süddamest, seddasinnast könnekest, mis mitte põlle tulest wöetud, waid meie omma wendade seas sündind, ka laiemalt juttustada. Ma ussun wägga, et sul mitte teadmatta ei olle, et hilja aea eest ka üks, kes wäggewam sedda,  ülle piri meie naabri linna on tunginud,  sealsammas täie peuga umbrohho semet wäljawiskama. Wöib olla, et se Kristasse wastase aeg, kellest pühha kirri meile ette kulutab,  jo hakkab tullema. Sepärrast õlleks wägga sowida, et innimessed, kelle jallad laiemalt käiwad, ja pea parremad mõtleb ja teab, ka nõdra ja kõikuja hingedele, enne kui se kange torm ja mörro tulleb, tuggesid ette panneks, mis ülle Zummal ja möistlikkud innimessed  wägga tännolikkud saaksid ollema. Üks neist essimestest üllewal nimmetud meestest  õlled sinna, armas Postimees, sepärrast ärra wibi mitte pauna pannes, kui seal nattuke  rumi on. ' Ommalt maalt. Willandi makonnast. Neist õlleks meil paljo könnelda, ja surem hulk sest õlleks kurw kuulda. Aitummal, koliasjus  on jubba mõnda sündinud, mis enne ei olnud, agga peaks weel mõnda sündima, mis praego ei olle. Ühhelt poolt pudub seadus ja kinnitus ni hästi koli, kui ka koliskäimisse ülle, mispärrast siis ka igga wannem, igga kohtomees, koolmeister ja laps kaunis omma wolli järrele tehha wöib, se on: koli sata, sundida, minna ehk minnematta jätta, kuida parras aeg ja iggakordne tahtminne kannab. Sähhärdune luggu ei olle mitte kolide sigginemisseks.  Jah, õlleks meie rahwas jubba ni kaugel ollewad, et surem hulk neist rummalust  häbbiks peaksid, siis õlleks teine assi; agga nenda kaugel ep olle meie weel; waid surem hulk mälletsewad ikka alles sedda wanna hillastud sönna suus: .Mis tarkust talloinnimessele tarwis on? kuhho ta sellega lähhäb? mis kirrik'sand wöi köster temmast saab?" Nago neil üksi peaksid silmad peas ja teised pimmedad ollema. Teiselt poolt sünnib jälle asjo, mis mele raskeks tewad ja kinnitub seadussega (Z 590.) mitte ei näita ühte minnewad. Kolimadele, mis koolmeistri palgaks antud, pannakse rent peale ehk müakse  ka üsna ärra, mis koolmeistride arwates nimmetud paragrahw näitab ärrakeelwad. Sünnib  ka sesinnatsel aeal, et mõnned ja mönnes paikus need, kellest kolide tuggi lodeti, essimessed  on kolimaid rendi alla saatma. Se on tõeste raske kuulda. Kolide eest murret piddama, on meie arwates tallorahwale keige suremat head teggema, ja se kinnitab heateggiate  tänno pölwest pölweni. Kui rahwa mõistus peab allanema ja rendid tõusma, kuida peaks se kokkosündima? Mönnes paikus on kolide luggu alles nenda kui ta on. Ellawad kui waesedlapsed, kellest suurt ei holita,  ja pöllewad nago tulli tores puus; agga se ep olle milgi kombel Eestirahwa egga mu rahwa kassuks. Need mitto sadda wastust, mis Tarto Eestiseltsi küssimiste peale anti ja weel antakse, sawad ommal aeal sest selgemat teadust andma. Sedda ettnam römustab südda, kui siit ja sealt parremat kuleme. Tarwasto kihhelkonnas  Kurresare wallas (mis krono Willandi preili-tihwti pärralt annud) sai waüna assemele  uus kolimaea ehhitud ja Landraat on keik, mis rahha eest ehhitadi, puseppa, müriseppa  ja tisleri tööd, peale 600 rubl., wäljamaksnud.  Aitummal, selle eest sünnib tännada,  ja teeb sedda ka igga Eestt söbber. 18. Nowembril sai uus maea kihhelkonna öppetaja,  praos Karlblomi polest sisseönnistud ja essimenne palwetund nendega petud, kes senna ümbertkaudo ollid kokkotulnud, kus ka teised selle kihhelkonna koolmeistrid ja surem jaggo wallaperremehhi ei pudunud. Se olli armas tund. Zummala õnnistus keikide peale, kes Eestirahwast ülleültse ja isseärränis koliäsjus aitawad. 10. Nowembril olli sealsammas kihhelk. Woro walla koolmeistri 25-aastane ammetipiddamisse  pääw, mil ta öppetaja tedda 8- rublase kingitussega auustas ja teised ammetiwennad  seddasamma teggid. On suur tänno pääw, kedda Zummal sennamale aitnud. Ma 389