wäinas arrapöllenttd. Küi- - MMuxMna--Mhwassedda  põlleks näinud, '4tMewal' sesug« güne õnnetus, olleksid ka lüewa tüehhed laewagaühhessurma  sanud; agga nad olla ruttüst  patidega appi ruttanud ja nenda olla need önnetumad tulle surmast peästetüd sanud. Twerist antakse ..Rigi teadaandja" läbbi teada> et meie suur ja armoline Keisre Herra 18. Zulil, hommiko warrakult kalli terwisega Tweri linna jõudnud ja seal keik linna, kdhtoja  söawäggede üllemad, mõisnikud, kaupmehhed  ja wallawannewad ennese ette lasknud tulla ja neid keiserliko armuga wastowõtnud. Peale selle, kui süür keiserlik Majestät ka sealatses kirrikus olli käinud, olla tä waggesid järrel wadanud ja kui sellega walmis sanud, Jljinskoje  lossi sõitnud, kühhü ta weel selsammal õhtul sanud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlini rahwas kaebab. sekord raske tormi, mürristamise ja wihma sao ülle, mis neil meie kalendrejarrele 14. Zulil olnud ja ütlewad ammugi ennam üht sesuggust ilma näinud õllewad. Mürristamine,  mis ülle linna läinud, olla ka saggedat wälgo heitmist kasa tonub. Wihma mallanud  ni rohkeste mahha, et lühhikese aeaga keik ulitsad wet täis olnud, sest rennid põlle jõudnud ni paljo mähha nelada, kui üllewelt peale tulnud ja hobbused olnud ülle pölwe mee sees. Pu allud ojuttud, km kallad möda ulitsaid ja mitmes kohtas täitnud ta keik keldrid  täis; innimesed olnud agga rõõmsad, et soja elluga wälja peäsenud. Torm olla wägga paljo puid mahhamurdnud ja wälk mitto maea pöllewa lönud, kus prii kustutaja ksmmandul  mitmes kohtas korraga tööd olnud, sedda kustutada. Et ühhe sesugguse uppütuse jures ka mõnda nalja ulitsail silma putunud, woime jubba issiennesest arwata. Kõrgema kohtade peale jänud innimeste salgad nago saarde peale seisma, suud ja silmad pärrane/ susla müad naesterahwas karranud, kui kometijantsikud  püsti omma laudade-peale ja ulitsa poisiksed  käinud köhhuni wee sees, Mönni seltsist juhtund kommistama ja kukkunud Me pea ja kaela sisse. Lõuna olnud neil Z 6 kradi soja, agga warsi pärrast mürristamist põlle ennam olnud, kui 15 kradi. Wallitsiwad rigi üllemad,  kes asja tallituste pärrast hiljoti koos Mud, ja kui omma asjadega ni kaugele Malmis  ollid sanud, et iggamees kojo tahtis minna;  piddanud nad sedda nou, teisel päwal weel kord k6kko tulla, et aszo, mis jubba selletud ja kelle pavmst otsus antud, weel lühhidelt kord läbbi Seal olla siis krahw BeUst nende sekka astunud ja rohkem tund aega könnet piddanud, kus ta teistele silgeste teada andnud,  kuida Austria asjad wäljamadega feisatvad  ja nimmelt Preisi, Prantsuse ja Türgi rikide wallitsustega. Keige parram olla nende assi Prantslasega; temmaga olla nende sõbrus  keige pallawam ja töelikum. Ka Türklasega  olla nende asjad hästi ja sepärrast ei tahta ta mitte ni köwwaste selle jure jada, kuida ta aastal 1867 temmale ühhes programmis  olla ette tahhendanud ta olla selle sees Türklasele sedda nõu andnud, kristlastele,  kes temma vikis ellawad, järrel anda ja nende wasto armulik olla. Nüüd ütleb ta, et ta sedda keige parremaks arwab, Türklast  omma heaks arwamisi järrele nendega nenda kehha, kuida ta sedda keige parrema arwab ollewad, egga tahha koggoniste mitte temma asjadesse putuda. Preislasi kohta ütleb temma, et ta iggapiddi on katsunud, ei mitte ükspäinis  pealt nähtawat, waid üht tossist ja kindlat  rahho ja sõbrust piddada. Sellega õlleks siis ni paljo õöldud , et Austria poolt sedda ei pea.karta ollema, et Eüropa rahho saaks rikkutud, ehk middagit pahhandustwöi ärritust peaks karta Nenda ollekstd siis keige politika meskitel Europamaal purjud mahha wöetud ja wesked seisma pandud. Agga kuida krahw Beust kaebab, olla Preisi poolt nattuke tormi karta, sest Preislane olla Austria naburi kät, mis ta söbMWult tale pakkMud, wägga külmalt wastowõtnud ja nagd poolteed ennesist  ärralükkanud. Kui nad ka praego sõbrad on, siis põlle nad sojad, waid külmad sõbrad, mis igga silmapilk limist woib lahti minna. Nende mölleinate wahheline sidde põlle kindel. Krakaust tullewad stdda kord sõnnumed, 256