kaunis körges, et wangid järgest sellilt maas omma mallo piddid kannatama, el)k ennast kätte peale toetama, kus keik nende ihho so-- ned wennitud said. Kül nad pallusid, aggasid sa nutsid, agga kes sest holis? mis teab paggan  pallumissest? nad hirwitasid ja ütlesid: „kus on nüüd teie Zesus? tulgo appi!" Nenda näeme mönned neist omma tännase pildi peal. (Jääb polele.) 200 Jyl Namen des General - Gouvernements der Ostsee- ProvinZen geftattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Wörro linna raekohto polest antakse teada, et Elisabeth Sulzmann seal ärrasurnud; kui kellegi! temma jarrele janud warrast, kus jure ka üht pu maia arwatakse, mis sealsammas  Wessi-ulitsal Nr. 117 al seisab, kui wölla ehk pärrandusse pärria, öigusse polest mingisuggust  pärrimist peaks ollema, et sedda ühhe' aasta ja kue näddala aial, se on keige hiljemast  künni 1. Juli 1861 Wörro raekohto ees toeks tunnistada, sest et neid, kes parrast sedda tullewad, mitte ennam ei sa kuuldud. Sellega ühhes kulutakse neile, kellel ehk önsa Elisabeth Sulzmannile middagi tassuda ehk kelle kätte mönned temma asjust janud, et sedda keik üllemal nimmetud aia sees ärra öiendawad, kui mitte selle trahwi alla ei tahha langeda, mis seadus nende peale panneb, kes wöera omma salgawad. 2 Wörro raekoia peal, 20. Mail 1860. Bürjermeister F. Jürgensohn. .N 538. Sindik. ja sikkert. Wittkowsky. Wörro linna rae-kohto polest antakse teada, et kui kellegil sealt malia selli Karl Willem Heintzi önsa emmanda Anna Lowise Heintzi parrandussest kes 17. Märtsil s. a. sealsammas  arm surri, (kes enne puseppa - selli Johann  Mölleri lesk ja sündinud lianimmega Zimmermann olli) isseärranis sest temma essimesse abbikasa ellus ostetud maiast ja plat- sist, mis Wörro linnas (enne Nr. XVII ja nüüd Nr. 123.) seisab, olgo kui pärrandusse ehk mölla pärna, õigusse polest mingisuggust pärrimist peaks ollema, et sedda ühhe aasta ja kue näddala aial, se on keige hiljcmast künni 29. Juni k. p. 1861 Wörro rae - kohto ees töeks tunnistada, sest et neid, kes parrast sedda tullewad, mitte ennam ei sa kuuldud. Sellega ühhes kulutakse keige neile, kellel ehk nimmetud önsa emmandale middagi tassuda  ehk kelle katte mönned temma asjust janud,  et sedda keik selle aia sees ärra öiendawad,  kui mitte selle trahwi alla ei tahha langeda,  mis seadus nende peale panneb, kes wöera omma salgawad. 1 Wörro linna raekoia peal 18. Mail 1866. Bürjermeister F. Jürgensohn. .N 512. Sindik. ja sikkert. Wittkowsky. Minno jures Pernus on üks Saksamaal tehtud 12 registriga Kirriko-Harmonium 286 rubla eest müa. Sesinnane mänguriist on täieste ni paljo wäärt, kui üks keskminne kirriko-õrrel, on nisamma köwwa heälega ja selle polest parrem, et heälest ärra ei lähha, nago õrrel, peale sedda tarwitab temma wähhe rumi ja wöib igga kirriko kori peal ilma mu töta rumi leida, ning maal igga koolmeister, kes wähhe orrilad möistab mängida, saab temmaga hõlpsast läbbi. Et nisuggune Harmonium  illusaste ja holega tehtud, hästi heäles seisab ja kaua wasto panneb, selle eest wöin ma seista. Kolide ja kodduse Jummala tenistusse tarwis  wöib ka wähhemaid ja alwemaid tellida ja tellimessi wöttab iggal aia! wasto Eduard Hädrich, mängo ja laulo öppetaja Pernus. 3 Tallinna korwiteggiameister M. Freymann, kes wasto Niggola kirrikut weikse Tomimäe nurgal ellab, ostab keiksuggu walgeks koritud paju witso, mis oksikused ei õlle, isseärranis öige pitkad, jämmedad, kui ka öigid, silledaid penemaid ja jämmedaid pajo keppisi ja maksab  nende eest head hinda. ä