Pernomaalt. sK osj a wiin. Se woib kül pea olla, et monni ütleb: oot, oot, same marsi pulmad, Postimees hakkab naest wötma, jubba kosja miin murretsetud; sellele kostan: ei mitte söbber, ollen jubba kahhe naese mees, jägo se tö noremate holeks, agga kuulge mis söbber kosja minast kirjutab: „Monne päwa eest surri meie lähhedal üks manna eideke ärra, kelle pulmad peale 40 aastat taggasi ollid ja ni paljo kui tedda tundsin, olli ta kaddund, üks auus perrenaene ja iggapiddi  karsk ja kassin innimenne. Kui omma wimast tunnikest tundis liggi ollewad, ütles omma wannema poeale: ..kule poeg, minne aita ja seal leiad sa mo kirsto nurkas ühhe puddeli püsti seiswad, se on mo kosja mina puddel, to sedda sealt ärra." Poeg teggi mis emma käskis, töi puddeli ärra ja andis emmakesse kätte, kes omma kelekesse pissut olli märjaks teinud, siis andnud puddeli selle kässuga poea kätte, sedda märjokest ta pusärgi teggijatele jaggada. Mis ka keik täieste sai täidetud. Sedda annab sulle teada so onno wenna tütre mchhe poeg a. Riast. sMaksude arwamisse kommi  Lanstoa koggodus on minnewa aasta üht kommissioni seadnud, kes sedda piddi wälja arwama ja oige korra peale seadma,  kuida ja mil kombel se keige parrem on, maksusid, mis made pealt nõutakse, ärra jaggada,  nenda, et iggaüks omma ma surusse järrele sedda peab maksma, mis siis kruntrahha  nimme al maksetakse. Nimmetud kommission  on Webruari kuul sedda tööd löppetanud,  mis nüüd Lanstoa koggodusse katte läbbi wadata ja kinnitada tahtwad anda. sHobbuste Webruari kuul peti Ria linnas terwe näddala hobbuste lata, kus iggapaäw 150 künni 200 kabja kandjad lada platsis seisid, agga keik ennamiste pissukessed  tallo -tö - hobbused, kelle seast ennamiste  keik, monni rohkem monni wähhem, wiggased  olnud. Ilma wiggata põlle pea üht ainust  leida olnud. Üks wenne kaupmees, Tsernikowi makonnas, tonud 40 head hobbust senna, mis ka kohhe kui mastkad ärranoppitud; keik maksnud ka head hinda. Urratakse ka selle ülle, et kassinaste hobbusid seal olnud, mis selle süüks andwad, et laat alles uus ja meel iggalpoo! tnttaw põlle. Lodawad eddespiddi,  et rohkem müaid ja ostjaid senna samad tullema ja siis ka maggo müal ja maggo  ostjal saab ollema. Saremaalt. Selle aastase  kolmandamas numris könnelesime, et 39. Detsembril m. a. üks hunt seal kaks tüdrukud  ärrakiskunud, kellest teine jubba omma maggust surma und muldas maggab ja teine hulluks läinud, mis meel paljo halledam, kui se, kui ta õlleks ka surnud! Mis on innimesse loom ma peal, kui tal selget mõistust põlle? peaks taewa Issake ka temma päiwi lühhendama,  siis saaks ta waewast lahti! Nüüd loeme jälle Tallinna seitungist üht halledat luggu,  mis Wilsanderi tullepagist kirjutakse ja seal on nenda: „Se aasta on Saremaal imme paljo huntisi,  mis ka liig julged ja paljo kahjo tewad. Nad on ni julged, et ka säggedaste innimeste  kallale lähhäwad ja neid kiskwad. Zanuari  ku 13. päwal läks Mustjalla koggodusses  üks 15-aastane tüttar - laps omma wannema õega metsa puid korjama, korraga karganud hunt pöesa takka wälja norema tüttarlapse  kallale ja on tedda ni raskeste hawanud,  et koggoniste põlle lora, et ta ellama  jääb." Oh sedda halledat asja! Kahjo et meie söbber meile sedda warreminne ja selgeminne põlle teada andnud, siis olleksime ka sest halledast asjast selgeminne woinud könneleda.  Meie armolinne Keisre Herta armastab üht sesuggust meest, kes omma ello teise parrast  ka walmis on ärraandma. — Saremaal Zamma kihhelkonnast, Torke wallamees, Näkku  rt, on üht armastusse tööd teinud, kellest suremat ei nimmetada ja Keisre Herra on temmale üht höbbe au-rahha rinda annud, kus peal seisab: „liggimesse armastusse eest." Wägga kenna, kui üht sesuggust asja ka omma  Eestiwendadest woime könneleda, muids 79