepühhiks, mil ärra peame tullema, nisamma wähhe kaitsmist  jääb, kui neil enne meid elli. Türgi wallitsus  arwab ennast kange kül ollewad, omma koddomail rahho üllewel piddama; sedda arwab  Znglisma nisamma. Prantsussema ei ussu sedda, Wennema ka mitte. Preisi'ja Austriama ei olle just ühhel egga teisel pool. Meie piddime künni suistepühhiks weel senna jama, ja Inglane panni nimmelt weel jure: „agga mitte kauem." Mis piddi Prantsus nüüd teggema? Kas piddi wäggise Siriamale  jäma? Sedda ei wöinud kegi nöuda. Temmal ei jänud muud nöu, kui omma lubbamisse  järrele künni pühhiks senna jäda, ja siis arratulla. Kui meie ärratullemisse järrele agga Siriamaal pahhad asjad tullewad, siis ei olle se milgi kombel meie sü. Kui seal pärrast  meid werri jookseb, siis wöttame meie Eiropamaad  tunnistusseks, et se meie sü läbbi ei sünni. Mitte Prantsus ei tulle Siriamaalt, waid lemmaga keik Eiropa, kelle nimmel Prantsus seal olli! Meie polnud seal mitte üksi Prantsusse soldatid; kui Prantsus isse omma nimmel ja omma au ning asjade eest wöitleb, siis ei taggane  ta ial taggasi. Mis saab meie keisri wallitsus  nüüd ses asjas eddespiddi teggema? No sedda, mis ta kohhus on» Prantsus ei unnusta,  mis ta kohhus. (?) Nende laewadega, mis Siriamale lähwad, meie wägge sealt ärratoma,  lahmad ka 15. söalaewa kasa, mis Sinama randa wahhi peale jamad, et nad ristirahwale troostiks ja werrejännuliste Drusidele  hirmus olleksid, kui neil lust tulleks risrirahwast hukkata. Inglane teab sedda ning teeb seddasamma: temma ning ka Wennema  laewad samad seal meie körwas ollema. Mis möttega Inglane, kes meie ärratullemist tahhab, ommad laewad senna sadab, sellega põlle meil teggemist. Meie olleme teinud, mis Eiropa on tahtnud, sest on küllalt. Õlleks  Türklane, mis ta omma kasso parrast temma kohhus olli, meie nöuus olnud, siis olleksid teised wallitsussed seddasamma teinud. Ta lodab isse omma jöuga läbbi samad, no same nähhä. Mis La ennese peale wötnud, peab ta wastama. Prantsus ei kahhetse, mis ta settepärrast on kullutanud, agga ta ei salliks ka, kui se Türgi kiuso läbbi keik ilma asjata peaks ollema. Meie ei hakka mitte palluma, et meid kauemaks senna peab jätama, agga kui önnetus sünnib, siis pärrime meie sedda wist ka järrele, kust ja mis läbbi se on tulnud? Prantsusse wäggi tulleb Siriamaalt taggast, agga meie arwates liig warra; siiski meie tunnistame Türgile su sisse, et meil milgi kombel nöu ei olle hommiko maal ristirahwast  Türklastest taggakiusata lasta."  Nenda  selletawad Prantsussed Siria asjo ja meie teame nüüd ka, kuida loud on. Zosepine surma pääw. Kes olli Zosepine? Se olli wanna keisri Napoleoni  essimenne proua, kedda ta alles omma  kindrali pölwes, kui leske innimest omma prouaks wöttis. losepinel ollid sel aial ka kaks waestlast tagga, kedda Napoleon emmaga  ühhes ommale sai. Nende nimmed ollid Eigen ja Hortensia; pärrast kui Napoleon  keisri nimme kandis, hüti neid temma wöeridlapsi ka prints Eigen ja printses Hortensia.  Nende emma Zosepine sai agga 166