Zummal, et sahhardusi öelaid ennam nende seas ei olle. Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Kütti- piddo. Prankwurti  linnas petakse nüüd üht suurt küttipiddo,  kussa mitto tuhhat kütti iggast Saksama nurgast on, kokkotulnud märkilaskma. Keige parremad märgilaskjad sawad ka aupalka ja mällestusse kingitussi. Seal maal on mitmes paikus küttiseltsid assutud, kus mehhed tulleriistaga  harjuwad umberkäima, et kui peaks issamale juhtuma hadda kätte tullema ja waenlane temma peale kippuma, et siis söamehhed  'mitte üksi need ei olle, kes temma eest seiswad. No muidogi, kennel issama on, se ep õlleks jo mitto päwa paiste wäärt, kui ta temma eest ei seisaks. Inglismaalt. Wihma sajud. Need on tännawo meie maal tutwad asjad. Meil on kül nüüd mönned päwad tahhedat ilmad olnud, kes teab kui kauaks. Ka Inglismaal on ni rohkeste wihma saddunud, et jöed peawad ülleaiama  ja hein, mis asade, peal mahhanidetud,  omma teed minnema. Lia marja läbbi peab seal maal kartohwli többi ka jubba waljas  ollema ja tännawuse ilmadega on sedda wist iggal pool karta; sest mitmed kartohwli waud seiswad praego wet tais. Hea mehhe auustus. Mönne aia eest olleme üttelnud, et üks rikkas Amerika kaupmees, kes ammo Londonis ellab, selle linna waesema törahwa heaks 150,000 naela ehk peale 900,000 höbberubla kinkis ja nenda  seadis, et selle rahha jaggamisse jures mitte rahwa suggu egga ussoseltsi peale ei pea wadatama,  waid kes Londonis auus tömees on ja ilma omma süta pudusse sisse sattub, peab sest kingitussest ossa sama. Selle auwäart mehhele, nimmega George Peabodi, on Londoni  linna wannemad nüüd Londoni aukoddanikko  õigusse kirja kätte annud ja temma auuks suurt sömaaega teinud. NimMetud aukoddsniko õigusse kirja anti temmale kuld kasti sees, mis 100 naela ehk peale 600 rubla maksis. Te head, siis leiad head. Aurahhad ja kitusse kirjad. Londoni  mailmanäitusses sawad ka aurahhad ja kitussekirjad neile antud, kelle asjad sedda wäärt on, agga rohkem, kui kuskil muial. Aurahhasid arwatakse liggi 7000 ja kitusse kirsasid 5300 tükki tarwis ollewad. Nüüd wöime arwata, kui päljo ja mitmetsuggu asjo seal kous on, kui jubba neid keige parremaid ni mitts tuhhhat leitakse ollewad; sest se kaugelt surem  ossa (2/3) jäwad jo muidogi ilma. Kaks kuud läks aega, enne kui 606 innimest (328 Inglast ja 278 muialt mailt) omma järrewatamissega  walmis said ja üllespannid, mähhärdused  asjad aurahha ehk kitussekirja wäart ollid. Pärrast ehk antakse teäda, kui paljo neist kellegi ma ehk rigi peale tulnud, kes need sajad olnud, ja mis eest nad sanud. Hollandimaalt. Tännowäärt seädus. Hollandimaalt ei tulle paljo sönnumed, agga tänna tullewad head. 27. Junil ollid nende Mdusseteggiad rigiwannemäH 60 meest kous ja piddasid nöu, kas piddid ommad mustad Neegriorjad, mis Surinami koloniis pärrisorja  'pölwes tööd teggid, priiks laskma ehk mitte? Imme on kül, Hollandi rahwas on Ewangeliumi usso rahwas ja wöisid siamale weel üsna seadusse polest Neegriorjasi piddada!  Weel pöllastum on se, et nüüdke weel 60 mehhe seas 11 meest keigest jöuust priikslaskmisse  wasto pannid ja ikka weel tahtsid orjaperremehhed ollcv. Agga önneks tahtsid 49 meest priust, sepärrast ei aitnud 11 wastopunniminne  keddagit, waid Surinami parrisorjad  sawad ommeti priiks. Et nende perremehhed  neid rahha eest ostnud ja selabbi suurt kahjo saaksid, sepärrast tassub rigiwallitsus  neile 300 kuldnat tükki pealt, olgo meeste- ehk naesterahwas. Tänno Zummalale,  jälle mönni sadda innimest, kelle kätte ümbert orja kütkmed langemad. Türgimaalt. Türgi asjust ei olle parrako  ial paljo head kulutada. Kuus aastat 229