newa ku löppetussel on ta jälle Amerikamaalt taggasi tulnud ja mu arroto prahti körwas ka 4000 teekäiad kasatonud. No mis suur assi se on? teekäiad peab jo eddasi aitama. Temmal  on jo rumiZ2,ooo innimesse tarwis. Se on 2 kord ennam kui Pernus innimessi ellab. Messimokkad peawad need Inglased ka ollema! Nemmad peawad aastas 2,000,000 naela met ärraprukima, mis wöeralt maalt tuaffe, isse weel se arroto hulk, mis nende omma ma messilased kokkokandwad. Said-Pasha, nende Egiptusse wiitsekunninglik  küllalinne, peab nüüd jubba lahkund  ollema. Agga Inglased sowida, et neile sähhärdusi wöeraid tihti tulleksid, sest se mees on ennam Inglismale rahha jätnud, kui kegi mu. Sedda ei loeta saea tuhhandide, waid» miljonide kaupa. Omma aurolaewa on ta hirmsa summadega ehhitanud ja mjs ta muid kallid asjo ostnud, peab ülle mõistusse minnema.  Zsseennesele on inglisse hobbusid, töldasi,  höbberiisto, pool tossinat auromassinaid ja immeteuks weel keige kuulsama Londoni rätsepa jures 400 pari püksa ostnud. No kennel pik sabba on, se lasseb pikkalt tagga joosta. Amerikamaalt. Rihmondi lahhengis,  mis lõunapoolsed hiljuti wöitstd, on põhjapoolsed  16,000 meest platsi peale jätnud, 11,000 wangi wöetud, nende seas 8 kindrali,  13 obersti ja 180 pealikut. Peale sedda  on lõunapoolsete kätte langenud: 80 suurtükki  terwelt ja 200 naelutud, 1700 hobboeeslit,  2500 hobbust, 62,000 söariista ja muud sõamona 6,000,000 Dollari eest. Eks olle hirmus? Millal peab nisuggune haaw parranema? —- Rammo Reino maeast. On kegi ennast hulga sullaseks heitnud, siis peab temma ka hulga öppetust, laitmist, kohtomöistmist zc. kuulma ja waggusi rahhul  ollema. Kes panneb keik pead ühhe kübbara alla? Üks tahhab päwapaistet, teine wihma, üks naero, teine nutto, üks töt, teine nalja, mönni meie, mönni jälle wöerama asjo .kuulda. Nenda käib ka waese ..Postimehhe" kässi. Ei kõnni ta mehhike ka igga pääw mitte rost lillede peal, waid peab omma wiljakörst  saggedaste kesk torkia ohhakate seast leikama. Agga sest teine kord. Tänna tahtsin  ommeti jälle mönni sönna Rammo Reino maeast könnelda. Mis prugib Rein weiste kopfy tõwwe wasto ? Temmal jäi kord kui Kasiks  küllas kopsotöbbi likumas olli, ka üks lehm haigeks ja ei tõusnud ennam maast õllesse.  Mõistlik Rein ei olnud ilma nõuta. Warst seuti lehmale rättik ümber pea, hoiti pea üllewel ja pandi sütte-pan pea alla ning ripputadi tõugatud kollast piggi, mis lontmaakred  prugiwad, sütte peale. Sedda suitsetamist  teggi 3 —4 kord päwas. Zubba kahhe päwa takka olli parranemist tunda. Seddasamma*  teggid nüüd ka teised perremehhed, ja ennäh! kopsotöbbi olli sel wisil pea küllast wälja pelletud. Ka innimestel, kedda kopsotöbbi  waewab, ei pea se suitsetaminne mitte pahha teggema. Se assi on kerge, sepärrast  wöiksid perremehhed nimmetud kollast piggi järge kül koddo piddada, ja kui warst mitte er aita, kauem suitsetama. Kuida panned Rein kartohwlid keldri? Kes järrele tahhab tehha, se kuulgo.  Kui ta kartohwlid keldri on pannud, siis aeab ta neid pealt ühhe tassä ja lautab  V 2 jalga paksuti õlgi peale. Näddala parrast on õlled märjad, siis wöttab ta need õlled ärra ja lautab ued peale ja sedda teeb ta ni kaua, kui õlled ennam märjaks ei lähhä  ja auraminne lõpnud on. Temma kartohwlid  ei näe ka ial päwa walgust, mis meile wägga hea on; sest kartohwlid armastawad pimmedas seista, nago ma sees. Hea hawa õlli. Kes ussuks, et kanna munna sees ka hea arstimisse rohhi kaswab? Ja ommeti on Rein sedda ammo ärrakatsu- 262