Tedda kaua meie ja meie laste troostiks jada! Lauldes läks kokko tulnud rahwas öhto jälle koeo taggasi nemmad ollid omma  kallist Keisrit näinud. Kiewist. Põud. Kes et sedda ka tännawo peaks ollema? Ja ommeti kaebatakse  Kiewi linnast Juli ku wiimse päwade sees, et seal hirmus kange põud olnud. Päike on ilma armota omma pallawust mahha saatnud,  nenda et mönnel päwal 40 gradi soja olnud. Keige wannemad innimessed ei mälleta seal sedda pallawat suwwe ial enne tunnud ollewad. Aeawiljad, nago gurgid, arbusid:c., olla raiskus; kaapsad ussidest ärrasödud; naered, kartohwled, sibblstad, keik tühjas; wiljapuud  ussidest paljaks södud, et' ammo ennam  wilja egga lehta kulges ep olle. Enne maksnud seal 1000 gurki 75 kopp., tännawo  peale 3 rubla. Imme kül, Kiewi lin ei olle siit mitte liga kaugel, agga nende ja meie sui ei sünni sugguge kokko. Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Rahhateggia. Hamburgi  linnas on üks kelm jälle lõnga läinud. Temma nimme ei nimmetada mitte. Esmalt olli se mees tük aega Wennemaal ellanud, pärrast  Hamburgi linna läinud, kus ta wägga uhkeste  ellama hakkanud. Mis olnud siis ta tenistus  ja ammet? Muud middagi, kui wenne 1 rublast  pabberi rähha koera kombel järrele tehha. Agga krusiga wöetakse sennikaua wet, kui katki lähhäb. Lõõg sai täis. Hiljuti satis ta jälle MV rubla sest omma kätte tööst wahhetaja jure, et selle wasto kulda ja höbbedat sada. Agga rahhawahhetaja silmas warst, et willi puhhas ei olnud ja andis politsei peal õllesse.  Kelmi pessa otsiti warsi läbbi ja leiti weel sullr hulk walksi rahha, misga liggimessi  petta tahtis; agga nüüd saab pri korteri  ja otab omma palka. Ztaliamaalt. Katoliko kirrikutest. Selle ussoseltsil, olgo ta isseennesest ui wäh- he wäärt kui on, on mannast aeast sadik jubba  wägga paljo suri ja kuulsaid kirrikuid. Esmalt on Roma Peetri kirrik neist keige surem, sest senna mahhuwad 54,000 innimest sisse. Tohho pellets! ühheksa Perno linna täit innimessi ühhe ainsa kirriko sisse kül se wöib hone olla! Selle järrele tulleb teiseks Mai landi kirrik, mis 37,000 innimest wastowöttab. Se kirrik on üsna walgest marmori  kiwwist ehhitud ja ka jubba liggi 500 aastat wanna, sest tedda hakkati 1386 ehhitama.  Paulusse-kirrik Londoni linnas on kolmas omma surusse polest; temma mahhutab  32,000 innimest omma sisse ja sai 35-aastaga, se on aastast 1675—1710 ehhitud  ning just sel aastal walmis, kui meie ma Wenne wallitsusse alla sai. Se ep olle agga mitte paawsti usso kirrik. Neljas suur kirrik on jälle Ztaliamaal Bologna linnas,  nimmega Petronio - kirrik, kelle sees 24,000 innimesse! ööldakse rumi ollewad; agga temma wannadust ma ei tea. Wies' on Wlorentsi linna Maarja-kirrik, wöttab ka 24,300 innimest wasto, on jubba aastal 1294 peale hakkatud ja 154 aastaga walmis sanud ja wäljaspoolt musta ja walge marmori  tahwlidega kaetud, rudulinne kirjo. Kues on paawsti omma Jani-kirrik Roma linnas (Lateranis), kus paawst kirrikus käib ja kedda sepärrast keige mailma kirrikute emmaks  ja peaks nimmetakse; seal sees sawad ka paawstid kronitud. Peab 22,000 innimest  omma sisse mahhutama ja wägga wanna  ollema, agga ma ei tea tõeste, kui wanna.  Seitsmes suur kirrik Parist' linnas, kus sees 21,000 innimessel rumi on, Notre Dame-kirrik, seisab ka jubba liggi 800 aastat  — Kahheksamas on Pisa linna Domikirrik,  mis tullewa aasta 800 aastat mannaks  saab ja 13,000 innimest rumi polest stssewöttab.  Ühheksamas on Tehwanussekirrik  Wini linnas, kus sees 12,400 innimest wöiwad Jummala sönna kuulda, kui seal sedda  kuulda on. Temma kõrgus 433 jalga ja "wannadus 800 aasta ümber. Kümnes ja ühheteistkümnes Peetre- ja Dominiko-kirrikud  Bologna linnas, on ka rumi polest ni- 294