seitungi läbbi teada, et kindral v. Walenstein üllemal nimmetud päwal Sali-orgus Baieri wäggede peale läinud ja kue tunnise wallida söddimiöse ja kulide sao al neid ärrawöitnud. Hohenmautist 29. Junil. Nende sönnumite  peale, mis sealt tullewad, on Preisi kunningas  nimmetud päwal kello 11. omma wäggedega  Tswittausse, mis umbes üks pennikoorm Mareni pirist, sanud ja senna omma peakorteri  ülleslönud. Ühtlasse kirjutakse sealt: „Tunnaeila öhto olli Preisi wäggedel jälle üks õnnelik lahhing Tswittau lähhedal, kus ka üks suur Austria söa-mona woor sai kinniwöetud. Söa wangisi läks eile ja tänna kaunis rohkeste  siit läbbi Preisi pole." Watame nüüd ka, mis Austria seitungid könnelewad; on neil ka wöidudest ja monnest muust surest asjast jutlustada. Winist, 27. Zunil, kirjutakse: „Tahhab Ztalia uaber nüüd omma küned Wenetsia külge,  kui kul kanna külge lüa, siis põlle ta mitte meie, waid Prantsusse keisre ninna otsa kinni hakkanud. Meie wäggi põlle ennam muud seal, kui küllalinne Prantsusse ma peal, kelle kohhus perremehhe ees mütsi kergitada ja terretada.  Astub Kialdini omma wäggedega ülle Po, siis põlle ta sega meile, waid Prantslassele  russikast näidanud." 1. Zulil. Keisre proua, kronprints ja printsessid on kartusse parrast Winist wälja läinud ja ühhest aeast Pesti linna asset wötnud,  senni kui nähha sawad, kuida asjad lähhäwad. 2. Julil. Keiser Napoleon olla seddakord omma rahho püüdmisse ja leppitusse töga walmis. Austria katsugo üksi, kui kaugele ta jõuab ja ärgo lootko kellegi abbi peale, kes tedda peaks kaenlo alt kinni wötma ja eddasi aitama; sepärrast olla ta ka kindlaste nõuks wötnud, koggoniste mitte kohkuda  egga arraks minna, waid köwwaste selle wasto söddida, et temmal Eüropa sure rigi õigus peab jama. Jtaliamaalt. Wlorentsist 28. lunil.  Et Kialdini omma söameestega ülle Po joe ja sealt eddasi Austria wäggede pole läinud,  se olla Austria mehhi ni wägga kohhutanud,  et nad ösel sallaja Rowigust wälja pöggenenud ja sedda paika, kui kanna poega kulli kätte jätnud. Keik sillad, mis Etshi joe peal seisnud, olla nad ärrapölletanud. Se jut olla Wlorentsis üsna awwalikult rahwa  suus likumas, et Preisi kunningas Ztalia kunningale öölda lasknud, selle peale koggoniste  mitte söariistade rahho tehha, et Austria  keiser Wenetsiat ärra kinkinud, sest tulleks temmale suur kahjo, agga Austria keiser saaks sure kasso, sest temma 150 tuhhat meest, mis praego Jtalias, jäeksid temmal järrele ja nendega  wöiks ta mulle suurt kahjo tehha. Kindral  Kablents olla jälle ueste Preisi laagrisse sadetud, rahho pakkuma, sanud agga nisamma jälle taggasi sadetud. Jtaliast antakse teada, kui paljo nende sö'a wäed selle söa aeal kokko sullanud. Pealikuid olla 24 surnud, 203 hawatud, 63 wangi sattunud  jä 20 olla kaddunud. Soldatist' olla üllepea 651 surnud, 2909 hawatud ja 4252 wangi w'oetud. üks Jtalia seitung könneleb söa-riistada rahhust ja Wenetsia kinkimissest nenda: „Rahwas  seisab wägga söa-riistade rahho ja ka selle wasto, et Wenetsia Prantslassele kingitud,  ning ütlewad tedda sedda koggoniste tohtwad  mitte wastowötta, waid se peab ärra wöidetud sama. Mönned olla jälle selle wasto ja ütlewad sedda wägga arrudlasse asja ja ühtlasse hirmsa tö ollewad, ühhe makonna pärrast werd wallada, mis ommetige hea meiega  käest anda tahhetakse. Teised kostawad selle peale: au pärrast werd wallada põlle arrudlane  egga hirmus assi ja Jtalia ussub sedda nüüd ennese kohhuse ollewad omma au hoida, mis awwalikkult risuda tahhetakse. Wöttab Preislane rahho wasto, siis olleme ka meie kohhe walmis sedda teggemas, agga mitte selle peale, et Austria Wenetsiat ärra kinkinud. Winis  lodetakse kowwaste, et selle kingitusse läbbi meie ja Preisi ühhendusse sidde peaks murtud  sama, agga se on üks lotus, mis kõrges tule käes, kellest weel sedda wähhemadki abbi ei sa ollema. Jtalia rahwas põlle sega 222