368 Verantwortl. Redaeteur J oh. Jannsen. Druck v. H. Laakmann. „Wannemuine" Tnllewa pühhapäwa könnepiddamift «Tarto Unna sündinud asjust" on A. Eschhoiz ennese peale wvtnud. IM" Kauba korteri wahhetus. "WE Minna annan kõige tutwa ja tundmata sõbradele  teada, kes pinikeft napsi prugiwad ehk nendega kauplewad, et ma omma Rapsi-wabrikut, mis enne F. G. Faure nimme peal ja temma maeas olli, nüüv omma maeasse (endine paggar Peetsoni maea) Holmi- ja Fortuna-ulitsa nurga peale ollen assutanud. Köiksuggused sowimised, misga minno wabrikut auustakse, olgo pissukesed ehk sured, wöiwad ruttu ja ausaste täidetud sada, sest et minna -vabrikus  allati köiksuggu napsikaubad sada on. Napsi -vabrikuga on ka Napft-pood ühhendud, kus peale konjaki, rnm-ni ja li kõri, kõik seltsi peuemad ja jämmedamab napsid sada on, ja peale selle weel Mäksa möisa Baieri õllut 7 kopp. puddel, kui ka möddo müakse. Tartus, Napsipölletaja K. Frohriep. Tarto linna pearahhawallitsus ei olle mitte ennam Ratuse peal asset, waid-veikeses Pangsionimaeas  kingsepmeistri Zohannsoni maea wasto. (2) Kaubapur/emeister P. H» Walter. Gestikele Kalendrid, Keisri Herra pildiga  essimese lehhe peal, on Tallinn as L in dwo rsi pärriatc jures trükkitud ja mäa. (2) Peruus C Zx. Frey podis, saksa k-rriko jures nurga peal, on wägga head seltsi Amerika ja Schwarzwaldi seina-kellad, mis 30 tundi kunm 8 pälva ühhe üllestömbamisega käilvad ning ka kuu päwad näitwad, oddawait müa. (l) Nus ramato pood Paides. Minna annan teada, et ma Paide linna eesti- ja saak sakele ra« matopodi ollen assutanud, ja on minno jures iggal aeal köiksuggu eesti- ja saksakele ramatud sada. Ka wöttan minna „Gesti Postiknehhe" tellimisi ja ramato köitmise ehk pokimise tööd iggal aeal wasto. Minno ellokorter ja vood on Perno ul-tsa äres Feldman ni maeas. Joh. Gd. Linde. (3) H. Laakmanni ramatovodis on sada: Weikene Geograafis. Esimene raamat. (l 2 pildiga.) Kirjutanud C. R. Jakobson. Melli uut tallokohtn, umbes 26 taalrit sured,  on ühhes tükkis ehk üksawalt oddawalt müa. Lähhemat teadmist annab selle iehhe -väljaandja. (3) Minna annan teada, et mul üks jaggo laudo mümise tarwis mälja on pandud Wirtsjärwe äres, Waibla kõrtsi lähhedal. Sütti tallo jures. Kes rohkem korraga osta tahhawad, need wõkwad mmno käest ehk ka minno laualöikamise massina jurest Tarkus ja Pikkasilla lähhedalt kirja ehk su söuna läbbi selgemat teadmist sada; agga kes wähhem korraga ostwad,  neile wöib seal Sut ti perremees Za ak Task, kel hinnad teada, warsi rahha eest müa. Neinhold Umblia. (3) Saksi ja Jõeperre möisade järrele, mis Wirromaal  Kadrina kihhelkonnas, on Zürripäwast IBK9 allamal nimmetud kolm karjamõisa rendi peale anda: Kaarlimöis 292 poletino pöldo, Lokso „ 85 „ „ Wassiwerre 82 -- Kes mõnda neist karjamöisadest rentida ja selgemat  teadmist tahhab, wöib sedda Saksis ja Zöeprrre mõisa wallitsuse käest sada. Z. Rosswaldt. (3j Paide linna ainus vluurmaea ehk õlleköök mis wägga heas korras, on kassuliko tingimistega t. Zanuarist 1869 rendi peale sada. Lähhemat teadust annab Oiso möisawallitsuS. (8) Wenne saapaid, köiksuggu walgeid ja musti, müüb oddawa hinnaga Tarto linnas kaubahowis Nr. 25. Kaupmees P. Mettns. (2j Rendikohhad Zürripäwast IBL9 saab Kuikatse  mõisas karjam öis ja kõrts, mis postmantee äres, rendi peale antud. Tingimefi wöib mõisawallitsuse  käest kuulda sada. (!) Kollased kassukad, kõik suggu hobb us e r i istad,  Peterburgi tallad :c. müüb, nihästi wähhe kui ka hulga wisi, oddawalt Walga linnas. J. Skuien. (2) Üks tcnia naesterahwaS otsib tüdruko kobta, oigo toas ehk köitis. Teadust antakse Tähkwerre  mäel v. Kügelgeni maeas. (!j Üks ktttfar, kel' head tunnistused kosas, ka saksa ehk wennekeelt mõistab, wöib kohta juhhatud jada Thuni mäel Thalb ergk maeas. ~Walge õmbluse mässin on müa. Lähhemat  teadust annab selle lehhe wäljaandja. (2)^ Walgjärwe mõisas. Kannapej kihhelkonnas  on Zürripäwast 1869 mitmed tallokohhav kui ka mõisamaa peale assutatudkohhad rendi peale anda ja lähhemat teadust annab Walgjärwe wöiswallitsus (3) Walgjärwe mõisas on mõisa lehmakarri ja mõisa kõrts Zürripäwast !869 rendi peale anda ja rendi tkngimiste parrast annab selgemat teadust Walgjärwe möisawallitsus. (8)