talert; Ue-Bornuse mõisa jaust 22 tallo, ühtekokko  -522 Lalert ja üks karja mõisa 80 talert  suur; Ue-Karriste mõisa jaust 13 tallo, ühtekokko 208 talert, Abja mõisa jaust 13 tallo, ühtekokko 220 talert, Welikse mõisa jaust 14 tallo, ühtekokko 282Vs talert ja Polli mõisa jaust 50 tallo, ühtekokko 2 talert. Üllepea on Perno 3. kihhelkonna kohtokonnast  üks karja-möisa ja 86 tallo kohta, kus ülleültse 1887 talert, ärramüdud. Lihwlandi Lanstoa polest lubbatakse, ni pea kui kihhelkonna kohtud ue kaubade ülle teadust  annud, meile sedda kohhe teada anda; mis siis ka kohhe omma sõbrale teada anname. Peterburgist. sTerrase wallamisse Peterburgi linnast 12 wersta emal, Newa jöe kaldal, olli enne üks wabrik, kus keiksuggu riet walmistadi. Et se ennam hästi ei läinud, sest jäeti tedda seisma ja nüüd on senna üks terrase wallamisse wabrik tehtud,  mis ka Keisre Herra isse 30. Aprillil  watamäs käinud ja sedda wägga hea leidnud  ollemast. Söa kunst on terrasest sured  tükkid paljo parrema leidnud ollewad, kui wassest ollid, sepärrast tahhetakse neid nüüd terrasest wallada. Septembri ku 15. päwal sanud essimenne prowi tö tehtud, se on: essimenne suur tük wallatud ja se on wägga hästi korda läinud. Wallamisse jures olnud kaunis rohkeste innimessi tarwis, 350 innimessel  olnud kibbedaste teggemist; wallaminne turinpd 3/4 tundi. Suurtük on 9 tolline ja kalub omma 800 puda. Kui ütlemata suur olnud nende rööm, kui näggid et essimenne katse tö wägga hea sanud. Wennemaalt. sSuur  Wõlga  jöe äärtsed maad on wägga head wiljakandjad,  kus perremees ikka omma waewa hästi Lassutud saab, agga se aasta on põud keik nenda kinni pannud, et middagi põlle kaswanud. Simbirskist künni Saratowi, põlle mitmed mamehhed mitte omma semet kätte sanud ja nendasammoti ka kartuhwle ja kaapsastega  luggu. Monni ma nurgakenne olla ka pissut rohkem annud, kust ehk wahhest pissut wihma läbbi läinud, agga ommetige ammugi mitte sedda, mis ühhel korralisel aastal.  Ellajate pöhhuga on nad keige ennam loksus. Se ma on judba isseennesest üks kõrbe ma, kus pissut kaswab, agga se aasta on suur põud keik nenda ärrakörwetand, et rohho liblet kussagil põlle leida olnud; wahhest  siin ja seal monned arwad nõmme rohho pöesad. Heinaga põlle neil suggugi teggemist,  sepärrast hobbused ja ellajad wägga alwad.  Kaupleminne Wolga jõe peal on ka wägga waene, sest et wilja põlle kaubale tua. Nissud makswad 12 künni 15 rubla tseMert. Need allalised tullekahjud, mis seal ümberkaudo  kuulda ja nähha, tewad sealt rahwa liig rahhutumaks. Annaks lummal, et 1865 aasta rõõmsam saaks ollema. Agga pibo mehhed, kelle seas issi ka ollen, mis ma teile tahtsin öölda, kuulge mis seitungid kõnnelewad: tubbaka wäljad ei põlle se aasta ka mitte hästi korda läinud, öndand nisamma, kui mu willi! Mis peame nüüd teggema? Tubbakas lähhäb liig kalliks. Sinna helde aeg! kui need mehhed sönna piddawad,  kes on õölnud: tubbakast meie ennam mahha ei te, se ei anna middagi wälja! siis wiskagem aegsaste tobbid nurka; kes jõuab  siis ennam tubbakast osta. Bessarabiast saime tännini ikka hea korra ja ka wägga head tubbakast, agga nüüd ei pea meil sealt suurt lotust ennam ollema; woib olla, ehk mönned noremad hakkawad tedda jälle küttima,  agga wannad ähwardawad, meid ilma jätta. Kül se woib raske olla, sedda armast tobbikest mahha jätta ja ilma selleta möda maanteed ehk külla tannawid posti taskuga eddasi lippata! Agga kes woib parrata! Jekatarinoslawist kirjutakse weel tagga  järvele, et seal 35 päwa sees 14 tullekahjo  olnud. Monni woib siin pea möttelda: ta ei mõista ennam mudest räkida, kui ikka tullekahjudest; agga sellele kostan: eks se põlle meie kohhus nenda palluda: ..hoia meid tullekahjo ja wargade eest!" sepärrast ragin ni saggedaste kui neid seitungidest leian, et meie mitte ärra ei unnustaks omma hommi- 332