Nürnbergis?. sDaanlaste pahhad Kuida sedda jubba ennegi kuulda olli, on Saksa söa-wäed Sleswig-Holsteini male läinud ja tänna kuleme, et kuhhu nemmad  läinud, on Dani söa-wäed rumi annud, agga keik kohhad nenda puhtaks teinud, et Sakslastel middagit ees põlle leida. Keik kassad on nemmad ni puhtaks pühkinud, et hädda kustutusseks kussagilt koppikut põlle leida. Ka Sleswig-Holsteini tulle laeka, kus 80,000 taalrit sees ollid, on nad ilma sönna lausumata tasko pistnud ja omma teed winud. Prantsussemaatt. Prantsusse seitung „Moniteur" urrab sellepärrast  wägga, et Inglisse ja Austria wallitsussed  ses nõus ei olle, et ministrid nöupiddamisseks  Parist peaksid kokkotullema, mis Napoleon wägga süddamest sowida. Nemmad  tahta sedda asja, mis ülle ministrid nöu peawad, enne teada sada ja Prantsus ei tahha  sedda jälle mitte, waid wastab neile, et se ministrite kokkotulleminne nago üks walmistaminne  kongressi wasto olla. Sel kombel  ei tahha sest middagi wälja tulla; mis üks tahhab, on teisel wasto meelt. Lord Kawlei on selle wahhe sees keisrile  nöu andnud ja sedda ka paljo parremaks  kiitnud, kui nende sõbrus inglisse naabriga  surreks, agga keiser põlle sest juttugi wötnud, waid töutannd kindlaste jädawaks sõbraks jäda ja sedda sõbrust kindlaste piddada.  Dani- ja Saksama asjad on sassis, jägo ommetige Prantsusse ja Inglisse asjad kindlaks. Dani omma maal põlle ka suurt kidowäärt asja, wöib pea olla, et sealt rigi seestpiddised asjad ka weel raisko lähwad, siis on assi essite õige hukkas.. Seal peawad ka neid ollema, kes omma praegusse kunningaga mitte rahhul ei olle, waid sowiwad hea melega,  et Rootsi kunninga wend neile kunningaks  saaks. Kuida loud wimaks sawad minnema,  sedda same hiljemalt näggema. . Inglismaalt. sTalline lnglisse  rahwas on se aasta ommad Jõulud suise sojaga pühhitsenud, mis neil üks wägga aeru assi olnud. Talwe on neil muidogi igga aasta nõdrem kui siin ja külm ialgi ni häbbematta  jälle warwa, sõrme-woi ninna otsa kinni hakkamas kui meie maal, agga et neil just suine soe olnud, sedda põlle igga aasta waid tännawo üksi. Neil on Jöulo pühhade aeal lilled wäljal õitsenud, puud taieste lehtes  olnud, wilja puud öides seisnud ja mis weel ennam, ka wärsked tikkerperi ja waarga marjad maitseda olnud, mis mitte triiphones waid wäljas kaswanud ja walmis sanud. Arrulinne assi, mis mitte igga aasta põlle nähha; agga eks se tea, kelle käes mailma ohjad, miks parrast ta nenda ja mitte teist wisi ei te; sellega põlle meil teggemist, nüüd watame, mis asjust laulwad inglis rahwa suud, kas weel Zöulo römust? jah wötta näppust,  neil on koggoni isse assi jälle käes, nende  suud suitsewad nago mönne auro massina korsnas söa-suitsust; tahtwad tullewal kewwadil  Amerikamaal kibbedaste töösse hakkata. Seal kaugel maal olla neil mönned asjad poleli nago hapnemas sedda tahtwad se aasta  õienda ja selletada. Peaks nad agga Eüropa  sassis asjo püüdma leppimisse läbbi selletada,  agga mitte innimesse werrega arrutada;  se on meie sowiminne. Jtaliamaalt. ja Kunningas Wiktor Emanuel, on omma rahwa  üllemate wasto, kes temmale ueks aastaks onne sowinud, kaebanud, et se 1863 aasta üks wägga önneto aasta Jtaliamale on olnud ja mitte sel aastal weel keik Ztalia ma põlle ühhendud sanud, lodab agga köwwaste, et, 1864 aasta selle polest paljo önnelikkum saab ollema, ta kinnitab neid: ..rahwas lootko agga  temma peale, otsego temma rahwa peale lodab." Wanna pappa Garibaldi, olli paar aastad kitse sare peal waggusi ja parrandas seal omma  hawatud jalga; agga nüüd peab jubba kargu naeal nattuke wöima käida, sepärrast on ta omma poea läbbi Neapoli linna rahwale  kirjutada lasknud, et lota kewwade pole jälle nende sekka astuda ja siis sedda Ztalia ühhendamisse tööd, mis tännini poleli seisis, 14