korjaks, ei kaitse temma halli pead mitte. Se keik teeb tedda rahhotumaks ja aeab mme silmist/ Prantsussemaatt. Meie Keisri Her ra ja Proua, kuida seitungid sedda kulutuwad, olla esmaspääw, 5. Oktobril Darmstadtist wäljasõitnud  Nitsa linna, mis enue-Sardinia ja nüüd Prautsusse al seisab. Senua tahta Keisri Proua õrna terwisse parrast talweks Keiser Napoleon tahtnud Neile 10. selle ku päwal mllalisseks minna, nago meie Keiser temma abbikasa Shwalbahhis terretamas käis. Ta ott Darmstadtist künni Marselje linna selle eest murretsenud,  et meie Keisri-Paar raudtee peal ruttu ning hõlpsuste eddasi saaks. Üht suurt Marshalli olla La jubba Prautsusse piri ülleastudes meie Rigiüllemaid terretama saatnud. No muidogi, kas Napoleon Penike mees ei olle? Pealege tahhaks  ta wist omma Pahha Pola mässajate sõbrust  meie Keisri süddamest ärrakustutada. Ka on temnia 350 meest omma gardiwäest Nitsa linna sure küllaliste auwahhiks saatnud. Kui kaua meie Keisri Herra isse Nitsa linna jääb, ei tea ma Praego weel mitte tõeste üttelda; kuida minnewa kord nimmetasm, odeti Tedda 17. Okt. jubba taggasi jõudwad, kui wõuualik vm Uemad sönnumed. Tartust. Maria-kirriko kolmandama kroonlühtre  tarwis on Praos Willigerode kätte todud 48 rubl. 1 kopp. Ue kantsli tarwis, mis 320 rubl. maksab, on siamale sissetulnud 122 rubl. 69 kopp. Seal sees on 117 rubl. 85 kopp. laulolehtide eest, mis Pühhitsemisse päwal prugiti. Mis ülle meie minnewa kord kehhe lõppetusses kaebasime, sellesamma Pudusse ülle kaebab ka meie Tarto saksakele seitung onuna laupäwases uumres: millal same Tarto teist eesti kirikut,  et rumi õlleks lummala sõnna kuulda?! Weel ei olle 1,300 rubl. kous millal peab sest middagi sama?! —"Tarto saksa koggodussed on liggi wiis korda wähhemad, kui sestt koggodus, neil on 2 kirrikut ja 4 õppeta- M, ja eesti koggodussel, kus liggi 20,000 hinge, aks õppetajatja üks ainns kirrikü hädda ragib ilma sennadeta. Kauba sönnumed. (PernuS, 7. Oktobril 1866.) Linnaseemnedega on assi ennast minnewa kirjast sadik koggoni muutnud. Kroonseemnede eest maksetakse  !3 ja rubl. ja mis sedda parremad, ka !5 rubl. tshetwertist. Wilja ei küssi kegi. seisab üsna waggusi. Binnttde hinnad on kalumas, agga ikka meel kõrged. Sool on kül manna hinna peal, agga wetakse paljo wälja. Heringad, wärsked !2 rubl. multsed 11l Vs rubl. püt. Muud kaubad on manna hinna peale jännd. Ued ramatud. Kambia öppetaja E. Hasselblatt on üht weikest Tallinnakele ramatut wäljaannud, nimmega: Kirsto pannemisse ramat. Hind: 10 kopp. ! Selle ramato sees on lö mönnusat tükki, mis surno kirsto pannemisse jures wöiwad ning pecuvad prugitud sama. Meie arwades olli uisuggust üsna tarwis. Surnud peawad Zummala sönnaga särki pandud sama, ja mitto ellawat seal jnres ei. teo, kuiva ftdda hakkata ehk löppetada. Siit möiwad head juhhatamist leida. Neid ramatuid on sada Kambia kihhelkonna öppetaja, ka mu ümberkaudo öp» petojate ning Tarto Marka-kvggodusse köster A. Luige jures üllemal nimmetud hinna eest. Kirjawastussed. 153) T. S. T —. Tänname wägga. Kuida näete, ei mahtund keik korraga tasko, piddime muist taggawarraks  jätma. G. B- P— Olge terme. Ärge pange pahhaks,  kui meie Teid koggematta Tallinna mehheks pidda- Olge ni hea, tehke ommas paikuS seddasamma, mis Teid seal pallusime tehha. 155) P. Bg. T . Armas ssbber! xole suremaks tehha, õlleks mnido kül hea, agga se on pahha,  et siis ka hind pole suremaks lähhäks, ja selle eest saaks surem hulk taggasi kohkuma. 348 Vvn der Censur erlaubt. (Nr. 200.) Dorpat, d. 12. Octbr. 1861. Teadaandmissed ja kulutamissed. Minna annan jälle teada, et minna podis, Tartus  kauba-turro äres, keiksuggused hantwärgi torkistad, mis nimmi neil ial õlleks, nendasamma keiksuggused wask ning raud keetmisse nõuud, ukse ja aknade hinged, lukkud ja kassi rauad, akna-klasi, kirjutse tahwlkd ja mitmesuggust mund kaupa oddawalt sada on. Kaupm. M. Lmblia. (3) Minna annan selleläbbi teada, et kegi mmno öppipoisile, nimmega Ab ert WachniZ, ei rahha egga