peale sedda peab üks kulus laulomeister wöeralt maalt rahha eest tellitud sama ning ka mönni  kulus Tenori ja Soprani laulja mis tulleb se keik maksma? Sellegipärrast ei olle Ria lauljad mitte kahhe wahhel, waid lootwad kindluste, et tullewa suwwel Rigas üks laulopiddo  petud saab, mis ni pea kellegi melest ei lahha. Noh, kui senni kaua ellame, küllad siis ka kuleme. Wvlmri linna jureS on 17. Mail lõuna  aial imme jämmedat rahhet saddanud, kus tolli pitkusi jeä tükka sees olnud, mis mitmed akna rudid purrustanud. Mahhärdust kahjo se teinud ja kui suur se olnud, ei olle weel mitte teäda antud. Ria kubbermango wabrikud. Ria kubbermango wabrikute hulk, sured ja pissukesed kokko, on ülleültse 118 ning nemmad  walmlstawad aastas 6,114,800 rubla eest kaupa malmis. Kui sia jure weel keik wina- ja öllekögid, tule- ja wessiwesked, teiliskiwwihoned  ja muud sellesarnatsed wabriko modi tööd arwame, siis tõuseb nende hulk peale Z5OO, ja mis nende sees aastas malmis*  tehhakse, maksab liggi 7,666,000 rubla höbb. Keige rikkam wabrikute polest on Ria lin ja ümberkaudne ma, kus 5936 innimest 193 wabriko sees töös on ning aastas 4,653,467 rubla eest kaupa malmis tewad, ja seal jures ennam ehk wahhem omma lahket üllespiddamist leidwad. Wönno linnas ei olle ennam, kui üks sigarri  ja sukkakuddumisse wabrik, kus 12 innimest  kaupa tewad ja aastgs 6659 rubla eest walmis sawad; seal makonnas on üks pabberi  ja üks kallewi - wabrik, kus essimesses 899 ja teises 6399 rubla eest kaupa tehhakse.  - Wolmri linnas wabrikuid ei olle; agga seal makonnas on: Ruhja ja Hainasse möisa al kaks puddeli wabrikut, mis kokko 65W rubla eest puddelid puhhuwad; peale selle on seal weel üks ölli-weske. Walga makonnas põlle muud, kui kaks wassehaamrit, kus 10 innimest 850 rubla eest waske tagguwad. Wörro makonna surem wabrik, on Räbbina  pabberi wabrik, mis jubba 1741 peab assutud ollema; enne olli se Riama üllem pabberi  wabrik; seal tewad 60 innimest 30,000 rubla eest aastas pabberit walmis. Tarto linna sigari-wabrikus rulliwad 83 innimest aastas 56,700 rubla eest sigarid walmis.  Kolm ölleköki kuppatawad ka 63 innimessega  40,000 rubla eest öllut walmis. Peale selle on seal weel Radi möisa al üks Rummi ja 1 potti-wabrik; essimenne teeb 9 innimessega  17,000 rubla eest tööd ja teine 30 innimessega  3900 rubla eest; ka on Zöggewa möisa al üks wasse-hamer, mis minnewa aasta 875 rubla eest waske taggus. Perno makond on Ria jarrele wabrikute polest keige rikkam. Linna sees ei olle kül ennam,  kui 1 weike sigari - wabrik ja 1 ölliweske,  mis ehk kokko 15,000 rubla eest aastas  kaupa tewad; agga linna lähhedal on suur Sindi kallewi-wabrik, kus minnewal aastal 1930 innimest tööd teggid, mis 1,135,000 rubla waart olli. Wersta wiis Sindi wabrikust kauge!  on Tali sidi-wabrik (Wendenstein), kus 188 innimest aastas 90,000 rubla eest sidiriet  tewad. Pernust wersta 40 Ria pole, on Woltwedi möisa al uus kallewi-wabrik (Õuellenstein),  kus 189 innimest aastas 395,000 rubla eest kallewit tewad ja kamm-lönga kedrawad.  Töstama kihhelk., Pootsi möisa Bleisuhkro-wabrikus  tewad 37 innimest ka 39,300 rubla eest kaupa walmis. Peale selle on weel 1 Lelle ja 3 Wandra kasi-wabrikut, kus puddelid  ja akna klasi puhhutakse; keige kolme peal kokko on 96 tömeest ning nende aastane tö maksab 44,587 rubla; Wandras on ka weel üks wasse-hamer, mis 1360 rubla eest peab waske tagguma. Willandi makonnas käib ülle teiste Wöisiko  peegle- wabrik, kus 452 innimest allati töös on, isse need, kes pu raiumisse, parwitsemisse  ja weddamisse jures tenistust leidwad. Selle wabriko kaup (neid on kaks, 6 wersta teine teisest kaugel, Katarina ja Li sette) on minnewa aasta ülleültse 169,610 rubla 188