parrast peame ütlema, et ennem södda, kui rahho woib tulla. Kes kannab seal keige ennam  süüd? Kas se pissukenne peotäis maad Luksemburg? Õlleks naero wäärt, kes sedda süüd, kui södda tulleb, temma kaela tahhaks lükkata, waid kui ta tulleb, siis tulleb  ta Napoleoni pallawast werrest, mis Lemmale  hamba haigust teeb; sepärrast õlleks wägga hea temmale kuppo laska, ehk sedda santi hammast koggoniste suust wäljatömmata. Prantsussema on nago mönni tulle purtsaja mäggi, mis tuld seest wälja purtsab ja Napoleon  kardab, et ta ehk lõhkeda woib, mis wägga pahha õlleks, sepärrast otsib korwalist Lööd, misga sedda seestpolist tuld lodab kustutada  , kui wähhegi onne on. Söas on jo kaks asja, wöit ehk kautus, ja Napoleon on selle polest surelinne, wöit on temma pärralt;  kas se agga nenda peaks minnema, kuida temma arwab, se on üks assi, mis ülle meie ei egga ja ei tohhi üttelda. Üks wäljalt poolm södda peab tullema, kui se ka karwopiddi peaks senna kistud sama. Peale selle põlle Prantsusse rahwas mitte üks rahwas,  kes pea peale kukkunud, waid nemmad teadwad, mis nad tahtwad, kui se ka mitto kord wöereti ja wasto oksa, sellega põlle neil teggemist; waid se on nende tahtminne, ja igga  innimesse tahtminne on temma lummal. Se on tössi, otse kui igga Prantslane, nenda ka nende seitungid, öhhutawad söatuld, et se mitte ei kustuks, waid pvllema hakkaks. Nenda kui üllemad, nenda ka allamad. Nigi wallitsus mängib kui rebbane, teeb ennesele imme tössise näo ja wänab pead ning ütleb: parrem rahho kui södda, ja issi näeks jälle, et södda parrem tänna kui Home hakkaks. Prantsusse  söa wäe paggar teeb arrutumast ue moe peal wepakkisid, panneb omma koddused, Inglisse  ja Belgiama ssariistade wabrikud keik ammetisse ja kassib, lühhikesse aeaga, tellitud söariisto malmis tehha ja kätte sata. Kui tal neid tarwis põlleks, mis tarwis lasseb ta neid siis ni ruttust tehha? egga nad jännese jahti nendega ei lähhä. Ka sunnib ta wäggise Türklast  Kandea saart kaest ärraandma ja össitab Sultanit teiste wasto ja eksitab tsdda, et ta wimaks ennam ei tea eddast egga taggasi. Saksa ma-kaardid Reini madest, mis» päwa malis järre! tehtud, müakse luggematta hulgal  ja uut modi suritükka wallatakse hõlega jure. Põlle immeks panna, et baron Rothshild  omma rahha kotti su kinni seub ja sealt ennam ei tahha middagi wäljaanda. Inglasse! ja Spanlassel on ka harjad teine teise wasto punnaseks läinud ja põlle seal ka suurt pudu, siis on nad tuttipiddi koos. Inglane koggub ommad söa-laewad jubba Spania lähhedale kokko, mis seal siis ennam paljo tarwis?! Agga kust on nende tülli tulnud? Noh, mis senna paljo tarwis! Juhtub üks nattuke eksima, siis on teine kohhe  püsti ta ees ja russikas walmis wasto silmi andmas. Üks Spania söa-laew olla 15. Januaril 1866 ühhe Inglisse laewa, mis Gibraltarist Marokko pole läinud, te peal kinni wötnud ja ärrawinud, sest et arwanud sedda Perust pärrit ollewad, mis otse, kes teab missugguse keeldud kaubaga senna minnewad.  Inglisse wallitsus sanud seläbbi wägga ärritud ja hakkanud kärra teggema ning sedda kullu, mis laewa kapteinil ja lemma  madrustel olnud, nõudma; nendasammoti ka sedda, et keik ladungid, mis laewa sees olnud,  maksma peab ning laewa taggasi andma, ja wimaks, et Spania wallitsus sedda peab andeks palluma, et Inglise plaggule üht sesuggust  häbbi teinud. Et agga Spania wallitsus sedda weel tännini põlle teinud ja praego alles teadmatta, mis ta saab teggema, sepärrast on nüüd Inglasse meel wägga pahhane temma peale, et ta ni pikkaldane, ja tahhab näidata, et ta kannatus lõppenud, ning teisel kombel omma õigust nõuda sowib. Sealt on nüüd nende wahhelinne tülli tulnud ja on wägga karta, et suredtükkid sedda sawad selletama. Spania rigi sissekond põlle muidogi kellegi rosi aed, waid seal kaswawad jubba mönni aeg ennam ohhakaid kui rosi lillesid, mis rigi wallitsussele suurt sissekonna wallo teeb, issiärranis  on se sinati kohtus präsidendi wallitsemisse  jures awwalikkuks sanud. Seal olla praego ued ja mannad katoligi ussulissed teine teise wasto, ja ued arwawad ennestel 522