tahhetakst leigata; se katte nende silmade eest ärra wöetama, et parrast, kui üht ja teist küssitakse,  selget wastust teadwad anda, egga kartusse  parrast jae koggeldama ehk walle wastust  andma. Se kirjutus ei tarwita ka ni paljo kirjutajaid, kuida üks suur hinge kirjutus  ehk rewision, waid sea! saab wähhemaga läbbi, kui rahwas agga ommalt poolt teeb, mis temma kohhus, egga ilmaasjata senna ja tenna mötlemissega aega ei wida. Könneleme nüüd selle kirjutusse kassust ka paar sönna, ni paljo kui meie ruum annab. Ühhe sesugguse kirjutusse läbbi saab se awwalikkuks, kui hästi ehk kui waest wisi ühhe makonna ehk linna rahwa kässi käib ja toob ka ühtlasse keige rahwa römo ja kurwastust päwa ette, et ka rigi üllemad, kes meid allati omma süddame peal kandwad, teada sawad, kuida luggo üllamatega on. Sedda suurt kasso ja mis ta öiete wäärt on, ei woi meie omma kitsa rumi pärrast ni laialt selletada, kuida se peaks tehtud sama; sepärrast tahhame agga sedda keige üllemat ja pea asja ennestele noriks  ette wötta ja kolme järgmisse küssimisse peale wastust anda: 1, Missuggust teadust sadab üks sesuggune kirjutus? 2, Kuida need sadud teadussid prugitud sawad? ja 3, Missuggust  issiärralikko kasso woib statisti komite  neist teadustest sada? Need teadussid, mis ühhe sesugguse kirjutusse  jures tarwitakse, on wägga mitmesuggused;  ommetige tahhab statisti komite sedda tööd nipaljo, kui ial wormalik, kergitada ja ni pissut küssimessi ette panna, kui se agga wähhä woib olla. Need tarwilissed teadmissed  on: 1, Kui paljo hingesid üllepea on, 2, kui paljo meeste- ja naesterahwast, iggaüks isseärranis, 3, nende wannadus, 4, igga suggusiltsi  liikmed isseärranis, 5, usso seltsi liikmete  arro, 6, kui mitmesse seltsi rahwas langeb,  7, nende seissuste seltsid, 8, nende ammetite  jaud, 9, nende kindlad ello paigad ja 19, kuhho nad pärrit on. Siis saab nimmetud  komite arro kätte, kui paljo rahwast üllepea Lihwlandimaal ellamas, kui paljo neist iggas linnas, makondas ja kihhelkondas asset on ja same ka sedda näggema, et ühhes lin- nas ennam kaupmehhi, kui ammetmehhi; ühhes  kihhelkondas rohkem sullasid, teises jälle rohkem tüdrukuid; siin rohkem abbiello rahwast,  seal rohkem wallalessi innimessi; siin rohkem Lutterusse- seal rohkem Wenne ussulessi  j. n. e. Keik need korjatud numred ei to weel sedda täielikko arru kätte, kuida üks makond teise wasto seisab; sepärrast tahhab  komite, kui assi selge peab ollema, wälja  arwata, kui paljo innimessi siin ehk seal makonnas ühhe ruutpennikoorma peal ellawad ja kui paljo neist meeste- ja naesterahwast on? Kui suur nende arro, kes norest nõdrad ja mannast wäetimad se on: kes alla 18 ja peale 60 aastat mannad neid ei woi töteggiaks  arwata, kui paljo neid iggas kihhelkondas,  makondas ja linnas on? Kumbas rohkem, kas abbiellorahwast woi wallalessi innimessi,  leski ja lahhutud meeste- ja naesterahwast,  iggas paikas itzseärralikkult ellamas? Kui mitme koddanikko peale on üks kaupmees, ammetmees, soldat, tallopoeg j. n. e.? Kumbas  rohkem, kas meistrid woi sellisi, perremehhe  woi sullasid? Kui paljo neid kes kül omma perremehhed, agga muialt omma üllespiddamist  peawad otsima? On need asjad tallitud ja tarwilissed wastused  küssimiste peale antud, siis lähwad eddasi  ja pannewad sedda, mis siit ja sealt korjanud, ühhe teise körwa, mis läbbi pea arro käes, mitte ükspäinis, kui paljo ühhes makonnas ja ühhes kihhelkonnas üllepea hingesi  ühhe ruut pennikoorma peale tulleb, waid ka, kui paljo seal meeste- ja naesterahwast ellab ja kui paljo neist jälle wallalessi innimessi  ja abbiello rahwast on, ja missugguses wannadusses, mis usko, mis seisusses ja mis ammetis se wallalinne rahwas ellab. Katsub  järrele missugguses seisusses rahwas wannemaks  saab, kas linnas, kui linna tömees, woi maal kui pölloteggia, kas kui kaupmees woi kui ammetmees, kas kui perremees woi kui sullane j. n. e. Tänna lõppetame omma jutto sellega, mis olleme könnelenud ja eddespiddi, kui jälle parrast  aega ja rumi leiame, siis könneleme eddasi. 242