Kõik muud woidud on ennamiste kuld ja hõi)-" be asjad. Kõige wöitude hind on kokko 260,009 rnbl., loside hulk tükki ja igga losi hind 1 rubl. Losid on sada Peterburgis sure Mestshanskaja-ulitsas  waestelaste wöörmündrimaeas ja Newski-ulitsas kontorides ja magasinides ja muial surema ulitsates. Kes losi tahhab wötta, lasko aegsaste murretseda. Losimise pääw antakse  ammal aeal zeitungide labbi teada. Kauba sõnnumed. (Peruus, Detsembril 1868.) Linnad, 46, v-linnad 56, LI)-linnad 54 r. k-linnad 58 r. d-linnadg 62 r. tVI-linnad 66 r., kannep. 36—33 r. pärkpund. Linnaseemned, knlwiks r., ölliks 8 r. tshetw. Willi, nissud 15 r., rukkid 12 r., odrad 16V«r., kaerad 7 r. tshetw. heringad, 16—13 r. püt. Räimed, killo 6 r., omma ranna 7 r., Some 16 rubl. püt. Sool, punnane 8 r. 46 k. walge 7 r. püt. Kartohwlid, 176 k. wak. Wöi, 8 rubl. puud. Raud, 16—18 rubl. pärkpund. tubbak, 186—266 kopp. leisik. Kiwwisöed, 126 k. püt. hein, 26—25 k. puud. Kirjawastused. 183) J. R. W — Piddime lühhendama, muido õlleks e kord järrele janud ja teine kord wanna olnud. 189) M. K. T— Olleme teinud, mis wöimalik olli. 199) S. T— Leiate tannases numris. !9i) P. J. T—- Mis meie rumi ilmasjata õlleks vähhendanud, sedda olleme mahhajätnud. 192) N. G. M— Ni pea kui „Eesti sildid ue aasta essimeseks numriks malmis samad, ni pea aab essimene nummer neid ka toma. 193) M. J. P— Kättesaatmine ei olle siamaale meie 'äes olnud, saab agga wist eddespiddi mudetud. 194) J. W. T— Kas se mitte mõistlikum, mehhisem, eparrast parrem ei õlleks, kui Teie enne asja selgeste järele  kulaksite ja siis kohhur möistaksite? Muido wöite wagga lölpsaste margist möda lasta. 195) Z. K. P— Ka sesamma kaebdus! Nönda paljs !ui meie teame, on „Pöllomees" pöllomeestele; leiab emma ka linnades mõnne söbra, noh, sedda parrem; agga, innarahwale saab tedda wahhem tarwis ollema. 399 3on der Censur gestattet. Dorpat, d. ill. December Teadaandmised ja kulutamised. (Mit polizeilicher Bewiltigung.) Wannemuine seltsi 'aasta-kokkotullemine ja vannemate wallitemine saab 28. Detsembril õllena,  mis aegsaste teada antakse, et seltsiliikmed raheste  wöiksid kokko tulla. Zgga pühhapäwased kön>epiddamksed  on tuimad, neid ei anta mitte ennam eitungis teada. (3) Peinorme mõisas, 2l wersta Pöltsamalt, on Jürripäwast 1869 kaks karja mõisa rendi pea le anda, ühhel 389 ja teisel 183 Ria wakkamaad pöldo. Renditahtjaid pallutakse aegsaste kaupa kulata. Ka on sealsammas mönned head tallokohhad müa. Sealsammas müakse ka 69 tfetw. nisso, 69 tsetm. rukkid, 199 tserw. heaste iddunewad maa?odre ja nisamma  paljo seme-kaero, kellel tarwis on. Peinorme winakeldrist müakse körtsmikudele piritust  16 rubl. waat. Kättesaatmisega maksab waat, kuida teepikkus on, —l7 rubl. (3) Rnnno mõisa ai selswad tallokohhad, Kur rekülla, Rannokülla, Saarekülla ja Allo« kardi on müa ja lähhemat teadust annab nende ülle Tartus Uniwersitädi sekretär S. Vieven. (3) Nanno mõisa al tahhetakse Jürripäwast 1869 parriskvht Panna 6 aasta peale wäljarentida, kus 189 wakkamaad nurme pöldo. Renditahtjad mingo sennasammasse kaupa teggema. (2) UM- Toop õllut, "ME mis wägga hea, müakse 199 tobiline maar 4 rubl. 50 kopp. eest tz. W. BL. Tomp. pluurhones. (6) Rakwerre linna pearabhawallitsuse polest sawad allamal nimmetud Rakwerre hingekirjas seiswad innimesed kutsutud 14. Januaril 1869 nekrudiwötmise parrast ennast pearahhawallitsufe ees üllesandma. !. klassi nekrudi arrulksed. s. Bürgeri okladist. Kus arwatakse ollewad. Fedor Mikurin Narmas. Konstantin (teadmata) Grigory Muchin Allatzkis. Eduard Theodor Handhoff Waiwinas. Andreas Silberwald (teadmata) Karl Lingen Moskwas. Otto Aleksander Wechterstein Rigas. b. Pri innimesed. Jaan Hansohn Tallinnas. Karl Adosohn Tshirkowktz. Karl Zürgens (teadmata) Jakob Heinrichsohn Tallinnas. Karl Anderssohn Uhtnas. Karl Karlsohn Rakwerres. il. klassi rekrudi arrulised. s. Bürgeri okladist. Johann Robert Redlich Rigas. Fedor Tschudinofs ..... Narmas. b. Pri innimesed. Karl Gustaw Lilienbach (teadmata) Aleksander Adosohn Tshirkowktz. Gustav Wilh. Tiwas Peterburgis. Karl Essensohu » A. J. Titfer. J. Brandt.