suremad innimessed meie rahwast ka peawad head könnelema, sest et nad ennast kidowäärt üllesnäitnud. Külwago Jummal sähhärdusi perremehhi teiste römuks ja öppetusseks tihhedam!  Ikiast. sWolga-jöe arest ja Kr sm mi Üks armas Eestisöbber sadab Riast ..Postimehhele" ja temma söbradele kirja, kus nenda sees seisab: ..Armsad Eestiwennad! Ma tean, se teeb teile wist suurt römo, kui wahhest sekka ka omma usso- ja sugguwendadest  kuulda sate, kes kaugele Wennemale ärraläinud. Kuulge siis, mis Peterburgi saksakele  pühhapäwa-leht nende ülle könneleb. Seal ütleb üks armas öppetaja Dsirne, kennel  suur armastus on meie rahwa wasto, nenda: ....Kui keik meie lotusse ja sowimisse järrel lähhäb, siis wõime pea kulutada, et siit Wolga-jöe äärse waese Eesti koggodusse palwemaea saab sisseönnistud ja pühhitsetud. Kui suurt tänno ja kitust nende waeste süddamed  selle eest täis on, sedda wöite kül isse möttelda. Agga wennad, neil on mõnda asja tarwis, mis nad isse murretseda ei jõua. Kas teie pool (se on iggal pool, kus Eestiwennad  ellawad) mitte mõnda temma süddame  armastus peaks aeama, neile üht karrikat,  armoleiwa taldrekut ja alraritekki murretsema ja neile endise ellopaiga mällestusseks  kinkima? Hulgal ep õlleks se jo mitte raske. Ehk meie kül siin Wennemaalge neid nimmetud  asjo wimaks nöupärrast kokkosame, sellegipärrast  õlleks armastusse täht ommalt maalt wägga kallis assi ja saaks sure tännoga wastowöetud.  Need waesed innimessed siin mötlewad sure armastussega omma endise issama  peale ja käiwad maimus Kannepe ja Pölwa mäggede ja orgude wahhel, kus nende lapsepölli on mödaläinud. Jgga haljas leht, mis armastus endiselt issamaalt sadaks, teeks neile ütlematta suremat römo, kui suur pu Wolga-jöe kaldal. Nende wäljapiddises 'ellus  peawad sedda head kiitma, mis käes on. Wöi nad teist korda ennam ommalt maalt sia tulleksid; agga nüüd, et nad kord siin on, peawad siin katsuma ellada. Ärge unnustage neid sepärrast omma koddomail mitte ärra. Ehk kül teitest kaugel, on nad ommeti teie wennad."" ..Kuulge nüüd ka nende Eestlaste ellust mõnni  sönna, kes Krimmi poolsare peale ellama läinud. Sealt kirjutab üks teine meie usso öppetaja, nimmega Keuchel, nenda: „..Waesed  Eestlased on siin sures waewas. Eestotsa ellasid nemmad Simweropoli linnas sures kasarmis,  mis teilt paljo peale 2660 wersta kaugel on. Selle sure hädda sees (sest kus nad piddid jama?) anti wimaks Peterburgist lubba, neile nattuke krono maad anda ja igga  perrekonna peale laenati 56 rubla, ja meie palwe peale lissati parrast weel 25 rubl. jure. Peale selle laenati aastaks IV2 Tallinna küllimito  rukkid ku peale. Agga rahha abbi on keik ärrakullunud wanna Tatari rahwast mahhajäetud  ellomaeasid parrandada, kus sees nad nüüd ellawad ja köhhotäie eest tööd otsiwad; sest leib on siin minnewa suise wiljaikkaldusse parrast wägga kallis. Puid ei olle siin kuskilt  sada, sepärrast peawad saggedaste torest jahho söma ja rikkuwad seläbbi ommad köhhud  nenda, et köhhotöbbi neid .paljo surretab.  Õnnetus on weel tännawuse kange külma  läbbi kaswanud. Keige wannemad innimessed  ei mälleta siin maal Prantsusse söast sadik ni kanget külma näinud ollewad. Waesed  Eestlased ollid ommad sojad rided jubba muist' koddo, muist tee peal ärramünud, et jo ütlesid ennast ..soja male" minnewad ja on nüüd sures häddas. Ka wessi on siin raske sada; sest kaewud on 25, 46 ja mönned ka 66 sülda süggawad. Paljuks wöib nisuggusi  kaewusi olla! Eestlased ellawad nüüd Simweropolist 86 ja Perekopi linnast 56 wersta kaugel. Eks se põlle ka önneto assi, kui linna kaupa tarwis on? Üks wanna haige issa satis omma 13-aastase poea linna 36 kopp. eest poomölli toma, sest issa jallad ollid külma ja waese toido parrast üllespaistetand, ja sesinnane paistus surretab neid paljo. Üks Tatarimees leidis poisi tee äres eksinud ja pool külma wöetud  ja wiis tedda linna kohtowannemate kätte. Head üllemad andsid temmale nattuke teerahha ja saatsid tedda mehhega issa jure taggasi. 68