misse! aasta! Wennemaalt ülle teiste Eüropa made kuid Danima jäi üksi putumatta. Teist korda käis ta aasta! 1847 ja 1848 ülle Eüropama ja möllas Peterburgis keige õelam, nenda et 7. Junist künni 22. Jutini, se on 45 päwaga 20,000 innimest (se on 4-5 igga 100 hinge pealt) haigeks jäid, kellest  17,000 ärrasurrid. 16. Okkobr. 1846 künni 23. Jutini 1847 ollid 200,000 innimest haigeks janud, kellest põled mulda laksid. Kolmat korda möllas kolera aastal 1859 ja isseärranis Jtalia söa aeal Prantsusse, Jtalia ja Austria wäehulkas. Need korrad on Lemmal ärrakäidnd ja nüüd ähwardab neljat korda tulla. 12. Junil 1865 ollid Aleksandria  linnas Egiptussemaal 3 innimest koleratõwwesse  ärrasurnud, agga jubba 3. Julil 228 innimest päwaö! Egiptusse pealinnas, nimmega Kairo, surrid 20. Junil 2 innimest, agga 4. Julil jubba 457 innimest. 20. Junist kuuni 17. Jutini ollid Kairo linnas 5249, se on 100 innimestest  6 ärrasurnud. „Agga kuida on siis koleratöbbi jälle tulnud, kui temmast mõnni aasta rahho olli?" Muhamedlased piddasid tännawo suil (mis wiimse kümne aasta sees ikka talweaeal sundis) omma suurt usso-pühhi, mis nemmad Beirami pühhiks hnüdwad, kus Arabiamaal Mekka linna lähhedal 300,000 innimest ühhe kohha peale kokkotullid,  kellest iggamees seal omma ohwrilomaft  tappis. Keige lvähhem ossa saab iggast lambast ohwerdud ehk roaks prugitud; snrem ossa wiskadakse ärra ja jäetakse lausa taeira alla mahha. Mäddanejad loma kehhad soeal maal ja pallawal aeal peawad jo lühhikese aeaga luhwti hirmus kalkuseks  teggema. Kui sedda jubba 1 raibe teeb, mis peawad siis weel 300,000 raibet teggema? Se õlleks jo üsna immeaSsi, kui selle sure innimesse  hulga seas, mis ühhes unnikus kous, mitte külgehakkaja haigus ei piddand tullema. Et nüüd meie aeal immeasjo ennam ei olle, siis sündis, mis jo piddi sündima: koleratöbbi tulli walja ja laggunes sealt iggale pole laiali. Mnhamedlaste oggar mõtte, koleratöbbe Jummala isseärralissekS nuhtluSse witsaks piddada, kellest tegi ei wõt peaseda, tunnistab, et nemmad middagi ebbakombel  ussuwad, kus jures nad middagi ei mõtle. Meie aegse warisedel näitab sel wisil üsna õigus ollewad, kui keik sedda, mis ka innimeste omma holetuste läbbi tulleb, hõlpsal wisil patto nuhtlusseks nimmetawad, nago terwe meel ja mõistus ka pat olleksid. Ehk kas rojnS, holetus, koristamatta sllo :c. mitte pat ei olle? Ja muidogi on. Kes sedda teeb, eksib wiendama kässo wasto. Holetus, rojus, ettewatamatta, puhhastamatta  ellowiis on jubba mitto tuhhat, nago kolera aeal, hauda winud, kus jures sähhärdune pattune saggedaste isse ka surma saab." meie Eüroplased, egga meie Beirami pühhi ei pea, kust siis kolera meie jure tulleb, et nago kärblased surreme?" ..Seeb se kurjatö ärranetud luggu on, et kurn ikka kurja sünnitab. Mubamedlaste patto nuhtlust pea» me ka meie kandma. KülgehakkamiSse labbi on kolera sealt Wenuemale tulnud, ja wöib ka meie jure tulla. Scsinnane tõbbi näitab korda mõda igga 17 aasta jarrel tulleirad. Wõib olla, et Äuhamedlased omma Beiramipühhi ka 17 aasta takka piddawad, nago Judalissed omma pühhi 7 ja 50 :c. aasta jarrel piddasid." „On siis kolera tõeste sel wisil külgehakkaja Haigus, nago rõuged, leetrid, soetöbbi :c., et mehhest  mehhe kulge hakkab?" „Se ei olle mitle nenda. Kolerahaigedega  ümberkäia ei te middagi. Külgehakkaja  kihwt tulleb kolerahaigede läbbijooksmissest  ehk rojast. Sedda on luggematka tihti olnud, et terwed, kes kolerahaigeid tall ilasid, ka terweks jäid, kui nemmad ennast kolerahaigede  rojast emal hoidsid. Teised on jälle koleratöwwesse haigeks janud, kes ial haigedega ei olle kokko putunud, kui agga seddasamma aSjalkäimisse  kohta (peldikut) prutisid, mis kolerahaiged ka ollid prukinud. Kahte sündinud asja tahhan siin teile könnelda. Amerikamaal said ühhes linnas wangid üksikus kambrides hoitud, nenda et kegi teisega ci wöinud räkida, ei tedda uähha, egga temma jure minna. Waugikoea teenrid ollid terwed ja jäid ka siis terweks, kui tõbbi wangide ieaS peale halkas, sest et wangide takistajad üht sallakohta prukisid, wangide sallakohhast kaugel ärra olli. Wangid! Ollid esmalt keik terwed olnud. Seal todi üht uut wangi sisse, kes 2 päwa parrast sedda haigeks jäi. Ta ei olnud terwelt egga haigelt teiste wangide liggi sanud, agga sallakoht, mis ta prukis, olli alt teistega ühhes. 24 tunniga ollid 204 wangi, kes iggaüks omma kambris seisid koleratöwwesse haigeks janud, agga keige haigusse aeal jäid nende tallitajad terweks. Misga ollid nemmad ennast hoidnud? Muud middagi, kui et sedda sallakobta ei prukinud, mis wangide parralt olli. Sest näeme  selgeSte, et kolera haigeid watamas käia, neids tallitada, nendega ühhes toas ellada, ei te middagi,  kui agga nende roja warfi ärrasadetakse  ja selle kihwti lämmatakse. Krimmi soaaeal olli Türgimaal Warna llnnas koleratöbbi lahti ja ZuglaStt söalaewade peal, mis saddamas seisid,l tulli sesamma hädda kätte. Purjutas agga laeivt kaugemale merre peale, siis olli 12—16 päwaga kolera laewa pealt kaddund. Kust se nüüd tulli? Laewa peal lahwad sallakohhad alt merresse. Käib seal kegi wäljaS, siis on laew sealt kohhast, kubbo Lemma sissekonna tühjendus langes, warsi jälle ärralainud  ja middagi ei jä seisma egga pahha kolerakihwti ülleSaeama. Inglisse admiral-laev „Britannia," mis ka sel «eal Warna Mna sadda- 28