assuda." Tulle Zummal appi! -Kust se jm ommetige mõstud? Üttelge ommetige: mis kasso on kronul sest, et so koht wast Kaukasussemaal  parrem täis on kui siin, et ta sulle prii reisi ja allustusseks rahha annab? Kui tal sedda ni rohkeste käes jaggada, siis woib ta sulle jo sedda siiasammas anda, se õlleks tal jo paljo lähhem. Ehk arwate, et seal ümberkaudo rahwa pudus on, kes. senna ei woiks assuma minna? Wenne maal on rahwast  küllalt, kes ka moistawad poldo Harrida ja ommast põllust kasso sata. Paljo neist on jo ussinamad meie armsa Eesti wendadest töteggemisses. Kes meie Eesti wendadest omma kassi ja jalgo siin mõistab ligutada, need ei mõtle ka hulkumisse egga wäljarandamisse  peale. Õlg o kül, et tallorahwa ello weel siin ja seal waene ja kitsik on; agga egga/ wanna Zummal weel surnud põlle, kes warblassed  kattuse peal toidab, et ta omma lapsi peaks nälga jätma, ehk neid nälga laskma ärrasurra?  Ei sedda kül. mitte! waid piddage meles, mis üks laulo salm ütleb: ..Siis wötta Viimselt se hea nõu; Te tööd ja pällu Zummalat.  Ka anna lauldes temmal au, Kui sinna kurja kannatad. Kes Zummalast ei taggane,  Ei Zummal sedda unnusta." Ommalt maalt. Pernust. mässab wanna wisi eddasi, murrab iggapääw weel nori ja wanno mahha ja weab kg paljo mulda, omma wimist und hingama. Näitab kül, nago õlleks ta wimaste päiwe sees pissilt  taggasi janud, agga kes teab siiski, kuida hoomne paäw saab ollema. Jummal on kül omma karristusse witsa meie peale läkkitanud, misga ta meid nago unnest tahhab üllesärratada;  agga et ni rohkeste haigeks jäwad ja paljo ka surrewad, tulleb ennamiste innimeste  omma sü läbbi, sest et liig holimatad ja toidude wahhel wahhet ei te; söwad keik mis kätte juhtub ja sedda köhho-többi ei salli. Kellel wähhegi mõistust peas, hoiab ennast torest sömast, sest et tored toidud jubba ühhel  terwel aeal Nhto lahti tewad, mis siis weel ühhel sesuggusel aeal, kus többi m wägga müllab. Keik mis tores, on köwwaste kesldud  sömast; agga MZme issi näinud õuna ja marja müaid turru ja ulitsate nurkade peal istuwad ja neid müwad» Seal põlleks se tõeste paljuks, egga immeks panna, kui politsei  müaid keige õuna ja marja tormidega torni panneks ja neid seal sennW istuda lasseks,  künni köhho haigus ärrakaddunud. Kui innimessed issi ni mõistmata egga ette ei wata ja omma termist ei hoia, siis peakS politsei neile mõistust pähhä aeama. Ehk mis õunad  need on, mis tännawo on, muido rohhelissed  õuna pungad ja neid süa, on otse km kihwti sisse wötta» Zätks meie armas rähmas se aasta kelk maiust mahha ja sögo terwet toito, siis woiwad ka olla, et se pahha ja murdaja többi pea saab kadduma. Minnewa kesknäddalast sadik on meie ilmad teiseks läinud, öse tulli kaunis hea kord wihma ja tuul psras wasto lodet  ning sest sadik on ilmad paljo willumad ja luhwt põlle ennam paks egga suitsune, agga köhho-többe on ikka iggal pool kuulda; wimaste  päwadega on surm nattuke wähhemaks janud, agga ommetige surrewad ikka weel küllalt.  Riast. sJssiennese Kes Jssiennast kappab, sel peab jubba nattuke mele nödrust peas ollema, muido ta ni hirmust ja kolledad tööd teggema ei lähhä Selle ku teise päwa osel, wasto kolmandat, on Peterburgi  linna jaus, wanna Aleksandre ülitsa äres Kolesnikowa parralt maeas ellaw tömees, nimmega Jakob Wiltsing, ennast selle maea keldrisse üllesponud. Politsei tohter katsus tedda kül meel ellusse aeada, agga keik katse olli asjata. Olli surnud ja jäi ka surnuks. Tartust. Siin könneleme paar sõnna ellajate  piddajatega, kuida omma ellajaid kärbse hammustamisse eest hoida. Selle polest annab üks saksa seitung öppetust, mis sealt jälle Balti näddala lehhesse ülles wöetud. Assi, mis selle wasto prugitakse, põlle issiennesest sureks piddada, egga kallis sada ja et Inglis rahwas temmast wägga suurt kasso leidnud, sepärrast sowiwad, et teised  ka sedda prugiksid. Rohhi, mis kärbse 269