ümber ei lähhä. Siriamsal, Hinamaal, Kohhelchinas  ja Rvma linnas w. iggal pool on temmab söamshhed walwamas, et ta sönna sedda hõlpsam peab- maksma. Agga imme kül, Siria rahwas palluwad, et Prantsvssed mitte ärra ei tähhäks, ja Roma rahwäs sadamad  nisamma palwekirjad Parist, et keiser Mpoleon ni pea, kui ial wöimalik>  Roma linnast taggasi kutsuks, miSga remmal agga mitte suurt rutto ei olle. Paawstiga  peab nende assi jälle nattuke parremaks minnema ja se teeb Napoleoni körwo palwekirja  wasto sedda ennam kinni ja Prantsvssed jäckad Mst mönneks heaks päwaks meel Roma. Präntsusfed arwawad issegi, et muud Mu ei ja, kui wäggi peab Siriämaalt, ärratullema,  sest et Inglane wägga peale - käib agga  olgo Inglane, selle peale julge, et naber sedda  temmale ei unnusta. Prantsus tahhabhea Wekega meel Smamale jäda, se on nähhä, agga Inglane ei anna järrele, ja teab wist parrem, MWpärrast tal Prantsiiste jämisst wasto pahha  meel on. Mönned kartwad jukba, et selle kiuso labbi nende söbruöse seadus wimaks surma saab, agga se on alles teadmattaz ni paljo on möista, et Prantsus asja otsib, kus ta Inglast nisamma õigusse nimtkel wöib pahhandadG kui Inglane nüüd tedda. JdgUsmaalb Külm kewwade. Znglisma pöllomehhed on üsna murres. Külmad  ilmad piddada seal keik kinki. Kartohwle kassud, wltjapu öied ja muud örnad aiarohhuU  olla keik jnbba külma wöetud. Mitmes paikus on seal maal weel nende päwade s«s lund saddakud. Ennam ehk wähhem on tännawo sesamma kaebdus iggal maal, ja mM rnnestel Wn Baltt nwrre randas mitte parrem;  teame jo kül, kui sured meie pulehhed ja muud asjad on ning kassukaid wöid weel iggal pool nähha. Nälja abbi, mis Inglased Ostikdia näljastele  korjawad, on jubba 100,000 naela ehk peale 600,000 höbberubla peale töusnud, mis isseennesest hulk rahha on, agga hulga peM ikka alles liig kassinv Pöllo ja mu maia tööst. vad jaläätsed. Rein? Noh, se on hea, naqbred, et jälle nattuke tihhedam tullete. Mis pöllomehhel armsam könneleda on, kui omma pöllotööst, kust temma iggapäine ülleöpiddane peab tullema?  Ragime tänna wilja seltsidest, misga ennam naesed kui mehhed ümberkäiwad; agga  on neid nisamma kui muud wilja. Wöttame siis esmalt oad ja pärrast lääsjed  ette. > Kirsi Mart: Minna, kui endine kärner, peaksin kül msuggust wjlja tundma, siiski peay tunnistama, et ma übbadest, mis adraga  pöldo küntakse, mitte paljo ei tea; nisuggvsi  pbbe kui minna enne möisa aedas istutasin,  põlle meil siin Kasiks küllas mitte paljo tarwis, ehk kül ka kahjo mitte ei teeks. Otsa Hindrek: Missuggused oad peaksid  keige parremgd tehha vllema? Rein: Zgga wilja seltsil on omma headus  ja kqöso, agga minna arwan, km udbe ennam tahhame mahha tehha, et siis need snred  oad sa tead, Kirst Mart, mis Sakslased  „hobbuse-oaks" nimmetawad keige patremad on; nemmad põlle kül mitte ni MWWsad, kui mönned muud stltsid, agga et nad sured on ja paljo walja andwad, on nemmad  sureks leiwa abbiks, kui igga kolme kül- neljas küllimet übbe rukki sekka pannakse. Silla Tönnjs; Ma ussun need on needsammad,  kedda sa kord Loeks ja, warwuks erneste sekka käskstd külwada? Rein: No muldogi needsammad. Nad armastawad kaunis niiskepärralist maad, mis agga mitte lahja ei tohhi olla, ja andMd fiis wägga rohkeste walja. Mo omma pöllo peal on nemmad jubba mönda korda K jalga pitkad  olnud ja Men ühhest wakkast wakka sanud. Ma arwan, sellega wöib perremees jphha rahhul olla. Otsa Hindrek: AMa nende warred ei kölba kül mitte lsjusse pöhhuks, mis wägga köwwad ja jämmedad on? Rein: Sedda arwawad M ag- 157