jälle omma reisi peale, ja lähhab Peterburgi, Riga ja Perno linnadesse Eesti rahwa ukste, süddamette ja laskude peale kopputama. Andko Jummal lapsele  head teed ja õnne, et jälle lahket wastowötmist leiaks; se kord toob temma ka meie neste ehhitud ilma pu tornita kirriko pilti tasa, et igga üks wõib nähha, mis tarwis ta rahha korjab Ärmad Eesti wennad! Kui siis Kerjaja lanlo poisike teie ukse pelle tulleb kopputama, olge head innimessed, laske sisse ja kulake järge, mis ta otsib ja tahhab. P. S." Peteröurgist. sKeisri teereis Krimmi  saardes omma suurt abbikasa ja noremaid lapsi watama, arwatakse kümmekonna päwa parrast  ette tullewad. Moskwa lm, kust Keisri .Herra ka läbbi lähhäb, walmistab ennast jubba  sure hõlega selle wasto, omma Keisrit, kedda Jummal wõeral maal kurja eest hoidnud ja hea ierwisega Laggasi aitnud, ausaste terretada. sWorirahhaj on Peterburgi-Moskwa raudtee peal Z. lulist sadik nõnda seatud: Kuuni 3-aastased lapsed ei maksa middagi ja 3-—l2-aastased makswad pool hinda sest, mis wanna innimestel maksta tulleb. Setust. sKihlussed.j Esmaspääw,  26. Junil said Suurwürstina Olga K onstantinowna ja Kreka kunninga Georgios  I. kihlussed Zarskoje-Selo lossi-kabbelis pühhisetud. Keisri Herra isse ja kõik keiserlik sugguselts ollid seal jures. Prudi emma, Suurwürstina  Aleksandra losepowna, olla isse nore pari sõrmuksed wahhetanud. Parrast olnud prudi wannemate jures Pawlowski lossis suur kihlusse  piddosömaaeg; õhto olnud Peterburgi, Zarskoje-Selo  ja Pawlowski liu rõmotulledega walgustud.  Kuida kuulda, tahtnud Suurwiirst kindral-Admiral  Konstantin Nikolajewitsch omma  Proua, Tütre jä tullewase wäimehhega Dani kunningat kui lango watama minna ja mödalainud pühhapäwal jubba senna jõuda. Kas Kreka kunningas sealt kohhe Ateni linna lähhäb ehk prudiga weel Peterburgi taggasi tulleb, ei tea meie. Arllangtist. sLaewade õnnetu s.j Walges  merres olla tannawo kewwade paljo laewo hukkaläinud, kuida ööldakse, peale 169 laewa! Muist laewamehhi olla hukkaläinud, muist Lappima  randa mäele sanud, kus neil süa egga jua ei olle, muist olla weel jeä kampade peal ümberojumas,  wee- ehk näljasurm silma ees. Onne- tümad olla ennamist Inglased, kellele Londonist, Kopenhagist, Stokholmist ja Peterbmgist aurolaewadega  appi tõttatakse. Wõeralt maalt. Peale Prantsusse mailmanäitmisse ol!eksid nüüd wõerama asjad kesk sui aeal, kus kronitud ja kronimatta politikamehhed ennast wahhel ka lopputama lahmad, üsna waggusi ollewad, kui mitte MeDiKo keiser Maksimiliani surm kõige Eüropamaal suurt jutto ei teeks, kedda 7. Junil kui kurjateggiat Püssiga mahhalasti. Temma  olli 1821. aastast sadik 32ne Mehhikoma wallitseja. Temmaga piddi keisririik seal maal Mustud sama ja kaswama, agga need taimed ei slggine Amerikamaal, olgo siis Brasiliamaal, kus Portugali suggu keiser Dom Pedro 11. weel wallitseb,  kes issegi ei tea, kui kaua ehk kes parrast tedda tennna assemele saad. Aastal 1808 aeas Napoleon I. Portugali kunnninga loao VI. senna, kelle poeg Dom Pedro I. 12. Okt. 1822 Brasilia keisriks waljahüti. Judba 7. Aprillil 1831 piddi se aujärge onuna poeale andma, kes alles 6 aastat manna olli. Sesinnane poeg, Dom Pedro 11. wallitseb praego, agga kuida öoldud, ta on Amerikamaal se ainus kronikandja. Niis Napoleon 1808 otsego koggematta teggi, sedda teggi Napoleon UI. 1864 üsna melega, se on seadis keisritroni Mehhikomale seisma ja panni Maksimiliani senna peale istuma. Kõik mailm näggi ette ärra, mis sest waljatulleb, agga N-aksimilian ei tahtnud nähha, sest keisrikroon hiilgas liig helled aste tennna silma. Agga mis on nüüd sest kõigest wäljatuluud? 1864 läks ta senna, okkasteed on ta kõik se aeg käinud ja okkaskroni kannud, künni nüüd 1867 püssikuul ta ello lõppetas! Napoleoni rindus wõid kül tennna surma parrast okkas torkida ja sedda olla temma ka Austria keisrile isse tunnistanud; agga mis kasso on sest surnud Maksimiliani! ehk temma  poolsurnud proual? Nüüd sõimab kõik mailm  priisideni luarezi, kelle kasso Peale Maks piddi surrema, mis halle ja õnneto luggu kül on; agga mis ähwardas wõeralt maalt senna tulnud keiser Juareziga tehha, kui tedda õlleks kätte sannd? ehk mis on ta kõige nendega tei- 213