langes se, kelle jures ta asset piddanud, selle trahwi alla, mis josikute warjamisse parrast kinnitub. Nüüd olla agga rigi seest poliste tallitus te minister 3. Junil 1865 5699 reihsradi heaks arwamist, mis keige kõrgemalt kinnitub, kindral kubberneri herra kätte saatnud  ja seal seisab se seadus ja käsk uendud ja nimmelt nenda seatud: ..Zgga tallo innimenne woib omma asjade tallituste parrast 39 wersta ommast ello kohhast  emale minna, ilma et selle peale õlleks wadata kui kaua ta tallitus aega wöttab. sEllajate wälja saatmissest wöerale  lnglis rahwas tõstis möda läinud suwwel kaebtust, et nad minnewa kewwade  olla Tallinnast többised ellajad sanud, mis ministeriumile nukkert meelt teggi. Et sedda nüüd ennam ei pea ette tullema, on rigi seestpoliste asjade tallitaja ministeriumi polest köwwaste ärrakeeldud, mitte üht ellajast enne saddamasse laewa peale laska, künni tohterdamisse  politsei tedda järrel wadanud ja kirja läbbi tunnistanud, terwe ollewad; mis igga tolli wallitsussele Balti kubbermangudes kohhuseks  tehtud, sedda käsko taieste täita. Kuramaalt. sM ad e Made müminne lähhäb seal tassa hiljokeste eddasi, agga se aastase sandi aasta parrast, kus wilja hinnad hirmus kõrged, on se wägga raske maid osta, ehk kui need summad, mis kohhe maksetud peawad sama, ka kes teab kui wähhikessed olleksid. Leikus on ülle keige Kurama  ennamiste keskminne. Rukkid ollid waesed,  odrad kaddusid pea üsna ärra, nad ei sanudki  malmis, külm wöttis enne ärra. Ellajate  pöhhuga põlle luggu suggugi parrem, jubba  praego seiswad juukse karwad püsti ei tea kuida talwe ülle sada. Kui suur saab nälg kewwadi ollema? sedda sawad need nähha, kes senna male ellawad! Wilja hinnad on praego jubba kõrged, agga nad sawad weel tõusma! Kes jõuab seal ni paljo osta, kui tarwis?! Windaust kirjutakse 5. Novembril hirmsast  tormist, mis seal vandas jälle mõnda laewa maggama pannud. Mitto Inglis laewa  läinud omma täiega Riast wälja, põlle agga kaugele sanud, kange torm astunud merre  peal rinno nende wasto, sundinud wäggise taggasi, aeanud randa, kust ennam lotust põlle arra sada, peawad ommad kondid senna jätma.  Ni paljo kui tännised sönnumed teadwad  juttustada, ei olla laewa mehhi surma kätte sanud, peasenud keik soja hingega hirmsast  wee surmast. Ühhe laewa meestest ei tea seitungid selged arro anda, sest laew leitud merre pealt nago monni eksind hobbune maante  pealt, kel perremeest põlle; kuhhu selle laewa  mehhed jänud ei tea kegi. Eestimaalt, sLeikusse Karruse, Hannila, Lihhula ja Warbla kihhelkonnadest  kirjutakse Tallinna seitungis kuida nende wilja ja heina saak möda läinud suil olnud. Kewwade olli kaua willo, mis keik lotust ärrakautas, agga näddal enne Jani päwa  läksid ilmad sojaks ja andis ka nattukenne soja wihma, se römustas pissut ja lotusse tähheke tõusis jälle lilles. - Heina saak ei olnud keige parrem, sest rohhi hakkas hilja kassuma; ristik heina saak wägga hea. Rukki wilja olli pissut, sest sedda ei sadud süggise iggale pole mahha; mi 6 leigata olli andis 4 künni 6 wilja. Nisso saak on parrem olnud. Sui wiljadest on kaerad keige parrem korda läinud, andwad 8 künni 10 wilja wälja, selle wasto odrad 5 wilja, ka monnes kohtas nattuke  rohkem. Ernestel on warsa kül, agga pissut kauni kulges, agga kartuhwled, se suur leiwa abbi, läksid kauniste korda ja ei woi meie ka selle ülle wägga kaebada, et nad többised  on; et kül keik terwed põlle, sedda ei woi meie mitte kita; teiste aastade sees on paljo rohkem többisid olnud, mis ka terwed ärra rikkusid. Keigl tuggewam többe wasto, on üks punnane suggu, mis pari aasta eest Amerikamaalt  todud; ja ka wägga jahhused. Peterburist. sSaea aastane mällrstus  Sures Peterburgi linnas on üks keiserlik pöllo-tö selts Saksa rahwas  nimmetab üht sesuggust seltsi ökonomi- 370