nimmel ja temma peale lstes hakAMM, se lähM ka eddast, kui mailm selle wasto peaks'turtsMa» Ta pällus saksa seitungi Mlsndi" läbbi keiki saksa rahwast Liwimaal, losimisse tarbeks asjo kskko sata, ja ka lesisid  wötta, Z 5 kopp. loos, mitte agga Wolmari,  waid keige UM k«bber«aKgus maal ellawa  MwftM zSnM saM rahwa laste kolitamisse  kasfuks, kus saksa kolisi lähhedal põlle. Ühtaego said ka keik Uwima kirriko õppetajad  pallutud, et LggaÜks omma köggodusseS selle, ni üllewägga tullusa asja  audid  kogguda ja Losisid müa, mis ka keik wägga sure hea melega tsggid ja tänname neid wägga süddamest, et nad sest korjatussest ossa wotsid,  sest ilma nende abbita, ei seisaks se kool mitte ennam; liggi 2/3 keigest sissetullikust aastas tulleb nende läbbi kokko. Mitte ükspäinis Wolmarist, waid ka teistest  linnadest ja.kihhelkondadest sai asjo lositamisse  tarbeks ja rahha kingitussi sadetud, nenda et ühtekokko 453 rubla 20 koppikad kokko tulli ja selle ue koli assutaja wannematel  wöimalik olli ühheksa last seitsmest kihhelkonnast  ülleswötta, mis sealaste ausama pürjerite jure kosti peale said pandud igga lapse eest makseti 40 rubla (hilja aea eest sai kosti rahha 50 rubla peale tõstetud), mis eest keik tarwitussed murretsetud said; riete eest piddid wannemad ehk wöörmündrid murret kandma; sest et selle pissukesse rahhaga koliwannemad  neid anda ei woinud; koli rahha sai sealt maksetud ja lapsed sedda möda koli öppetust, kuidas kellegi tarkus olli, kellega senna tulli ja nimmelt ni kaua, künni leritud said, ning parrast kohhe middagi ammetid woisid õppida, ehk kui seddawört rahha korjata  woisid, ka surema koli minna. Ülleüldse on seal aastast 1839 künni 1867 aasta lõppuni 237 last 3 künni 4 actstat kolitud  ja need Mid 71 Liwima kihhelkondadest. Peale selle on Kuramaalt 2, Peterburgist 1 ja Witebskist 1 laps kolitud sanud.  Summa  surus, mis 29 aasta sees wäljaantud, on 28,897 rubla koppikad. Selle summa jure Lulleb weel 2555 rubla 21 koppikad, kelle eest 1846 aastast sadik, Wolmari waeste laste körwas, ka teistele Zõulo kingitust antud. Mis neist, kes sealt kolist waljatulnud, on sanud, ei woi meie mitte selget otsust anda, sest et paljs neist kaugele ütleme agga M paljo, et ennamiste keik ammetmehhiks õppinud,  mönned ka pöllomehhiks, mõnned kaupinehhiks  ja mönned koolmeistriks heitnud. Tütarlastest  on mönned mehhele sanud, teised jälle kas perreneitsiks ehk kui õmblejad tenistust  wstnud. Nüüd on se, ilma pikka selletusseta, iggaühhel  selge, et se üks -tö on, mis Zummal issi õnnistab ja mis temma mele parrast on. Aastal 1839 sai üks weikene wössukene mahha istutud ja aastal 1868 on ta üks pu, kelle oksad pea ülle keige Liwima ennamiste igga Nhhelkonnasse ülla talvad ja ni palj s waesid  lapsi temma oksade al warjo paika leidwad,  et selle ello pallawus neile liga ei saaks tehha. Igga pu woib agga jälle närtsida, kui tal tarwitaw niiskus pudud, ja otse nendasamma  ka se pu, kui hallikas kmwsb, kelle niiskuse läbbi ta tannini on haljendanud ja wilja kandnud ja praego on selle polest suur kartus. Otse kui meil se aasta suur põua aeg, kus willi tükkati pöllude peal kängo janud  ja muist ka ärrakörwenud, nenda on ka selle Mil se-aasta suur põua aeg, kus pudus suur, sest et hallika soned, mis sedda ellus hoidsid, ärrakuiwanud. Aasta lõppu! rehnungi  teggemisse jures olli pudus silma ees 194 rubla koppikat ollid rohkem wäljaläinud, kui sissetulnud, mis läbbi siis ka mönne waese palwe, senna koli ülleswöetud sada, mitte põlle woinud kuuldud ja täidetud sada; sepärrast arwan minna palluda julgemad:  ..Ärge laske sedda puud, mis Zummala önnistusse al istutud ja ka temma önnistusse al wilja kandnud, mitte ärrakuiwada, maid murretsege tale üllespiddamist, et ta woiks ikka haljendada ja wilja kanda. Teid samad need wägga tännama, kes seläbbi awwitud samad, nenda et eddespiddi ennestele ausal kombel üllespiddamist wöiwad tenida ja seal körwas selle ausa mehhe süddant römustama, kes sedda koli, kui omma last armastussega on kossutanud ja kaswatanud, kelle eest keik Liwima temmale suur tänno wölgo. Se wabbandamine, mis ni saggedaste olleme kuulnud,  igga linnal ja igga koggokonyal on ommad  waesed lapsed, kelle eest peäwad hoolt 276