des: „OH, kus ma waene nüüd saan! Nüüd ollen isse waene sant ja pettan ka teisi!" Opmann lääb ta jure, küssib: „Mis sul wigga?"  - Mees kostab: „Piddin tänna siin maea ostma, wötsin keik omma rahha nattukest  kasa ja laenasin weel hea sõbra käest jure, ja nüüd ollen keik ärrakautanud!"  Opmann  näitab tassenpungi, küssib: ..Kas ta se on?" - ..Sesamma jah!" karjatab mees ja silmad hiilgawad peas, ja tahhab süstega jubba otsast kennihakkata. „Ei mitte wend, ütleb opmann, ei se olle ni hõlbus kätte sada. Enne pead tunnistama, kas sa ka tead, mis siin sees on? Minna põlle weel waatnud." „Kül tean, kostab mees: 50 tükki Tresorpabberid  ja 300 rubla muud rahha!" ..No watame järrele . Üsna oige, ja mees sai rahha kätte. Agga nüüd tulli ka nende wahhel wöitleminne. Mees ei tahtnud rahhul olla, pakkus wäggise leido. Opmann ei tahtnud leido wötta, käskis meest wait olla. Wimaks sai waidleminne sellega löppetud, et ausad mehhed puddel jodawat wina kokko ärra rüpasid. No wata, Postimees, meie maalt ja rahwa seast leitakse aitummal weel ausaid mehhi. Olle römus. ..Agga pea kinni, mul on weel nattuke. Zummal ei jätta ial head tassumatta. Aasta pärrast lähhäb sesamma opmann jälle Pöltsama (Lustiwerre) ladale ja nüüd lähwad loud üsna teisiti. Rahha kautamisse kord on opmanni kä. Wankrist wäljaastudes kukkub temma tassenpung  põuest mahha ja langeb pimmedal ööl mudda sisse, mis -.ta hing mitte ei tea. Hea tük olli rahha sees. Mönne tunni pärrast  tahhab ta minnikut tehha, lähhäb körtso kambri ja maksab omma sögi wölga penema rahhaga  ärra. Wankre jure minnes mõtleb temma (kes andis tale need mõtted pähhä?): ..mul ehk ladal penikest rahha tarwis, annan parrem  sia jämmedat, saan penemat wasto." Pistab  käe pöuetasko rahha läind! Nüüd tulli kibbe otsiminne. Esmalt sorriti keik wanker läbbi ja pärrast mudda wankre jurest, kust tassenpung leiti. Seal olli opmanni südda tänno täis. Õlleks ta nüüd essimesse maksmissega jätnud ja ladal kahjo leidnud, stis õlleks otsiminne parrast wist ilma asjata olnud. Nenda leikas mees nüüd sedda head, mis aasta eest sealsammas olli külmanud. Sepärrast, armad Eeötiwennad, taewa Zssal on terrawad silmad ja oige kaal. Külwage  nenda, siis leikate ka nenda. Sesuggune  külli ei ikkalda ial." M. Wirromaalt. Pärrismaad. ..Omma pessa on omma pessa", selle nimme al olleme  ennege pärrismadest könnelenud. Aitummal,  se assi hakkab Tallinna kubbermangus ka jubba ennam likuma. Tänna wöin Wirromaal,  Zöhwi kihhelkonnas ja Wokka-Toela mõisa al 6 kohta nimmetada, mis seal Eestimeeste  pärriö ommaks sanud ja Tallinna kubb. seitungis M 93 kulutakse. 1) Man nimõisa tallokohta, 29 Dessätini 1359 ruutMöä süur, ostis Jakob Sarrapu  185 A rubla eest; 2) Nissoma tallokohta, 26 Dess. ruutsülda suur, ostis Mart Otto 1491 rubl. 75 kopp. eest; 3) Rukkima tallokohtH 26 ruutsülda suur, ostis Mart Otto 1491 rubl. 75 kopp. eest; 4) Wessjma tallokohta, 32 Dess. 1989 ruutsülda suur, ostis Mart Aleppo 1675 rubla eest; 5) Liwamäe tallokohta, 26 Dess. 1839 ruutsülda suur, ostis Jürri Blau 1545 rubla eest; 6) Luigekaela tallokohta, 26 Dess. 1299 ruutsülda suur, ostis Niggolas Blau 1899 rubla eest; Andko Jummal nüüd nende ue pärrisma perremeestel termist ja head õnne omma pöldo  kündes ja külmades, kus neid kegi ennam tö kallalt ärra ei kutsu. Jngermannimaalt. Kuida Eestlaste  kassi wöeral maal käib. Sest on mõnda jubba könneldud ja õlleks mõnda weel könnelda. Kes Samara ja Krimmi läinud,  põlle sealt weel häid sönnumid saatnud; ja kes sealt taggasi tulnud, (nago Maddisse kihhelkonna endised perremehhed, Kangrosare Hans Steinberg Alba wallast, ja Altperrs 379