sep olli kül üht sadikut teise järrele Roma linna läkkitanud „pühha issa" leppitama, agga lõik ilmasjata; waewalt sai m paljo, et paawst temma nimme mitte awwalikult ommas kirjas ei nimmetanud. Austria rahwa südda ei ütle selle ülle mitte head, waid halkamad jubba sest kõnnelema,  et nemmad nisamma kui mitmed muud rahwad, ka ilma Roma linnata wõiksid läbbi sada. Sedda õlleks Pius IX manna ea sees meel tarwis! Italiamaakt. Se on tossi, wannadus ei kaitse igga kord mitte jõlleduse eest, ehk igga innimene  ei lähhä mitte wannadusega targemaks. Paawstiga arwatakse ka luggu nõnda ollemad. Kui ta 22 aasta eest kolmekordse kroni pähhä sai, hõiskas kõik Italiama, et ued ja parremad aead piddid tullema. Pius IX. näitas ni primeleline  mees ollewad, et Garibaldigi Amerikamaalt  koeo tõttas Lemma al omma issama rõmust ossawõtma ja temma temstusse heitma. Agga kuida läks luggu pea teiseks. Paawst peab paawst ollema. Tehke ingel Gabriel paawstiks ja waatke, kas ta parrast Parrem on. Midda ennam teised eddasi astumad, astub temma  taggast ja mõistab hukka kõik, mis 186<8 nõnda ei olle, nago 1368 olli. Üksainus katoliku wallitsus, se on jesuitlik Spania, tantsib meel temma  pilli järrele: panneb Mangi, sadab tühjale  male zc. kõiki, kes sõnna lausnwad, agga ei tea, kui kaua. Italiat ei salli paawst silma  otsas: mõttis ta maad ärra; Austriat mõistab ta hukka t rikkus konkordati; Portugali peale matab kurja näoga: himmustab ka kloostrimaid  oksjoni haamre alle panna: Prantsusega  nurriseb ta, nago kass koeraga: miks ei nuhtle Italiat temma patto parrast ?c., ehk kül isse Prantsuse pajonettide marjul ellab. Nüüd tahhab ta süggise aasta Parrast kontsiliumi Roma linna kokkokutsuda, mis läbbi temma tolile ued toed pearoad alla sama ja kõik stamaalsed temma wastalised asjad hukkamõistetama. Kirri on jubba wäljaläinud ja kõik üllemad ja allamud piiskoppid ning kloostriabtid seks kokkokutsutud. Ellame meie ja paawst isse ka sennamale, küllab same siis kuulda, mis asjast saab. Agga ni paljo kui meie mõistame, aitab paawst sähhürduse  kiuso ja tõrkumisega isse omma rigi nurgakiwwi  alt ärralükkata. Prantsuse keisri ellopäwad ja wõllamiljonid kaswawad ühhetassa eddasi. Parlamentis rapputakse  kül pead, agga ei julge kegi wastotõrjuda;  ehk kui mõnned ka suud lahti tewad, siis sulgub surem hulk sedda jälle kiuni ja assi lähhab  omma sodo eddasi. Atapoleoni meel arwatakse  wannaduse pole ikka kahtlasemaks minnewad. Jtalia seggadused on ta kaela peal, Spaniamaal  on asjad raisko minnemas, koddomail püab ta saddatuhhanded püssi al piddada, mis hirmus hinda maksab. Ütleb kül Preisi parrast,  agga wõib olla ennam omma kui wõera rahwa parrast. Poeg on alles noor ja ommad päwad jõudwad surma pole, kes mõib teada, mis tull emased päwad Lowad. Inglased wahhiwad  teine poolt kanali ning ei sa ka mitte liig kibbedaste uutma, kui Prantsusemaal tormid peaksid tõusma. „Prantsused õppiwad aega möda arro sama ütlewad nemmab - kui suur kasso neil sest on, et Priusse eest ühhe mehhe hõlma alla on põggeneuud, kes neid ni mitto aastat ohheliko otsas tallutanud, neid wäljapiggistanud ja nüüd issegi ei tea, mis teeb ehk Lahhab, muud kui ikka sõamägge rohkemaks ja rigiwõlga suremaks kaswatada, kellest ta isse koppikut ei maksa." Ni hästi paawst kui Napoleon  on mõllemad mehhed, kellest kegi ette ei tea üttelda, mis neist lullewasel Päiwil saab. Kumbgi asjad ei õlle wägga kuldsed. M õnned prantsuse zeitungid pilkawad isse, kuida ühhe piddo peal Napoleon IV., V., VI., künni XXXII termist jodud! Napoleon 11. ei olle ial wallitsenud ja Napoleon IV. alles 12 aastane  laps; teised järreltullejad, künni XXXII., olgo nimmetamata. Põlle kolmaski Napoleon meel aujärje peale surnud, kerglased jowad jubba kolmekümne kahh endama termist! Inglismaal olla aujärjepärrial jälle noor tüttar sündinud. Se künninglik seltskond on kaunis perrekas. Emmal olli 9ja poea! ka jubba 4 last. Inglastel ei olle ni pea karttust, et aujärg tühjaks jääb. Surnud Abessinia kunmnga noor poeg olla jubba Inglismale jõudnud, kedda wist seal ülleskaswatakse. Lissa. Tartust. 5. Julil uppus Marie Winkel, Tallinnamaalt Malla wallaft pärrit, siin Emmajöes ärra. 223