Eesti Postimees ehk Näddalaleht »z. Tartus, 9. Nowembril. ma- ja linnarahvale. Kolmas aasta. Megister: „Tallorahma kulutaja" uel koggokonna seadusse aeal. Ommalt maalt. Willandist: Willandi .Paulusse kirriko sisseönnistamisse pühha. Perno makonnast pulmad enne pulmi. Riast: Uus Rahwa.-kool. Tallinnast: Koagoduste jaggaminne. Jarwamaalt: Kust same koggokonna wannemid? Peterburgist: Weel pulmast. Wöeralt maalt. Kaddund kohhad. — Preisimaalt. Riast. Tallinnast. Narmast. Kirjawastusseb. -» Teadaandmissed ja kulutamissed. „Tallorahwa kulutaja" nel koggokouna sesdusse aeal. jo olla et eksime, agga ui paljo kui meie teame, antakse aeakirjad ja seitungid sellepärrast wälja, et neid peab - loetama. Seitungidest, mis igga üksik innimenne isse omma kullo peale tulla lasseb, wõime kül arwata, et neid ka loetakse, sest mikspärrast hakkaks mõistlik innimenne muido omma rahha raiskama? Agga kuida on luggn nende aeakirjadega, mis awwalikko kullo peale ilma hinnata wälja antakse ja ammeti polest keiksuggusi kohtopolisi ja muid kulutussi towad, mis rahwale nende iggapäwases ellus ka tarwis on? Nisuggusi on nüüd eestikeles kaks: Liwimaal  „Tallorahwa kulutaja," mis Tartus, ja Eestimaal „Maa walla kulutaja," mis Tallinnas Lrükkitakse. Nkollemad tullewad üks kord ku sees wälja ja sadetakse igga mõisa ja kirrikomoisa, kelle wallitsussed neid jälle rahwa teadmisseks koggokonnakohto kätte peawad andma. Isseennesest on sesinnane seadusse polest ettekir- jutud assi tullus ja temmal on omma kasso, nago ennam ehk wähhem iggauhhe seadusse paragrahwil;  agga kui seadus surnud tähheks jääb ja kulutusseleht ilma luggematta euuam ei olle, kui tiik triikpabberit, mis kasso temniast siis on? Ennam ehk wähhem ep olle luggu nimmetud Lehhedega mitte paljo parrem olnud. Neid sadeti  igga kihhelkonnakohto peale, sealt toi postitask  neid igga mõisa ja - seal olli nende haud. Waewalt watas mõnni kirjutaja nende sisse, kord said koggokonnakohto kätte antud, kord jäid sinna paika seisma, kuhho neid esmalt pandi, ja kui neid Pärrast ep olle ligutud, siis seiswad praego alles. Surem hulk koggokonna rahwast ei teadnudki, kas neid ma peal on, weel wähhem teadsid nemmad, mis nende sees seisis. Mui« dogi ei wõi egga tahha meie mitte ütteldä, et se iggal pool nenda olli, agga teame ommeti seldeste,  et mitmes paikus peakohtomees sellepolest,