nuötanud). Jut tulli juttust ja könne kinnest  ja wimaks ka „Postimehhest." Ma ei tahha sega sulle mitte met mokka peale märida,  agga sa tead, ma ragin sinnust hea melega.  Ma ei teaks mitte, kuida ma omma armolist Keisrit selle eest tännaks, et ka meie suggule seitungi lubba on annud. Agga mis sa arwad, armas wend, kas Wörtsjärwe äärsed mehhed sind tundsid? Walle! ütlesid kül kuulnud, agga mitte näinud ollewad. Km ma nüüd selle peale mötlen, et meil sesamma üksainus Postimees on, lihha meie lihhast ja lu meie luust, üks keel ja meel, ja ommeti eht tallokohhas alles ni tundmatta: eks siis meel ei peaks üsna happuks minnema? Kui sel kombel ronnime, millal same stis eddasi? Postim.: Kas õlled järrele küssinud, ehk „Postimehhel" ennesel on rahwa silmas mönned  wead külges, mis temmale külladesse ja perredesse minna, teed kinni pannewad? On luggu nenda ja kaebdus öige, siis peaks sedda  temmale ööldama. Mis ial üllemate lubba ja temma omma jöu ja nöu polest wöimalik on, tahhab ta hea melega tehha, kui tahtmissed  wähhegi taidetawad on. Küllam.: Need mehhed ei teadnud kül muud middagit üttelda, kui põlgasid 1 rubl. 35 kopp. selle eest aastas ärraanda, mis ehk neile ka raske wöib olla; agga ma ollen ka mitmid muid kuulnud. Nago sa issegi tead, keik pead ei sünni ühhe kübbara alla. Nenda tahtwad mönned, et peaksid paljo pöllotööst könnelema; teed sa sedda, siis on jälle paljo teisi, isseärranis linnades ja muial paikus, kes sedda, mis neil tarwis ei olle, hirmus iggawaks  pannewad. Mönned nääksid hea melega,  et sul tihti Zummala sönna maenitsus suus seisaks; teed sa sedda, siis on jälle suur hulk teisi, kes jalga tampides sind kirrikopappiks  söimawad, kui tahhaksid sa Me ette tungida  :c. Mönned tahhaksid, et sa peaksid kui pulmalinne iggapääw nalja teggema ja naerma  aiama, teised jälle, et sa, kui Jeremias Zerusalemma warremate peal, allati nuttolaulo  laulaksid, ja nenda paljo muid tahtmessi, mis ükski ei jöua ärratäita. Se on ka mu rahwa seas nenda: mönned ütlewad SHille- rist ennam kahjo kui kaöso ollewad, teised jälle ei salli Lutterust egga.temma öppetust; agga möllemad unnustawad, et keik hea anne Zummalast tulleb. Peale sedda ei olle needsinnatsed  kiitjad ja laitjad, ehk kül ennamist keik Eestlased, ommeti mitte eht öllekattusse allused tallorahwas, kellest meie praego ragikne  ja neid hea melega so luggejate sekka kirjutaksime,  ei tpitte meie, waid nende pärrast. Postim.: No seeb se on, mis mind küssimä  aiad: mis nöu sa nende küllameestele andsid? Küllam.: Noh, ni head, kui ma mõistsin. Ma ütlesin neile: „ärge pange pahhaks, armsad  liggimessed, sesugguse rahha hoidmissega  tete ennestele selget kahjo. Teie komadest,  söidoriistust ja rietest ei wöi ma mitte uskuda, et teie ni kehwad ollete, et mitte seitungi  ei jöua piddada; agga teie mõistus on alles kinni. Za olleksite teie ka nenda waesed,  et 1 rubl. 35 kopp. perre peal liig maks õlleks, miks teie siis tükki kolm, nelli ehk weel ennam kokka ei lö? 1 rubl. 35 kopp. on nenda arwata pari setweriko odrade Km nüüd öiete waesed olleksite, et 52 perret kokko peaksid heitma, siis ei tulleks ennam, kui karnitset odre aastas perre peale kas julgete  sedda kül liaks piddada? Ma ei teaks mitte, mis ma teitest siis weel peaksin arwama.  Mehhed, wennad, hakkage peale, kül pärrast tännate mo hea nöu eest." (Jääb polele.) Sönnumed ommalt maalt. Perno makounast. Ebbaussust. Säh, seal ta jälle on! Mis kirri Samana rahwast ütleb, sünnib ka mitmes paikus wagga  Eeötirahwa kohta. Mo mis ütleb siis kirri Samaria rahwast ? „Nemmad tenisid Zehowat  ja kummardasid ka ühhel hobil omma tühje jummalaid." Hul kül, agga siiski tössi. Küs'Eestirahwas sest süüst puhhas on? Oh et ta sedda õlleks! Agga parrako! Ramat kaenlas, lähhäb ta kirriko ja armolauale, loeb, laulab, pallub ja sealt taggasi tulles jookseb  ta koddo jälle nöidade ja solapuhhujate 75