tamas olnud. Kui ta sönna peab, siis on wägga armas kuulda, et ta keik omma jöudo selle peale lubbanud prukida, et temma üllamate  ello kord wöiks parremaks minna, mis Egiptusses tõeste mitte keige kuldsem ei olle. Seal ni hästi, kui ülleültse Türgimaal, ei tunne, allamad paljo samist, waid allati andmist. Türgi suurde üllematel ei tulle paljo mele lambaid söta, waid agga nita, ja Egiptusses tehti tänna päwani Warao sönna' tõeks: „Olgi ei pea neile ennam antama,  agga telliskiwwide arro mitte wähhemaks  jäetama." Uus wiitsekunningas ma ütlen, kui ta sönna peab, mis mitte igga kord Türklaste assi ei olle on lubbanud maksudega  parrajat ja kindlat seadust tehha ja omma üllespiddamisse tarwis igga aasta ühhe paljo wötta; peale sedda peab temma põllotö ja rahwa öppetusse eest Eüropa wisil tahtma murret kanda; nendasamma' ka, et kohtolaual seadus, agga mitte kohtomöistja iggakordne tahtminne ei pea maksma. Keige nende asjade polest on Türgimaal, nenda kui Egiptusses,  mõnda parrandamist weel tarwis. Katkisid  kattuksid on kül muial ka, agga Türgi allamad ollid allati tilkuja räästa al. Maksudel  ep olnud muud seadust kui sedda: „wötke ellawate käest; surnute käest ei sa muidogi ennam middagit." Amerikamaalt. Pim! Pöm! Pörrrrrrumm! Karkömm! Se on nüüd, Jummal parrako, Amerika allalinne tulline ja werrine mäng! Sellega löppetasid nemmad wanna  ja hakkasid uut aastat. Mönni pääw enne Jöulo (18. Detsembril) olnud neil seal jälle hirmus lahhing, kus 50,000 meest kummagi!  t poolt ühte teist tapnud, et pölwi innimesse  werri maad katnud ja tuhhanded ellawad  ülle tahhande surnute tallanud ja äggamist,  karjumist ja rökimist arruto olnud. Se hirmus lahheng on liggi näddal otsa turinud, se on 5 terwet päwa, ennego põhjapoolsed 2 päwa enne Jöulo wöito said,.pärrast sedda, W liggi 10,000 meest ollid kautanud! Sefamma  luggu olli ka lõunapoolsetel. Teine Mesarnane lahhing olli Wiksburgi linna al, kus 30,000 lõunapoolsed söameest 3 päwa kindla linna peale tormi jooksid ja ommeti linna kätte ei sanud; sest sedda linna nimmetawad  Amerikamehhed isse ..Gibraltariks", mis kegi ei pea kätte sama. Paljo on ka seal möllemilt poolt langenud. Kas hakkawad nüüd üks kord ärrawässima? Ota senni! Prästdent Linkolni Neegriorjade priusse kulutaminne  on löunapoolsid, kui pärrisorjapiddajaid,  kihwtisemaks teinud, kui nad enne  ollid, ja mitto kord on nende lahhengidel se näggo, kui ei tahhaks nemmad enne järrele  jätta, kui wiimne mees on langenud. Jummal tehko selle hirmsa werrewallamissele isse otsa peale! 39 Von der Censur genehmigt, Pernau, den 29. Januar 1863. - Teadaandmiösed. Audro möisawallitsusse p olest antakse teada, et seal 8. ja 9. Webruaril hobbuste-laat saab ollema. Üks kärner, kes naesemees, kui wiljapude ja lillede kaswamist hästi mõistab, wöib mitmeks  aastaks tenistust leida ja selle ülle Paide  linna aptekis selgemat teadust sada. Rahwale antakse selle kulutusse läbbi teada, et üks Tarto sure koli peal wälja õppinud (studerinud) hobbuste, weiste ja lammaste tohter  on Rakwerre linna tulnud. Temma käest wöib keigesugguste lomahaiguste wasto rohto sada. Temma ellab kaupmehhe Bünkowi jures,  ja wöib seal igga enne lõunat temmaga kokko sada. ZlhWyt MIeÄM macht hiermit die ergebene Anzeige, dcch er in Pernau eingetroffen ist, und sich eine kurze Zeit zur Ausübung seiner Praxis daselbst aufhalten wird. Er ersucht daher alle. Diejenigen, welche seine Hülfe bedürfen sollten, sich baldigst an ihn zu wenden. Seine Wohnung ist in der Ritterstrahe, im Hause des Herrn Horn, woselbst er täglich von Morgens 9 bis Mittags 12 Uhr und Nachmit- Lags von 2 bis Abends 6 Uhr zu sprechen ist. Arme erhalten- Hülfe unentgeltlich.