kelelistel laialti tuttaw on, ning ka hopis mitte üksnes wähhem ei olle, waid ka paljo illusam ja armsam kuulda, kui ükögi mu raeapealistest,  wenne kore sees wallatud munna kuijo. Pangem siin siis seks mönne sellesarnalise sönnakese, nende sullamist ja moondu tähhele, kus ei tahheta „kirjo lehm" ehk „walge mullikas"  öölda, seal ööldakse nenda: issased. emmased. issased. emmased. punnane... punni?, must müstik, kirjo. kirjak, walge.. .. wsllik, päits päitsik, lauk»»-«.. laudik, küüt küdik, puggal... puggalik tömmo.... tömmik, ruske... .rusik, ha! hallik, kimmel... kimlit, j. n. e. Teistes keeldes tehhakse ka eitajatega ja innimestega  ühhel kombel issaste ja emmaste wahhel lühhidelt arro wahhet. Nenda wöib neid ilmotsata walmistada. Kes ei mütsi „emmanekoer"  öölda, öölgo „koerik",hunt —hundik, karro —karrik", j. n. e. kudda ta isse ihhaldab.  Nisammoti ka rahwaste nimmesid. Prantsu  —Prantsik, Inglane—Jnglik, Eestlane — Eestik, Lätlane —Lättik, ehk mis rahwast agga  igganes nimmetada tahhab, agga ialgi ei sünniks neid jälle „P.rantsussena" ehk „Eestlanena"  hüda; meel wähhem „koerna" ehk „huntna." Et üks naljahammas pari aasta eest pilkades nöu andis lehmwassikat „wassikanaks" hüda, ei pea ma mitte sureks tarkusseks, ettetodud nöu ärrateotada ilma et middagi selle assemele parremat nimmetand õlleks.  Wassikas jääb teistes tuntud keeldes ka ikka wassikaks, ja ei moondeta sedda egga ni mitto teist loma iggakord hobilt emmase tähhendusse peale." „Ma arwan nüüd kassina rumi parrast, sellest jubba kül tunnistust ollema, et eddespiddi  tarwilistes paikades naesterahwa suremaid  ja üllemaid omma armsa makele peal kirjutaksime: kunningas—kunnik, keiser —keis-  wannem—wannik, öppetaja—öppetik (kus me kolipreili, egga se suggust nimmetada ei tahha ja koolmeister hüda ei wöi), grahw —grahwik, würst—würstik. Wimist saksakele nimmetust wöiksime ka kül hovis makele ümber  moondada: meie keige wendada ja öddede keel ei käändi sedda wöerast sönna „Fürst" mitte ni täieste wäljaöölda ja köllab meie ütleminne  sakste körwus nende kele kui „worst"! Se pöhhi agga, kust se sönna sigginend, tähhendab üht söea „eelkäijat", pealikut ehk waeweddajat. Sellest wöiksime siis wägga heast, kus tannnini „würst" seisis, eddeöpiddi meesterahwast „eljs" ja naesterahwast „slik" nimmetada." O. Z. Sönnumed ommalt maalt. Peruust. Tännopalwe. 22. Zulil sai ka Perno kirrikus selle eest süddamelik tännopalwe  tehtud, et suur Jummal meie armolisse  Keisri Herra wenda Suurwürst Konstantin  Nikolajewitshi Warsawi linnas surma  eest hoidnud, mis ühhe kurja innimesse käe läbbi Temmale tahheti walmistada. Jah, 79 miljoni innimessi töstko käed taewa pole, Jummal ellad alles, istub iggawesse aujärje peal, möistab kurja keelda ja head hoida. Meie kallis Keiser, nenda kui Temma auustud  wend, Suurwürst Konstantin, on õigusse  mele ja pallawa allamate armastussega  täidetud, ei püa ial muud, kui omma allamate  ello kergitada ja öige tullusa korra peale seäda, kui hirmus pöllastusse wäärt on sepärrast kuulda, et üks hukkalainud, ärranetud  kässi ennast ni kalli ello wasto julgeb üllestösta! Sedda süggawamast süddame põhjast  pallume meie: Issand, kaitse omma wöitud  meest, meie kallist Keisrit ja keik Temma  suurt sugguwössa iggal aia! ja iggas paikus meie römuks ja õnneks! Hoia omma armokäed allati Nende ülle, et keik kurjad nöuud hukka lähhäksid ja meie allati wöiksime  laulda: „Sind auustame süddamest, Oh Issand Jummal iggawest " Tarto makonnast. Omma pessa on omma pessa. Mis innimenne seal tööd teeb ja waewa naab, sedda teeb ja naab ta iöseennesele ja omma lastele. Kuhho ta naela 235