wötwad. Ei mitte! Miks Prantsus ni waggusi  seisab, põlle mitte raske ärramöista, ta seisab rahhul, et nenda teiste pea kohtomehheks  sada, kes ükskord otsust annab. Kui sedda asja meel oige küünla tulle jures järvele  watama, siis woime kül kshhe arro sada,  et se meist üks hullu mele tö õlleks, Dani tülli sekka seggada". Moldaust. sMässajate ettewötmis- Zubba mönni aeg olla seal rahwast leida, kelle jallad mitte ennam kindla rahho talla peal ei seisa ja need olla nimmelt Pola ja Ungri mehhed, kes selle lotussega senna pöggenenud, et lootnud seal seltsimehhe leida. Ühte kokko olla seal 4 5M meest, kellel head püssid kasas ja nüüd igga pääw holega  olla märki laskmas käinud. Kohtud wadanud sedda asja egga põlle neile sonna lausunud, et kül teadnud, mikspärrast  nad sedda tewad; agga obrist Duka, kes pari päwa eest senna tulnud, lasknud warsi kolm nende pea meest kinni wötta ja winud ülle piri Türgimale. Kui teised sedda näinud,  on nad wägga ärra kohkunud ja laiale läinud. Mis nad nüüd hakkawad teggema, ei tea seitungid juttustada. Uemad sönnumed. Selle ku 12. päwal on Harjomaal Haggeri  kirriko peale uus öppetaja wallitsetud. Prowi jutlusst ollid kolm noort öppetajat nimmega  Hörshelmann, Wrese ja Taubenheim  piddanud. Ennamiste keik koggodus wallitses Hörshelmanni ommaks öppetajaks ja hinge karjatseks. Annaks Jummal, et ta sönnal ka hea wäggi õlleks rahwa süddamid parrandada. Berlinist, 12. Mail. Tänna on öhto poolsed  rigid konwerentsi peal sedda tunnistust andnud,  et neil selle wasto middagit põlle räkimist,  kui Londoni ühhendus 1852 langeb. (?) Peale selle ollid nad ka ses nõus, et Löuna- Sleswig Holsteiniga saaks ühhendud ja Dani wallitsusse alt lahti jääks. Augsburgi sei- tungid teadwad ka sedda könnelda, et Austriat se nõu olla hertsogi Pridrikut Sleswig-Holsteini  wallitsejaks wallitseda. Kuld tilgad. Kes ennast terwe näddali lihha himmude  tenistussega täidab ja pühhapäwal püab ennast jummalatenistussega täis tdppida, sest woib kül üks hea wariseer sada, agga üks wägga willets ristiinnimenne. Nisuggune mõtleb,  et pühhapääw on üks käsn, kellega näddali  pattud woib ärrapöhkida. Jummala altar  seisab pühhapäwast pühhapäwani ja 7. pääw ep olle mitte ennam Jummala tenistusse  ja ussu ellule seatud, kui teinegi pääw. Temma on agga hingamisse, s. o. rahhopäwaks  seatud. Keik 7 päwä on jummalatenistusseks  pühhitsetud ja üks neist hingamisse päwaks. 168 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur genehmigt. Pernau, den 19. Mai 1864. Teadaandmissed. Perno linna Brandkollegiumi polest antakse  seläbbi keigele teada, et nimmetud kohhus selle ku wimaste päwade sees keik linna ja allewid, maea maealt tahtwad läbbi käia, et järvele wadata, kas keik ahjud ja tulle kohhad  ommas täielikus korras on ja kas keik kustutamisse riistad, kuida 15. Oktobr. 1863 5R 44 kästud, on jure murretsetud. Ühtaego tulletakse ka igga maea perremehhele  mele, et need wimase läbbi watamisse sures pudulissed leitud asjad, nüüd parrandud  peawad ollema ja kes selle eest weel põlle hoolt kandnud, nüüd ilma wibimatta sedda peawad tsggema. Kes selle polest holimatta,  sawad pärrast sedda omma süüks piddama, kui trahwi alla langemad. . Pernus Brandkollegiumis 11. Mai 1864. Brandkohto peawannem L. Kridner. Brakmann kirjutaja, i Kolitud poisid, kes pottisseppa ammetid tahtwad õppida, wöiwad kohta sada Pernus pottisseppameistri A. Simon soni jure. s