peal ellama assutada?" Wähhegi mõistlik innimene. peaks ka tühja kõhhoga jubba arro sama, et se kõik selge tühhi ja narri jut on, agga meie waesed Läänlased ei tahha sedda mitte mõista! Hulga kaupa konniwad nemmad pealinna, nago peaks seal kõikide õn ees ollema! Waesed õnnetumad innimesed! lummal hallastago  wiljalisema aastade ja rohkema tenistuse  läbbi meie peale, muido peawad nisuggused meel surema õnnetuse sisse langema! Kuulge, mis meile Peterburgist nende polest kirjutakse. „ Armas Eesti Postimees! Nago sa tead on Peterburg suur liu ja ellab paljo rahwast sees; agga Oktobri kuust sadik tahtwad waesed Läne wäljarändajad tedda weel suremaks tehha. Liggi 500 perrekonda on Eestimaalt Hapsalo ümbertkaudo jure tulnud, kus ennam leiba ei pea ollema, mis kül tõssi wõib olla. sest leiwapudus  on kahhe wiimse aasta sees ni mitmes paikus kibbe kül. Agga se waene rahwas olla ka muist sellepärrast omma armsa issamaalt wäljarändanud,  et mõnni watteprohwet neile olla kulutanud,  kui õlleks krono Tallinnamaa lehbedes teada annud ja neid Kaukasiamaale wäljarändama  kutsunud, neile ka reisirahha ja assutuse abbi lubbanud, mis agga kõik puhhas walle on; sedda ei olle krono ial egga kuskil kulutada lasknud.  Agga meil on nendega siin hirmus suur tülli ja tallitus. Minnewa ku lõppetuses tullid 200 hinge ühhekorraga, wannemid ja wäetimaid lapsi, paljo neist pool allasti ja nälgas, et halle  ja kolle nähha. Siin lani-kirriko maeas piddid kõik nurgad tais mahhutad sama, peale selle sai surnokammer, pessoköök ja muud nurgad  tais, ja kui kuskil ennam rumi ci olnud, piddi õpp. Laaland ühhe Wenne kaupmehhe käest korteri ürima, kus 12 kambrit olli; agga kui ikka weel usi rändajaid jure tulli, ei olnud ka seal ennam rumi. Seal wõttis ZPP. nõuuks, tillemat politsei wallitsust abbiks palluda ja leidis ni paljo armo, et neid mitte warsi ilma armota taggafi ei sadetud nende passide pärrast. Neil õnnetumatel ei olnud muud, kui wallapassid kasas,  kellega paljast 30 wersta ülle omma kubbermango piri tohhib minna, ja needki weel eestikele kirjutud, mis simWenne politsei ei mõista. Wimaks leidis politsei ärrapõllenud suhkrowabrikus  Katarinhowis sure kiwwi maea, kuhho neid sisse ja tillemad jure pandi, et rido egga muud rummalust'nende waeste seas ei tull eks. Nende waeste hulgas on paljo haigid ja paljo lapsi wiimse Mwade sees ka ärrasMuA Mis neist eddespiddi peab sama, on alles teadmata. „Wata Postimees, nõnda on loud. Mis sa arwad sest?' Rutta ommeti ka Länemaale ja rägi nendega mõnm sutäis puhhast maakeelt, et kui seal weel ni jõlledaid on, kes seddasamma teed tahtwad käia, nemmad ommeti märko pähhä  wõttaks ja hulkudes tee are surrema ei lahhäks.  Koddo, kui neil ka põldo maad ei olle, wõib lummal ommeti tööd ja leiba anda, agga mis tahhawad tee peal ja wõeras paikus tehha, kus nad keeltki ei mõista?- W.8." Wõeralt maalt. Saksamaalt. Rahwa rändamine näitab ka muial mail Eüropa haigus ollewad. Hiljuti ollid innimesed Shlesiamaal sedda wallejuttu kuulnud ja mallejuttud tõuswad pea, nago sened wihma jarrele kui annaks Preisi kunningas  Hannowri- ja Shleswig-Holsteinimaal pri maad ja assutuse abbi igga innimesele, kes senna tahhaks ellama assuda; Hannowrimaal piddid koggoni walmis tehtud põllud igga tullijale  kätte antama, muud kui olle perremees. No waat, se olli melepärrast! Iggamees tõttas essimene ollema. Muidogi läksid esmalt need, kelll koddo põldo maad ei olnud, parrast ka teised. Essimene teekond olli Preisi pealinna Berlini, midda ruttem, sedda parrem, et kegi parremat tükki enne ärra ei wõttaks. Agga kuida ajasid nemmad Berlinis silmad pärrani, kui seal kegi sest ei teadnud, mis nende koddo Hans ja Tõns ni tõeste ollid könnelnud. Kunninga polest piddi weel rahha ja hobbosed härjad hakkatuseks antama,  nago sedda meie maa wäljarändajad ka lootwad; kes peab andma ja mikspärrast? selle peale ei mõtle kegi. Wiimsel aeal näitab Prantsustel teniatütrukute polest pudus ollewad ja neid lassewad nemmad Saksamaalt wahhelt tallitajate läbbi palkada. Agga waesed tüdrukud ei sada seläbbi mitte õnnelikuks, waid ennamist wägga õnnetumaks. Mis telliad neile tõotawad, sedda ei anna pärrast kegi, ja hõlbust põlwe ja suurt palka wõiwad kül otsida, agga KM 390