mis kindral kubberneri herra kshhe teisite pöörnud,  et eddespLddi ksgi ennam ei pea julgema omma kat teise külge pista. sßahwa Odessa seitung könneleb: Bessarabias ja seal ümberkaudo olla põllud kewwadisest külmast wägga suurt kahjo sanud, agga keige rohkem linna põllud. Wilja-puud  on külm nihästi seal kui ka Krimmis ennamiste ärrawötnud ja nenda sammoti ka Odessas wilja- ja wina-pu aead wägga sure kahjo sanud. Nüüd puhhub jälle jubba mõnni  aeg kuiwa pallawad tuult, mis keik rohto arra körwetab, agga se surem kahjo on rukki pölludel, sest et tahtwad enne lomist jubba ärrakuiwa. Sui-wllja põllud on tännini weel wasto pannud, agga tarwitawad ka jubba häddast wihma. Odessa rahwas on jubba näddala kolme eest heina male läinud." Et püssirohhi üks wägga äkkilinne loom on, sepärrast peab lemmaga  wägga targo ümber käitama, muido teeb ta hirmus suurt kahjo. Üks wenne seitung  könneleb ühhest surest önnetussest, mis temma läbbi Nertshinski linnas sündinud; seal on üks püssirohho ait ehk maggasin hirmsa paukumissega, mis 50 wersta ümberringi kuuldud,  ülles taewa alla lennanud. Selle maggasini  ülle pandud uus kommessar, kes muido sedda warrandust põlle wastowötnud, kui kalo järrele, agga kuida tulle säddemeke senna sisse sanud, sedda ei tea kegi. Ülle pea olnud seal 360 puda püssi rohto sees. Selle tullise wirna läbbi sanud weel kaks teist pissemad maggastni kus ühhe sees 9 puda, agga teise sees 30 puda rohto olnud, ka pöllema südatud.  Seal kus keige wähhem rohto sees olnud  on ka paljo piggi, törwa, küünlid ja muido wägga kergeste tuld wöttawaid asjo olnud, kus tulli ka weel paljo muud kahjo teinud. Õnneks põlle innimessi seal jures mitte  paljo hukka sanud, sest et neid wähhe liggi olnud. Krono kahjo arwatakse 10,000 rubla suur ollewad. sDoni jodawast Tannini olli sealt rahwas omma jodawa wina kaubaga essimessed mehhed Taganrogi jäärmargide peal, iggaüks armastas nende wina ja piddas sed- da keige parremaks, agga nüüd peab jubba paar aastaid ikka pahhemaks minnema, mis läbbi karta on, et nende kaupa eddespiddi mitte ennam nenda ei sa ostetud kui enne. Se aasta olla Tsimlani wiin, mis muido mitte paljo sandim polnud, kui Kagitini, ni waene ollema, et kegi sedda ei tahha suhho wötta ja siiski tahta nemmad selle punnase mee- woi suhkruga maggusaks tehtud wee puddeli eest —75 koppikat. Jääb kül wist nende omma  jua. Wöeralt maalt. Preifimaalt. sMönnesuggused sön- Preisi wallitsus katsub holega terrast  kulidega kui kaugelt nad somuslaewadele weel jöudwad kahjo tehha, et kui Daanlassega jälle tutti piddi kokko lähwad, ennast omma rammo peale woib laska. V 8 pennikoorma ma peale lasknud tollise raud latti labbi, agga siis olla jõud otsas, põlle puust ennam läbbi sanud. Sealt seitungid teadwad wägga selgeste sest jutlustada, et Prantsusse kaupmehhed rõõmsad  olla kui Prantslane waggusi jääb, egga ennast mitte Saksa-Dani söa sekka ei segga, siis tulla neile nende kauplemisses ütlematta suur kasso. Tal ei olla ka siis mitte lusti senna sekka seggada, kui Inglane ka peaks Sakslaste wasto wälja minnema; sest on siis nähha, et Prantslasse mõtted Saksama wasto mitte rebbase mõtted põlle. sPärris Hermannsburgist kirjutakse, et neil se nõu olnud 10. ja 11. selle ku päwal omma missioni pühha pühhitseda,  agga nüüd andwad teada, et se neil woimatta  olnud nimmetud päiwil sedda pühha pühhitseda,  sest et paljo selle koggudusse liikmetest ja ka öppetaja Harms pärris röuges alla, mis keige missioni söbradele pallutakse teada anda. Berlinist kirjutakse 14. Zunil, et Saksa ühhendud rigid Karlsbadis enneste keskes sedda  kindlat nöu piddanud Dani södda jälle ueste hakkata egga koggoniste weel järrele jätta.  Daanlaösel olla ka se kindel nöu Alseni 205