hawatud sanud, kelle seas ka kaks pealikkud olla. Üks önneto ma mis innimesse werrega kastetakse, seal ei olle ei ö egga päwa rahho, seal ei maitse leib, seal ei tulle unni silmi; sepärrast peame palluma: Issand, sada issi senna jälle rahho, lõppeta sedda werrewallamist,  ühhenda sedda rahwast jälle usso, armastusse  ja lotusse sees; sinna woid, sinna jõuad ja sinna tahhad aidata, sulle olgo au iggaweste! Wöeralt maalt. Lähme nüüd ka kord ülle piri wäljs ja watame kuida seal loud lähwad, ehk leiame sealt rohkem römo sönnumid kui ommalt maalt; sest mailm on jo lai, kui ühhes kohtas kurwad siis teises kohtas römo asjad; agga wötta nappust,  iggalt poolt kuhho sa ommad silmad ja körwad pörad ei näe egga kule sa muud kui kiuso, waidlemist ja punnimist, et üsna imme pealt nähha ja kuulda. - Mis neil siis käes rielda on? Noh, eks ikka Pola asjad. Üks tahhab sedda, teine teist ja surem ossa nähhikse  wägga Pola mässajatte poolt ollewad, nad teeksid kes teab mis keik ärra nende heaks, et wöit nende kätte jääks ja iggas paikus nähhikse ikka katoliki pappid rahwa nou andjad  ollewad ja nago need essimessed kes sedda  keik heaks piddawad, kui P õlakad, kes keik ennamiste Roma katoliki usko on, ennestele ka ühhe katoliki usso kunninga wallitseks, ja ennast Wenne Keisri wallitsusse alt üsna lahti lööks. Neil on se kartus, et nende usk Polamaal aega nwda wenne ussuks lähhäb, sellepärrast püawad nemmad keigest wäest neile abbiks olla, et se ei pea. sündima. Oh teie rummalad, kedda on Wenne Keiser wäggise sundinud omma usko heitma? Eks Me igga ühhel temma rikis wolli ommas uskus nenda ellada kuida La usk sedda nõuab? Keik meie armolisse Keisri armo prugiwad nemmad kurjaste. No nüüd, armas luggeja, kössid sa': et rägi siis ka kus maal nende poolt seistakse? sedda  on Prantsusse-, Inglisse-, Dani ja RooLsimaal  nähha ja kuulda ja ka Ztaliama ei olle sest puhhas. Prantsussema kihhab neist, kes püssid peusse tõmbaks ja warsi Polamale joseksid Põlakaid appi, kui agga Napoleon omma ohjad pissut lötwa lasseks. Ta on neile head waljad pähhä pannud ja hoiab ohjad  tuggewaste ommas peus, sepärrast ei sa nemmad omma tahtmisse järrele kargama. - Inglismaal on hiljuti üks auwärt mees ommas parlamentis teistele sedda nou annud, Polakatele appi minna, agga teised wastanud: kui ta sedda wöida tehha, et nemmad omma söalaewadega Warsawi linna alla woida minna,  siis olla nemmad kohhe' malmis; agga ööldakse, et Inglismaal kolm laewa soariistade  ja monaga kotto wälja tulnud et neid Kolakate  kätte tarwitada, agga Preisi wallitsus põlle neid male lasknud ja Wenne Keiser on ka wagge ette saatnud, et need asjad läbbi ei sa. Teiste made sees korjatakse jälle holega rahha nende heaks. Nenda on nüüd loud wälja pool piri, üsna happud ja haisemad. Noh jattame nüüd sedda juttu ja lähme kord Jtttliamale ja matame kuida selle ma asjad nüüd on. Jälle üsna wasto meelt! Seal maal ei tahha rahho ei milgi kombel sündida, se manna mässamisse wing aurab agga ikka, nago mönni manna märg küttis. Enne Prants !l. aeal ei olnud hea nüüd Wiktor Immanueli al põlle jälle hea, no ei tea mis nad siis õige tahtwad? Noh, manna  Garibaldi põlle jo meel mitte ma pealt kaddunud, kelle pole päljo hoidwad, ja se teeb neile allati suurt pea mallo. 7. Märtsil on Palermust üks pessakond leitud, kes ühtekokko  ollid heitnud ja nou piddanud ühhel päwal ilma teiste hinge teadmatta nende soldatite  ja ammet-meeste peale minna ja neid soutomaks ärrakautada, kes mitte just selle sare pärralt ei õlle ja köwwaste lootnud, et ka manna Garibaldi sel päwal senna saab tullema ja kui nende peamees nende eli minnema;  agga wallitsus olli haiso ninnasse sanud  ja laskis neid enne laiali pelletada, enne kui omma kurja tööd said teinud. Nende seas kedda kinni tabbati ollid 8 peameest, kellel iggaühhel omma 25 meest kässo allusid olli. Ühtlasse on neil ka se nou olnud keiki, 112