ukse ees, - paljo stt«ma - wastsMstta» Z««ma! - snMstago keiki andjaid." 8. Detsembril  1867. K. A. Wõeralt maalt. Preifimaalt. Pudus siin, pudus seal on se allaline kaebtus ennamiste igga ma seitungist leida. Egga kegi muido kaebama hakka, kui hädda suur ei olle. Preisi seitungid  juttustawad nälja häddast ja su rest leiwa pudussest, mis hommiko Preisimaal rahwale hirmus sureks ristiks ja waewaks olla ja mis sedda- hädda weel suremaks peab teggema, on näljatihwus, mis rahwast logus peab mahhamurdmä.  Rigiwallitsus ei olla sedda ka külma süddamega pealt kulanud, waid marsi mehhi senna läkkitanud, kes selle többega tuttawad,  ja rohto selle wasto teadwad prukida. Teadaandmiste peale, mis rigi wallitsussele sealt sadetud, ei pea tihwusse többi seal polegi ni kange ollema, kui sest esmalt kuulda olnud,  agga leiwa pudus sedda surem. Rigiwallitsus  ei kissu ennast polegi taggasi, waid on murretsenud, et rahwas tööd saab ja tenistust  leiab, mis läbbi nälja häddale otsa tehha. Peale selle on keigil pool abbiseltsid, kes selle eest hoolt kandwad, et nälg wöimust ei sa wötma. Rigi seestpolise asjade tallitaja minister grahw Eulenburg, on allama kõhtudele  kirja läbbi kohhuseks teinud, et igga üks omma ma jaus selle eest holega peab murret piddama, ni paljo, kui nende nöu ja jõud jaksab, häddalistele appi ruttata. Ka rigiwallitsus ei tahha kässi sülle panna ja holimatal kombel allamate hädda pealt kulatada,  waid ni paljo, kui ial jõud annab, abbi murretseda, Sedda surem röom on se rigi wallitsussel kuuldes, et ka allamad issienneste keskel wibimata tööd tewad, waesi õnnetumaid nende pöljatuma hädda sees awwitades. Hamburgist. Sealane kauba seitung („Börsenhalle") ütleb omma 26. Detsembri numres, hommiko Siberimaalt, Nikolajewskist sönnumid sanud ollewad, et Wladimirstokkis üks uus kulla pessa leitud, mis läbbi rahwas tuttipiddi kokko läinud. Eks ütle ka pühha kirri: .Fus ial raibe on, senna kogguwad kot- ksd"; sellega tahhetakse wist sedda öölda: kus middagi sada, tahhab iggaüks perremeesolla,  ja et sedda ilmas ei woi olla, sest lahmad  tüllisse ja siis on södda lahti; otse nendasamma  olla ka seal seisawa söameeste, sealatse  pärris rahwa ja Hina piri wahhede wahhel kaunis werrine ninnatpiddi kokko jooksminne  olnud; tuttistanud ühteteist kaunis tuggewaste.  Austriamaalt. sUus aasta uus to- Winist kirjutakse 24. Detsembril, et neil lotus olla, et Prantslane ja Ztaljanlane paawsti tülli parrast, arra samad leppima ja jälle sõbralikult kassi käes omma teed käima. Woib olla, et uus aasta neile teised mõtted pähhä aeanud, agga mägga suurt hinda ei woi selle leppi tusse eest enne lubbada, kui essite näme, kui pikkalt sedda on. Jtaljanlassest  ei tea meie sedda ni kindlaste öölda, kui kindel ta on, agga Prantslast tunneme rohkem ja teame tedda wägga rebbase kombel omma asjo tallitawad, lippitseb sabbaga, ja teeb söbralikko näggo; agga isse nilpab keelt ja kurk jannutab merre järrele; peaks Ztaljanlane parrem ettewatama. Kuida kuulda,  tahhab Jtalia paawstiga üht uut ühhendust  kinnitada, mis Eüropa konwerentsi peal pea asjaks peab ollema, kelle ülle tahtwad nõu piddada ja kindlaks kinnitada. Jtalia tunnistab  ommalt poolt malmis ollewad omma seestpolisid asjo nenda seäda ja õiendada, et sest kellegile kahjo ei saaks tullema; agga nõuab üht aego ka sedda, et Prantsusse naber  ommad mehhed kirriko rigist ärrakutsub. Prantslane, mis temma kohhus ja kutsugo ommad sullased woerast maeast koeo, siis tahhab ka Ztaljanlane omma sönna piddada, ja sedda tehha, mis ta olla lubbanud.  Türgi pöddura wallitsusse oigaminne olla öhto polise wallitsustele sureks waewaks olnud, mis parrast nad enneste kestes nõu piddanud tedda aidata. Nende seltsi heitis ka Austria ja kuida kuulda olla ka Preislane nüüd omma meelt nendega ühhendanud; muud kui Wenne ja Jtalia wallitsussed hoidwad emale ja kulewad ilma wähhema ossa wötmata  temma oigamist pealt. Wini ja Ber- 14