on sealatse rahwa keige armsam ja üllem tö, kellega omma pead toidawad. Ei ühhegi mu üllekohto tö peale põlle nad ni aggarad,  kui hobbuste ja ellajate wargusse peale. Arwatakse neid keige wähhemast 40 tuhhat neljajalgist ilma passita ülle piri weddawad, kelle hind liggi miljon höbbe rubla wäärt olla. Surem ossa kaddund lomadest langeda kabja kandja lomade suggu peale ja se tulla sest, et nemmad mõista paljo ruttem ülle piri jooksta kui muud ellajad. On nad esmalt ülle piri, siis on jäljed põrmuks kaddund, minne wötta siis weel kinni! Nüüd tulleb küssida: kes on siis need pea margad? Noh, egga meie tohhi neid ni waljuste nimmetada, juhtuwad ehk issi körwalt kuulma, woiwad suurt karra tehha,  et neid awwalikkult wargaiks nimmetame. Ennamiste karjatsed issi. Sedda on jubba saggedaste olnud, et kui kaddund ellaja perremees  nende peale käib, nad neid ka wälja makswad. Warrastud ellajate arru kasmab  igga aastaga ikka suremaks, mis sealatse rahmale sureks ristiks olla. Kas se weel ükskord saab parranema, sedda ei woi meie teada! Wõeralt maalt. Preifimaalt. sKöikuw Wäljama seitungid kaebawad wägga saggedaste  selle ülle, et Preisi ja Austria ühhendus  suur assi ei pea ollema, kõikuda otse kui nödder pu tule käes. Sedda leiame ka tännasest  seitungist. Mis seal Preislane Austria wallitsussele kirjutab, se põlle tal mele parrast ja mis Austria Preislassele ette panneb, wiskab  ta pahhura! kombel ninnaga ümber. Se assi näitab selgeste, et nende ühhendussest ja söbrusest suurt head lota põlle; wöttab aega mis wöttab, agga lagguneb nago wanna räppastand  rie ükskord koost ärra, siis on assi nurjas. Meie põlle kül kellegi öppetajad, agga  seal peaksid mvllemad nattuke järrel andma,  kui tahtwad, et möegad tuppe jawad ja püssi rohho suits meid läkkatama ei aea. Tühhi  punni aeaminne rikkub rahho ja löhhub sõbrust, agga järrelandminne kinnitab rahho, mis ommetige naburite wahhe! suur assi. Jtaliamaalt. Kui üks ehk teine hädda woi Jummala nuhtlus ühhe rahwa peale tulleb, siis woib sedda korralt ärranähha, kui kindel kellegi usk ja kui kannatlikkud  nad omma risti ja willetsusse al on. Mönnel on su punnis julgust, usko ja lotust tais, kidab sest nago harrakas aea teiwas, tulleb agga üks rist ja willetsus nende kaela, siis on korraga keik kaddunud. Meie loeme seitungist, mis Neaple linna rahwast seal kirjutakse:  ..Kolera, mis jubba paar kuud meie linnas asset, ei põlle praego weel lõppenud, waid teeb holega omma tööd eddasi ja murrab  mahha, kedda ta kradi piddi kätte saab; agga keige selle jures on se rahwas seal imme  kergemelelinne, egga holi sest middagi, mis neile ka nende kassuks öppetakse ja kästakse; waid ellab ja teeb mis kellegi südda himmustab:  sest tulleb siis ka, et ni paljo kolera käppa  al langemad. Oktobri kuul olla seal 1307 ja Nowembri kuul 3990, ühtekokko 5297 innimest  haigeks jänud, kellest nende kahhe ku aea sees 2399 ärrasurnud; liggi 40 innimest  iggapääw. Kohtud olla köwwaste ärrakeelnud, Mi kaua kui kolera weel seal asset,  ja omma sodo rahwast mahha murrab, koggoniste mitte ei tohhi sured hulgad kokko tulla, sest et se sureks kahjuks, agga kes holib  sest kulutussest? Jggaüks tahhab seal nago omma sõnnakuulmata melega üllestunnistada: mo ello on minno pärralt, ma woin sedda ärranda ehk ennesele hoida. Ilma kohto ketust  holimata, jooksewad hulgani kokko ja tewad  mis tahtwad. Kohhus olla ka sedda keetnud, wanna prügi järrele Maarja pilti möda linna weddada. Agga mis teggid rahwas?  tuhhande kaupa jooksid kokko, wõtsid pildi ja käisid linna risti ja pöegeti labbi. Sõa mehhed püüdsid neid laiale aeada, ollid agga rõõmsad, et terwe peadega emale said; aeti koera kombel taggasi. Kohhus olla nende essikud ja tagga össitajad lasknud kinni wötta,  et neile pissut kohto seadust ette luggeda." Sealt kirjutakse ka, et Meksiko keisre Mak- 414