Austriamaal on isseärrams nissu- ja tiirginissu  saak ni hea olnud, et nemmad paljo wilja wõisid ärramüa, ka nende puwilja ja lojukse põhho saak on tännawo surem olnud, kui muial mail. Nondasamma on nende winamäed, kui ka mitte õiete häid, siis onnneti rohkeste marjo kaswatanud. Ungrimaal on nissusaak ni suur olnud, kui nemmad mitmel aastal ei mätleta sanud ollewad. - Bömi- ja Määmamaal arwatakse lõikus meie Baltima sagiga kokkominnewad, siiski on rukkid seal ülleültse raskemad kui meil. Inglismaal, (kus Põld kül hästi tehtud saab ja paljo wilja kannab, siiski rahwa hulga parrast ial mitte ni paljo, et ommaga läbbi saaksid) on neil tännawo pea wähhem kui keskmine  lõikus olnud, isseärrams peab sedda nissudest  ja kaerdest ütlema; rukkid ei te nemmad paljo ja odrad on kaunis korda läinud. Irimaal kus waesem rahwas ennamiste kartohwlidest  ellab, on wilja lõikus weel uattuke parrem olnud, kui mullu ja kartohwlide saak olla ka korda läinud. Belgiamaal, kus ka wägga hästi ja mõistlikkult  põldo harritakse, ei arwa nemmad omma tannawuse sagiga mitte läbbi sawad, ja kui muido ka muist ommast sagist Inglastele müsid, siis peawad sekord muialt jure ostma. Hollandimaalt, knida teame ei tulle paljo sonnumid, sekord agga kuleme ni paljo, et ka nende lõikus mitte rohkem ep olle olnud; ommeti  lootwad nemmad ommaga läbbi sawad, ehk wähhe jure osta tarwis ollewad. Prantsussemaal on tännawo aastane wiljasaak ülleültse ni kassin olnud, et paljo jure peawad ostma. Isseärrams lõunapoolses maksudes  , kus muido rohkeste wilja kaswab, on sekord paljo ikkaldust olnud; seal ei olle mitte üksi nissud, waid ka rukkid ja kaerad wägga wähhe korda läinud. Sepärrast on ka Ungrimaal,  Prantsusse kullo peale, paljo wilja üllesostetud,  nõnda et 300 mil. pranki seks arwatakse ärrakulluwad. Ka Ria, Odessa ja Peterburgi saddamast on mõnni hea laewa täis senna läinud.  Nende winamäed ei te neile sel aastal ka paljo rõmo; sesamma luggu peab ka Alshiriamaal  ollema, kus igga suggu wilja pudub. Sealt ma rahwa rikkus on nende lojukse karjud ja nemmad peawad tännawo hulgakaupa omma weisid merreäärse lmnade sisse aeama ja nende wasto seal ruktld za nissu wahhetama. Shweitsimaal ei üllatas wiljasaak ka mullise sagi wasto ja peawad hea hulk wõeralt  maalt katsuma jure nmrretseda; üksi kartohwlid,  nago ennamiste iggal maal sel aastal, annud ka seal rohkeste wälja. Italiamaal on Lombardia- ja Wenetsia rahwas rohkeste ja head nissu sanud, nõndasamma  ka nende winamäed wägga hästi korda läinud. Sardinia sares on agga rohhotirtsud lõikust ärrarikkunud ja suurt kahjo teinud. Muial Italiama jaggudes on ka rahwas iggal pool, isseärranis weel omma sulwilja sagiga rahhul. Rumäniama, mis Ungruna kõrwas seisab, on tännawo sellega wõido wilja kaswatanud ja meie olleme jubba tona sest konnelenud, et nemmad  arwawad 30 miljoni pranki eest ärramüa sawad; isseärranis on neiltürginissud korda läinud. Türgimaal on läbbistiko iggal pool sel aastal wiljasaak hea olnud; agga kahjo, et Türgi pahha wallitsusse ja rahwa kassina harrimisse  parrast, Põllotö iggal pool weel wägga lapse põlwes ehk ülleliga raske maksude al seisab. Nemmad ei sa ommaga läbbi. Spaniamaal on agga wiljasaak tännawo ni kassin olnud, et kronopolest tollirahha wilja eest, mis wõeralt maalt sisse tuakse, neljaks kuuks mahha jäetud. Donimaalt kuleme, et rukkid ja nissud seal keskmist, suiwilli ennam kui keskmist lõikust annud. Heinasaak olnud wägga rohke, agga kartohwlidel haigus kallale tulnud ja paljo ärrarikkunud.  Wimaks nimmetame weel: Rootsi- ja Norramaad. Seal õlleks muido põhjapoolse made kohta wiljakaswo korda läinud, kui tännawused ilmad wähhegi soemad ja kuiwemad õlleks olnud. Agga kewwade olli külm ja sui kuuni Augusti kuuni willo ja wihmane,  nago sedda ommal maal küllalt olleme näinud. Sellepärrast jäi kõik wiljawalmistamine liig hiiljaks, et külm muist käest ärrawõttis; heinasaak on neil ka rohke olnud, kui ka mitte nago muial põhjapool mades, kõik haljalt kätte ei sadud. Ungri- ja Rumäniama ning sealt ümberkause  made järrele on 346