ja Dani tüllist. Ma pannen immeks, et sealt weel werrewallaniissest ei kuulda. Saksa söamehhi  langeb trop troppi peale senna pole ja kegi neist ei lähhä palja käega. Holsteinimaäl on Daanlased  kül rumi teinud, aggaSleswigimaal on nende waehulgad sedda tihhedam kous ja kunningas isse nende seas. Nemrnad on kül kindlad kantsid ennestele ette ehhitanud, mis agga tallisel aeal suurt ei tahha awwitada; sest külm panneb keik jõed ja muud weed kinni, et Sakslased ka muialt eddast peasewad Mis agga asja weel paljo raskemaks teeb, on waidleminne Sakslaste en- wahhel. Se on jubba mõnda korda nende waenlastel abbiks ja kassaks olnud, on karta, et se Dani tüllis jälle neuda saab ollema. Austria ja Preislane ei rügi muust, kui Londoni protokollist, muud Saksama wallitsussed jälle ennamist AnguSLenburgi hertsogi öigussest. Inglane,  kui Dani lang, on muidogi lango poolt ja püab ka Sakslaste peale surruda, et järrele annaksid. Dani sõbrad tahhaksid hea melega, et hertsog Pridrik Holsteinimaalt wäljalähhäks ja nende nõu kergitaks; temma jälle ei lähhä, waid teab kül, et kus innimenne isse ei õlle, seal ei sa temma Pea pestud, ja Holsteini rahwas,  kes tedda troppikaupa terretamas käiwad. ja gmmaks pärris hertsogiks hüüdwad, ei lasse sest mitte suud lahti tehha. No hea kül, agga mis peab sest sassis asjast wimaks wälja tullema?  Austria ja Preislane on kül ka Sakslased,  agga- neil on jälle ommad isseärranis kohhad,  mis lõddi kavtwad. Austria wabbandab ennast sellega: kui tcmma Londoni protokolli ei pea, siis ei pea Pmntsus ka Zürihhi rahhoscadust,  mis J tali a sõa järrel Lehti, eh? peab weel wähhem kui siamale ja kauaks jääb siis Weuetsiama  Austria kätte, mis järrele Italiamehhed ammo kissendawad? Preislane teab nisamma, kes õhto pool Neini-jõggi ellab ja hea melega temma  made küljest tükki ärranäppistaks. Peale selle tulleb weel Oldmburgi suurhertsog, wanuad kirjad peus, ja ütleb: temmal olla weel surem õigus Sleswig-Holsteinimaad Pärrida, kui hertsog laugustenburgil. Wõtta nüüd arro kinni! Kül- Ab peawad wimaks ikka mõnne sõlme mõegaga läbbi lõma, kui muido arrutud ei sa. Sleswig- Holsteini allamad peawad ommast hertsogist kinni ja laulwad passunatega: ,Meil tulleb abbi Jum- malast!" Sedda ott neil ka wägga tarwis; sest kui Jummala abbi nende poolt ei olle, siis on neil wähhe lotust. Ühhe asja peale on agga DaanlasLe südda  täis, et Lalwe just nüüd omma külmaga tulleb ja Sakslastele ülle nende jöggede teed teeb. Neil olla nõu keik omma joggesid jälle lahti raiuda, et külma tö tühja lähhäks, agga se tahhab nattuke raske olla. Minna annaks  neile parrem sedda nõu, omma jöggedele tuld alla tehha, et wessi sees kumaks lahhab, siis ei - tulle jeä Peale, ja pealegi kallad, wähhäd on walmis kedetud sees. Nende sureks pahhandusseks  külmetab nüüd ka merre rand kinni, et neil omma sõalaewust suremat kasso ei olle no mis sa tahhad tehha! Hullemat õnnetust jo mõnne innimessel ei olle, kui et ta mitte omma kiuss ei sa. Saab nähha, millal need fõnnumed  tnllewad, et jubba piu? ja pau! lahti on. Et se tullematta jääb, ei tahha ma nutte uskuda, muido õlleks se sõdda ilma sõata. Prantsussemaatt. sKitrri nõu. j Partsis  ou 4 kurja lindo kinni tabbatud. lubba mitto päwa käis politsei nende kannul, ilma et sedda isse olleksid teadnud, ja pühhapaäw enne löulo pandi mehhed kinni. Miks parrast? Noh, olli ikka nattnke asja ka. Nende jnrest leiti hea hulk inglisse püssirohto, 4 Põneodda, 4 rewolwert  (mitmerauaga püstoli) 4 kep-püssi, mis üsna uut modi wälja mõtteldud, 8 kässipombi ja innud sellesarnast krami, mis õige innimesse jnrest ei leita. Kui neid läbbi otsiti, leiti ühhe pükside wahhelt üht sisse õmmeldud kirja, mis Londonist sadetud. Minna ei tea mis seal sees seisab, agga hädda sellele, kes sedda kirjutanud ja kannnd. Kolm neist meestest peawad Italiamehhed  ollema, neljas peab omma issamaad alles salgama. Mis pahha nemmad siis teinud? Säh, pahha teinud? Nemmad tahtsid alles pahha tehha. Prantsusse politseil Parisi linnas on imme terraw ninna haiso tundma; seal peawad kelmid hirmus terrased ollema, muido on ruttu jalg paelas. Politsei sai marsi arro, et nende woera meestega asjad häSti ei olnud ja laskis neid holega, agga targo üllespassida. Kuhho mehhed ia! jalga tõstsid, seal käis politsei, nago warri, nende tagga. Warsi said ülles- 13