Kolilaste raamat. Wahhete wahhel ka udest ramatutest, mis meile jure trükkitakse, mönni sönna könnelda,  on seitungi kohhus, ja mis kohhus on, peab ka Postimees teggema. Wanna aasta löppetusses tulli Tartus ka üks „kolilaste ramat"  wälja, mis sealsammasH. Laakmanni ning Helme kirriko öppetaja E. Behse jures  tükkikaupa 12 ja hulgakaupa 10 kopp. eest sada on. Nüüd on essimenne küssimenne: „Mis siis selle ramato sees ka seisab? Kas õlled labbiluggend?  kas sünnib osta?" No muidogi sünnib! agga pea kinni, ma selletan nattuke. Selle pissukese ramato sees (põlle ennam kui 64 lehhekülge suur) on 11 tükki ja igga tük öppetab isse asja, ja mis seal öppetakse, on laste ja mannadele wägga tarwis, ma ütlen: üsna pähhä öppida. 1) Lutterusfe weike Katekismus, ehk meie ristiusso öppetusse wiis peatükki. 2) Õpoetus sest n»elew allast, misga  pattad wõib andeks anda ja kinnitada.  3) Hommiko ja öhto palwe; ja palwed  enne ja parrast sõmist. Reed on nenda essimessed ja enne tutwad asjad, mis ristiinnimessele lapsest sadik peab öppetud ja sellerud sama. Ni paljo kui wöimalik,  on ka selle peale wadatud, et se manna  eht tallo mötlematta lörri - luggeminne, kus Katekismusse sönnad laste suus wöereti pöördakse, saaks keeldud, nago: „pühhitsegud sagud neitsist Maarjast kannatanud Pontsiusse Pilatusse alla ristilödud  surnust  üllesläinud ja paljo muid sönno, kus laps mitte ei loe, maid muido mötlematta lobbiseb, et isse egga pealtkuulja sest middagi ei mõista. 4) Ramatude nimmed piiblist, on ärraselletud, mis seltsi ramatud need on, ja ue Testamenti jaol jurepandud, kellele need on kirjutud; on ka nimmetud, mis wahhe pärris Jummala sönna ja mu waimolikko (apokriiva)  ramatute wshhel on, et lastele piible ramat tutwaks saaks. 5) Jummala rigi sündinud asjade mallestus ja aea arro, mis meie, ni lühhidelt kui sedda kirjutud, OMMeti waMa tarwilisseks asjaks peame, kust rahwaS teadust  sawad, mil üks ehk teine assi sündinud; ka on hea, et lastele norest pölwest sadit sedda  öppetakse ja kolides selletakse, nenda kui: „Paawstl ehk katolikko usk tulli Lihwlandimale  munka Meinhardi labbi millal? 1186. aastal ja olli siin wallitsemas peale 366 aastat"  :c. :c. „Lutterusse öige usso ülleswötminne  hakkas nende 96 tunnistussega, mis ta Wittenbergi linna kirriko ukse peale üllespanni  millal? Sel 19. Oktobril 1517", ja nenda liggi 156 muud tarwilist mällestust. Kas se põlle assi? 6) Geograhwii ehk öppetus mailma  madesk. Ehk kül surem Geograhwiramat  sest laiemalt öppetab, on siin laste mõistusse tarwis küllalt sees ja mitto wanna ei tea ka weel nendagi paljo; lastele tullusaks  öppimisseks ja terrase koolmeistrile kassolikkuks  kässiramatuks, kui kolis sest asjast öppetab; lühhidelt agga selgeste. 7) Kirja wahhemärgide ja tähtede helletus, mis tallo kohhas ni tarwis, agga ennamist tundmatta assi on; neist rägitakse siin ka, ehk kül nattuke liig lühhidelt, mis ilma selletusseta möistmatta jääb. Oh, et meie Eestirahwas jubba m kaugel õlleks, et keik selgeste luggeda mõistaksid! Põlleks  meil siis ennam suurt wigga, waid te õlleks  lahti. Agga siis peaks ka jubba iggamees  teadma, mispärrast kirja wahhetähhed ehk tippud ja kriipsud on tehtud. Püüdko igga koolmeister selle polest lapsi awwitada. Kelle peale peame muido lootma? Nendasamma  on luggu ka pärris kirja tähtede selletussega,  mis siin lühhidelt nimmetud, 8) Nninride õppetus on ka wägga tarwis  lapsest sadik peale hakkata; sest hiljuti kirjutas meile alles üks küllamees, kes omma nimme häbbenes alla panna: „Armas Postimees,  ussu mind, meie seas on paljo neid, kes keik numrid ei mõista wäljaüttelda, mis sa ettekirjutad." Hul on kül, agga ommeti kössi. Laddina numtide tundmist on weel 66