temanti nõela ja hulga pabberid, ühhe peal olli ühhe pissokesse poisi näggo malitud ja teised keik täis kirjutus Tisler, kelle silmad penikest  kirja polnud harjunud luggema, kinkis need pabberid ühhe uurmaakrile, se uris pabberid  läbbi ja leidis seal üht salla asja mis ta ennesele sureks õnneks piddas. LudwigXVl. Olli seal mõnda käsko omma poeale kirjutanud, mis järrele pärrast pöggenemist piddi teggema. Se assi lõi kui walk uurmaakre peast läbbi, ta mõtles: minna nimmetan ennast kunninga Ludwig XVI. poeaks, ja sedda woin ma julgeste  tehha, sest mul on ja tunniskirjad taskus. Ta nimmetas ennast hertsog Normandist. Kes tedda lähhemalt ei tundnud, piddas tedda  ka seks, agga teised ütlesid tedda nõdra melega ollewad. Ludwigi tüttar, kes Angelomi  hertsogi proua, teadis selgeste, et temma  ainus wend surnud, sai uurmaakre käest kirja, kus ta Lemmale teatas, et ta wend alles ellus ning seal ja seal ellab ja pällus mustust;  se wiskas kirja, senna kuhhu ka mõnned muud selle sarnased Lähwad, egga lausunud sönnagi. Uurmaaker surn aastal 1849 Hollandi  male ärra ja ta pabberid jäid ta ainuma  poea kätte, kes sest pettussest, mis issa teggi, middagi ei teadnud, ussub köwwaste, ennast hertsog Normandi poea ollewad. Noh, olgo ka meiegi polest, küllab leitakse wimaks ühhest ramatust, kelle poeg ta on. Agga kuhhu  jäi nüüd meie leentool? Olli ühhe waese lesse pärrandusse seast leitud; kuida ta senna sanud, on keigil teadmata; agga ni paljo teame ommetige, et üks läbbi-reisia Austria pealik tedda ostnud ja Austria keisrile kingitusseks  winud. On tük maad läbbi käinud ja wimaks jälle koeo taggasi tulnud. Uemad sõnnumed. Peenust. Möda läinud aastal on meie saksa ja ma koggudustes sundinud, surnud ja abbiello rahwaks laulatud sanud: 1.» Saksa koggodusses on sündinud 28 poeg- ja 28 tüttarlast; ühtekokko 56 last. Surnud on 21 meeste- ja 22 naesterahwast, ühtekokko 43 innimest. La ulatud sanud 8 pari. Zummala armul käinud 709 innimest. 2. Ma koggodusses on sündinud 176 poeg- ja 167 tüttarlast; ühtekokko 343 last. Surnud on 93 meeste- ja 132 naesterahwast;  ühtekokko 225 innimest, neist on 5 ärrauppunud, 7 naest tuhhowodisse surnud; üks tüttarlaps wina surnud, üks surnuks kukkunud  ja üks aastane laps wingo surma surnud. Laulatud on 77 pari.  Zummala  armul käinud 2899 meeste- ja 4265 naesterahwast; ühtekokko 7089 innimest. Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 5. Januar 1865. 7 Teadaandmissed. Perno politsei kohhus annab seläbbi teada, et 23 Zöulo ku päwal üks wähhedlane märra  hobbune, mis ümber hulkunud, senna kinni  widud. Kelle omma se on, sellele antakse teada, et ta kolme näddala aea sees omma hobbust peab tullema pärrima, kui kauemaks jättab kautab omma õigust sedda pärrida. Pernus 29. Detsembril 1864. Politsei kohto ka-lige L. Sternberg. M 1313. Sikkertär E. Borg. s Pernus R. Jakobi ramatopodis on sada: Kasftllinne kõgi ja maea - piddamisse  ramat mis Lida Pank on Välja annud  ja T. Ekwelt makele ümberpannud. Selle  ramato sees on üks täielinne kögi seddel ja 1163 öppetust. Hind 1 rubla 20 koppikat. s Tallinnast 32 wersta on üks kahhekiwwiga  wessi weske, kel ka kõrtsi mümisse õigus  ja kus 6 Dessatini pöllo, 13 Dessatini heinamaad ja 28 Dessatini metsa körwas, on selle oddawa hinna 8660 rubla eest müa. Selgemat teadust annab Õrre mõisa wallitsus, Kosse kihhelkonnas. 4 Tartust 66 wersta emal, Tallinna maante äres, müüb Kärdi mõisa herra häid tallokohti kus ka head metsa peal 166 rubla taler, kes muist rahha wölgo jääb, 115 rubla taler. s Testama kirriko-möisas ostetakse õlga ning antakse head hinda. i