324 Druck und Verlag von F. W. Borm in Pernau. joma-maead, tobi-poed, kõrtsid ja korteri piddajatel  tulleb nende patent 50 rubla maksma ja peawad wimaks nimmetud mümisse kohhad,  nenda kui: joma-maead, tobi-poed, kõrtsid zc. Heikis selle patenti 325 punktis kinnitub seadust köwwaste täitma ja ennast selle alla heitma, kui weel eddasi kaubelda tahtwad. Wrnus, 26. Septembril 1868. Inspektori assemik R. Thal. 55?. Kirjutaja E. v. Hahn. 3 Killingi möisawallitsus annab seläbbi teada,  et sealane iggaaasta petaw kauba, ellajate,  hobbuste ja linna laat se aasta 14. ja 15. Oktobril, wanna tuttawa kohha peal saab petama. ' 2 Lanema Hakenrichteri kohto lubbaga antakse  teada, et need igga aasta petawad labad  Lihhulas, Mihkles ja Kollowerres se aasta wannal tuttawal päiwil sawad petud. Mötso metsawallitsus annab seläbbi teada, et Mötso metsas se aastase metsa pöllemisse läbbi rikkutud puud, mis ennamiste mahha langenud weel se süggise puhhastud peab sama,  mikspärrast siis pole hinnaga neid puid müakse. Ostjad peawad puid issi raiuma ja tulleb maksa 1 sülla kasse pude eest . . . 35 kopp. 1 sülla kuse pude eest ... 25 kopp. 1 sülla seggatud pude eest . . 28 kopp. Palgide hind on 25 protsenti oddawam kui muido. 2 Tammiste mõisa wallitsus annab seläbbi teada, et seal tullewa lürripäwast 1869 kolm kõrtsi rendi peale on sada ja nimmelt Kisa, Kadrina ja Arrude kõrtsid, isstärranis keige madega, mis nende kõrtside jaus. Kes rentida  sowiwad, tulgo õige pea mõisa wallitsussega  kaupa teggema. Ühtlasse antakse ka teada, et seal ikka wanna wisi ja wanna hinnaga müakse: irrepakka, teiwid,  palka, sae-palka, ratta-puid, lömmo ja keiksuggu muid puid, olgo rahha eest ehk õlge,  heinde ja paekiwwide wasto; ehk sowiwad mönned puid raiuda ja linna ehk Sindi Vabrikusse  weddada, woiwad selle eest puid wasto sada. Ka selge rahha eest tarwitakse pu raiujaid  ja weddajaid keik se talwe läbbi ja an- takse head hinda. Kes üht ehk teist tööd omma holeks wötta tahhab Lulgo warsi mõisa wallitsussega kaupa teggema. 3 Tammiste mõisas, 26. Septembril 1868. Wellise mõisa karjamois „lohanshoff", mis Eesti kubbermangus, ja Wiggala kihhelkondas, antakse Jürripäwast 1869 pikkema aea peale rendi peale. Lähhemat otsust annab Russalo  mõisas, Nissi kihhelkondas, Baron R 0 - seni hsrra. 2 Perno-Ria allewis, sure Ria ulitse äres, kirriko - aea lähhedal, on üks aea - plats 49 seitsme jallast sülda pik ja 29 seitsme jallast sülda lai, müa. Hinna polest annab lähhemat  teadust Pernus töldmaker 3 Harjade teggia N Sipser Tallinnas Harjo ulitsas, annab iggaühhele teada, et temma jures keik seltsi harjad ja pinselid tossina  ehk tükki kaupa oddawama hinnaga, kui teiste jures, müa on. 2 Nai-sare peal müakse õige oddawa hinnaga haggo ja lastud puid. Ühtlasse kutsutakse ka senna tömehhi puid sagima, kus tö palk sülla pealt maksetakse; järrel küssida seal sare peal, sures kuulsas Schulmanni maeas. s Tallinnas weikese Maakre ulitsas on üks maea roht-aeaga ühhes, oddawa hinnaga müa. Maea -M 233 ja sealsammas järrel küssida. Üks kahhekordne maea öunapu aeaga on müa. Lähhemat teadust annab maea perremees sures Kompasnoi ulitsas Tallinnas M 292. Mödaläinud kesknäddala on Perno linna karjama pealt üks noor walge pehme willaga lammas ärrakaddunud. Sellele kelle jure ta wälja ilmunud annab köster Lorenzsonn teadust kelle omma se on ja lubbatakse kätte tojale head waewa palka. 1 Ärrakaddunud on üks pissukene kullast mitaillon ühhe penikesse kullast ahhelaga. Kes sedda Perno trükkimaeasse wiib, saab omma waewa ausaste tassutud. . Septembri ku 26. päwal on linnast kunninga  ulitsast Ria allewisse minnes üks püssirohhoga  täidetud rohho sarw ärrakaddunud. Kes sedda leidnud ja Perno trükkimaeasse wiib, saab head waewa palka. »