MKte- linnadesi ellawn j-ndidel, suur wassus kätte Keige selle Mrs nälja hädda jure tullewad meel need saggedad tullekahjud, mis läbbi waeste judide hädda iggas makonnas, ses kubhermangus, keige kõrgema pulga peale tõusnud; terwed perrekonnad on ilma leiwata, ilma peawarjuta ja ilma rieteta/' Kubberneri herra palwe peale on Kowno linnas rikkamad judid enneste keskes nõu piddanud, üht komiteed  assutada, kelle peawannemaks kubberneri herrat wallitsenud ja kes waeste leiwa puduljstsle  üllsspiddamist peab murretftma. Essimeses  kdmite koos ollennses olla nad enneste keskes 7W rubla esstMeste kullude tarbeks korjanud.  Peale selle on rikkamad judid, kes Kswnus ellawad ennestele kohhuseks teinud, iggas kuus kinnitud summat häddaliste heaks anda/ et senna linna, mitmesse kohta kögid ehk lemekeetmise kohhad assutud sawad, kus waesed woiwad sodetud sada. Waeste näljaste  arro olla jubba peale tõusnud, kes igga pääw södetud sawad. Peterburgis ellaw W. M Bloch olla teiste kaupmeestega kokko MW rubla neile abbiks saatnud. Dyltswsst. 525-aasta ammeti PÄH- Sealane Latterusse usso öppetaja W. Remi on essimesel selle ku päwa! omma 25 aastast ammeti päwa pühhitsenud ja on Lemmale  liggidalt ja kaugelt õnne sonimise kirjad tulnud, mis armastust ja auustuff temma wasto tunnistawad. . Sewastopolist. s Meil, kes meie paljo põhja pool ellame, kui musta merre äärne rahwas, ei olle selle ülle kaebadä, et liig kange külm se talwe kellegile õlleks waewa teinud, agga Sewastopolist kirjutakse, et neil Zanuari ku hakkatuses wägga waljud põhja tuled puhhunud ja kradi klaas 20 kradi külma  näidanud. Weodosias, kus muido talwet põlle ollemaski, olla merre kaldas sülda Z 0 jäe peal olnud. Sewastopoli rahwas kidab ennesel wägga hea sani te ollewad, mis ka nende jures suur arro assi on, sest et nad paljo talwet ei tunne. Kes siis kussagilt wanna sani tükki kätte sanud se katsunud wärske lumme peal sõita ja mönned unnustanud selle lusti söido peal lõunat söma minna. M Neger kes Konstantinopolist senna tulnud, olla ni julgeste ja kindlaste juttustanud, et temMg sedda selgeste teada, kuhhu Krimmi söa aeal 59 tuhhat naela sterlingid mahha maetud, mis praego weel sea! seista. Warsi olnud ka mehhed ja issiarranis judid seal, kes wanna mehhega asjad selgeks teinud, et ta sest ennam kellsgile sönna ei lauso ja tale sedda wort maksnud, et wanna mees rahhule janud. Ommetige  olla asst awwalikuks sanud ja ka kubberneri  herra körwo putullud, kes nüüd mödaläinud  päiwil omma sadiko ja tunnistuse meeste silma ees auko lahti kaewada lasknud. Nad olla, kuiva ragitakse o läbbi kaewanud, ommetige middagist leidnud. Se lotus, ni hulka rahha leida, olli ni wägga maggus, agga korraga, kui wihha sap suus, kaewajatel on weel köwwa lotus. SomeMastt. Some rahwas, kes sedda wägga hästi teab, kui kibbe nälja hädda on, ja kes ommal aeal ka Eestimaalt abbi sanud, tahhab ka ommalt poolt nüüd Eestirahwale armastawat kät wälja sirrutata ja omma jöudo möda nende silma wet kuiwatada. Sepärrast on Helstngworsi seitung omma healt tõstnud ja pallub igga Soomlast, armastuse andid ennese kätte tua, mis Eestima leiwa puduliste heaks, nende kätte tahhab murretseda, ja nenda üks pissukene ossa ommast wöllast ärratassuda.  Surm nitis issiärranis nende kolme wimase möda läinud aastade sees Somemaal wägga paljo innimesi mahha, ja kuida praego loeme, põlle ta ka öppetajatele armo andnud aastal 1866 surnud 45, aastal 1867 43 ja aastal 1868 47 öppetajat ärra; mödaläinud aastal on paljast 13 jälle öppetaja ammetisse seätud, se on 34 kaösinam, kui sel aastal ärrasurnud.  Wöeralt maalt. Preifimaalt. Königsbergist kirjutakse 13. Webruaril, et nälg sealast rahwast aeanud  middagit teggema, mis nad ehk muido mitte põlleks teinud; se olnud nimmetud päwal  enne lõunat, koggonud arruto hulk törahwast  raekoea ette kokko ja nõudnud tööd 69