lased, kuida wöime seal parremat lota, olgo siis, et neil Jummala sönna läbbi teine meel saab. Seal on nad Brussa linnas jälle innetumat  tööd teinud, mis nende tullist wihha tunnistab. Nemmad otsiwad iggawisi, kuida asja leidwad ristirahwaga tülli tehha, ja nende pappid sorriwad neid järgest tagga. Seal olli ristiusko wabrikant wabrikut ehhitanud ja muiste sest maeast sanud ühhe wanna ammo  mahhajaetud Türgi matmisse paiga peale. Sest olli kül. Jubba ammo ollid nende preestrid  tagga sorrinud, et nende matmisse paik olla rojastud, ja lahkund hinged ei sada rahho ja käia nüüd koddo teisi innimessi waewamas. Nahwa wihha kaswis ja kirristasid hambid ristiinnimeste peale, künni ühhel päwal neid wöis peale 10,000 kous olla opiumi ja wina läbbi joobnuks tehtud, nago wolas wessi ristirahwa peale langesid, surma ähwardamissed  suus, ja surma riistad hiilgasid peus. Jssiärranis suur olli nende wihha nimmetud  sidiwabriko maeade peale, mis nende ööldes Muhamedi usso ja matmisse paiga teutusseks seisid. Mis sündis? Keik maead said põhjani mahhalöhhutud ja peale seddaweel  pöllema pistetud. Türgi kubberner watas  nisamma waggusi pealt, nago pari aasta eest Damaskusses, kui seal ristirahwast tappeti.  Mitto pöggenejad ristiinnimest ollid jubba  surma sanud ja silmaga olli nähha, et Siria loud jälle ueste käes on, kui korraga, kegi ei teadnud, mis läbbi, rahwas wait ja waggusi jäi, surmanoad tuppe pistis ja koes läks; mis tehtud, olli tehtud, agga mässamisse  tulli ei läinud ennam kaugemale. —- Kust olli se äkkilinne wihha lahkuminne tulnud?  Sest ei sada kegi arro, kes mitte ei teada, et Türklaste seas sallaja kurri nõu ristiinnimeste ryasto õhkub, mis üllemate polest  kord ennam, kord wähhem pöllema puhhutakse.  Jäda Türklane Bosnia ja Serbia makonnadest ilma, mis alles kahhe peal on, siis kardetakse, et Konstantinoplis ja muial Türgi linnades endised Parisi werrepulmad taggasi tullewad, ja weel paljo hirmsam. Brussa  luggu olli kurja nöu tallitajatel weel wägga  warra, ehk nad tahtsid Eüropa sadikutele meletulletada, mis siis tulleb, kui Türklane ütlema!  nimmetud madest tõeste peaks ilma jama.  Sellepärrast on Eüropa sadikud praego Konstantinopolis Türgi wallitsussega nõu piddamas  ja waidlemas. Inglane ja Austria peawad  Türgi nöuus ollema ja tahtma, et keik manna wisi jääb, teised jälle tahta asjo uendada  ja parrandada, küllad saab kuulda, kuida  nende kongressi otsus jääb. Et Inglane nisugguses asjus Türgi pole hoiab, ei sünni mitte armastussest Türgi wasto, waid kaddedussest  Prantsusse w. wasto, agga sest ei mõista meie suggune paljo könnelda, waid ni paljo mõistame kül sowida, et kui löunahommiko  poolne Eüropama külg Türklastest tühhi õlleks, siis ei saaksime meie neid sönnumid just mitte silmameega kulutama. Ilma Jummala tahtmatta ei sünni kül middagi, siiski ei wöi se ristiinnimesse süddamele mitte römo tehha, et keik need pühhad paigad, kellest pibel könneleb,  nüüd jubba peale 4W aastat Türklaste  tallata on, isse weel sedda märato paljo ristirahwa werd, mis nemmad selle aea sees ärrawallanud. Ommeti peawad nüüd kui siis, keik asjad nenda minnnema, kui suur taewane kunningas tunneb hea ollewad. Wilja hinnad on Moskwas jubba hästi allanend. Näri kuus maksnud rukki setwert 9 rubla, nüüd jubba 6 rubl. 59 kopp., kaerad 4 rubl. 59 kopp., heinad, mis talwe ni kallid olnud, et 1 rubl. 15 kopp. puud maksnud, peawad nüüd 25 kopp. maksma. Von der Cenfur genehmigt. Pernau, den 4. September 1862. 279 Ued ramatud. Pernus W. Bormi jures on praego malmis  sanud ja müakse: „Meie Änmsteggia Isusse Kristasse lapse ella pegel, ehk kuld õunad hõbbe waagua peal", armsaks Jöulo anneks lastele. Hind: pogitud 40 kopp. h.