Eestlaste ja Lätlaste pöllotökool.  Kus kohhas se seisab? Praego weel kuskil  mujal, kui siin pabberi peal; agga se peaks kül ka muial seisma ja mitte ennam paljas mötte ollema. Kas mälletate weel, mis meie minnewa aasta selle nimme al: „Mönni sönna Eesti kolidest", *) teine teisega könnelesime? Meie teggime sedda ka ossast sepärrast, et mönni jõukam ja nöukam mees piddi sulge tindi sisse kastma ja middagi parremat  kirjutama. Siamale olleme sedda ilma asjata ootnud. Io se assi selle tindi wäärt ei olle. Ja siiski mõtleme meie, et se assi isseennesest wägga paljo wäärt on, kui sest ennam peaks holitama. — Nüüd hiljuti olleme Ria seitungis ommeti leidnud, et üks hea mees omma! kombel selle peale möttelnud  ning mönni sönna ka üllesse pistnud, mis siin teile luggeda ja möttelda anname. „Sedda ei sa pea kegi salgama - ütleb temma et keik head nõud ja tahtmissed, mis wimastel aastail Balti kubbermango tallorahwa  kassuks- on ettewöetud ja katsutud, senni kaua mitte suurt wilja ei kanna, kui -nende surema hulgal wöimalik ei olle, suremat  öppetust sada." „ülleültse on jo tuttaw, et meie  ommeti  Ria- ja Kurümaal praego ni hästi rahwa ello, kui pöllotö polest, mannast ue pole olleme minnemas. Mdda ennam meie nüüd tallorahwa seas nisuggust leiame, kes milgi kombel järrele ei anna endistest tuimusse  ja rummalusse ahhelatest läbbimurda, mis selle rahwa ümber seisid, sedda ennam on meie kohhus, ses öiges püüdmisses neile abbiks olla, et nad wöera tee peale ei sattu." „Jggal pool kaebatakse, et tallorahwä pöllotö  ja maiapiddaminne kölwato ja meleto on, ni hästi wäljal kui metsas; saksa rahwale  õlleks omma möistlikkuma pöllotö sure törahwast tarwis, kes ka masstnate ülle mõistaks  wadata, neid ka, kui tarwis, parranda- ») Wata «Postimees" 1860, lehhekülg 341, 349 ja 357. da; kus jubba maid müakse, seal sowitakse wägga, et pärrisperremehhed ka möistlikkud, öppetud innimessed otteksid, agga mitte ennam  nisuggused, kes poolt rubla ennamaks piddawad, kui 50 koppikut. Keik sesuggune rahwas ei tulle agga mitte' muido, kui terrasemad  nende seast mitte sündsat öppetust ei sa." „Zggaüht krami öppetada, mis nende aega widaks, ei olle mitte tarwis, waid keik sedda,  mis isseärraniö pöllotö peale käib ja neid juhhatab möistmissega Zummala lodud asjade peale watama, ja ommas ihholikkus ellus, kui öppetud rigi allamad omma maia piddama  ja asjo aiama, ja seks peawad isseärranis  keik pärrisma piddajad tallorahwas sama,  et meil üks tallorahwas õlleks, mis auwäart  ja mõistlik, mitte omma päruseks ostetud  pöldo kui möistmatta lomad ei tusti ja nendasamma ka omma maiades ei ella." Nüüd selletab saksamees weel laiemalt ärra,  kuida sesinnane pöllotö-kool peaks ollema ja mis seal peaks öppetud sama. Se keik on ennam ehk wahhem seddasamma modi, kui minnewa aasta olleme kuulnud. Kotipoisid, kes sisseastuwad, peawad wähhemast  15 aastat mannad ja (et Eestlased ja Lätlased ühhes kous ja köles wöiwad öppetud  sada) enne saksakele öppetud ollema. (Nisuggused kotipoisid on wist kassinad sada.)' Zi/2 aastat annab ta koli aega. Nelli pooltpäwa  näddalas peawad nored mehhed koli üllespiddamisseks tööd teggema, ni hästi aedas  kui wäljal, noxewad kergemat ja wannemad  raskemat; sel kombel on järgest ühhe paljo innimessi töös ja 4 poolt päwa ei te ka öppetussele kahjo. Sedda tööd tehhes peawad kotipoisid ühhelhobil parremat pöllotööd,  ei mitte üksi toas ramatutest ja koolmeistri  suust, waid ka aedas ja wäljal omma  käega katsudes, öppima. Se on muidogi wägga mönnus assi; seal aitab pea kässi ja käed aitwad pead. Et nüüd sesinnane nore meeste pöllotö mitte paljas tö ei õlleks, sepärrast  peab se keik selle wisi järrele tehtud sama, kuida keigs parremad pöllotööd wöeral mail tehhakse; seks peawad ka keiksuggu Mas- 379