masse, Waösilli-OstrowL, Nikolai silla lähhedale  tulnud. Znnimessed su keik Hio-maalt parralt ja ülleüldse 158 hinge, kellel paljo maea ja töriisto kasas. Jsffärranis on seal rohkeste lapsi, ühhe lessel olla üksi 10, weel mitte täiskaswanud last. Wäljarändajad on keik lahtised mmmesstd ehk päilisstd ja paron Ewald von Ungern-Sternbergi, von Stackelbergi ja Gerneti möisade järrele waldadest.  Nad olla Hiomaalt künni Peterburgi, kuus päwa te peal olnud ja tahtwad krono käest lubba palluda, Stawropoli kubbermango, ühhe sesugguse kohha peale assuda, kuhhu jubba mitme aasta eest Eesti ja Liwi maalt rahwast ellama läinud ja kellel ka omma oppetaja  on. Keige ennamiste selle parrast palluwad  stfina assumisst lubbq, et seal üks öppetaja  se rahwas näidata wägga Jummala kartlik ollewad, kes kindlad omma Lutterusse uskus. Peterburgi rahwas olla nüüd igga pääw kui imme lomi watamas käinud ja kegi põlle tühja kaega läinud, waid iggaüks andnud, mis kellegi kässi üllatanud, kas rahha, leiba, kalla, lihha woi wanno ridid. Kuida kuleme, on rigi seestpolise asjade tallitaja minister, üllemal nimmetud Hioma Väljarändajaid jälle koeo taggasi saatnud, sest et se Peterburgis raske, stsuggune hulk rahwast  senni üllal piddada, künni assi selgeks saab, kas nad Stawrapoli kubbermangus as? sumisst kohta sada woiwad woi mitte. Nälja häddalisse keige üllema eestmurretseja  komi te, Suurwürstina Thesarewna kantseleist,  on künni 26. Zuni ku päwani 1,454,339 rubla koppikat kokko tulnud. Jewest. sTullekahj Se aastG kus meil wägga kuiw sui, teeb tulli wägga paljo ja mitto kord ka wägga suurt kahjo. 23. Junil parrast lõunat on tulli seal lahti peäsenud ja wägga suurt kahjo teinud. Urm on seal pöllenud: Uptek, üks suur maea, kus aina poed ollid, mis seddakord kül kuhjad  seisid, sest et neid agga jäärmargi aegus  prugitakse, üks suur korts ja ühhe lesse maea. Kmda öÄdakse on keik need maead assekurantis ülles wöetud olnud. Maea asjad  olla nad ermamiste keik waljasanud. PöllastaMisse  wäärt on se, et kus tullekshjo juh- tub olleMS, seal margad asjo noppimas/mis/teised kullest wälja kandnud.  Nenda olla ka seal olnud", paljo asjo kaddunud, kui tinna tuhka. Teisel päwal ollid alles tulle ülle woimust sanud ja tedda keelnud suremat kahjo teggemast. Nowgvrvbist kirjotakse, et sealatse kubbermango  rahwal jubba kolmas wägga raske aasta/kaes olla; kord ikkaldawad nende põllud,  kord möllab jälle Seberima ellajate-katk nende jures, ja wahhest on jälle wee upputus neil pinM, kuida se mmneWa aasta olnud ja tännine otse nendasammo mönnes ma nurkas.  Ilmeni järwe lähheldassed põllud seista praego keik meel al ja muial tehha jälle liig põud nende wilja waljadele liga, nenda et neil se aasta jälle leikusega teggemist põlle. Senna körwa tullewad weel allalissed tuuekayzud, mis ka peawarjo pea pealt ärrarisuwad; nende ello on õige kitsik ja waene; Wõeralt maalt. Preistmaalt. Kunningas on ammugi Hannowerist taggasi ja Hannoweri rahwa römo laul lauldud, agga seitungid põlle sellega  wee! walmis, waid laul«vad ikka weel edöasi. Enne kunninga reisi mõtles üks sedda ja teine teist ja surem ossa neist kartsid asja pahhaks minnewad, agga nüüd näwad, et keik teist wisi läinud, kuida nemmad mötlenud. Jssiärranis olli Hannoweri rahwa! mõnda karta; agga et kartust asjata näggid ollewad, on nad nüüd sedda rõõmsamad, et kunningas seal käinud. Enne olli seal paljo sesuggusid, kes iggapiddi Preisi wallitsusse wasto seisid, egga sedda suggugi ei sallinud, et Preisi nimme piddi nimmetadama; agga kuida on asjad nüüd korraga teiseks läinud. Need, kes enne wanna kunninga pole hoidsid, on sest römulikust wastowötmissest, kuida teised kunmngast terretanud ja wastowötnud korraga  koggoniste teiseks innimesseks sanud, kes otse kui keik teised, ennast Preisi ka allamaks arwawad ja toele tunnistust andwad. Zust Hannoweri lin ja mõnned sea! ümberkaudsed makonnad, seisid selle nimme al, kes Preisi 224