ja sedda teada anda, et ma temma meest ial ei sa unnustama. Ta on omma pühha usso parrast  surnud ja saab seal, km usso parrast kannataja  omma palka pärrima; ta on kui wöitleja  omma kunnninga ja issama eest surnud ja temma mehhine julgus ja truus ning issama  armastus, mis peale ta surnud, olgo teistele  eelmärgiks. Ma ollen sinnuga ühtlase kannatanud ja sinno ning so waese lapse wallo peale möttelnud. Jummal kinnitago sind ja aidako sedda rasket hopi kanda ja ärra unnusta  ial, et minna ollen ja jäen sinno raskest  kurwastusest osjawötja Karlos." 294 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 13. Septembrid 1869. Trükkia F. W. Borm. Teadaandmised. Politsei kohhus tunneb tarwis ollewad, sedda meletulletada, et sesuggustes kohtades, kus kergeste tuld wötwad asjad koos, pibo ja siggari pölletamine  köwwaste ärrakeeldud on, ja et keik need, kes linna aidade peal töös ehk seal kus linnad ülles-lautud ehk kus muud kergeste tuld wötwad asjad, leitakse pipo ehk siggarit pölletamast, wastoräkimata  seaduses nimmetud trahmi alla langemad. Ühtlase nõuab politsei kohhus igga Perno linna koddaniko käest/ kes sedda juhtub näggema, et kegi üllemal nimmetud kässowasto julgeb tehha, sedda nikohhe politsei kohtule teada peab andma, mis läbbi se temmal woimalik on, sedda, mis üllemal nimmetud käskus üllespandud, taieste täita. Pernus, politsei-kohtus 12. Septembril 1869. M 1697. Politsei-kohto peawannem Brakmann. Z Perno politsei-kohhus annab seläbbi teada, et peltikute puhhastamine mitte, nenda kuida enne kulutud sai, sure sillarentniko Schmidti jures ei pea tellitud sama, maid politsei kalwakteri jures, ühhe selle tarbeks Väljapandud poogna peale ülleskirjutama,  kuhhu iggakord ku pääw peab jure kirjutud  sama. Pernus, politsei-kohtus, 8. Septembril 1869. Politsei kohto peawannem Brakmann. M 1678. Sikkertär E. v. d. Borg. , Perno politsei-kohhus annab seläbbi teada, et üks ninnarättik kus rahha sisse seutud, kui leitud politsei-kohto kätte todud. Kutsutakse sedda, kelle omma kaddunud, kue näddala aea sees nimmetud kohto peale omma pärrima. Pernus, politsei-kohtus, 18. Septembril 1869. Politsei-kohto peawannem Brakmann. Sikkertär v. d. Borg. s üks wäljaöppinud kok, ja kaks teenert wöiwad kohta sada Pernus Bürger-klubbes. Z Wägga kennad „ued Jutto ja Nodi" ramatud on Tartust sadetud Perno W. Bonni ja M. Jürgensi jure müa. Küla kurat. Üks öppetlik jut. . Hind: 20 kopp. Önsa Lutteruse ello ramat. . . . „ 20 „ Wanna rahwa möisto könned. . . 22 „ Weike Juttotubba lastele. . . . „ 10 „ Laulo pärlid. Nelja heälega lauldud. „ 22 „ Pissuke laulo ja mango mees. . . „ 20 „ Sauga wallawallitsuse polest saab teada antud et Wanna Peruust Kristjan Nanno ellomaea ja Sauga Juppi körtsimehhe Kaarl Grafi meuble kraam 27. Septembril kohhe maksetawa rahha eest auksjoni wisi rohkema hinna pakkujale saab mütud. Sangas, 1. Septembril 1869. i MNS, Mesterhowi mõisa jaust on 28 tallokohta müa. Mõisa on 10 wersta Tartust ja 4 wersta sure Peterbmgi maantee arest emal. Kes osta tahtwad, peawad enne essimest Jöulo ku päwa tullema möisawallitsusega kaupa Leggema. Willowerre mõisa jaust on mitmed ued ma tükkid  mis umbes 3—6 wakkamaad sured, kue aasta peale rendi peale sada. Kes rentida tahtwad, mingo sinna metsa issanda Johannsoni jure Willowerrese,  kes neile ma tükkisi kätte näitab ja rendi tingimesi teada annab. s Perno linna liggidal Sauga mõisa järrele Juppi kõrts ja üks kahhe kiwwiga Hollandi tule - weske on praego rendi peale sada. Z Walmis tehtud kitti, kahhekordse hakkende kittimiseks  on 5 kopp. nael, minno jures sada. Klasiseppameister Holmberg. Z Selle ku 16. päwal on üks pak raud - pannist Perno linna ja Sindi jõe wahhele ärrakaddunud. Jgga auus leidja, kes neid Sindi podi toob, saab kolm.rubla leidmise waewa. Z Näddala kahhe eest taggasi on Tali mõisa ja Sinöi wabriko wahhele maantee peale üks waskpesmer  ehk margapu, kellel se nimmi Ado Tamm Torrist sisse temmitud, mis 133 naela kalub ja ühhe linna sisse mässitud. Jgga auus leidja, kes sedda Torri mõisa wiis ehk kindlat teadust senna anda teab, saab kaks rubla waewa palka. Rahha kaldunud. Mödaläinnd esmaspäwal  on Üllejöe lada platsi peal, endise Sunni maea lähhedal üks portmonnäh ärrakaddunud, kus 23 rubla 10 kopp. rahha sees olnud. Portmonnäh on kollakas, kus kuld lõngad sees ja rauad prongsist. Rahhad olnud üks kümne rublane, kaks wie rublast,  üks kolme rublane ja kaks wie kopp. höbbe rahha tükki. Jgga ausa leidjale, kes sedda Perno trükkimaeasse wiib, lubbatakse kolm rubla waewa palka. i