na ja Preisimehhed sõddiwad. Need tahtsid agga ommad sõamehhed ka Holsteini linnadesse panna ja teisi eest ärraaeada, kes heaga ei tahtnud  minna. lubba õlleks pea werri tagga olnud,  kui mitte telegrahw Berlinist ep õlleks käsknud Preislasi nattuke järrele anda ja mitte wäggise teiste peale minna. Kuida luggu näitab, ei olle Sleswigi rahwal Preislastest mitte enuam suurt head meelt. Nemwad  aeawad kiil Taanlasi nende kaelast ärra, vgga heitwad isse assemele. Dani sõamehhed ei olle mitte nende pinajad olnud, waid Dani ammetmikud, ja neid tahtwad Preislased igganht  omma ammetisse jätta, misga rahwas koggoni  rahhul ei olle; arwawad jubba ette ärrapaistwad,  et neid Preisi pole st parrast jälle Dani alla sunnitakse. Se rikkub nende rõmo ja snrrub  tänno süddamesse taggasi. Sel kombel õlleks keik soameeste werri ilma asjata ärrawallatud  ja Sleswig-Holsteini asjad tagga järrele weel hullemad, kui enne ollid. Sleswigi rahwas on sepärrast nõuuks wõtund,  sadikuid Palwekirjadega Wini ja Berlini sata, et seal Austria keisrit ja Preisi kunningast ennast palluda. Kui paljo se aitab, on teadmatta;  sest ühhel Pool on minister Biemark ja teine pool Rechberg ees, kelle käes ohjad seisivad.  Km asjad nenda eddasi lähwad nago siamale, siis saab kül mõnda weel enne nähtud, ennego rahwa sowimiesed täide lähwad. Austria mehhed ja nende soaüllem ööldakse rahwa wasto wähhem karredad ollewad. Prantsttssemaakt. pealt Et nüüd keige Enropa rahwa silmad Sleswig-Holsteini pole on pöördud, sedda põlle immeks panna, seal on jo svdda. Taanlaste tagganemist, mis otsego tormiga siamale  läinud, pannewad Prantsussed ka wägga immeks. Midda ennam nenimad enne surustellesid,  sedda ruttem nemmad nüüd jooksewad. Piosukesed koerad on ikka siis kandus kinni, kui sa selja porad; kui agga taggasi pöördes kord jalga põrrutad, siis jookswad omma teed. Nendasamma  ka Taanlased. Senni kui Sakslased muido ähwardasid ja nendega kirjawahhetust piddasid,  otlid nende suud surustust täis; nüüd, et nad mõegad kätte wõtnud, ütlewad Taanlased: Ennä hullo, jubba tullewad! Jookseme eest ttrra! Mis teeb nüüd Prantsus! Temma watab pealt ja naeratab. Saksa ja Dani wcrrine mäng ei te temmale mingisuggust kahjo, maid paljo ennem  kasso. Midda ennam nemmad ennast tülli sisse mässüvad, sedda kergem on temma! ommal aeal sõnna üttelda, mis siis tüllitsejad kikkis kõrwul tähhele pannewad. Prantsnsse seitungid ragiwad seal kõrwas ni targo et igga sõnna kahhe asja peale woib pöörda. Nenda andwad nemmad ka teada, et hommiko pool Prantsussema serwas, wasto Preisi märga radda, nattuke sõawägge, paljast 50,090 tuhhat meest, laetud Püssidega peab korteri pandama, et käepärrast  olleksid, kui tarwis on. Agga kellele on neid seal tarwiö? Noh küssige PreiSlase käest, temma mõistab selle peale mastust anda. Ka kulntawad Prants. seitungid, et nende keiser nüüd saggedaste peabnvupiddamessi piddama, agga mitte omma mittistridega, waid ennamist sõaüllematega, mis ka omma nattuke tähhendab, kui Preislane mõistab tähhelepanna. Nisuaguste Prantsnsse asjade parrast kohkuwad agga monned teised ka ärra, nago isseärränis Sweitsima, ja watawad holega järrele, kas nende Püssirauad mitte roostetand  ei olle, ja nenda ärritab üks rahhoto assi teist. Peale sedda ütleb Pramsns: kui Daam lased taggencwad, ei peaksid Sakslased neid tagga aemna, muido tullewad naabred wahhele ja nende seas kuulge Sakslased! on ka Prantssns. Kui meie nüüd agga r ahma st küssime, siis wõime Inglis-Prantsnsse- ehk Nootsimale minna: rahwas ci tahha mitte sõdda. Keik teadwad,  et se neile mingisuggust õnne ei to. Prantsussed ei panne mitte immeks, et Sakslased  Sakslasi Dani wasto appi lähwad; agga et Preislased seal jures ni wägga hertsog Peidik  Augustenburgi wasto pannewad ja Londoni protokollist kinnipiddawad, wasto saksa rigikoggo ja rahwa tahtmist: se on neil wägga imme. Sealt tõuseb nende meles kartus, kui tahhaks Preislane wimaks hertsogimaid üsna ennesele piddada, mis Prantsus koggoni ei salliks, ja sest hakkame siis arro sama, mis temma 50,000 meest Reini-jõe kaldal tähhendawad. Mõnucd Prantsussed arwawad wõib olla, et ka Napoleon  nende seas on sedda keige parrema olle- 53