tööd teeb. Oh et se tullus assi ka Eestirahwa  seas, olgo Ria-/ olgo Tallinnama jaus, ikka jõudsam eddasi lähhaks! Agga Saremaalt  ei mälleta meie sest weel ial middagi kuulnud ollewad. Mis wigga seal peaks ollema?  —- Tallinnast. sLaewa l3. Detsembril on üks Tallinna laew, mis solakoormaga  Kadikse linnast Spaniamaalt taggasi  tulli, Kolga mõisa al hukka läinud. Laewast  ja koormast on temma perremehhed kül ilma, agga laewamehhed on kõhna kirtalt peastetud sanud. Paidest. Römoga kuleme,  et korilaul ka seal Me waeste kässuks wilja kannud. Ehk kül saksakele, on ammeti  meil ka hea meel kuulda, kui waeste lastele selle eest römo ja abbi walmistakse. Seal on 6. Detsembril 10 naeste- ja 14 meesterahwast  korilaulo mis eest 140 rubla sissetulnud. Tänno Zummalale, kelle käest keik head anded tullewad, agga tänno ka hea innimestele, kes römoga laulnud ja romoga ohwerdanud. Pange tähhele, armsad  luggejad, laul on isseennesest jubba kallis assi, agga sedda kallim, kui sedda waeste kässuks  prugitakse. Põltsamaal põlle se ennam tundmatta assi ja Pernus olleme seddasamma  näinud, et kä makele korilaul waeste heaks omma wilja kannab. Peaks keik lauljad  selle peale mõtlema! sKuppo ja Zgga Eesti sõbral peab wäggise hea meel ollema, kui kuleb, et siin ehk seal jälle sam eddasi läinud wanna poolt ue pole. Mitte otsego õlleks keik wanna pahha ja keik uus hea muido palja nimme pärrast; teame kül, et seal ka suur wahhe on ja ettewaatmist tarwis lähhäb, muido wiskame wanna kulda mahha ja same uut mulda assemele; agga kui uus assi hea on, siis wötkem tännoga wasto. Abbist ihho hädda sees on maal suur pudus, mis läbbi ka mönned wäetima möistussega innimessed rummala solapuhhujate jure sawad aetud. „Hädda aeab härja kaewo." Sedda rõõmsam on kuulda, et Peetri ja Türri kihhelkonna möisawannemad nöuuks wötnud omma kullo peale kuppo- ja aadrelaskjaid waljaöppetada, kes parrast ommast kohhast neis asjus, kui ka xõugepannemisses, hawasiddumisses  ja muus wäljaspiddises häddas rahwale maal, kus arsti abbi käe parrast ei olle, abbiks ja nöuuks wöiksid olla. Praego olla 14 noort Eestlast Paide hospiddalis tohtre  käe al sedda ammetit õppimas. Nendasamma  suur pudus on maal abbi-ämmade  st, kes titte-emmadel õigel aeal ja kombel nöuuks ja abbiks ollekstd. Oh kui paljo wallo saaks kergitad ja õnnetust keeldud, kui se wägga  tarwilinne ammet targema in nimes te käes õlleks! Ka selle peale on nimmetud möisawannemad  möttelnud ja siamale 9 naesterahwast  tohtre õppetusse alla saatnud, kuhho weel teisi peab järrele sadetama. Otgo nemmad tuhhandeks terwed! Waatke, se on jälle üks assi, mis Eestixahwas omma üllemate polest sure tännoga peaksid wastowötma, ja häbbi jääks neile, kes sedda mitte ei teeksid. Kui wagga õlleks sowida, et keik möisawannemad sedda tullusat nõu wöttaksid. Möistlikko Eestlaste  lastelapsed saaksid neid weel haua põhja tännama. Wennemaait. sKeiserlik jahhipid- Kui Keisri Herra paar näddalat  enne Jöulo Moskwas olli, on Tedda seal ka jahhi peale pallutud. 9. Detsembril sõitis Keiser 63 wersta Moskwast raudtee peal Pawlowski jama. Seal ollid ümberkaudo  truid allamad kous, Tedda wenne prügi jarrele sola ja leiwaga terretamas, ja keik weike lin särras römo tulledes. Mitto tuhhat  tallopoega ollid ümbert ringi kokko langenud,  omma armastud Keisrit waatma, kes neid tuhhat aastasest orjapolwest olli peästnud.  Golowino küllas tullid küttid kokko, mis 22 wersta Päwlowskist kaugel. Keik se 3 pennikoormat maad ollid rahwas möllem pole tee körwa igga 25 sammo peale torwa tonnid pöllema pannud. (Waatke, kuida meie Keisri sündimesse-, nimme- ehk kronimessepäwal  ka wöime tehha!) Golowino küllas sai 12