15 aastat wanna, Pari naddala eest sesanima lnggn olnud. Ta onneto pois on kõhhoga sure pupeaga noa sisse kukkunud ja nenda ennast surmani hawanud. On kül weel elloga karjast koeo todud, agga parrast sedda warsi cirrasurnud! Meil põlle mitte tarwis, siin pikka jntto tehha, kui wägga wannemad selle ülle peaksid walwama, et lapsed sel wisil terrawaid riisto kasas ei kanna. (Ammuks  Rämal seläbbi iiks karjapois kirrikoaeda läks?) Nisamma rummal kui pahha on ennast  pürrast sellega wabbandada: „Olli surmaks antud!" Mis sa walletad! Paljast nugga taskus kanda ja senna sisse langeda, on hõlbus assi) agga mikspärrast lastakse neid nenda kanda? (Huntide julgus.) Metsa hallid -- kirjutab sõbber eddasi hakkawad siin Psrno ümber oiete häbbemattaks jäma. Minnewa naddala,  20. Aug. Olli üks kriimsilmamees üsna lausa karjaste silma al Sauga karjamõisa lammaste  seas neid murdmas, ja Pääw enne sedda on nad Jõõpras 2 hobbust ärrakisknnud, kellest ka wist ennam elloloma ei sa. Kas nisuggused  ei tahhaksid tuld? Tallinnast» Mõisa ja talloasjust.j Kuida meie päiwil asjad ruttu teiseks lähwad, on üsna immekspanna. Ammuks se olli, kui Tallinnamaal tallomade mümissest ja ostmissest kõnnelda, kardetaw assi olli. Tallopoega pärrisperremehheks  tehha, tohho hullo! se olli mõunes  kõrwas hirmus kuulda. Ei, ei, sedda jutto ei piddand kegi aeama, se olli pat. lubba tallopoegi  rendi peale lasta, olli jummalakartmatta uendus,mis kubja al harjund rahwast wist laisaks teggi. Nenda olli enne. Ja nüüd? Minne Tallinnamnle  ja kula jcirrele, kui Paljo waldasi sa leiad, kus tallomade mümissest ja rentimissest mitte nago wägga tarwilissest asjast ei kõnnelda, ehk kül wiljahinnad maddalad ja sullaste palgad kõrged  on. Kus tallopoead äkkiste rendi peale lasti ja sullastega mõisa tööd tehhakse, ei tahha eestotsa harjumaatta assi mitte paljo waljaanda, ja waljarentimissest saab ennam. Mitmed mõisa perremehhed tahhaksid ommad mõisad terwelt ärramüa,  kui neid õlleks, kes ostaksid. Nenda seisab  kaup ja otab Parrcmat aega. G ssteskist. jS add a m a st.j Kui asjad nenda eddasi lähwad, nago se näitab, wõib sest pissnkest linna pessast wimaks liu sada, mis teiste kõrwa wõib astuda. Se tulleb temma saddama st, mis peale suremad silmad ennam hakkawad watama. Tulleb wimaks tõeste luggu nenda, et raudtee ots Peterburgist Balteski üllatab,  sus ärra minne ennam selle linna eest kahhetsema. S e keik tulleb lemmale ta saddama parrast, mis agga mõnda parrandamist ja ehhitamist  tarwitab. Keisri Herra, kuida km lukse, olla 7. Augustil käsko annud, et Balteski saddama peab uendud ja parrandud sama. Peteröurgtst. Keisri Herra on jubba kahhe Suurwürstiga 23. Augustil hommiko ketlo 8 Peterburgist wäljasõitnnd Saksamale. Suurwürstid, kes kasa läinud, ollid Aleksander ja Wladimir Aleksaudrowitsh. Keisri Herra te läks sekord ülle Berlini Darmstadti linna, kus Keisri Proua ees otas, ja 24. Augustil tahtsid Nemmad senna jõuda. Kuida telegrahw kulutab,-olla  Nemma d jubba Boodmeri järwe äre sßodensee) Pridrikhawi linna jõudnud ja Suurwürst  Aujärje pärria ka senna järrele läinud. (Nimmetud illus järw seisab Saksama ja Shweitsima wahhel, 9 ruutpenm koormat lai, 1235 jalga kõrgemas, kui merrepind ja mõnnest kohhast 969 jalga süggaw. Neinjõggi, mis Shweitsima-mäggedest wäljatulleb, jookseb Lemmast  läbbi. Temma kaldaid ümberringi kidetakse  wägga illusaks illokohhaks.) Hiljuti nimmetasime, et mailma kulus köietantsia Blondin Peterburgi otli tulnud, onuna tempusi teggema. Nüüd kuleme,  et ta 16. Augustil keige esmalt Peterburgis  köie peal olnud, mis 90 jalga kõrgelt ja 400 jalga pikkalt üllestõnibatud. Esmalt on Lemma nago wannaacgne rütel rides, sulgküdbar  peas, möda köit eddasi taggasi käinud, ja rahwast al terretanud; siis on ta Parrast komedianti  rides keiksuggused kunsttükkid teinud, ja sedda keik ni kergeste ja jnlgeste, nago õlleks ta köie külge kinnikaswanud, ja seal linnokombel temma iggapäine käimate. Ta jooksis, tantsis heitis köie peale pikkali, aeas turrotammi ja kõlkus ühhe jallaga,' pea allaspiddi, köie kulges. Parrast laskis ta omma silmad kinnisidduda ja käis pimmedalt möda köit. Wimaks on ta weel 292