Wira Mihkel: Mis sa arwad, Rein, kas se peaks hea ollema, kaera pöldo süggise enne körrest üllesse künda ehk mitte? Rein: Wanna tuttaw seadus on kül ikka, et kui jöud üllatab, keik rukki-körs süggise saab umberküntud; agga siiski on ka neid maid, kus se parrem kaerde pärrast peaks teggematta  jama. Raske ja soja made peal aiad süggisene künd umbrohto, issearranis pungad, sedda ennam mühhama ja kaera rammo kurnama,  ja ma tunnen maid, kus kaerad allati ühhe ainsa kewwadise künni peale mahhaeehhakse,  ehk kül meie süggisene künd parrem on. Savwe Andres: Mis ma piddin küssima:  mis peaks parrem ollema, kaero äkki alla  mahhatehha, ehk sisse künda? Rein: Kaerad kaswawad möllemad wisi; siiski kui neid äkki alla tehhakse, peab neid holega mulla alla siblitama, sest et nemmad omma kergusse läbbi muidogi ma pinda kippuwad.  Pöllomehhel on äkki sedda, mis kärneril  rehha on. Kirsi Mart, küllab sinna tead, et ilma rehhata tö mitte suur assi ei olle. Kaera kölkadest ja hagganattest on ka suur pöhho abbi, agga lüpfi - lehmadele ei sünni neid mitte anda, se kissub pima taggasi. Ka emmalammastele põlle nad mitte kidorväärt anda. Kaera korristamissega peab nipaljo ettematama,  et kui malmis on, peab ärrakorristud  sama. Kui ta jallal liig mannaks lähhab,  tulleb kahjo pöhhust ja terradest; kares maas seista ning ka wihma sada, se ei te kaerale middagi wigga, kui mitte liga allalist saddo ei õlle, maid se kaer, mis maas wihma sanud, on kergem peksta. Mäe Tomas: Se on tössi, sedda ollen ma isse tähhele pannud, ja sedda just tännawo  alles. Rein: Nenda põlle meil siis kaerdest se kord ka ennam pitkemat jutto tehha, ja peame kedowilja kässile wötma; agga kedowilja seast on Erned keige essimessed. Erned põlle mitte üksi kallis  toit, waid ka wagga head pöllo walmistajad  teise wilja wasto. Oja Peter: Wöib olla, agga meil põlle mitte paljo häid ernid olnud, et ma neid tita  teaksin. Rein: Mis se muud jälle tunnistab, kui et wigga kord pöllo, kord pölloharrimisse jures  on. Erned on igga pölloga rahhul, mis liig lahja, tänkas, umbrohtus ja wessine ei olle. Erne külwiga pead kewwade warra pöllal  ollema, sedda armastawad nemmad. Kui nemmad ka muldas ja mullast tõusnud nattuke  külma ja räitsakat peawad tundma, sest ei tulle neile mitte köhha, agga ma peab tahhe ollema. Kirsi Mart: Minna tean kül, kui kärner,  kuida suhkro- ja muid rohtaia-ernid peab tehtama, agga ma tahhaksin ka teada, mis wilja järrele pöllo - erned keige parrem korda lähwad? Rein: Kartohwlide järrele näitwad erned,  kui ma umbrohhune ei olle, allati keige parrem korda minnewad. Kartohwli pöllo jures on ka kewwade keige wähhem harrimist, et warra neid wöime külwada, ja ernede järrele  on talliwiljal lust kaöwada. MäeTomas: Sa ei kida siis mitte sedda,  kui ernid wärske sönniko alla kessa peale külwame, nago sedda mitto kord olleme teinud? Rein: Sedda wöite ka tehha ; agga peate ettewatama, sest kui erned mitte korda ei lähhä,  siis on ka sönnik otsekui mahhawiskatud, mis talliwiljale ennam suurt kasso ei sada. Erned lähwad talliwilja järrele ka korda. Oja Peter: Sa külwad ommeri ka enne kunde erned mahha, nago minnewa kewwade isse näggin? Rein: Siis ennamist kül , kui neid kartohwli  ma peale külwan, agga mitte muido. Erned armastawad kül kaunis süggawad iddanemisse  asset, ommeti, kes neid sönnikoga ühhes sisse künnaks, mattaks ne d liig süggawasse.  Ka need terrad, mis ma pinda jawad ehk koggoni peale ms, aiawad häid juri, agga  kannad ja linnud ei jätta neid paljo noppimatta. Minna lassen ennamist lapsed neid keppi otsaga mulla sisse surruda. Sarwe Andres: Ms on parrem, kas 389