r a keik wägga korra peal leidis ollewad sest ta laskis neid ka munserdada kinkis ta meestele monne laewa peal üks rubla igga mehhele, monne peal pool rubla ja monne peal 25 koppikat; sedda möda, kuida ta nende  munserdamissega rahhul olli. Seal ollid ka paar Rootsi söa laewo, ka nende peal käis Keisre Herra, ning sai wägga sure öiskamissega  terretud. Kello 3 aeal sõitis ta jälle Peterhowi taggasi ja monned wähhemad laewad  läksid saatma. Peterburgist. Seal olla 26. Junil kolm wäe-meest kaks 4-naelast granat  kuli kulid mis seest püssi rohhuga täidetud leidnud. Üks neist wiskanud ommas rummalusses üht kuli wasto kiwwi. Kuul karganud lõhki ja tükkid lennanud nende  enneste wasto silmi ja hawanud kahte ni rangaste, et kahhe wahhel, kas jäwad weel ellama woi mitte ja kolmandamal kiskunud tutsbarid ninna alt ja silma laud ärra! sSöa wäe Peterburgi seitung  „Jnwalide" annab teada, et Wenne rigi söa-wäggi Pola mässamisse ja selle kartusse aeal, kus arwasid keik Eüropamaad mässama minnewad üllepea üks miljon 135 tuhhat (1,135,666) meest suur. Aastal 1864 sai neist 264 tuhhat meest pilleti peale lahti lastud  ning tenistusses on praego weel 866 tuhhat meest. Hea lossikond mehhi, kes iggapääw  peab üllespetud sama. Somemaalt. Sealt tullewad jubba jälle need kurwad ja halledad sönnumed, et neil nälg üsna silmaga nähha olla. Minnewa aastaste sandi ilmade läbbi  jänud nende talli willi ennamiste mahha teggemata ja mis häddaga mahha tehtud, olla selle kewwadise külma läbbi üsna ärrakaddunud,  ning neil leitusse polest põlle tarwis sirpi kätte wötta. Sui willi olla nisamma waene kellest ka suurt lotust põlle, siis on kül nälg ukse ees ja otab parrast aega, mil sisse woib astuda. Wanna taewa tädike, kelle käes keik wöimalik, woib kül immelikkul wisil awwitada; agga pattuse innimesse silm ei näe muud kui nälga. Hoidko Jummal selle eest! Polamaalt. Keisre Herra on 13. lunil s. a. keige kõrgemalt  käsko annud, et seal kunningrikis se süggise nekrutist peab wöetama, kuida meie sedda  ka jubba ommas wimases numres olleme nimmetanud; agga ta olla ka nende nekrudi seadust nattuke uendanud ja mõnda sealt mahma  kustutanud, mis tarwis põlle ja sedda jälle jure kirjutanud, mis häddaste tarwis. Nekrudi seadus olla nüüd nenda uendud: wäewaldse!  kombel ei sa kegi wäe tenistusse ennam  ärraantud, waid agga lisu läbbi ja se sünnib nenda: terwed ja kölblikkud nored mehhed,  kes selle arrulissed et wäe-tenistusse peawad  astuma, heidawad enneste keskes liisko ja kelle peale liisk langeb, panneb mundre selga ja lähhäb tenistusse. Üks nimmetud jaggo woib ennast 490 rubla eest mehhe pealt tenistussest lahti osta. Wõeralt maalt. Preifimaalt. sAsjad Ei tahha seitungid sealt ennam häid sönnumid tua, must kas tikkub üsna wäggise Preisi ja Austria wallitsuste wahhele! Tulle Zummal appi! Tännini ollid ikka sobrad, käisid kui pruut ja peigmees teine teise käes ja kaelas kinni; mis tühhi seal siis on, mis neid lahhutab?  Noh, eks m'e tea: Sleswig-Holstein! Se on nende käe kiskuda ja se on, mis nende wahhel pahhandust teeb. Berlinist kirjutakse:  Austria poolt ei tahha mitte üht head sönna ennam tulla, nihhutab jubba aega möda  ennam Prantslase pole, et siis sedda parrem  meile möda körwo woib anda. Nende sõbrus olla pea kui surnud, sest Preislane weddada jubba suri-tükka Slesia mäggede ja kindluste otsa. Mikspärrast ta sedda teeb? Ei rahho hoidmisse waid rahho rikkumisse pärrast! Austria poolt kaebatakse, et Preislane imme kange kaelne olla, egga koggoniste omma  kiusust ei tahta järrele anda; oige pärris terras peal Ta ähwardada enne mitte rah- 235