Eesti Postimees ehk Näddalaleht SI. 1866. Tartus, 21. Detsembril. Kolmas aasta. Jõulud! Oh kallis, rõmus, maggus sõnna! Jõulud on jälle ukse ees. Paar päwakest weel eddasi, siis särrawad Iõulopuud, pöllewad küünlad saksa ja sandi toas ja meie pühhitseme kunningate kunninga sündimisse päma. Taewalik ingli korilaulo: „Au olgo lummalale  kõrges HM Me tuhhat suga taeMa pole, kust iggawese Jssa hallastusse läbbi keige parrem anne, lesus Kristus, se ello leid, Iõulus on mahhatulnud. Onnistago Jummal ka need Jõulopühhad noorde ning mannadele Me Wo ja hinge palest rohkeks Znnepühhiks ja hoidko keiki, neid kurjaste prukimast! Endise ja tullewase aea koggokonna asjust. ii Aülla sõbra kõnne, mis minnewa kord polele jäi, lähhäb tänna nenda eddasi. 2. Koggokondade surussest. «Jggamees teab, et meie endisse seadusse järrele,  wallad alles teoorjasse al ollid, et siis, midda pissem koggokoud, sedda parrem olli temma sees ellada: sepärraft et temmal allati mõisa orjusses  eddasi taggasi känniune sedda liggidamal olli ja se lähbi temma aeawidust ja waewa mitmelt poolt kergitas. Perremees wöis keige omma perrega mõisa Lööd ärra tehha ja kui meel aega ülle jäi, warsi omma tö jure karrata, liatigi sai teomeeste sisse- ja walja kirjutaminne, pawa selletus, maggasinist  wilja laen sa maksminue, ka muud maksude toimekamissed möune täie wöi pole tunniga ärratallitud,  mis siiski selgema õigusega sündis. Selle wasto jälle suurdes möisades, kõik need mitmesuggused  toimetamissed sure aeawiitmissega aeti, igga kõige wahhema tallitusse peale, pivdi ikka omma pääW ärra knlluma. Olli weel wihmane heina aeg, siis ühhe wöi pari wakkama parrast piddi kaS wöi 20 korda 10 künni 20 wersta wöi ka rohkema ma pealt eddasi taggasi reisima. Agga nüüd ue seadusse aeal, kus need üllema! nimmetud mitmesuggused  aearaisk.,jad tallitussed ennamiste mahha jäwad, tulleks kül sowida, kus se wähhegi sündsa on, et need liig pissukesed koggokonnad ennast ühhendaksid  teistega. Sest et neil koggokondadel, kellel  paljo wähhem kui 300 meeste hinge, on jubba ränk üht Mblikko kohto wöi koggokonna kodda, maggasini, kolimaea, wöi ka tallomaeagi ehhitada, kui weel ehhitusse tarwidussi peab ostma, nisammoti  omma ammetmeestele palka andma, pealegi weel se, et pissukesed koggokonnad saggedaste ei leia ennese seast kölblikkuid aiymetmehhi. Kõik need üllemal nimmetud tükkiv on surema koggokondadel  paljo kergemad täita. Neil on surem jõud ehhitusse ja palga andnusse polest, ja sure hulga seast leidwad ikka mõnda kölblikko ammetmeest. Agga ka jälle liig sured koggokonnad, kus paljo rohkem kui 1000 meeste hinge ja kelle raead peale 14 wersta pikkad, ei olle minno melest ka mitte