wad keige asja ülle, mis ial sünnib. Keige trükkimaeades pannakse massinad öhto pitseri alla ja sawad hommiko m paljo lahti tehtud, kui just tarwis on. Leitakse ühhest trükkimaeast  mönne mässajate kulutus ning tulleb wälja, et se sealsammas trükkitud, siis pannakse  trükkiat 1000 rubla trahwi maksma ja rahha antakse sellele, kes üllesannud. Jggal politsei üllemal on lubba, ni mitto kord päwas,  kui isse tahhab, trükkimaeasse tulla ja järrel wadata, mis seal trükkitakse. Nenda ei pease öse egga päwa kelmus sündima. Kõrtsides  ei tohhi toli egga lauda olla, ei ka prukosti  innimestele anda egga aiawiitjaid kokkokoggoda.  Kes omma napsi on wötnud, peab seddamaid omma teed minnema. Jgga kässo ülleastumisse eest peab kõrtsmik wastama, esmalt  kül rahhaga. Sel wisil ei pease kegi Polakas ni hõlpsuste takka ülles löma. Ka on keik maead ja maearahwa nimmed ülleskirjutud,  et neid igga silmapilk wöib otsida ja leida; tulleb mönni jure ehk lähhäb ärra, peab maeaperremees warsi ülles andma, muido maksab rasket trahwi, ja igga maea innimessed  peawad allati nimmekirjas maea ukse pealt leida ollema ja perremees teadma, kes nad on ja mis nad tewad. Er siiski üllemal nimmetud  mõrtsuka tööd wöisid sündida ja mõrtsukad  ärrapeaseda, se parrast on 11. Sept. uus käsk kulutud ja keige Warsawi linna rahwale  teada antud: 1) kui üks mõrtsukas wäljas  ulitsa peal mõnnele kurja tahhab tehha ehk teinud on, ja pöggenema saab, ilma et need, kes seal ümber ehk lähhedal ollid, tedda kinni õlleks wötnud, siis arwatakse neid temma  nöumehhiks, pannakse temma eest kinni ja mõistetakse söakohto alla; 2) kui mõrtsukas  pärrast kurja teggo kuhhugi maeasse jookseb, seal ärrapeidab ja maearahwas, olgo perremees ehk ürilissed, tedda warsi kinni ei wötta, siis saab se maea ärrawöetud, rahwas wälja aetud ja söamehhed sisse pandud;  3) kui ühhes maeas ehk howi peal mönni mõrtsukateggo peaks tehtama ja maearahwas  ep õlle kurjateggiat kinniwötnud egga kohtule ärraannud, siis peawad isse temma assemel söakohto alla sama ja maea ning keik, mis sees on, langeb söawallitsusse kätte; 4) sellesamma nuhtlusse alla langeb igga maeaperremees  ja ürirahwas, kelle maeast püssiga lastakse ehk muul wisil tappa tahhetakse. Waat säh, se wöib kül P õlakatele kange tubbakas  olla, agga mis tehha, nemmad kergemaga  silma selgust ei sa. Peaksid nemmad ommeti ükskord arro sama, et sähhärdused waljad hirmus wallutawad. sKloostrid sallawallitsusse pessa  Mis ammo kartsime, agga ei julgend nimmetada, peab ommeti tossi ollema: kloostrides  peawad sallawallitsusse pessad ollema, ja on jubba jälgi leitud. Agga nüüd hakkatakse  neid ka nattuke puhhastama ja üks lesuiti tükkike teise järrele tulleb walge ette. Ühhes kloostris leiti täielinne mässajate riete wabrik, kus rätsepad töös ollid ja mitmed mässajad ennast mundrisse pannemas. Kaks ma - allust wölwitud teed käisid linna wälja, kedda üksi lesuiti pappid ja nende mässajad usklikkud teadsid. Teine te käis ühhe rätsepa, teine koggoni horamaeasse wälja! Kes piddi wagga munkadest sedda mõtlema, ehk et neil kurja mailma, temma mässamiste ja mu häbbematta  asjadega piddi teggemist ollema! Teises  kloostris leiti üht wölwitud teed, mis lähhema  nunne-kloostrisse wälja käis ja mitte ep olnud kinnimüritud. Sähhärdused kloostri pühhad, kui Jesuitid, wöiwad mehhed kül olla! Ennamiste iggas kloostris leiti trükkimassin,  kus peal tõeste mitte piibliramatut ei trükkitud, mis paawst muidogi ei salli. Põlle immeks panna, kui mässajatel siamale ni hõlbus olli, omma mässamisse tuld trükkitud  kirjade läbbi kihhutada. Sedda tehti jo seal, kus Jummalat piddi tenitama!! sSamoiski Keik Warsawi lin peab selle hirmsa teo pärrast likumas ollema,  mis nimmetud maeas 4. korra pealt sündis. Iggas ulitsas käiwad politsei wahhid  ja walwawad uksehoidjate (Dwornikute) ülle. Keik sured uksed petakse lukkus ja ürirahwas  peawad köllistama, kui sisse tahtwad minna. Samoiski maead on söameestest ööd ja päwa ümberpiratud. Ka siit on jälgi leitud,  et Samoiski maea, kust surmanool grahw 310