mehhike ruttoga tähhelepannnd, swõis ehk ka widdewik olla) et ellus hobbune nende külge olla naelatud. No muidogi, fes kei? tühja asja hakkab paljo watama. Parrast sanud kül arro, agga siis tulnud mehhel lust nattuke ratsa sõita, astunud selga ja lasknud kammida, künni koggemata Pörawerre kadale walja juhtunud. Imme kül, agga mis tehha, olnud just ladaaeg, ja kennel ei peaks seal hobbuse wahhetamisse lust tullema? Temmal tulnud ka ja lasknud kauba paar korda joosta, 16 rubl. Peale ja sallo, mis wasto sanud, münud ta warsi ärra, minne wötta kinni kellele? „Agga se kelm olli jo hobbusewarras!" ütleb mõnni. Wõib kiil olla, agga minna ei tahtnud m roppuste räkida. Hobbusewarras õn hirmus jamme sõnna, ehk kül mönned arwawad, et hobbust  warrastama weel jämmedam peab oÜema, No hea kül, meie raualeidjal ei olnud head õnne. L . . . walla mees leidnud omma hobbuse  ja ostja leidnud raualeidja Messe, säh jubba lõksus! Kärwago õnnetust! käed seutud mehhel selja peale ja widud leddewerre mõisa, kus hakenrihter ellab, ja seal sanud mees oh palla silk! 65 kärrakat kohhelgile pehme kohha peale ja mõistetud weel 28 rubl. selle hobbuse eest maksta, mis ta wimaks olli ärramünud  ning ei tea kellele? Et nüüd mehhel rahha ep olnud maksta, ähwardud tedda tenima panna, kuuni kohta möistminne täidetud saab. Wata, mis appardus sest wõib tulla , kui innimenne hobbuseraudo leiab ja mitte lähhele ei panne, et hobbune kiilges on. Sest wõib hirmus higgistaminne tulla. Agga nüüd, mo Eestiwennad, pallun ma tõe sõunaga: aitge iggaüks jõudo möda selle eest murretseda, et meie lapsed karristamisses ja maenitsemisses  saaksid kaswatuh. Norelt katkntakse umbrohto. Ei õlle ühte hobbusewarrast ma peal, kes mitte esmalt nööpnõela ja mu sellesarnatse  pissukese asjadega ep õlleks peale hakkanud.  Ärge nimmetage wall et egga w arg ust laste kuuldes ial pissukeseks. Ta ei ja mitte pissukeseks! -- Kmst. jSaugel on järg parrismade ostmissega?j Mis saab, millal saab ja kuida saab, neid ilma sündimatta asjo ei tea kegi enne  kõnnelda; agga mis sündinud ja selja tagga, sest teame kulutada. Nenda on ka meie pärris-- made ostniissega. Aitnmmal, modaläinud aastal  on assi keige ennam eddasi läinud. Aastal 1837 sai essimenne tastokoht Lihwlandimaal mndud, agga se turis wügga kaua, ennego ruttem  eddenema hakkas; ommeti ni mõnnnsaste, kui modaläinud mannal aastal, ei oste pärrismade  ostminne meel ial enne sedda eddasi läinud. Kui lummal rahwale koppikut annaks ja hinnad liig kõrged ei oste, et kaup sel wisil ka uel aastal eddasi lähhäks, siis õlleks meil loiust, et keik Lihwlandi tallomaad ommal aea! ka tatt lomeeste käes saaksid ollema, ja sedda sowiksime süddamest ! Siamale on alles 11 protsenti talkomadest  ärraostetud, se on 539 adra ehk 43,139 taalr. 56 krossi wäärt, ja maksid ühtekokko peale 5 miljoni hõbberubla. Keige ennam on RiaMolmri makonnas kaup läinud, 14,746 taalrimaad; Tarto-Wono makonnas 11,143 taalrimaad; Perno Willandi makonnas 10,641 taalrimaad ja Wõnno-Wnlga mäkond on keige histisemaks jänud, mitte ennam, kui 6,608 taalrimaad.  Lätti- ja Eestirahwas lähwad omma ostmissega pea ühte: Lätlased on 21,354 ja Eestlased 31,784 taalrimaad ärra ostnud. Eestirahwas on siis 430 taalrit Lätlastest ees. Rägitakse ka seitungides taalri oddawusse tunnistusseks, et W Pärrismaviddajat olla onumad  kohhad jälle teistele arramünud ja nende pealt 33,999 rubl. 15 kopp. ennam sanud, kui nad isse annud. No aitnmmal, egga se laita ep oste; maggo müal, maggo ostjal. Mul tnlleb siin jures Wõrro Kaarli hobbnse  lnggu lnete. Temma ostis ladalt hobbuse, andis 35 rubl. ja olli õnnega kous. Teised ütlesid: Karel, sedda rahha sa sest lwbbusest ennam  ei sa!" Karel köngutas pead, ütles: „Pange tähhele, ma saanweel head kasso!" Ta sotis  hobbusele 5 wakka kaero ärra, sugges ja Harris tedda iggapääw, wiis siis jälle ladale ja sai 29 rubl. 45 kopp. „Enntth!" ütles Karel, „4 rubl. 45 kopp. puhhast kasso!" Mis tossi olli, ei wõinud kegi salgada; agga kas temma kasso puhhas ehk purrune olli, on jälle isse assi. Sellegipärrast wõib ikka tossi olla, et monmd Pärriskohha miiad puhhast kasso 6