woikö kergitada ja Jummalale tänno anda, kes ni kaugele aitnud. Libawist. Mee allune t Sealt kirjutakse: ..Märtsi ku 18. päwal sündis meie jures üks arrudlane assi, mis arwame teadaandmisse  wäärt ollewad. Meie saddama ehhitusse  raud platist, mis massina wabrikust üllejöelt piddid wetud sama, wötsid mitto worimeest  enneste holeks neid sealt ärra weddada ja arwasid jeä kõwwa kül ollewad, koormatega  ülle sada, agga ennäh! kui jöe peale tullid, läksid keik põhja; innimessed ja hobbused  sadi wälja, agga koormad jäid senna; nüüd olli korraga 450 rubla eest kaupa jöe põhjas! —Kelle kahjuks se piddi nüüd jama? Viisteistkümmend jalga wet, kelle kassi üllatas neid sealt wälja toma? Agga lummal on jo innimessele mõistust annud, et kus jõud ei jaksa, seal mõistus peab appi jõudma. Saddama  ehhitusse ka-abbilinne, üks Preislane, nimmega Wörster (Förster) seädis ja õiendas asja nenda, et üks mees jöe põhja läks, panni raud ahhelad reggede alt läbbi ning kue tunni  parrast ollid keik koormad jälle jeä peal. Sedda teggi mõistus, agga mitte jõud." Tallinnast, sLanstoa koggo nöupidda  minnes Märtsi ku 9. künni 19. ku päwani  ollid Eestima möisawannemad Tallinnas  koos omma kubbermango asjo tallitamas ja neid õiendamas, kus pudulissed tundsid ollewad.  Kindral kubberneri herra sowimisse peale sai issiärralikkult tallorahwa kohto assi öiendud ja nimmelt nenda seatud, et nende tülli asjad lühhema tee ja wähhema waewaga selletud sawad. Taimini olli neil kihhelkonna kohhus, mis kül tallorahwa kaebtussi wois wastowötta, agga selletada ei olnud neil lubba,  waid piddid neid püüdma heaga leppitada ja kui se korda ei läinud, siis jäi assi makonna  kohto selletada. Nüüd on kihhelkonna kohtule se woimus antud neid selletada ja otsust  anda, misläbbi tallorahwas lühhema aea ja wähhema waewaga omma õigust wöiwad sada. Teine assi mis kindralkubberi herra neile ette pannud, on, kuida koggokond ja mõisa wallitsus teine teise wasto peawad ollema  ja mis walla asjad mõisawallitsusse issiärralikko  üllewatamisse alla jäwad ja need on maggasini ait ja walla-laegas, nende ülle peab möisawallitsus watama, et need ommas korras  seisawad ja möisawallitsussele tehhakse kohhuseks  walla kirjade kirjutamist ennese holeks wötta, kus nad isse sellega toime ei sa, sest et neil sesuggust kirjutajat põlle, kes neid woiks toimetada. Kolmandaks sowib kindral kubberneri  herra sedda kautada, et mõisa herrad isse omma tenijaid ihho polest ei tohhi karristada  ja et ka keik tallo perremehhed ihhonuhtlussest  lahti sawad, mis ka Lanstoa koggodusse polest nenda tallitud sai. Ka Peterburgi-Tallinna raudte polest olli paljo läbbi räkimist ja noupiddamist ning ühhendasid nenda, et ka nemmad ommalt poolt kat tahtwad külge panna ja sedda ehhitust  kronul kergitada. Esmalt tahtwad nad selle ülle walwada, et ilma asjata rahha ei saaks raisatud, teiseks tahtwad nad ka ommalt  pool selle ehhitusse tarbeks rahha anda, et se ehhitus kronule liig suurt kullu ei teeks. Keik sedda maad, kust te läbbi saab tehtud, andwad ilma hinnata, issi assi on, kui maead, põllud, roht- ehk lust-aead ette juhtuwad, mis tassutud peawad sama ja keik ehhitusse puud ni oddawalt anda, kui se ial woimalik. Peterburgist. sKardetaw Sealt kirjutakse, et Prantsusse seitungid suurt karra tehha, otse kui õlleks Peterburgis üks hirmus külge hakkaw többi, mis pea kolera modi innimessi mahha murrab, ning sepärrast  ei lubbada Prantsusse wallitsus laewo, mis Wennemaalt tullewad, mitte kohhe saddamasse,  waid peawad enne reidi peal monni pääw wahhe al seisma. Selle wasto kirjutakse  nüüd, et Prantslassed wägga eksida ja ilma asjata kissendada; sest assi põlle polegi  ni pahha. Katko többi ei olla neil, waid tannini on agga ükspäinis soe többi seal likumas  olnud, mis kül ka kaunis rohkeste innimessi  siit ilmast ärrakutsunud - agga fe sündida ommetige Jummala tahtmisse järrele, nüüd olla se többi ka pea kustumas. 123