ma siis süddamest, et se juhhataja mitte üksnes koolmeistride, waid ka üllepea meie Ma rahwa seast mõnda leiaks, kes tedda armastussega wastowöttaks  ja lemmaga nhhes sedda teed käiks, kellest essimenne peatük laiemalt rägib. Ka se õlleks mul sureks römuks, kui, nenda kui mitmed õppetajad sedda on sowinud, se ramat meie kihhelkollna koli öppetusse ramatuks saaks seatud, koolmeistrid sedda lastega loeksid ja nenda ka meie noor rahwas täiema pühha kirja tundmissesse  saaks juhhatud ja öppetud, uut testamenti surema tähhelepannemisse ja kassuga luggeda , kui ennamiste sünnib. Nenda annan ma siis omma ramatnkest Jummala  holeks ja sowin, et ta mitmele kasso sadaks! F. Hörschelmann, Willandi öppetaja. Köwwa kaandega sissepogitud. Hind: 28 kopp. H. Laakmanni jures on trükkitud ja sada: Gesti-rshwa Käsuline Kalender aasta LBSS peale. Weike Gnnemuistne jntto-rama armsa Marahwale aeawitekS luggeda. H. s k«». Kirjawastussed. 197) H. E. W-W 6. Kui pärrismapiddajal  ennam omma sullastele ei olle süa anda, siis on seal kül penike peus; agga miks siis nisuggune hakkas kahte kohta ostma, kui ühte ei jöua piddada? Seitungis ei sünni sest middagi könnelda. 198) C. U. Th. P s. Olge terwe, meie same Teie kirja prukima, kui ka tänna ennam rumi ei olle. Ärge laske omma sulge mitre ärrakuiwada, et Tsie poolt ennam teadust same. 199) M. E.—R ... . s. Kuiva näete, olleme warsi prukinud. Kahjuks ei olle se missist mitte. 299) E- K. W ....... s. Kui temma sedda pahhaks panneb, mis meil koggoni wõimalik ei olle tehha, siis ei wöi meie middagi parrata. 29!) p. M. K. in Zt. Teie laulud kätte sanud. 292 Bon der Censur gestatter. Dorpat, d. 6. Septbr. 1866 Berantwortl. Redaeteur Joh. Zannsen. Druck von H. Laakmann. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Po lizeiiicher Vswilligung.) Karl Hinnö ratsakunsti mäng. Minna annan selle, läbbi keigile teada, kes üllemat ratsakunsti nähha tahtwad, et rna sel näddalal (kui wöimalik jubba rede) seks isseärranis ehhitud mangol)ones, mis seest helledast walgustud saab ja kus istudes lahke wadata, omma ratsakunsti, hobbuste õppetust :c. naitma hakkan. Mängohones (Cireus) sawad 3 platsi ja kolmesuggused pilleti hinnad ollema. Selgemat teadust saab, kui mäng hakkab, seitungide ja ümberkantud  seddelite läbbi antud. Karl HinuL. Uus podi-assutus. Annan seläbbi keige rahwale teada, et ma sedda materiali aptegikauba ja wärwi-podi, mis enne E. Wiekeni pärriate (sedda enne Frey) parralt olli, ollen ärraostnud ja selle nimme al Adotw Wetterich eddasi kauplen. Et selle kaubaga nt milto aastat tuttaw ollen ning mul seks tarwilinne jõud kaes on, siis wöin julgeste lubbada, omma ostjate sowimessi  iggapiddi ni oddawalt ja ruttu, kui ial wöimalik,  ärratäita, ja vallun iggaüht minno podit meletulletada, kel seddaseltsi kaupa Larwis on. Kaupm. Adow Wetterich. Ria linnas, Sünderstr. v. Lutzau maeas Nr. lk. (6j Minna annan teada neile, kes tahtwad tullewa tolwel ehk nüüd jubba aegsamast puid ja haggo üllesraiuda, ehk ka walmisraiutud tullepuid ja ja palkisi kui ka rowikuid osta, need mingo Röngo kihhelkonda Kuikatsi Töntsi metsawahhi jure kaupa kulama; nenvasamma tarwitakse seal ka puleikajaid rabha eest. (3) Tartus. Kaupm. Reinhold Umblia. Moberk NörrenLergi krasimisse ja kedrusse massinad Tartus on nüüd jälle neste korda seatttd ja ued krasid peale paudud, pallub sepärrost rohkeste tööd ning lubbab sedda ruttu ja heaste arratehha. (2) Tarto linna ja Ropkoi mõisa wahhel (Wörro teed) on üks naesterahrva kuub ärrakaddunud; kes sedda leidnud, wigo Tarto Waimastwerre herra maeasse, kus temmale üks rubl. leido antakse. (!) BVesneri mõisas Tarto linna lähhedal on liggi 309 kasse planki müa, mis Bja 9 jalga pikkad. Selgemat teadust annab Wesneri tvöisawallktsus.  (3) Zoro mõisas Wörro ma konnas ja Rauge kihhelkonnas saab j 5. Septembrist !866 Saksamaal tehtud auromassina peal willo krasitud ja wöetakje 8 kopp. naela pealt.