Jtaliamaalt. Pahha kingitus» Tuttaw assi on, et Sardinia kunningas, kedda  nüüd „Jtalia kunningas" nimmetakse, ni hästi Neapoli riki, kui muid Ztalia hertsogide ja paawsti maid otsekui maast leidis ehk kingitud sai. Agga se kingitus ep olle tale weel paljo rahho  annud; isseärranis pahhad on Neapoli loud. Mässamisse tusti on seal, nago rabbas pöllemas:  kustuta ühhest kohhast ärra, teisest kohhast  töuseb pea Me suits üllesse. Kül sawad  ka mitmed mässajad oksa tömbatud, agga se ei tahha paljo awwitada, neid tulleb ikka nago ma seest jälle jure. Waene ma ja rahwas  saab sel kombel kahhelt poolt tuld! Nüüd on seal üks Hispania kindral, nimmega Borges,  mässajate peamehheks ja se peab terrane  kül ollema kahjo teggema. Kül tedda püti kinni tabbada, agga stamale on ta ennast ikka  weel hoidnud, ja temma püübminne lähhäb  igga pääw raskemaks, sest nüüd olla jubba IO,OW meest temma kässo al mässamisse  tuld sütamas. Minnewa kuus olli ta Potentsa linna tormiga ärrawütnud ja Sardinia mehhed annud jalgele wallo ja pannud  leikama. Se pahhem luggu on se, et mässajad iggal pool rahwa seas söbro leidwod,  kes keik kissendawad: Ellago Prants II !" ja püüdwad Sardiniast lahti sada. Eks Neapoli kunningriik sel wistl mitte pahha kingitus  ei olle? Kawuri mallestus. Tunni linnawannemad  on omma kuulsa ministre Kawuri mällestusseks temma maia seina peale üht plati üllespannud, kus peal seisab: „Siin maias sündis Grahw Kamillo Kawur 16. Januaril  1816, ja siin temma surn 6. Junil 1861. Tunni linna wannematest temma mällestusseks üllespandud." Prints Oskarit,  Rootsi kunninga wenda odati neil päiwil Tunni linna kunningale wöeraks) ja kui se olla arrareisinud, tahta kunningas isse mönneks aiaks Neapoli linna sassis ssjo omma silmaga watama minna. Wanna paawstist põlle mul se kord middagi muud üttelda, kui et temma südda Neapoli mässamisse  polest mitte puhhaS ei olle. Prantfusfemaalt. Söbra rööm. Söbber römustäb söbra römust, se on tuttaw  assi; agga wallesöbber ei te sedda mitte  , waid temma römustab söbra kahjust ja kurbdussest. Prantsus ja Inglane on jo meie teäda söbrad: kui nüüd Inglane Nord-Amerika  rahwaga karwopiddi on kokko minnemas ja Prantsus ennast sest römustab, midda seltsi söbrus peaks se siis ollema? No süddamelik  söbrus wist mitte. Prantsusse südda köddiseb  sees odates, peaks agga Znglisma naber  mönnega sassi minnema. Midda ennam Inglane Amerika randas tööd saaks, sedda lahkem õlleks Prantsussel Eiropamaal omma mele jarrel tallitada. Kui Inglane Amerikamaal  möda pead saaks, ei nuttaks Prantsus ommad silmad mitte punnaseks. Nad pahhandaks  ennast paljo ennam, kui se mitte ei sünniks. Zgga söalaew, mis Inglasel wähhemakö  saaks, õlleks nenda, kui tulleks Prantsussel  üks jure. Separrast kihhutab temma sedda tuld paljo ennem, kui et sedda kustlltab.  Prantsus mötleb, et kui Znglisma ja Amerika wahhel södda peaks töusma, et siis kaua saab kestma ja mitte enne löpma, kui Amerika söalaewad on löpnud; agga et neid löppetada mitte lapse mäng ei olle ja keik au ja kasso mitte wimaks Inglasele ei ja, annab Prantsus sedda nöu, et nende söawäed ja laewad warsi eestotsa jubba kokko heidaks. Meie agga lodame, et ni weikse asja pärrast, kui allamal kuleme, weel mitte södda ei tulle, ehk kül Inglaste poomwilla pudus se üllem taggakihhutaja on. Inglismaalt. Södda näitab pead. Pahha luggu, kui ta jubba pead näitab; sest kus ta pea on, sealt põlle ta isse ka ennam kaugel. Amerika- ja Jnglisma wahhel on agga söa pea jubba paistmas. Kui Amerika põhjapoolsed mitte allandlikkult andeks ei pällu, siis on tulli lahti. Ej Amerika ennast ni rutto allandab, ei olle mitte paljo lota. Agga mis ülle se tülli siis neil tulli? Pea, ma selletan  nattuke. No waatke, põhjapoolsete ja lõunapoolsete wahhel on södda Amerikas, ftdda  meie teame. Lõunapool mail, Neegrior- 390