keik ellawalt mahha. Waesed lapsed! Ollid wist sure ussimusse ja waewaga isse omma hauda kaewanud. Peteröurgist. slälle walsk rahhateggiad.j  Kuida seal Moskwa poolt olla teada sadud, püda kelmid innimessed ka usi kodduse laeno inüessipabberid walsiks tehha ja nummer  100 muda ümbermuta, et sest 5000 saab. Pea süüdlased olla üks A. Neofitow, kes ennast  Engelhardiks ninmietanud ja teine I)r. Odahhowski,  kes ka Pola mässamisse süüst mitte puhhas ei pea ollema. Essimesse maeast on 13 walski ja 55 õiget pabberit leitud. Kolmas peasüüdlane olla üks leitnanti proua, kelle kätte walksid pabberid hoida ja wäljalautada antud. Agga nüüd on nende tööl ots peal. jNeisiwodid.j Sure raudtee peal Peterburgi ja Mõskma wahhel olla jubba aurotõldades  ka sängid seatud, et need, kes öse tee peal maggada tahtwad, sedda nisamma kui koddo  wõiwad tehha, kui I. ja 11. klassis 2 rubl. ja 111. klassis 11/2 rubl. ennam tahtwad maksta,  kui teised reisiad. Näddala eest on ued 5? Protsent, koddose laenopabberid Peterburgis ui kallid olnud, et 113 i/2 rubla tükkist makstud, mis läbbi agga ui paljo müaid tulnud, et hind pea jälle allanud. Wõeralt maalt. Preisimaalt. Sealt ma kohto-minister on keige sure kohtoüllematele kcisko annud, holega  selle ülle walwada, et kohtomoistjad linnas ja maal waggust, õiget ja laitmatta ello ellawad  ja allati targa peaga kohto laua nr es istuwad. Sepärrast ei tohhi kohtomõistja  mitte wina svbber olla, egga kohtopäwal  enne lõunat kõrtsis eggo trahteri peal istuda. Mis t'e arwate nisuggusest kässust? Kas sedda mitte ka meie maal mõnnes paikus ei peaks tarwis ollema? sTühja läinud Saksama seitungid teadtvad sest kõnnelda, kui õlleks Prantsus  Preisi ja Austria leppingo läbbi petta sanud» Kuida nenda? Noh, temma olla lootnud,  kui ühhe wahhe köied ui pönnewil ollid, et kaks saksa naabrit wist piddid karwopiddi kokko nmmema, ja säh! mitte keddagit. Õlleks sedda sündinud, siis õlleks temmal hõlbus olnud  Reini jõe äres seggase wee sees nota weddada,  mis meie kele ni paljo tähhendab: siis õlleks temmal aega olnud, ilma sure waewata Preisi Rreinijõe äärsid maid omma makaardi peale üllespanna, se on ärrawõtta. Õlleks Preislane  ja Austria isse tuttipiddi kous olnud, kumbal  õlleks siis aega üllejännd Prantsusse wasto minna? Et sedda nüüd ep olle sündinud, pearoad  Prantsusse mokkad just nenda ollema nago õngitsejal, kui suur kalla õnge otsast jõkke taggasi  kukkub. Se ootminne ja lootminne olnud jälle tühhine. Preisi uus grahw Bismark olla Prantsussemale  natwke küllasse käima läinud ja seal ka keiser Napoleoni juttul olnud. Olgo molleina  rigi politika aZjad kuida on, agga Bismark on nüüdsel aeal üks neist ministridest, kelle peale Napoleon mitte ülle olla ei mata. Mele ja waimo polest on nemmad kaunis ühte ladi mehhed. Saüsimaatt. sKoleratõbbij olla juüba lõuna poolt tulles sennamale jõudnud ja Altenburgi  linnas mõnnede kallale kippunud; kui paljo haigeks janud ja surnud, ei olle meel nimmetud. Nasso Hertsogimaatt. sKosja-kassa.j Wiesbadi linnas, mis wägga kulus terwissewee koht on, kus 17,900 innim. ellawad ja mitto tnhhat terwissewet prukimas käiwad, olla paljo innimesfi seltsi heitnud ja üht kosja-kassa aSsutauud.  Mitmed abbiellud on jo ka sellepärrast  ni õnnetumad, et paljad innimessed Pari lahmad  ja mingisuggust hakkatust ei olle, waid eestotsa warsi hädda ja waesus ossaks. Kes nüüd selle kassa liitnuks heitwad, sawad sealt onuna essimest hakkatust ja pärrast ka weel abbi. Itoremad innimessed tewad sedda isseennese ja wannemad onuna laste pärrast. Ka meiegi maal on küllalt nühha, et innimessed pari heitwad,  laenatud rided laulatusel selgas ja kui paris  on, ei olle neil muud kui tulli ja wessi. Seal õlleks sähhärduue kassa mõnnus kül hakkatusseks.  Italtamaast> Kuida ammo olleme üttelnud, Jtaliama laste õppetus 332