sanud, seddamaid Preisi sõaleri reisida ja seal hawatuide arstimist ja tallitust tahhelpanna. Niast. Ühhe aurolaewa peal, mis neil päiwil  Pcterburgist Riga tulli, on jubba kolerahaigid  olnud ja üks neist ka warsi Parrast sedda ärrasurnud. Itjinskoje sossist on telegrahw 17. lunil  sonnumed Peterburgi tonud, ja nenda: Suurwürst Aujärjepürria AleksanderAletlsandrowitsh  ja Dani printses Maria Dagmar on kihlatud pruutpaar. Some häddaliste anded lOZ rubl. mis siamale kokkotulnud, ollcme meie ikmal s. k. p. ühhe rahhakirja läbbi Tallinna saatnud ja sea! ramatokaupm. Kluge Ströhmi pallunud, sedda warst Some konsuli katte anda, et Somemale  sadaks ja sedda Tallinna seitungis teada annaks. Kelle südda ka eddespiddi tedda meel sunnib, nende peale hallastama, wöib anda, meie wöttame nende nimme! tännoga wasto. Tänno lummalale, meie wäljad (nurmed) ja asad haljendarvad ja täitwad süddant rõõmsa lotussega;  põhjapoolse Some wendadel olli süggise wagga wähhe külwada, sepärrast haljendawad surema hulga põllud umbrohhust. Soomlane ehk suggulane  - peab meil üks ollcma. Kirjawastussed. J. R. P —. Olleme kätte sanud; agga õlleks kuendama hinge polest weel nattuke selgem piddand ollema. >59) M. J. P—. Tahhame Teie tahtmist püda täita, agga kardame, et siit keik leida ei olle. !s>) A. G. T T—. Olleme teinud, mis kirsas ruum lubbaS. Tännades pallume mitte pahhakSpanna, kui ehk Teie melejarrele ei olle sannd. >52) E. J. K .... l. Olge terme; ag,a ka siin olleme  mönne sönna piddand rumi kassinusse pärrast mahhajätma.  siiski mitte sest, mis tarwis olli. >53) P. W. P--. Näikse nenda kül ollewad. Agga on ta nenda, siis on ta nenda. Sepik jut on parisonnoga aetud. Kes karjub keige ennam teiste kaddedusse ülle? Wastus: Kadde! Kes on tark teise tööd laitma? Wastus: Se, kes isse parrem ei mõista. Walmis. 204 Bon der Censur gestattet. Dorpat, d. 21. Juni >866. BeraMwortl. Redacteur Zoh. Zannsen. Druck von H. LaakNanv. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Po lizeilicher Bewilligung.) Lauloselts Wannemuine" saab Janipäwal omma essimest aastapäwa piddama. Kokkotulleminne  kello 3 parrast lõunat. Selsiliikmetel on -keelmatta ommad abbikasad, üksikutel omma ödde kasawõtta; kui wöerad, siis pilletiga. Kello V 26, kui ilm kuiw on, lähwad lauljad paar wersta möda Emmajögge üllesse Oleski halja kaskede al pälva lauloga löppetama. Liggitulleminne on kuulja liikme!  keelmatta. Seltsiwannemad. Üht tööwankert raudteljedega muub H Sommer. (!) Pastlanahka, mis poolpargktud, müüb oddawalt  Peterburgi ulitsas endises Shwarzi maeas H. Kehrberg. (2) Wärwid Tartus endises Thuni podis Weodorowi jures on keiksuggu wärwid sada, nenba kai: musta, anitini punnast, kosheniije pannast salw ga ja keik muud wärwid, ja igga wärwi tarwis antakse öppetusse leht ilma hinnata kaso, kust innkmenne wöib nähhä, kuida iggaüht wärwi peab prukima. (!) Törwa müakse wadi wksi, 60 kopp. puud, Tenuissoni podis suise kallaturro äres. (!) Wannad kaapkübbarad, olgo saksa ehk tallo kübbarad, teeb modi järrele ueste ulitsas Brokki aeamaeas kübbarsep Kreutzdahl. (3) Ma-sep. Annan selle läbbi teada, et ma I. Zuni ku päwaft sodik mitte ennam Mustwp küllas Peipsi rannas ei ella, waid Karlowa mõisa al Tarto linna jures. H. Mettig. (I) Minno krasimisse ja kedramisse wabriko körwa ollen minna ka üht head uhtumisse massinat  assutanud, mis läbbi iggal aasta aeal keik tellitud tööd ruttu wöin ärratehha. Robert Rörrenberg, Tartus. . (2) Grahw von Manteuffel annab omma karjamõisa  AVanna - Saremois, keigeparrema madega  rendi peale. Selgemat teadust annab Saremöija wallitsus. (2) Krotusfe mõisas Kannape Sihhelk. on tallokohte  metsaga ühhes müa, mis tallo peale jaggatakse,  ja on 126 rubl. taalri hind. (2) Mütsid. Minna annan sellega teada, et ma keigesuggusest ridest, nenda kui: bukstin, kallcwist, ja möndasuggu suiridest keiksuggu mütsid teen ja müün. Ka on minno tehtud mütsid Põltsamaal kaupmehhe  Leib ergi jures endises Lehmanni sidipodis selle" samma hinnaga müa, mis eest minna neid Wil landis  müün. Pinsker. (!)