kalli hobbuse, et enuam kaera osinust ei õlleks; teine jättab kattukse harja katmatta, et õlgi järrele jääks; kolmas lööb kirwega jalla sisse ja rõmustab,  et ust sapaid jalgas ei olnud; neljas pistab põllewa piro tungla rehhe alla seina pao Mahhele,  et küünla ja latre hinda taggasi hoiaks ?c. ee. Tulleb õnnetus siis „olti õnnetusseks antud."  Nenda teggi hiljuti üks mees ka, kes meilt Päwa lode poo! küljes ellab. Temma kahjo eest meie kül kahhetseme, agga temma ahnus veab mõistlikko iunimessele mõnnesuggused mõtted pähhä. Kuulge, mis meile üks sõbber 13. Nebruaril sest kirjutab. „Meie wallas on uks perremees, kellel 2 tallomaea käes ollid ja kaunis jõukast ellas. Temmal põlles pari aasta eest tallomaea ärra, ja se olli õnnetus; agga mis läbbi se tulli? Ähmisse  läbbi! Ei raatsinud küünla rasMa egga lmnbi õlli murretseda; piro tulle walgel Harris omma linno ja nenda läks tuböa põllema. Kes tahhab, se üttelgo: „olli õnnetusseks antud"; agga põlle tõssi. Nüiid piddi mees omma kullo peale ruaea ütles teggema, agga waewalt olli ma ea Malmis sanud, seal tulli meel raskem mits: sesamma maea põlles 29. lauuaril 1864 jälle ärra, kuhho 8 hobbust, suur linnamassin, kelk põhk ja maea riistad sisse jäid. Oh sa waene mees! Kahjo, mis koggokonna kohhus kokko Mõttis, teeb maeaga kokko liggi tuhhat rubla mälja. „ Agga unud küssib mõnni: kas jälle piro tunglast põllama läinud? Ei kül just mitte piretullesi,  agga ikka sest, et perremees ep õlle lattert  murretsenud, Maid lahti tull ega rehhes linno harrinud; küünla otsake rippunud nöri otsas, h a kül; latter maksab rahha. Selsammal hommikul  olnud perremees isse tullega massinat seadimas, siis on mist tulloke ta omma käest lahti pcäsnud. Sure kohkumissega ei olle neil hobbusid  enuam mele tulnud, enne kui tulli jubbä sureks läinud; siis on meel perremees hobbusid reialt läinud Mälja aeama ja seal jures ennast hirmsast ärrakõrwetanud, nenda et keik temma juuksed, silmad, käed, jallad ja nllcültse keik kehha  tükkati wägga raskeste ärrapõlletud. Praego  on teadmatta, kas ellama jääb ehk mitte. „Waatke, armad sõbrad, mis sest Moib tulla, kui mmmmne latre eest ei tahha 50 kopp. wälja anda, agga seal jures 940 rubl. kautab ja isse tulletukkiks Põlletud saab! Tuld on meile wägga tarwis, agga peame sedda, kui kallimat asja, kindlas kohhas hoidma, klaas latris ehk lampis, et lapsed egga nõdremad innimessed  temma labbi knhjoeite". Sepärrast: „hoia isse, siis hoiab liimmal ka," se on mõist-- likko innimessele wägga tähtjas sönna. Peterburgist. sWennekele UMTes-- tament.j Sure tännowäärt assi, kui iggas keles Jummala kallis sõnna saab wälja lautud, mis uisamma kui llnnmi ja wihm mitte tühjalttaggasi  ei tulle. Keisri Proua kässo peale' saab wennekele Uus Testament ueste trükkitud, 40,000 tükki, ja müakse ui oddawalt, et terwe Uus Testament. ennam ei sa maksma, kui 16 kopp., mis keige waesema innimessel raske ei olle. sUus riiksradi peawauuem.j Meie olleme saggedaste seaduste, minnewa sui weel ue kaubaseaduste al sedda nimme Grahw Bludow  luggenud. Sedda meest on lummal 19. Webrl. ärrakutsunud. Keisri Herra kässo peale on temma assemele würst Gagarin riiksradi pealvannemaks pandud. Selle üllema kohto ees sawad keik seadussed enne läbbiwadatud, kui Keisri Herra neid onuna käega kinnitab. MosÜWast. sTallorahwa kolid.j Sest sadik kui Menne tallorahwas priiks said, peawad nende koliasjad priskeste eddasi ununema. Ilma selleta ei wõi ka ükski pri rahwas ellada, kui La mitte ihho priusses waimns waug ei tahha olla. Moskwa seitung kulutab, et koli-ministerinm:  palest Wenne tallorahwa kolide assutamisse peale 100,000 hõbberubla abbi on lubbatnd. puh hastamisse  Sure Krimmi sõa aeal, sai Sewastopoli  saddam wägga arrarikkutud. Waenlaste  tülliks sai sel aeal palja laewo seal põhja lastud, et uemmad sisse ei peaseksid. Nüüd aggn tahhedakse jubba mõnda aega saddamat jälle puhtaks tehha. Miuuewa Webruari kuust kuuni siamale on Cewastopoli saddamas merre Põhjast wäljatodud: 4500 puda Maske, 950 puda tinna, 10,000 puda Lautud rauda, 12,000 Puda mall latud rauda, 3,250 Puda laewa ahhelaid, 1,100 75