poolt meie kolide kassuks ja rahwa öppetusseks  teggema, siis on jo muidogi keige pealt tarwis, et ta meie koliasjo peab tundma. No hea kül, kes peab nüüd nende küssimiste peale selgemat wastust teadma anda, kui need mehhed,  kes isse igga pääw koli koormat peawad kandma? Peäle sedda ei olle neid ettepandud  küssimessi ärrawastada, mingisuggust suremat  tarkust tarwis, et ka igga küllakoolmeister,  kui ta wähhegi sulleweddamissega harjund  on, nende peale ei wöiks selget wastust anda. Sepärrast, armad sõbrad, on minno nõu: wastame neid ärra, ja ni pea kui ial wöimälik. Tänno Zummslale, meil ei olle kellegil ommast nimmedest egga ammetist tarwis habbeneda, ja õlleks sedda, siis ei õlleks  meie ka mitte ennam ammetis. Eks õlleks  wägga armas kuulda, kui öppetud Eestiselts  parrast teada annab, et keik koolmeistrid  temma küssimeste peale wastust annud? Za et nimmetud selts koolmeistrid kohha ja nimme järrele tunneb, ei te tõeste kellegile kahjo. Willandist. sZälleladastja losimüa- Mis minnewa kord Paidest, sedda tänna Willandist. On se waene Eestirahwas üsna ärratehtud, ennast ni awwalikult ja päwa  paistel petta laskma? Immeks on panna, et nad mönnes asjas, mis üsna käppoga katsuda  on, suggugi silmi lahti ei te. Olgo kül, et se rummalam hulk nenda petta saab: romo ei te se kellegile, waid aeab südd,ame paistetama ni hästi rummalusse, kui ka kurja pettusse peale, mis rummalussest omma kukkurt  püab täita. Sepärrast pallume ikka ueste: kes ial mõistab, juhhatago wäetimaid, kui nemmad ka mönni kord peaksid ninna kärsso tõmbama ja meie head nõu pahhaks pannema. Kuulge nüüd Willandi sõbra kirja: ..Armas Postimees! Tännawuse Willandi Küünlapäwa labast tahtsin pari sönna sulle pauna pista, kui sünnib, siis kuluta neid ka teistele. Waese tee parrast olli laat ni hästi kaupmeeste kui ka rahwa polest tännawo  weiksem, kui muido; siiski olli rahha eest keik sada, isseärranis puriisto, ja hobbused ei olnud mitte kallid kuulda. Kui hea se laat kaupmeestel wöis olla, egga minna sedda ei tea, könnelgo nemmad isse ommast õnnest ehk önnetussest. Minna tahhan agga marahwast, nende kaösust ja kahjust se kord räkida. Ma pean õige kaebama, kuida marahwas tännawo siin ladal ilma asjata rahha wälja andsid ja ennast üsna petta lasksid. Agga mis seal tehha? Se tulleb jälle rummalussest ja et meie rahwas ni rummal on, wöib ta keigipiddi  targematest pettetud sada. Aega möda  on selle linna ladade peale üks isse selts kaupmehhi harjunud käima, kelle arro sel korral  paljo surem olli, kui siitsadik, mis wist sest tulnud, et nende kaup hästi jooksis. Mis kaupmehhed need siis ollid? Nad piddasid ennast  weel paljo üllemaks, nad uimmetasid ennast  kunsti ja Panorama näitjaks. Nimmi illus kül, agga tühhi ta tagga. Siiski olli rahwas nende podide ümber üsna murdus, nago messilassed pallawa päwaga omma pu ümber, sest neid melitadi senna leierkasti wingumisse  ehk jälle pabberist tehtud tühja puppede  tembutamiste läbbi. Nende podide sees ööldi paljo' wöerama suri immeasjo nähha ollewad  ja ka kui ön wähhegi kannab kallid kauba asjo sada ollewad, mis kümme ja sadda kord ennam makswad, kui se sissemaksetud  hind. Eks se siis rahwast ei melitanud,  senna kokko jooksma, sest: pisko makso eest kallid asjad kätte sama ja peale selle weel ilma hinnata suri asjo nähha sedda läks iggaüks senna otsma. Kas se siis ka keik nenda just olli? Tühhi puhha! Kes podi sisse tahtis minna, maksis ukse ees enne 30 kopp. wälja. Poes wöis sisseminneja nüüd lettilaua pealt kausi seest ühhe Losi numre ehk liisko wötta, mis tale mönne sulle, liatsepulga ehk mu tühja asja, mis pari koppiko wäärt olli, sisse.toi. Mõtles innimenne ühhe teise onnelikkuma losi läbbi omma kahjo wöiwad tassuda, maksis ta ueste omma 30 kopp. sisse ja tõmbas uut liisko, mis tale wahhest ühhe 15ne koppikulisse asja kätte tõi; tahtis nüüd innimenne õnne katsudes omma kautud rahha *) Panorama tähhendah üht suurt täit pilti ühhest asjast, nago ühhest linnast, maast, söast zc. 75