ma, ja kes „kindlaks" jäwad, peawad meles piddama, et piibliramat, Lutteruse katekismus ja Augsburgi ussotunnistus selle läbbi mitte parremaks  egga pahhemaks ei sa, kuida ramatokõitja  neid sissekõidab. Kest on kõrwaline, tuum pea assi. Kirjatäht surretab, Waim teeb ellawaks, agW mitte innime se waim. Eddasimimnjad  waatko ette, et kindel põhhi jalge alt ärra ei kau, ja kindlaksjäjad ärgo piddago igga kinko, kuhho nende laewoke kinni jääb, mitte Sionimaeks. Üksi lummala asjad on täielised,  in nimestel, ka kõige parrematel, allati polikud ja pudulised. Mõistab sedda mõnni, siis mõistko, meie assi ei olle sest wõeramaa tüllist  siin pikka kõnnet piddada. Preisimaal on nekrudiwõtmine käes, agga jäetakse Z kuud hiljemaks. Mikspärrast? Et Prantslaste kissal, kui õlleks Preisil nende wasto sõa nõu, mitte kõige wähhemat tõe näggo ei Peaks jäma. Nende enneste seas on paljo mehhi, kes hea melega sõatuld Põllema sütaksid. Et Preislane  tülli ei tahha, teadwad kõik teised, Prantsus  isse ka, agga temma ei tahha teada, waid kidab ennast rahho- ja Preislasi soasõbraks, mis agga mitte tõssi ei olle. Rahho wõiks olla, ja rahho tahtwad kõik rahwas. Rahho tehti 1856 Parisis, 1860 Zürihis, 1866 Praga linnas. Nende rahhoseadustega lõppesid esmalt Krimmi, teiseks Italia ja kolmandaks Saksa sõdda. Kui nüüd Wennelane Türgi, kui Austria Jtalia ja Preislane neste Austria karmust ei Püa kinni hakka ta, mis läbbi peaks siis sõdda tnllema? Neljas assi wõiks weel ehk se olla, kui Jtalia wanna paawsti ennam piggistama hakkaks, mis Prantsus mitte ei salliks, muido ei wõi mõistlikul  wisil mitte sõdda tulla; agga mõistmata wisil kül: kui Prantsus Preislasi mitte rahhule ei jätta. Baron Beüst, Austria tillem minister, ei olle mitte wägga Preislaste melepärrast. Temma olla mitmet wcirwi mees, kes tänna nõnda ja Home nõnda wäljanäitab, libbe nago angerjas, agga mitte msamma ilma kihwtita. Temma aeada wäljaspoolses asjus hästi paljo tolmo Messe, et ümberkaudo innimesed mitte ei nääks, kuida tn omma seestpiddise rigitallitustega kimpus on. Bismark olla teine mees; kül mitte m libbe, agga Paljo tõssisem. Beiist olla nago mõnni emma, kes allati kiitleb, et Lemma tütrel m ja ni Paljo kossilasi käinud, ja se ja se Lemma wäimehheks tahta tulla, ilma et kegi sedda õlleks teinud. Nõnda ka Beüst Austriaga. Prantsus, Preislane zc. püda Lemma sõbrust, mis agga koggoni tossi ei õlle, kui ka Prantslane  tedda kül hea melega Preisi waenlase näaks ollewad. Praego olla Berlinis suur hulk tummas!  kous, kes iggalt poolt Saksamaalt senna tulnud nõu piddama, kas mitte nende wahhel eddespiddi parreni ei õlleks stenograhwia kirja), kui käega märkide läbbi ühhest teisest arrosada. Nisugguse meeste kous ollemine ei rikku kellegi und ärra, sest kellegi suust ei kuulda sõunakeft, kui kous istuwad. Italiamaatt. Paawst walmistab jkontsiliumi  wasto, Prantsused tõrjuwad Italia waenlasi temma kallalt ärra, ja Italia mehhed turtsuwad tuld, et Prantsns nende käed nõnda kinni hoiab. Midda ennam nemniad peale käiwad, et Prantslased  Italiamaalt ärralähhäksid, sedda wähhem end Prantslased ligutawad. Nemmad kartwad, et ni pea kui selga pöörwad, on Garibaldi ja teised Italiamehhed wanna kirrikopappa kallal, mis ka palja teiseti ei saaks ollema. Italia rahwa sugguhaigus olla nende õnnemängud. Nemmad peawad seal nipaljo Lotterii ehk losimängo piddama, et wallitsusel selle eest 60 miljoni aastas sisse tulleb, kui ka tuhhanded selle jures sandikeppi naale käima jätvad!  Sedda wõiks jubba meie keli kergemeelseks  rahwaks nimmetada. Prantsusemaalt. Mõnned Prantslased küssiwad jnbba issege: „Mis wihha meil Preisi wasto on? Egga se nende sü ei õlle, et nad Sakslased on." Ei, sedda kül mitte, agga Preislaste  sü on, et Preisima 1866 sureks kasivas, ja sedda ei wõi Prantslased sallida. Naabri kaswamist  Piddawad nemmad enneste kahhanemiseks. Nemmad piddasid ennast allati essimeseks rahwaks sõas ja rahhus, ja kahhe aasta eest on naber sodda piddanud, kelle sarnast nende silmad ep olle näinud. Ühhe korraga olli suur keisririik ristluist wiggaseks  lodud, Saksamaalt wäljatõugatnd, Hannoweri,  Kur-Hessi- ja Nassaumaad jäil/Preisi ommaks, ning lõunapoolse Saksa rigidel olli wägga  asja wärriseda. Ja Prantslane, kui õhto- Poolne naber, kuida piddi temma sedda rahhulikult 286