Räime saak on sekord otsas. Kallamehhed katsuwad kül igga pääw omma onne, agga peawad iggakord tühjalt taggasi tullema. Ka kedo kalladest on suur pudus; muido olli neid selle aeaga igga suggu ni paljo wötta, kui kellegi südda himmustas, agga se aasta ei olle neid kellegi hinna eest sada. Pernomaalt. sJälle Räkigo meie sest ni paljo, kui tahhes, se ei maksa middagi, sest egga warras Postimeest omma liggi ei lasse; agga kurwastussega peame  jälle kuulma, et Eesti wennad, kes ommetige  tahtwad ristikoggodusse liikmed olla, sedda  pahha tööd armastawad ja wägga maiad omma liggimesse omma järrele on, egga sest suggugi ei holi, sago ta önsaks ehk mitte. Se põlle meie suggule tõeste mitte' auuks, waid ütlemata sureks häbbiks ja teeb meile nukkert meelt, et sest ni saggedaste peame könnelema.  Testama söbber kirjutab meile: ..Testama wallamehhed, Mart K. ja Hindrik P. tulnud teiste söbradega räimerannast. Pootsi Köppo kõrtsist mõisa pole minnes janud Mart, sest et ö aeg olnud, omma wankre peale nattuke tukkastama, mis Hindrik olla näinud, läinud warsi senna, kossinud ta põue taskust ta rahha kottikest kus rubla 75 koppikat rahha sees olnud, ärra ja läinud, kui õige mees Mardiga ühhes eddasi. Kui Mart omma rahha kaddund  leidnud, arwanud kohhe Hindriko peale, agga warras aeanud köwwaste wasto ning oölnud, kuida ta üht sesuggust asja woida temma peale aeada. Assi tulnud kohto ette, kus Hindrik omma pahha tööd üllestunnistanud  ja rahha kätte tonud. Hindrik on praego kohto al, omma tö palka otamas. Usso sa meel sõbra, kellega ühhes tee peal õlled!" sHirmus Selle ku 5. päwal, otse Kristusse taewaminnemisse pühhal, on üks Kastna walla perremees kes ka au parrast koggokonna kohtomehhe abbiline, Karl S., peale selle, kui ta kolm päwa järges kõrtsis istunud ja priskeske wina jonud, nõuks wötnud,  ennast ülles pua. Läinud ka selle nõuga  metsa ja ripputanud ennast omma wöga pu-oksa. Õnneks juhtunud üks teine auus mees sedda näggema, jooksnud senna, tömband noaga wö katki ja nenda peastnud ta Kaarli temma õnnetumast surmast. Kui tedda parrast küssiti: miks sa sedda teggid? andis ta wastuseks:  warrastastn aasta eest kolm räime wörko, mis nüüd wälja tulnud ja et ma sedda häbbi ei tahtnud kanda, wärras olla, wötsin nõuks ennast ülles pua. Oh sa kallis aeg! kui kaugele woib sadan üht innimest omma ohheliko  otsas weddada. Essite warrastama, siis joma ja wimaks üllespoma. Jah parraks! kuidas külw nenda willi! Neist wöerastest põlle meie siin ümber kaudo ammogi ennam middagi kuulnud; agga se aasta olla nad leetrite ja risidega ühhes meile wöeraks tulnud. Praego olla Audro mõisas 18 innimest haiged, muist röuges, muist jälle leetris ja risis. Selgemad sönnumed, kui paljo igga többe pöddejat seal olla, puduwad meil, ni paljo teame agga, et ülle pea 18 innimest seal haiged olla. Ikiast. sUus kindral kubberneri Könnelesime wimati lühhidelt, et aulik kindral kubberneri herra grahw Baranow selle ku 6. päwa õhtul Riga jõudnud. Tänna könneleb Ria seitung kuida tedda seal wasto wöetud, nenda: «Selle ku 6. päwa õhtul kello 8 aeal jõudis kindral kubberneri herra grahw Baranow  kalli terwisega raudte howi, kus meie linna ja joa wäe üllemad temmal wasto ollid tedda wastowõtmas ja meie linna pürjerkarde ratsa tedda künni lossi peale saatmas. Kello 9. aeal ollid keik nelli Ria laulikute seltsi lossi howi koggonud sealt lauluga uut kindral kubberneri  herrat terretama. Aulik kindral kubberneri  herra olla neid lühhidelt agga armsa sennadega  selle terretamisse eest tännanud. Teise päwa enne lõunat on kindral kubberneri  herra keik söa wäe üllemad ennese ette lasknud ja lõuna kello ühhe aeal keik linna ja ma kohto wannemad, ewangeliumi ussu öppetajad  ja muud linna wannemad." Andko Jummal  temmale kallist termist. sKindral kubberneri Ria seitungi läbbi antakse teada, et meie au- 155