asjust nenda: „Pääw päwa järrele saab se ikka ennam ja ennam awwalikkumaks, et Preisi politika asjad ennam taggasi kui eddasi lahmad,  ja nimmelt Gasteini ühhendussest sadik. Grahw Bismark, kelle käe Preisi politika ohjad,  on otse nisamma nago mönni, kes sure õnne sülles magganud, kus ta ommale suurt warrandust kokko pannud, agga parrast omma warrandusse kappi wöttit ei leia. Nenda istub  ka temma omma rahha laeka ees, wötti käest kaddunud, misläbbi ta nüüd waesem kui waene on. Tal on paljo wöitlemist ja aeawidet  omma sure warra pärrast, agga mis tehha, ei pease liggi." - Seal küssib mönni: kust ta ennesele sedda suurt warra sanud? Sellele wöime kosta: Daanlasse taskust. Sest eks ta põlle Sleswig-Holsteini maid Daanlasse käest arrakiskunud? ja mis kasso neist praego Preislassel on? põlle weel Preislasse  ommad. Üks saksa kele wanna sönna ütleb: Jggapääw põlle weel öhto! nenda on se ka liig warra öölda: et hertsogi made woitmissest  neil kasso olnud. Walleks ei woi sedda kegi aeada, et millalgi enne neil ni pissut  lotust olnud, kui Wini rahho teggemissest sadik. Gasteini ühhendus on Preisi politika tiwad otse kui ärraleigatud, ei jõua ennam eddasi. Selle sure tormisse ja wäggise peale tungimisse järrele, on wässimus ja lonkaminne warraks kätte tulnud ja need kes ennestest, kes teab mis keik kiitsid, on waggusi kui kammitses  lammas niitja käes. Kes õigusse eest tahhab kosta, peab kannatama. Olgo kuida on, agga Lödde jäeb tõeks: Preislane pannud  isse ennesele pakko jalga, kellest ni hõlbus  põlle lahti sada. Ta assi olla ni sassis, et kegi jõua sedda lahhutada, olgo siis, et üks õnnelik tund senna wahhele tulleks, agga siis põlle se ennam kellegi õige politik. Jtaliamaalt. Rööwled on innimeste seas otse kui hunt Lammaste seas murdaja loom. Kus nurkas rööwled asset peawad, seal käiwad innimessed kartussega omma asjo tallitamas. Ztaliama on nende pessa; sealt leitakse neid salkade kaupa metsades ja maggedes.  Saggedaste aeawad söa wäed neid tagga, agga ei sa kätte. Rigi wallitsus olli hiljoti neile suurt palka lubbanud, kes neid kinni wöttab ja kohto kätte annab, misläbbi nende ello nattuke kirjumaks läinud. Luggesime  hiljoti seitungides, üks nende peameestest  olla omma kue sullasega Wrosinone linna läinud ja kohto kätte andnud; sanud seal kohhe  lukku tahha pantud, kus otama peawad, künni omma palka sawad. Mis assi neid sundinud sedda teggema, sest ei teadnud seitungid  meile sönnagi lausuda. Prantfussemaalt. Tuttaw assi olli se meil, et Parist' tudentid nattuke omma suurt süddant ollid näidanud ja sure koli seadusse wasto teggid, egga sest tahtnud holida; agga tännased seitungid towad jubba pissut parreni  ad sönnumed, nende suur torm olla waiksemaks  janud, süddame merri ei laenetada ennam  ni wägga, sepärrast olla nad jälle hakkanud  kolis käima. On wist ärranäinud, et sest mässamissest middagi head ei woi tulla, sadab agga hädda ja willetsust nende kaela. Mönned turtsuda weel, egga tahta koggoniste rahhule jäda, agga teised targemad olla neid waigistanud; küllad näwad ka pea ärra, et sönna kuulminne suremat kasso toob, kui wasto törkuminne. Parist lin põlle ennam noor, waid jubba kaunis ellatand, sepärrast on temma seetsepool  ka monni assi, mis meie aegse rahwale silma torgib. Wannal aeal, kui Parist lin ehhitadi, olli rahwas weel rummal, egga tulnud  se ei üllema egga allama suggu rahwal mele, omma ehhitussi nöri järrele tehha ja on ka seal kesk linna praego weel maeasid, mis uhke Parist linna ihho külgis nago paised,  kellest heamelega sowiwad lahti sada, sepärrast  löhhutakse neid igga aasta saddade kaupa mahha ja tehhakse ued assemele, kas ka igga maea perremees sedda tahhab ehk mitte, selle järrele ei küssita, waid kui käsk kätte antakse, siis peab se täidetud sama. Nenda olla kä möda läinud aastal 340 maea lastud mahha lõhkuda, mis läbbi 10 tuhhat leib-konda, kus umbes 40 tuhhat Hinge, ilma  pea warjuta laggeda taewa alla janud, 6