kirriko jure olli noordest kaskest kenna allee tehtud, kust keik piddo wöerad manna piddo issa, supertenti herraha kennaste ehhitud kirrikusse  läksid. Senna sades piddas Waljalla öppetaja Frank terretamisse könnet ja selle peale Kurressare üllem öppetaja Hesse 5. Mose 31, 3 ja 4 salmi järrele piddo jutlust, kus sees ta wäggewa sönnadega Zummala armo meletulletas, mis ta selle pikka aea sees omma sullasele römo ja kurwastuse päiwil üllesnäidanud. Löppetusses lugges ja andis La Sarema Ewangeliumi - Lutterusse konsistoriumi  kohto nimmel üht kirja, kus onne- ja önnistusse sowimissed sees seisid, wanna piddo-issa  katte, kes jubba 26 aastat selle kohto wntseprästdent on. Selle peale tännas wanna piddo-issa keige selle armastusse eest ja kitis Jummalat keige selle armo eest, mis ta temma wasto on üllesnäitnud;  agga ta südda olli pea ni ligutud,  et ta sönnad silma pissarate sisse ärrauppusid  ja ennam sönnagi ei woinud räkida ja temma pissarad könnelesid paljo wäggewamine,  kui kellegi surreliko innimesse su õlleks woinud könneleda. Onnistamisse sönnad könneles  üllem öppetaja Hesse. Selle piddo pühhitsemisseks ollid issiärralikud laulud trükkitud'.  Saksa tenistusse järvele, kellest keik Muhhu koggodusse saksa liikmed ossa w otsid, tulli Eesti kele Jummala tenistus ja Jamma öppetaja  Masing piddas Taweti l. r. 118, Ä4 salmi järvele üht wäggewat piddo jutlust, mis peale Peude laulo koor kennaste wasto laulis. Selle peale koggosid keik piddo-wöevad kirriko  mõisa kokko, kus piddo söma-aeg neid otas, ja kus mönned klasid kallist jodawat wina piddo-issa terwiseks said jodud. Sarema  öppetajad ollid temmale selle kalli päwa mällestusseks höbbe kirjutusse riistad (Schreibzeug)  kinkinud ja Muhhu koggodusse saksa liikmete polest üks pilt, kus nad keik peal nähha. Peterburgist kirjutakse, et meie armoline ja suur Keisre Herra 22. Septembril, parrast lõunat kello nelli, Warshawist wälja reisinud ja lsdab teisel hommikul kello poolseitse  Tsarskoje-Selos olla. Teisi päwal tah- hab Keisre Herra marsweldis wäggesid järrel  wadata, kus suur parad saab ollema. Moskwast. Seal wänab mönni mees ue wina aksi seadusse ülle pead, sest et se mõnned  kõrtsid ja j oma maead ahwardab lukko panna ja kui se nenda tossi, siis arwawad pool wähhemaks jäwad ja issiärranis neis linna jaggudes, kus keige rohkem kirrikuid on. Ehk sünnib sedda meie jures ka, et monne kaewule tabba ette pannakse. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kuida meil teada, käis Preisi kunningas se aasta essimest korda omma ust lapsi watamas ja neile omma lahket näggo näitamas, kes ni saggedaste temma wasto lurtsusid ja selja tagga russikast näitasid. Kui se woimalik õlleks olnud, siis olleksid nad tedda jubba ammugi Zummalaga jätnud ja ühhe teise wannema hõlmade sisse puggenud. Kust ta ial läbbi käis, jõudis rahwas sure armastussega temma wasto ja pudis ni paljo kui woimalik, lemmale römo tehha ja sest sadik  on rahwa süddamed rõõmsamad ja meled lahkemad. Hannoweris, kus kunningas keigeesmalt  käis ja kus rahwas hiljoti weel ni wägga turtsus, leidis kunningas üht wägga lahket ja römuliko wasto jõudmist ja otse nendasammoti ka Shleswig - Holsteinis, kus nad ommal aeal nisammo kätte ja jalgega Preisi wallitsnsse wasto söddisid, tedda nüüd wägga sure auustussega wastowötsid. Üks wäljama seitung könneleb: Preisi kunninga essimene  käik Shleswig-Holsteini maal tähhendab  paljo ennam ja paljo suremat asja, kui teiste made sees; sest et sealt aastal 1863 Saksama politika asjad hakkasid teist modo sama; se olli nago se essimene politika wössa, mis Preisi känno külge sai pogitud, ja seal tullid teised takka järrele. Otse nisamma,  kuida se rahwas Preisi wasto turtsus,  egga koggoniste temma allamaks ei tahtnud  heita, otse nenda tunnistasid nad nüüd omma ütlemata suurt römo selle ülle, et omma kunningast nähha said. Kes römo tullesid, mis 14. Septembri ku päwa õhtul, Kieli 322