et meie panemal usu ei wõi wotta; pangem siis aegsaste tähhele, mis meie ma kinnitusseks ja tull emaseks rahhuks tarwis on,j et meie, kui Preisi suur päwatö meie eest malmis sanud, tänuoga  tcmmale wõiksime kät anda, õöldes: „Meie wahhel olgo iggawenne rahho seadus ja rahwa abbiello kinnitub, mis kegi ei pea lahhutama, sest et meil kous olla mõllemate kasso on. Mõtteniit  meitest olgo koddo omma tubba ja lubba ja omma mawallitseja; agga wennalikkus ühhes meles tahhame meie omma waenlaste wasto panna, ja et tuggcwam wõiks nõrgemat kaitseda, peawad nõrgema uksed Lemmale lahti seisma." Meil ei olle kül nende asjadega middagi teggemist, siiski näitab sähhärdune nõu keige mõnnusam ollewad. Meklenöurgimaalt. sJhhonuhtlus.s Ehk kül Meklenburgima põhja pool Saksamaal seisab, näitab ammeti, kui seisaks se kesk Ttirguna  sees. Muial mail kahhaneb ihhonuhLlus, agga seal kaswab temma. Ei wadata ka selle peale, kas se, kedda nuhheldakse, noor ehk wanna meesteehk  naesterahwas on! Tänno lunnnalale, et meie nisugguses rikis ei ella! On meil weel mõnned konnarikud teed käia, mõnned kitsikussed kanda, siis on se keik Meklenburgis hopis hullem. Keik mu Saksama urjutab sedda asja, agga Meklenburgi  nenda nimmetnd penem rahwas teeb, kui ei õlleks neil silmi egga kõrwo. Kes tahhab, mingo senna päilisseks, minna jäen koeo. Italtamaalt. Misltaliamaal keige ennam tarwis olleks.j „Onsad on need rahhy nõudjad." Sedda sõnna wõiks Jtaliarahwas  omma rigide ühhendusse hakkatusses keige ennam tqhhelpanna ja mitte igga pääw omma sõawalmistamissega teistele hambaid näitada. Liim ei õlle weel kinnikuiwanud, mitmed wannad asjad weel mitte ärrakautud ehk parrandud, põllotö  egga kaubaaeaminne weel ammo mitte ni kangel, kui nad wviksid ja Peaksid, raudteed ja saddama ehhitussed tarwitawad rahha, mis liig rohke jõawae piddamissega ilma asjata raisatakse, sedda peaks keik enne tehtama ja selle eest murretsetama, et sissetullik ja wäljannnnik ühhe arro peal saaks seisma: ja siis oLeks aeg, mu asjade peale mõttelda. (Küssiminne ja w astus.) Paawst ellab mitme mehhele otse kui pahhaudusscks. Italiama wallitsus sowiks lemmale wist hea melega  iggawest õnnistust, kui tcmma surma läbbi Roma linna omma pealinnaks wõiks sada. Agga kuida näitab, Paawsti surm ei tooks neile ka sedda rõmo, mis eest siis Pranlsussemaal Napale  on lil. watlitseb, ja mis eest üks tcmma onno poegadest, prints Alistan, piiskoppi nimme kannab,  kes tänna ehk Home kardinaliks woib sada, ja on ta seks sanud, siis wõib paawst Pius IX. rahhoga kõrwad pea alla panna; sest mis sel uel kardinalil wigga õlleks, et ta paawstiks ei kõlbaks? Se on Napoleoni awwalik salladus, kellest ka Italiamehhed hakkawad arro sama. Sepärrast olli Italia wallitsus hiljuti Parisis küssiuud, mis kül Prantsusse wallitsus saaks teggema, kui surm Praegust „pühha issat" wõttaks  ärra korristada? Tük aega laskis Prantsus wastust odata, sest nisugguue assi tahhab head jarrele uwtlemist. Kui uüüd keik olli järrelemõeldud,  wastas Prantsusse minister selge sõnnaga:  „ Prantsusse wallitsusse kindel nõu on, paawst PiuSse järgmist ui samma lõwwaste kaitseda,  kui ta siamate paawst Piust ennast on kaitsenud." Sähke, Italiamehhed, uüüd on teil arro käes? Ärge ootke ilma asjata Piusse surma, sest temma järgeminue wõib wägga hästi Lutsiau olla, ja sedda sawad Prantsusse pajonettid  wist parrcminne kaitsma, kui nad stamale Piust on kaitsnud. Üks suur ohja arro Italiamaal  on Prantstlsse käes ja sedda ei lasse temma  mitte lahti. Prantsussemaatt. j Nahwa siqqineminne.j  Parisi linnas peawad naddalas 1000 ehk aastas 52,000 last sündima, mis liggi 160 Päwas wälja teeb. Kolmas jaggo neist marrudest samad wabriko törahwa seas petud. Liggi 7000 -lapsokest sündiwad hospiddalides,  ja 3000 lapsokest sawad Parisis uste ja aknade tahha mäljapandud, kust teised neid peawad ärrakorristama! Se on rummal ja inneto  kuulda, agga se on Parisis nenda. s Prantsuöse rahh aasjad.) Kuida minnewa näddalal nimmetasime, Prantsusse rah- 173