kolera Treibsee linnast kaddund ja naabri linnades lurrid innimeösed nago seaseb suilso käes.  UhbeS  linnas, kus 15- 20,000 innimest cllawad (uago Tartus) peaks kolera aeal 1700 rudi. eest rohhelist witerioli ostetuma, et iggaüks 3 kuud aega 6 lodi sest päwas wõikö prukida. Agga ni paljo ci ollegi tarwis. Ütielge nüüd isse, kas se linna kobta liig on? Üks ainuS innimenne, kui tal ni paljo on, annaks sedda hea mcl ega ärra, kui seladdi hirmsast  kolcrawaenlasest wöiks pntumatta jada, ja sellega  ei warjaks lemma mitte üksi isseennast, waid übhelbobil ka omma liggimessi kolera eest. KeS agga liig mõistmatta ehk liig kitse on rohhelist witenoli  osta, naas mönncd maal, se peaks ommeti nendagi paljo teggema, ct kolerahaigede roja mitte puust egga mullast, maid kö w w ast tiww i st mnr ilud,  paest põhjaga kniwa augo sisse wiskama ja jgga kord lubja peale puistama. Se aitab ka, ehk kiil mitte ui julgcSte, km ehk ~kloorkalk." Jgga tubba, kuö kolerahaige sees seisab, peab allctti tulutud sama, et ka terwcd innimessed seal rröiksid ettada, sest pesso ja wodi riete külge jääb ikka haige rojast muist järrele, et kui kihwtised lussukeicd sealt sünuiwad, siis aeab luul ueid laiali;  sest õnneks hakkab haigus siis alleS külge, kui õhk paksult kolera tussukeStega on täidetud; on nemmad öhhudalt ja laiali, siis põlle wigga. Peldikutes peab õhk nendega keige paksemalt taidetud ollema, sepärraft hoidke neist kobbadcst kolera aeal emal. Keigeparrem on, kui tggaüks sel aeal omma öpotti witerioli märjaga täidetud loas peab ja selle peal wäljas käib; sest selleläbbi saab ka pahba hais kantud, kui mitte liig wahbe ei olle sisse wallatud. Pesso ja pallakad, mis kolerahaiged pookinud,  peawad, kui parrast terwedest mee! neid tahhetakse  prukida, --kloorkalgiga" pestud sama, ehk neid pannakse külma ahjs, tehhakse pelt lahti ja pannakse  tn? weewlit ahjo su peal pöllema, et weewli snils läbbi riete käib ja nenda kolerakihwti nende seeS arrarikknb. Kui agga meel julge ei wöi olla, kas keit maearahWas ja naabrid omma sallakohhad ka witerioliweega ülle mallanud, et kolera tussnkeled ei sünniks, siis peab meel allalisss wbbade tulutämisfe  korwas püüdma neid tussukesi rikkuda, mis chk judba ohho sees sn° Sedda wöib põllewa weewli auro läbbi tehhs, ommeti ei wöi sedda hästi muial kui peldikutes ja nisuggufes rumides tehha, kus innimessed  ei ella, agga mitte paljo ellotubbades, sest et se sissehingatud weewli aur aega möda ka terwissele kahjo teeb. Ommeti, kui innimenne sellega ennast kolera eest wöib hoida, peab kahhest häddast itta wahhemat wallitsema ja sest mitte holima, et weewli auro läbbi temma näggo mõnni aeg kahwatand näitab ollewad. Ma tunnen ühte, kes lapse pölzves  2 aastat iggapaaw paar tundi weewli auro sissehingas. Esmalt olli kül wänge ja wastomeelt, agga parrast sai harjund, polnud ennam miggage. Kahwstand,kollaneihhokarw, mis La! sel seal olli/ kaddus ka parrast jälle ärra. Et weewli aur just mitte ni kadjolik ei elle, näeme mäemeestest ja tulletikknteggiatcst.  Dr. Burg on Prantsussemaal 31 lrabnkopltdaja tunnistusse läbbi näilnud, et aastal 1831, 1849 ja 1854, mil koleralöbbi kcige hullem seal maal inuimcssi surmas, nende wabnküte  peal, kus irasselõõd tehti, mitte uks ainus inttimcnne haigeks ei janud, ja ümberkaudo langesid  ittnimcssed nago hein wiktati ees. Kaks prodnesseri,  Picha lieu ja Saint-Piero Montrellieri linnas tundsid marsi ärra, et need tõmchbed, keS massemitirioli teggid, kolerahaigust mitte tl sanud. Eelleparrast peame kcigile nõu andma, sedda tehha, mis üks sa!sa arst haigede jures kässib ja isse sest suurt abbi on leidnud. Temma laskis 3 kord parras 5 minnutit aega üht pirituSse lampi haigede toas, wöörkoeas, peldikus ja mu rumideS, kcdda puhhas» tada tahtis, põlleda, mis öhbo fees ka maske laotab. Eedda piritust saad aptcglft selle kirja ehk retsepti jarrele: Hä. Oupr. perolwlerat. eoveentrat. Zjj Ottlorokorm. Zg Lpirit. vini reetrticuk. Zo^. paljo olgo nüüd neile, kes kolerahaigedega kouS ehk ühheS toaS ellawad, ni paljo iSseärraniS koggokouna ja linna wannematele, kust nähda rrõiwad,  knida ennast koleratöirwe eest peame hoidma ja kaitsma. Agga knida peab nüüd peale selle, kui jnst kolerahaigust meel mitte maeaS ci olle, selle rrasto panncma, et ei tulleks? —l)et sa omma ellekohta kolera aeal kõrge, kaljuse kobha peal ülleslööd, kuS pöhjawessi süggawaS seisad, knida miunewa kord olleme kuulnud. Kui suur wahhe kolera aeal kõrge ja maddala kohtade wahhe!  on, näeme neist läddikatsnmisttst, mis Dr. Farr Londonis on eltewõtnud. Äeige nende kohtade peal, mis 190 jalga kõrgemas seisid, kui Temse jõe wessi, mis Londonist läbbijookseb, jäid 109 innimeslest 5 haigeks, teiste kohtade peal, mis Temse jõega ühhe kõrgusse! seisid, jäid 100 innim  ete st 25—30 haigels. Kcige pealt peab 2) iggaükS sedda soki ja jori, mis lül isseenncst mitte kahjolik ei olle, agga mis temma kehha ei kannata, prukimatta jätma, mis jo iggaüks ommast kehhast peab tundma,  sest et keikide jures mitte keik ühte wisi ei olle. Kehha läbdijooksminne on kolera aeal keige kartlikku  m assi. Keige wähhemat labbijooksmist peab seddamaid  püüdma kinnipanna. Kui muud kaepärrast ei olle, siis praditalss I—2 kannamunna mõiga panni peal ülles, hästi kõwwaks, mis faggedast köhto kinni pauncb. Pipramündi tilgad ja pipramündi napsi hoidko iggamees koddo, agga mitte muido rvadata. Kas koleratuSsukcsed kaewudeS ka wõirrad iddancda  ja jogi wee läbbi innimeSse kehha ärra kihwtitada, ei olle weel selgeste läbbikatsutud; seisab  agga kaerv mõnne kolera latsaretti ehk haigede peldiko lahhedal, mis mitmed kolera haiged on prukinud, siis jägo nisuggusel aeal selle kaesoweSsi 44