nüüd eddespiddi Austriast sama? Kaua wõib temma ilma Saksamata ellada? Jsseennese naa! seista, seks peaks ta põhjani uendend ja ühhendud  sama, mis Austriast ui pea lota ei olle, sest ta rattad on liig mannad ja riik ja rahwas liig lappiliune. Saksamaal on wiimse sõa läbbi paljo kahhekordse süddametunnistnssega mehhi awwalikkuks sannd. Paljo ütlesid enne: „Ei, ei, mitte koggoni!" ja nüüd: „Jah, jah, üsna õige!" Nisugguste me.ste sõnna ei olle middagi wäärt. liemmad svitwad igga ree peal ja höikawad  omma „ei" ehk „ja" sure hulgaga. Ka Austriama lesuitid on mõdaläinud aastal hästi pead wasto seina lönud. Rahwas on iggal pool, isseärranis Bömimaal näitnud, et nemmad mitte iggaweste nende jahhosalweks ja lihhatinnuks  ei tahha olla. Piddid lesuitid sedda Austriamaal  tundma, siis J taliamaal weel ennam, kust neid wälja aeti, nago prussakaid leiwa külmast. Oh et J taliamaal uel aastal õn õlleks, asja ui kaugele aeada, et igga allam omma süddame  tunnistusse järrele luüuualat wõiks tenida. Spania maal lähwad asjad allaspiddi. Seal on eddaspiddi suurt praggisemist karta. Kus üllemalt Poolt seadust ei peta, mis wõib sealt alt poolt lota? Wõiks weel kõik kohhe seisma jada, kui Spanial wõimalik õlleks ühheteistkmuncmal tunnil teist teed pöörda. Turg ima al agga, kuida teame, on ammo mässamisse tulli lahti ja Sultani pärrandus põlleb ennam kui ühhest kohhast. Kas tulli weel mõnneks aeaks ärrakustutud saab, ehk jubba eddasi lääb, on raske etteüttelda. Mõnda on siis wannat aastal põli tika asjus  sündinud, agga ei mmgisuggune snrem assi weel taieste ärratallitud, ja õiendud sannd; ennam ehk wähhem on kõik alles polel. Walmis  ei olle weel Saksama ühhendaminne; walmis  ei olle weel Austriama ühhendaminne; malmis  ei olle weel Italiama ühhendaminne, künni paawsti ma lappikenne seal wahhel seisab. Polel on Spania tüllid, polel Prantsusse sõawäe mnutminne,  polel Inglaste seaduste uendamine, ja kõige kurjemast polel Kreeklaste ja Türklaste tülli, kui haige haaw, mis leigatud peab sama, togo ello ehk surma. Nenda seiswad politika asjad ue aasta hakkawsses.  Just uddosulge peal ei käi mailma rattad mitte, waid siin ja seal ni kollina! ja mürrinal , et Pöiad pealt arrapõrkawad. Kõik asja korda sata, on politika meestel uel aastal tööd küllalt ja jääb ka weel tullewase ue aasta tarwis.  -- Iggast maast isseärranis pikkemat jutto kehha, ei olle ses essimesses numris ennam ru« mi, sedda on meil eddespiddi aega Lehha. Ned ramatud, mis 1866 jure trükkitud. M. Jürgens Pernust on meile omma hoolsa ramato koggomisse ülle jälle teadust annud. Temma on neid 48 tükki leidnud, mis siin allamal  nimmetud. Laakmanni trük. I) Änne tee, ehk kuida rikkaks woib sada. 2) Leri-laste palwe ramat. 3) Nelli kenna juttu. 4) Pühha abbiello ramat l. 11. ü) Zöulu õied 11. 6) Tulle ja mata. 7) Weike ennem.  juttu ramat. 8) Saksakele õppimisse ramat. 9) Eestirahwa kassuliue Kalender. 19) Reddi Mes» termanu. kl) Üks lveike kassulik juttu ramat. 12) Pegel, kus sisse woib mata zc. 13) Tarto marahwa Kalender 14) Nore Robinsoni ello käik. 16) Pöllomehhe  Nõuandja. 16) Eesti Postimess ehk Näddalaleht.  17 Eesti Postimehhe juttotubba. 18) Missionär  ehk sõnnumed pagganatest. Karowi trük. 19) Weike Makele (Saksakele) sönnaramat. 29) Jggapäine ZnmmaiatenistuS. 2!) Piibli salmid. 22) Söea sönnum ehk 19 laulo. Mattieseni trük. 23) Meie ommm laulo 11. Assafrey triik. 24) Waino - lilled I. 25) Anna Rose luggu. 26) Zggapäwased palwe tunnid. 27) Mönned armsad palwe ja tr. laulud. 28) Eestirahwa  mönnus Kalender. 29) Taewa Löukenne. Täielikum. Vormi trük. 39) Lillekessed U. ehk mitmed laulud. 31) Marahwa Kalender. 32) Perno Postimees.  33) Löbbus Jutlustaja. Saksamaal trükkitud. 34) Zärrele mõtlemine  isseennese ülle. 35) Ue Testamendi pildid 9 12 jaggo. 36) Tshin, üks waeue Kina poisike. 37) Kiusatus ja pealemine. 38) Namato müja Mihkel. Lindworsi trük. 39) Missioni laulud. 49) Uhkus,  ahnus ja kaddedus. ---41) Eesti marahwa Kalender. Gresseli txiik. 42) Nekrudi laulud !866. 43) Pühha pä>va õnnistus ja õnnetus. 44) Pulma rie. 46) Eestima rahwa Kalender. 46) Sioni Ohwri Kannel. (M. Soberg.) Peterburgis trükkitnd. 47) Peegli Pildid. 26 tühja laulo! Some öpp. seltst trük: 48) Eestirahwa ennemuistsed jutud, 368 l. k. Tartus H. Laakmanni  jures 1 rubl 46 kopp. eest sada. Ni paljo on 1866 eestikele ramatuid jure 7