gisid nüüd kiwwide, kangide ja kirwestega uksed  ja aknad mahhalöhkudes, sisse ja weddasid kaubaüllewaatjad wälja, ja mönned hoidsid senni kaua Wennelast kinni, et appi ei sanud. Ukse ees said nüüd kaubaüllewaatjad kiwwide ja wemmaldega ni rängaste peksetud, et pea ärraminnestasid. Maiaperremees, üks mölder, kes esmalt warst seal jures ei olnud, töttas kül ühhe tallopoiaga weel appi, agga sai seddasamma  ja piddi weel rahhul ollema, kui tal mitto asja said ärrarisutud. Selle peale astusid nüüd Zudid omma wankrede peale, möksid  kaubaüllewaatjate hobbust ja wankrit keige nende asjadega kasa ja laksid omma teed. Tännini potte weel kuulda, et neid õlleks jubba  kinniwöetud. Waatke, sedda peame Zudidest ka weel kuulda sama! Need jölledad  pölle kül, kui südda täis olli, selle peale möttelnud, mis kurja tö palk saab ollema. Mowgorodist tullewad sönnumed, et seal 28. Mail Wenne rigi tuhhande aastase mällestusse-samba alluskiwwi on paigale pandud.  Tullewa aasta (1862), kui Jummal meid senna male ellada lasseb, saab Wenne riik 1600 aastat mannaks, kus külges ka meie Balti kubbermangud, mis enne Rootsi al ollid, nüüd jubba 150 aastat seiswad. Polamaalt. Öppetus on iggal pool hea, kus sedda wastowöetakse. Keige surem pudus on sest ikka tallo rahwal, ja sedda mitte üksi meie maal, waid ka muial. „Kus meiesuggune omma tarkusse ehk kirjaga lähhäb?" kuuldakse weel saggedaste innimessi könnelewad, ja se põlle muud kui rummalusse tunnistus, otse kui ütleksid nemmad: „mis meiesuggune silmawalgussega teeb, küllad same  pimmedalt ka Läbbi." No eks katsugo, kes tahhab; agga kelle silm nattuke ennam selletab, selle kohhus on ka jöudo möda teiste  liggimeöte eest murretseda. Polamaal tundwad  nüüd üllemad ja allamad ärra, kui tarwis  sedda on. Mõisnikud sada nüüd arro, et sest üksi küt ei olle, kui nemmad ja nende lapsed middagi möistwad, waid ka allama rahwal  on suremat tundmist häddaste tarwis, kui neil fiamale olnud. Tännawo kewwade olli neil omma talloperremeestega suur rendikontrahti  teggeminne ja iggal pool ollid sellega  nago kannad takkus, kus rahwas luggeda egga kirjutada ei möistnud. Sepärrast agga murretsetakse seal nüüd sure holega walla-ja küllakolide eest, ja ei küssita mitte, kas manna  mitme sadva aastane harjunud rummslus selle eest tännab ehk kirrub, ja se on öige. Oh peaksid ka meie Eestirahwas ikka ennam arro sama, kui rummalaste ja isseenneste kahjuks need tewad, kes omma laste tolitamisse  eest öiget hoolt ei kanna, sedda holetusse  sisse jätwad ja nenda isseennestele kahjo  ja neile süddame wallo ja maewa tewad, kes neid ni hea melega eddasi aitaksid! Wölla kingitus. Polama on mönnesugguste  häddade pärrast aeg aialt künni 64,436 nekruti kronole wölgo jänud ja selle tassumisseks peaks sealt eddespiddi 3327 meest aastas ennam wöetud sama, kui muialt, ja se õlleks rahwal raske küllalt. Önsa würst Gortsakowi palwe peale on meie armolinne Keisri Herra, kes allati ni paljo, kui ial wöimalik, allamatte koormat kergitab, kasko annud, et sedda Pola nekrudi - wölga peab mahhakustutatama» ja mitte ennam pärritama. Minna ei tea, kui paljo Polakad selle eest tännada möistwad. Sönnumed wöeralt maalt. Auskiamaalt. Keisri proua waene  terwis. Hädda on ussin tullema, agga wissa minnema, ja sedda peawad ka keigekörgemad  siin mailmas maitsma. Austria keisri proua, kuida teame, ellas minnewa talwe Madeira sare peal Atlauti merres ja tulli sealt hiljuti (8. Mail) jälle koio taggasi, ja iggaüks  näggi ta naost ärra, et parremaks olli sanud. Agga tännawune willo kewwade, mis meil enne Mai ku pallawat olli, ei olle temma  ueste jälle mitte hea olnud. Wanna hädda tikkub jälle taggasi tullema ja tohtred tunnistada, et muud nöu ei olla, kui ueste sojemale male ellama minna. Se kord 194