mona koormat ja peale selle hea hulk püssirohto,  kulist ja muud söamona sagiks; agga kaukas 1 meest surnud ja 2 said hawatud. 2. Mail on mässajad Warsawi linnas üht seitungi kirjutajat, nimmega Minissewski, kes nende kurjas nöuus ei olnud, salla mõrtsuka  läbbi ta ommas maeas, wöörkoeast wälja tulles, lasknud ärratappa. Mõrtsukas on ärrapöggenenud. Ta kurjateggia olli ni hästi oddaga pistnud, et keige wähhemat healt ei kuuldud. Odda olli ta hawa sisse jätnud ja isse ärrajooksnud. Sel kombel püüdwad nemmad  Polamale õnne tuaü Nenda paljo se kord Pola mässamissest, mis ennamist keik möisnikude süüks ja taggakihhutamisseks  lükkatakse; et tallorahwas, kui neid mitte tulle ja möegaga wäggise ei sunnita,  selle nöuus ei olle, sedda olleme jubba mitto korda kuulnud. Andko Zummal neile head meelt mõistust, kurja eest ennast hoida. Wöeralt maalt. Preifimaalt. sSalla föa Söariisto püüdwad Pola mässajad ja nende sõbrad iggawisi ülle piri neile kätte satä, agga tolliüllemad on jubba ni harjunud selle asjaga,  et nad ennam middagi ei ussu, mis nad omma silmaga ep olle näinud, ja seläbbi ei lähhä mässajatte salla kaup mitte paljo õnneks. 2. Mai ku pawal tullid pakki, mis kokko peale 500 leisikat kalusid Berlini poolt raudtee peal Pola rajale. Oöldi Gast torrud ja muud sellesarnatsed wabriko asjad. ollewad; sest keik pakkid ollid holega kinni pantud. Agga tolli-üllemad mõtlesid: „wõ'ib olla; ommeti, kes wöib selsinnatsel kurjal aeal uskuda: watame parrem järrele!" Üks pak wöeti lahti ja ennäh! peal ollid mönned Gasitorrud,  agga muido silmakirjaks: alt keik püssa täis, mis Polakatele sadeti; nendasamma ka keik teised pakkid, muist söariisto, muist söamona  täis. No muidogi ei lastud sedda ennam  sammo eddasi, ja mässajad saatjad ja ootjad ollid ommast ilma. Selle eest peame  aitummal andma, sest nende söariistadega olleksid mässajad siin pool radda sedda ennam  kurja teinud. (Kölni linna Dom-kirrik.) Sesinnane  Dom-kirrik on üks neist keigesurematest  Saksama ehhitustest, mis mannal aeal on tehtud. Temma essimenne allustaja olli üllempiiskop Konrad aastal 1248 ja temma  kallal tehti tööd künni 1499, mil Lutterus  jubba luggeja arrulinne pois olli, agga ep olnud kirrik meel ammo mitte malmis. Kes sedda Zummala kodda on näinud, ütlewad, et temma sarnast kuskil muial ei nähta. Künni 1842 olli se suur tö kaua aega seismas. Sel aastal möttis õnnis Preisi kunningas Pridrik Willem !V. ueste ette, sedda tööd eddasi aeada, andis isse 29,999 taalrit aastas selle tarwis ja kutsus ka keik muid Sakslasi appi . omma manna mällestust ehhitama. 4. Septembril  1842 hakkati tööd ueste peale ja on nüüd jubba 21 aastat eddasi aetud. Tullewa  Oktobri kuus lootwad ni kaugel ollewad, et agga kaks torni meel polele jamad ja tahtmad  siis sedda jaggo mis malmis on, sisseõnnistava  ja on Preisi kunningas isse ka seks päwaks lubbanud senna minna. Austriamaalt.  Mälletade  jo kül, et sesinnane Pola mässajate üllempeamees hiljuti wenne wäe eest ülle Austria  piri kargas ja seal wangi wöeti. 26. Aprillil on ta mehhike püüdnud jännese tantso tantsida, se on: ärrakargada, agga ei olle õnneks läinud. Ta katsunud kül eht Põlakate  modi, esmalt melitada, pärrast ähwardada,  agga keik ep olle aitnud. Ta andis omma wahhile 366 kuldnat, et tedda osel piddi lippada laskma, agga nende sönnadega: „Kui sa peaksid kohtule minno nõu teada andma,  siis sawad P õlakad sind püssiga mahha laskma sel aeal kui sinno hing ei tea." Wahhemees  olli agga tru ja õige mees ommas ammetis, wiis rahha warsi kohto peale ja andis teada, mis nõu Polakal süddames on. Langiewits aeas kül ommal kombel wahhemehhe  jutto walleks, agga kegi ei uskunud temma sönno. Mehhike pandi, nüüd parrema lukko tahha ja terrawama silma alla. 151