2700 rubla, mis ma reisi peale ollin kasa wötnud, mitte ette ei lönud', waid et ma Irkutskist  weel rahha piddin laskma järrele sata, et ma agga jälle koddo wöisin sada. Liggi 2500 rubla ollen ma sel suwwel assutuse paikades wäljaandnud. Selle "eest ollen ma kaks kasti klasi ostnud, pealesedda wikkatid, strpisi, labbidaid, sahku, äkke raudpulke, ühhe temanti klasi lõikamiseks. 2. ollen ma pissukese  maja 2 kambriga ehhitanud, kus köster  ehk kihhelkonna koolmeister esmalt woib ellada; siis sai ka mönni nimmetud mees sedda rahha-summa wäljamaksetud, mis nende suggulased  nende jaoks ollid saatnud, ja wimaks ollen ma 1500 rubla wäljalaenanud. Et nüüd Soomlaste ja Lätlaste assutused jo jone peal on, ollen ma ommale seäduseks teinud, isseärralikult Eesti-rahwa assutusi awwitada, et need teistest järrele ei jääks. Sellepärrast ollen ma ka mönda sadda rubla selle tarbeks kukutanud, et nende Eestlaste käest, kes mitte rahwa keskel ellasid, nende majakesi ärraosta. Eesti-rahwa luggu nende assumise jures ep olle wist mitte kerge. Nappilt on nemmad ommale majakese ehhitand, ellokorrale seädind ja pissut maad üllesharrind, siis peawad nemmad  sedda köik mahhajätma ja köit sedda tööd ja waewa veste ettewötma. Agga nemmad on ka aggarad olnud, nad on omma  palle higgi sees tööd tehhes omma leiba waewaga teninud. Köigesurem pudus meie assutustes on ikka weel naeötest, ehk tüdrukutest  , kes kölbawad mehhele minna. Se pudus on ni suur, et se meie assutuste kaswamist  üllewägga kinnipeab. Seie jure tulleb  weel saggedaste nende tüdrukute kangekaelus,  kes seie tullewad. Nenda sündis selsamma  aastal siin sesinnane luggu. Uks Lätti tüdruk olli jo minnewal talwel seie tulnud, ning et ta Soomlaste assutuses ellas, läkkitasin  ma seal olles tedda Lätlaste assumise paika. Koggokonna kirjutaja sai käsko, mulle Irkutski linna kirjutada, kas tüdruk paika jäänd piddama. Agga wata, tüdruk olli ühhe ainsa päwa paigale jänud, siis ärrajooksnud  ja seal ja teal ümberhulkunud. Ma läkkitasin  nüid köwwa kässo koggokonna wan- nemale, tüdrukut nikohhe küüthodboötega Lätlaste  assumise paika läkkitada. Se teggi sedda kül, agga tüdruk jättis omma kotti ridehilpudega küdimehhe wankrile ja kargas ärra. Ta olli linna läinud. Kui ma nüid sel suwwel Mirussinski linna tullin, leidsin ma tedda seal. Nikohhe käsksin ma tedda omma assumise paika minna, agga et ta siit lahti peäseks, piddin ma esmalt 6 rubla temma wölgastd tassuma. Ma teggin sedda jo sellepärrast, et üht tüdrukut ennam küllase sada, kes ühhe perremehhele ta majatallitust toimetaks. Ta läks siis sinna, ja et ma isse pitkemat aega seal küllas paigal ollin, ei ussaldand ta ennam ärrakarrata. Wimaks kossis tedda üks tubli perremees, ja sai temmaga  3 näddala pärrast laulatud. Ma lodan,  et ta nüid parrem perrenaene saab ollema,  kui ta tüdrukult olnud. Missuggused innimessed meie rahwas siin on, wöite wee! sennest arwata. Ei sa mul mitte üks ainus teereis käidud, kus ma Wennerahwa  suust ümberkaudsis küllades hulk kaebtusi  meie assujate peale ei peaks kuulma, ja saggedaste pealegi kahjo tassuma. Seal on öömajal olles, üks kirwe, teine sahhad, kolmas  särgi, neljas kue warrastanud. Ehk mul kül suurt himmo põlle, sesuggusi wargusi tassuda,  siis sunniwad Wennerahwa ardad palwed  ommetige, et ma wimaks sedda pean teggema. Ka selstnnatse! aastal ollen ma mitto sesuggust warguse-kahjo piddand tassuma. Köige  öelam luggu on hobbose-wargusega, ja need ei olle mitte üksnes meie asfutussis, waid ka Wenne küllades prugitawad. Sel suwwel,  kus ma isse nende hulkas ollin, on meie assutustest 5 hobbust warrastud; ja üksainus  neist sadi 120 wersta pealt jälle kätte; ja et meie rahwas ei warrastaks, wöisin ma üksnes nenda keelda, et iggaüks, kes ue hobbuse  küllasse töi, ka kohto tunniskirja piddi ette näitama, kust koggokonnast ta hobbuse ostnud. Assutustes paigal olles, ellasin ma kõige emmastega tallotoas, kel 2 kambrid ollid. Mis tülli meil köigesuggu södikute n. k. luttikate, tarakanite j. m. pärrast olnud, ei jöua ma teile sönnadega selletada; ja om- 386