taggasi tulnud. No jah, sedda põlle immeks panna, se on nende Lojast jaggatud is sama,  nago igga rahwale omma paik, nende ellokombede järrele, mis nemmad ammo harjunud.  Neile on se ikka weel paljo mönnusam,  kui Türgima ello, agga mitte mu rahwale;  sest ka teised Eüropa innimessed: Prantsussed,  Sakslased, Bulgarid :c. on keik ennamiste,  kes jõudsid, Krimmist taggasi läinud. „Ja siiski - kes ussuks sedda? on tee peal taggasitullejatele hea trop Alla ts - kiwwi rahwast wasto tulnud, kes Krimmi olnud minnemas! Kül on tullejad neid pallunud  warsi ümberpöörda ja neile nuttes keik etteräkinud, agga se põlle middagi aitnud, waid nemmad kostnud sureliste: „meile on agga sedda wägga heaks ettekidetud, meie ei jä, waid lähme!" No minge p'eale, waeseksed ja katsuge omma õnne ehk  öntust!  Nenda on innimenne otsego pimme, et ikka sedda ussub, mis ta himmustab ja ennesele  kui unnenäuks ette loob, künni ärkades silmad lahti lähwad keik kaddund!" „Kül olla ka Ju di d seal meie rahwa kullitsaid  tühhendanud, ja sedda aina pool wäggise  omma sahkerdamisse ja petmissega." „Wanna Maltso peajüngrid, kelle melitsemisse  peale keige surem nuhtlus häbbis süddant  röhhub, ussaldawad ikka weel seie kirjutada,  lotes, et ehk mönni weel ussuks, nago praego kahhest kirjast siin meie pool nään, kus kelmid nenda kirjutawad: „„Kas teil Eestimaal weel rahho on, wöi ollete, waeseksed, söeatulles  werristamas? Et södda Tallinna al Janipäwaks peale hakkab, kes sest teile teadust  annab! Teie waeste eest petakse keik asjad  sallaja; agga meie mõisnikud rägiwad meile siin Krimmis keik üllesse: se seisab keik wennekele seitungis. Naersite kül meid ja pilkasite, ööldes: meil on rahho; säh nüüd!? Ennäh, mis meie prohweti su labbi selle ma kohta kulutatud, peab sündima, sest Jum- - Kumbal on nüüd õigus? Mis aitab nüüd silmawesst,  mis Krimmi lima peale mahhalangeb? Õnnetumaid söitleda, ei olle minno assi, agga tõrges rummalus ei te muud, kui kahjo. P. P. mal ei anna ennast mitte pilkada."" Nenda lobbisewad, hooplewad ja walletawad nemmad,  agga unnustawad seal jures ärra, et nad teise sönnaga jälle kidelnud ennestel Krimmis  mõisnikust ollemagi. ..Waatke, armad Eestiwennad, nenda püab raiskoläinud Eestlane Eestlast petta! Keik sedda  julgemad nemmad suust waljalobbiseda ja kirja panna, kui ka Zummala nimmi ja piibli sonna teutadaü Jah, sellegipärrast on kirjasönna  nende enneste kohta wägga tõeks läinud.  Zummal ei olle ka ennast pilkada lasknud,  maid on neid Krimmi rüüstatud körwend  laggediko peale omma rahwa seast wälja lükkanud; ja kui Zummal Eüropa asjad mis eest meid temma arm keiki kaitsko peaks eddespiddi pahhaks laskma minna, siis on nemmad  ennam sõa jalgus kui meie. Meie kallist  issamaad on Zummal 150 aastat sõa eest kaitsnud ja sago meel kaua kaitsema. Armaste  on sähhärdust maad mailma pealt leida,  kus ni kaua rahho wallitsenud, kui meie maal. Seks ellago meie suur ja kallis Keiser  kaua meie marjuks ja Zummala rahho lehwitago meie peal!" ..Kirjutage ja kidelge nüüd meel kuida tahhate,  se ennam ei aita, maid tunnistab teie kurjust kolledamaks. Paljo termist sowib „Postimehhele"  ja temma söbradele manna Zärwa söbber." Peterbnrgist. sSaak ja Mis ma piddin küssima: jo mälletate weel, et hiljuti  tullekahjust könnelesin, mis Sarskoje-Selus  keiserlikkus lossis juhtus? Seal ollid ka Kusmini makonnast 123 tallomeest juhtunud kustutamas ollema ja neile olli Keisri Herra parrast 1/2 rubl. mehhe peale käskinud  waewapalka anda. Ägga neist meestest wöime nattuke õppida. Nemmad ollid enneste wahhel nöuuks wötnud, Keisri Herrat selle eest allandlikkult tännada, agga ühhelhobil ka palluda, et sesinnane kingitus nende soldati leskede ja waestelaste heaks saaks pandud, kes Pola mässajate wasto söddides on langenud ehk wiggaseks semud. Selle eest on Keisri Herra neid ausaid tallomehhi isseärranis 253