led, kaapsad, erned ja oad need on koggoniste kaddund; sealt põlle middagi sada.  Somema  sönnumed on paljo kurwemad; sealt kirjutakse  : põlle suurt lotust kotti, weel wähhem salwe panna. Mönnes kohtas sawad ehk häddast  pole kasso, teisses kohtas weel wähhem. Heina saak olla keskminne. Merri agga üsna tühhi; kallameeste meled olla üsna kaelas,  ei tea eddasi egga taggasi mis ettewötta. Sesuggused kaebtussed ei tulle mitte ühhest ehk teisest manurgast üksi, waid ülle keige Somema  ühhel wisil. Kartuhwlid minna kauniste  korda, mis ka jubba suur leiba abbi, kui neid pripärrast käes wötta. sOppetaja Augusti ku 17. päwal on seal wanna 70-aastane Peetri koggodusse öppetaja Kustaw Reinolt Taude  nhe im ommad ammeti rided mahha heitnud ja kui Issanda sullane, kes ni kaua siin temma  wina-mäel tööd teinud, ommad silmad kinni pannud ja aealikko ello waewast puhkama  läinud. Andko Jummal temma kehhale rahholist hingamist mulla põues ja hingele iggawest römo taewa rikis. sKindral admiral  Augusti  ku 20. päwal on Suurwürst kindral-admiral  omma söa laewadega Kronstadti linna taggasi jõudnud. Keik laewad põlle ühhe korraga senna sanud; mönned tulnud 21. mönned weel hiljem. Kuida Peterburgi seitung ..Jnwalide"  könneleb, olla Keisre Herra wend Suurwürst  Nikolai Nikolajewitsh, kes hilja aea eest Warsawis olli, omma reisi plani nenda seadnud,  et ta Tshernigowist läbbi Kiewi linna tahhab sõita. Keisre Herra olla 20. Augustil, öhto kello 9, kalli terwisega Moskwast jälle Peterburgi taggasi jõudnud. Nowgorodist.  Wladimir  ja Aleksei ollid se sui Staraja-Russas, mis Nowgorodi lähhedal, terwise-wet prukimas  ja nüüd 7. Augustil sealt ärra läinud, agga öhto enne sedda weel üht suurt wöeraspiddo  selle mällestusseks andnud, et nemmad  pea sui otsa seal paigal olnud» Seal wöeraspeul olnud ka kaunis rohkeste Wenne- ma suri mehhi, kes nimme polest nattuke suremad,  kui sinna ja minna kahhekessi kokko olleme. Nad käinud ka Suurwürstisi künni Ilmeni järwest sadik saatmas. Twerist. sSola leiba.) Sealt kubberner  ja paljo muid suremat suggu linna ammetmehhi olla Tweri raudte howi ehk jama  Keisre Herrale wasto läinud, tedda terretama  ja sola ja leiba wima. Keisre Herra olla ka wägga lahkeste neid wastowötnud ja armolikkult nendega konnelenud. Odessast. sWilja Sealt seitung ütleb ennast Inglismaalt sönnumid sanud  ollewad, et seal wägga rohkeste wihma saddanud, mis keik põllud ärrarikkunud ning seläbbi ka wilja hinnad wägga tõusnud ja wilja kauplejad suurt kasso sanud; otse nendasammoti  olla ka Odessa wilja kauplejad ommad  taskud täis toppinud. Warsawist. sSuur Sealt linna rahwal olnud 15. Augustil suur römo pääw. Ohto kello 6 aeal sõitnud Keisre Herra wend, Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh  omma adjudantide ja mu teenritega Warsawi linna, kus ta imme sure armastusse ja aupakliko kombega wastowöetud. Õnneks olli ilmoke ka hulga aea pärrast sel pühhapäwal  wägga kenna ja sepärrast innimessi tuhhandete  kaupa kui laenetaw merri mõda ulitsaid  likumas, issiärranis seal ulitsal, kust Suurwürst piddi läbbi sõitma; iggaüks tahtis  tedda nähha, temma ees omma mütsi mahha  wötta ja siis ühhe armastusse hurra öiskamissega  tedda terretada. Polama wallitseja grahw Berg ja keik linna üllemad ja wannemad  ollid temmal raudte howis wasto, tedda seal terretamas. Sealt sõitis Suurwürst warsi peale selle, kui senna olli sanud, grahw Bergiga  Latsienki lust-lossi peale. Keik need ulitsad,  alleed ja aknad ollid rahwast täis ja sured  kirjud tekkid (Teppiche) rippusid lille ja rosidega kennaste ehhitud palkongide pealt mahha.  Grahw Berg olli lõuna söma-aega murretsenud  ja senna ollid 50 innimest pallutud. 283