napoolt tulles 3. Julil (Vieenza) linna jõudnud ja nenda Austriameestel põigeti tee peal ees, kes weel koeopole tahhaksid Pöörda. Siit lähhäb raudte esmalt Wenedigo-") linna pole, merre are ja pörab siis põhjapoolt ümber merre nurga Triesti linna. Lahhengit ei õlle weel olnud. Garibaldist ei olle sel näddalal middagi kulda olnud. Roma linnas on hirm ja murre suur. Austria peale olli nende lotus, Austria on lödud, mis nüüd? Mõnned anda jubba paawstile nõu, Jtalia kunningaga ruttu leppitust  tehha; agga se saab raske ollema! Kunningas  seisab wanna paawsti wande al, mis Lemmale kül middagi ei te; agga nüüd sedda wandeallust meest palluda oh, kuida se süddant  piggistab! Peaks ommeti Napoleon mõõgaga  sekka löma; agga sedda La ei te, kardab isse hopa sawad. Jtalia merrewäggi, kuida telegrahw  laupääw kulutas, olla Dalmatsia rannas  Lissa sare al ka jubba töösse hakkanud ja suredtükkid mürriseda lasknud. Nimmetud saar on 3 V 2 lH pennik. suur ja ellawad 5200 innim. peal. Austriad on kül mõnned kantsid jubba tühjaks jätnud, agga neid püssirohhhoga alt täitnud, kuhho stttusse tradid wäljaspoolt alt ma sisse käiwad ja üht nisuggust Musse traati olla Sailetto pappi keldrist üllesse leitud, kes ennese peale olli wõtnud, kui Jtaliamehhed kantsi lahmad,  püssirohto põllema panna, ja nenda neid kantsiga ühhes Laewa alla sata! Oh sinna ellaw sadan! Agga mis seal immekspanna? Kus jesuiti wisil ial sallakurja tehtud, on pappi  d ikka käepärrast olnud. Sedda mälletame jo üsna wärskelt alles Pola mässamissest. Agga selle Jtalia pappi õelus on weel hullem, sest ta on isse omma rahwa wasto! Muidogi on tedda ning ta abbilist warsi kraepiddi wõetud ja puri pandud, omma palka ootma. Ja puakse nisuggune ülles, siis krooksuwad teised, nago Polamaal: „Jo se on wiimse päwa täht pühhitsetud Päid pannakse paela otsa!" 5) Witsintsia, Bahhiglione joe äres, kust raudte läbbi käib, wäqga illus lin, 33M9 innim., sure kunstehhituste  parrast kulus. "*) Wenedigo lin on üks neist immelikkumatest linnadest  ma peal. Ta näitab nago kuppoleht wee peal seiswad,  kuhho hobbusega kezi sisse ei söida. Ta seisab wägga paljo pissukeste saarde peal (manni ütleb M, mönni i 36 saart). Ulitsate assemel on neil kanalid risti ja pöigetr linnast labbi ja tõldade assemel prugitakse kenna lotfikuid; pea kanal on 2M jalga lai, teised kekk kitsamad. 4VV silda kaiwad kanalidest ülle ja innimenne möib ka jalla iggale pole sada, kui pa-jo ümber tahhab käia; suur, köege Stialto sild sure kanali peal, on walgest marmorist tehtud, 43 jalga lai. Linnas on 70 kirrikut ja I ewangeli usko; keige surem ja kuulsam on Markusse-kirrik. Wannal aeal olli seal paljo ennam, nüüd j24MV innim. ja nende seas 20, Mv santi. Nüüd saab lin wist pea Jtalia wallitsusse alla. Uemad sönnumed. Peteröurgist. Rahha jookseb mhha pole. Euurt loop, 200,000 rubl. hõbb. on 1. Julil wõitnud kaupmees Tshesnakow, kes ennegi 2 miljoni rikkas olli. Ta olli ammo haige ja 2 tundi pärrast wõido kuulmist heitis ta hinge. Pärriad pärriwad. Austria südda peab jubba nattuke pehmemaks  löma Hadda õppetab järreleandma. Telegrammid 11. Julil. Preisi ja Baieri wae wahhel, öhtopool Baierimaal  on igga silmapilk jälle lahhing odata. Hommikopoolne Preisi wäggi koggub jubba Wini linna labhedale laggendiko peale kokko. -- Kui Austria järrele annab, on 4 näddalane sõariistade puhkaminne odata; kui mitte, siis tulleb lahhing Wini linna al. Kirjawastussed. 164) Fr. P. S s. Kui seks aega ja rumi laiame, tahhame heamelega ka könnelda kelle nimme meie lauloselts kannab. Agga käppoga katsuda ei olle ial olnud, egga ep õlle praega ka mitte. !65) M. B- W S. On Teie pool innimestel  on olnud, sure pödra katte sada, siis olgo röömsad, sogo wärSket linno lihha ja andko tanno; ogqa kuida seal jures ebbaussuie rumi jääb, sedda meie ei mõista. Miks nad lasksid pödra mahha, kui kartwad et se „hea ei olle?" Pödra pole õlleks muidogi parrem olnud, ellama jada. i66j P. W. P . . .. s. Teie ..taplusse" peale ei tahha meie middagi kosta, muido wöiks se merd paksuks tehha ja Teie isse ütlete jo, et „häddiBtega peab ellaste ümberkäima." Kelmist tahyame könnelda, kui selgemat teadust same. 228 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. ?2. Juli k 866. Druck von H. Laakmann. Berantwortl. Redaeteur Joh. Jannsen. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Bewilligung.) Annan seläbbi teada, et Põltsamaal nahkuritööd  ollen assutanud ja parg kt nahka oddawalt  müün. Pallun ka maalt innimessi ni hästi parkkmatta nahko, kui keik, mis mukdo parkimisse jures prugitakse, omma jure müa tua. W. Zohst. (3) Kuhho üht tüdrukut, kes ühhelhobil röga keta ja toas tallitada mõistab, tarwitakse, wöib selle lehhe wäljaandja teada anda. (3)