Agga kuida on siis meie Liwima kolide praegune  luggu? Nägime tänna ennam.sest, paljo paljo neid on, km sest, paljo nad kalm wad. Meie ütleme teist korda, tänno lummalale,  kõik asjad on wiimse aastade sees pikka sammaga eddasi läinud, ka koli asjad. Meie olleme Nr. 4 üttelnnd, et Liwimaal jubba ülleiiltse  peale 3200 tallo on pärriseks ostetud; wõime üttelda, kolid ei olle ka mitte mahhajänud. Aastast 1851 künni 1862 olli meil läbbistiko peale 700 koli, ja tulli ülleültse liqgi 1000 innimesse  peale 1 kool. Aastal 1862 loeti agga jubba 805 koli, nenda et 13 aastaga 166 koli ollid jure tulnud. Meie rägime siin üksi Ewa n-. g eliumi usso kolidest ja selle järrele tulleb nattuke ennam kui 800 innimesse peale 1 kool. Se ei te, lou järrele arwatud, meile mitte ennam  suurt häbbi, sest on maid, kus loud paljo pahhem seiswad. Se on siis meie maal aitummal  isseennesest hea assi ja wõime selle eest tänno anda, kui taggasi walame; agga ühhelhobil  piddagem ka meles, et kolide hulk, ehk kül hea, isseennesest weel selget arro ei anna, waid nende seestpiddine wäärt; mitte kui paljo neid on, waid kuida nad on, se on pea assi. Selle poleft on meil weel mõnni hea sam eddasi astuda. Kõik. mis koli nimme kannab, ei olle weel mitte selle nimme wäärt. Kolidega on ka luggu, nago wiljapude, pimalehmade ja mu nendesarnaste asjadega mitte nende lou, waid nende surusse, andnusse, ja kandmisse järrele arwatakse  hinda. Agga kui meie nüüd tänna nimmelt omma kolide hulgast rägime ja nende hulka wõerama kolide hulgaga kõrwo panneme, siis leiame omma kolide hulga keskmisse ollewad. Nootsimaal Lulleb 900 innimesse peale, Italiamaal 945 innimesse  peale ja Austriamaal 1200 innimesse peale 1 kool Zc. Meie wõiksime weel Paljo maid nimmetada, ?us kolide hulk hingede peale arwatnd , muist wähhem on, kui Liwimaal, agga watame parrem, kuida luggu meie omma koddo Lätlaste ja Eestlaste  wahhe! seisab? Seal on suur wahhe, ja pealegi weel immelik wahhe. Aastast 1859 1862 Mid Lätti jaos 223 koli, agga Eesti aos 541 koli, ja selle järrele tulli Lätti pool 1435 innimesse ja Eesti Pool 541 innimesse peale 1 kool. Kolide polest õlleks siis Lätti jaggo Liwimaad  kõigist madest tagga ja Eesti jaggo ka Saksi, Inglis- ja Pmsimaast weel ees. (Saksimaal  tulleb 605, Inglismaal 664 ja Preisimaal 676 innimesse peale 1 kool.) Kas se ep õlle immelik? Kui nüüd assi koli hulga järrele käiks, siis peaks Liwima Eestlaste intelligenz ja tarkus paljo surem otl ema, kui Lätlastel, jah, ka surem ollema, kui Sakslaste, Inglaste ja Preislaste intelligenz. Kas on nõnda? , Wõtta nappust  ! Kotikesed kandwad ka koli nimme, on pealege  kõik alles liig nored. Kui suur meie rahwa intelligenz  on, tunmstawad ni niitto asja, ja kõige wimaks nähti seddaweel ue koggokonna seadusse hakkatusses  wögga selgeste. Meil pudub weel mõnda, enne kui neid tagga same, kellest kolide hulga polest kül ees olleme. Kes ei teaks, et üks suur ja lihhaw  õunapu, mis rohkeste kannab, ennam wäärt on, kui 5 10 pissukest, mis weel ei kanna ehk wägga wähhe kandwad. Sellegipärrast on meie kolid, olgo nemmad ka alles pissukesed ja kand?o  muist alles kassinat wilja, meile sureks kaSsuks,  kui neid hõlega prugitakse. Pissuke hallikas  annab ka wet ja pissuke künal paistab ka omma jaggo. Kül tarwitus neid aega möda kaswatab ja kossutab. Üht on agga tarwis holast, mõistlikko koli prukimest. Midda ennam meie kolisi prugitakse ni kui nad on, sedda ennam  sawad nemmad seks, mis nad peawad ollema. Andko lummal agga meie koolme!siiridele  terrast, wassimatta meelt ja tõssist armastust  omma rahwa noortsuggu kaswatada ja juhhatada  ja tehko neid ikka tru-maks ülle pisko, iggaüht selle naelaga kauplema, mis Lemmale on antud. Nendasamma süddamest sowime ka, et lastewannemad kui ka wallawannemad ikka ennam ärratunneksid, kui wägga tarwis meil on, omma rahwa õppetusse eest hoolt kanda. On meil kolid, siis ärge laskem neid tühjad  seista; puduwad kolid, siis assutagem neid. Mis selle eest kulutame, kannab ommad kallid intressid. Ommalt maalt. Tartust. sKui kaugel on rautede lo- Meie olleme jubba Nr. 4 lühhidelt üt- 50