retsema. Piddin ommetige ühhe kleidi ja paar penemid sarka ja sedda ja teist, mis mul pudus, ostma, ja et mul rahha polnud ja Pillet so omma sönna järrele iggal aeal rohkem sadda rubla wäärt on, jooksin ma Rasbogatowi jure ja pallusin tedda, et ta mul abbiks õlleks  sedda ümber wahhetama; agga Rasbogatow  pidvas sedda ennesele omma tütre Natashale  ja maksis mulle 108 rubla wälja. —- Agga mis on sinnul? Sa lähhäd jo walgeks nago lubbi seina külges?" Ja, noor Hofrath olli walgeks kui kriit sanud;  langes keleto toli peale mahha. Wenne usk ei lubba keddagit lahhutada. — (St. u. L.) Ommalt maalt. Peruust. Minnewa kesknäddala olli meil päwa warjutaminne.  Umoke olli kül kauniste pilwes, agga ommetige wöisime warjutamist nähha. Hakkatus olli enne lõunat nenda arwata kello pool ühheteistkümne aeal ja turis künni liggi kello ühheni. Õlleks ilm üsna selge olnud, siis õlleks sedda warjutamist ka paljo selgem nähha wöinud; agga ei tea, mönned ebbaussulissed  olleksid parrast ka mõnda sest teadnud  lorriseda, mis middagi wäärt põlleks olnud  ; et agga ilmoke pilwes olli, sepärrast on nad sedda warjo pissut näinud, mis ülle tühjad juttud wist teggematta jäwad. Pernomaalt. sMees  Könnelesime  ommas selle aastase wiendamas numris  ühhest Surjo walla mehhest, kes olli hobbusega  metsa läinud ja ärrakaddunud. Naene ja lapsed nutsid ja lein asid ning wallarahwas käis iggapääw otsimas. Pari näddala eest taggasi, olla nad tedda metsast ree pealt maggamast  leidnud, agga ta magganud omma iggawest und. Üllemal nimmetud mees on Surjo walla saunamees Jaan Jakobson, 58 aastat wanna, jättis naese ja 6 last järrele.  Jummal olgo ta hingekessele armolinne ja andko ta kehhale rahhõlist hingamist mulla põues, agga römustago ja trööstigo waest leske temma nõdra lapsokestega. sHirmus Meie poolt wasto lõunat minna, umbes 40 woi rohkem wersta Pernust - meie põlle sedda teed käinud olla üks noor pois üht tüdrukud kosjes käinud  mis jo ommas korras, sest egga tüttarlaps  woi ial kosja minna, peab senni otama,  künni peigmees tulleb. —Ta olla ka essi otsa lubbanud temmale minna, agga pärrast  möttelnud asja ümber ja wötnud omma sönna taggasi. Pois olla agga ikka köwwaste  selle peale käinud, et ta peab temmale tullema, sest ta olla jo kord lubbanud; wimaks  olla tüdruk nattuke walletand ja öölnud,  et sealt walla wenne koolmeister tedda ka kossinud ja ta armastada koolmeistert rohkem, kui tedda. Sedda kuuldes sanud poisi meel pahhaseks kops tõusnud ülle maksa ja küssinud neid tühje andid, mis ta prudile näppo walgeks andnud, taggasi,  pruut käsknud jälle neid asjo, mis ta temma käest wötnud, enne taggasi tua, siis ta anda temma asjad ka kätte. Sest sanud pois nago häbbi ja läinud koeo. Te peal olla temmale agga üks hea söbber wasto tulnud ja se olla tedda össitanud, sedda mitte nenda jätta, waid tüdrukud surmata ja se hea söbber olnud wanna sarwilinne (kurrat) isse, kes temmale  sedda nõu andnud, poest tops tulle-tikka wötta ja nende tikkude otsast sedda wosworit wöi-leiwa peale kapida ning tüdrukule süa anda, siis olla ta kohhe walmis ja koolmeister  ei sada tedda ka mitte. Kas se nenda tössi peaks ollema, kuida kuulnud olleme, selle eest ei woi meie seista, agga ööldakse pois olla sedda ka teinud ja tüdruk jänud korraga haigeks, agga põlle tänno Jummalale ommetige  mitte ärrasurnud. Kui se nenda tössi, siis õlleks kül sowida, et sesuggune mörtsuk nattuke kohto öppetusse alla saaks. Juuksed töuswad peas püsti selle peale mötteldes ja õlleks paljo parrem, kui se kuuldud assi meie Eestirahwa sureks kurwastusseks mitte tössi ei peaks ollema. Niast.  Wimase  pole Zanuari ku sees on, kuida kohtud ülles andnud. Liwimaal mönned önnetussed 69