põlle weel seitungidesse üllespandud; sepärrast ei tea ka meie neist selget arru anda.  Löuen  pool Prantsusse ma serwas olla ta jubba paljo wahhemaks janud. Hiljemad sönnumed ütlewad agga, et Partsis  iggapääw peale kahhe saea innimesse kolera  többesse surra. Rahwas olla ikka lootnud,  kui ilmad willumaks lahmad, se hirmus katk wahhemaks saab minnema; agga tännini olla keik nende lotus ja otus tuulde läinud. Ei tohtride egga kellegi mu nöu aidata middagi!  Inglismaalt. Sealt seitungid kaebawad wägga hirmsa tormide ülle, mis neil päiwil Läne merre randas olla möllanud  ja hirmus kahjo teinud. Ta olla kül pissut taggasi janud, agga ilmad näidata nenda,  kui peaks jälle uus torm pea tullemas ollema. Laewa mehhed, kes senna jõudnud, olla juttustanud, et põhja merres otse sesamma  suggused tormid puhhunud. Durhamis olla üks laew randa läinud, kus laewa mehhed  sures häddas olnud, agga ommetige ühhe raketi läbbi neile abbi paat senna sadetud, misläbbi nad surmast peasnud. Ühhe poisi olla laened ülle parda merresse wissanud, se sanud ka senna maetud. Krekamaalt. Sealt tullewad  need pahhad sönnumed, et Türgimaalt roöwled ülle piri nende ma sisse tunginud, agga rigi wallitsus olla neist kohhe haiso ninnasse  sanud, lasknud neid holega tagga aeada ja jälle enne wälja pelletada, eüne kui middagi  pahha ollid tehha sanud. Skirosi sare lähhedal olla nad üht merre rööwlite laewa näinud; selle peale lasknud wallitsus jahti tehha; kas nad tedda kätte sanud, sest ei könnele seitungid middagi. Mõnnesuggused sõnnumed. Ettewaatlik unnenäggia. Weikeses Wittelsbahi linnas wäljamaal tulli ükskord üks reLsia ühte trahteri, kus ta ö-maeale jäi. Ohto kui ta maggama heitis, wöttis ta ennast ridest lahti ja kui särgi wäel olli, wöttis ta paar kingi reisi kottist, panni neid jalga ja siddus säre paeldega hõlega kinni  ja heitis wodisse. Üks teine reisia, kes ka sealsammas ö-maeal olli, ütles: „Kallis söbber! miks tete sedda?" Selle peale kostis  essimenne: ..Ettewaatmisse pärrast; sest ma ollen unnes klasi tükki sisse astunud, misläbbi hirmust wallo tundsin. Et mul sedda jälle ei juhto, pannen kingad jalga." Kirjawastussed. J. E. S. . . . Tahhame teie tahtmist tehha ning sedda happut asja ka teistele könneleda; peab kül enne holega sõelutud sama. Leiate jubbo tännasest numrist. Hr. L. in F. Teie poolt sönnumed tewad meile römo,  agga kahjo, et tänna weel ei woinud prurida; ruum nappis käest ärra. Tullewa kord tulleb missist. 341 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 19. October 1885. Teadaandmissed. Tallinna rae-kohhus annab seläbbi keikidele teada, et sealt rae-möisa Habersti möi—  maad 6 wersta Tallinnast emal, merre äres tullewa Jurri päwast 1866 kahheteistkümne aasta peale wälja renditud samad.  Wälja rentiminne sünnib rohkema rendi pakkumisse kaupa. Selle mõisa jauks on: 79 desatini 2189 Q sülda pöllomaad, 112 dessatini 876 Ln sülda heinamaad ja se tarwilinne  karjasma, üks tule weske kus möldre ellud maead körwas, omma jaggo tarwitawaid mõisa honid, kalla-pü õigus ja ka turbla leikamisse  koht :c. zc. Mil kombel mõisa saab wälja renditud ja mõisa ma kaardid, on raekohto  kantseleis neis tundides nähha, kus kantselei  lahti. Essimenne wälja pakkuminne  on 16. Adowembril se teine ja wimane wälja pakkuminne 1S Ndowembril pärrast lõunat kello 1. aeal Tallinna rae kohto peal. Tallinna rae-kohtus 5. Oktobril 1865. 3