remas issanda, emmanda ehk mamseli rides. Naesterahwas  nähti nende seas wägga kirjo hilpusi armasta  mad. Oige imme olli mönue süssimusta ja kahhärpea  Neegripreili peale wadates, kui eddew-weidrast  nad hilpust ollid ümber pannud, mis isseennesest middagi määrt ei olnud. Ja eddewad on Neegrid seal naerma. Wata sa kord Neegri peale, siis naerab ta sulle kõigest süddamest wasto. Musta tüdrukutest ei pease sa ial möda, kui nad sind sure healega maggnsaste takka järrele ei naera. Õnnelik  rahwas ommas õnnetusses! Naerdes tundwad  wähhem onuna orjapölme raskust. Agga mul tulli selle ilmasjata naero peale mönni kord ka südda täis. „Maddis wötgo teid omma naeroga!" mõtlesin  minna ja laksin eddasi. Maeades on ka ello pärdik kül. Mustad romajad ja weikesed sissalikkud  rvöid ulitsa peal ja iggas maeas nähha pörmanda ja seinade peal ronniwad, ui hästi sure herra toas, kui sandi urtsikus, otsego mannad sõbrad, ja kellegil ei tulle mele neid hurjutada. Ei tea, mis Eesti külla eided sest arwaksid, kui neid omma sängi peatsist leiaksid? Brastlianlased rägiwad  ennamiöte portugalikeelt ja on mannast sealt tulnud, setdasuggu innimessed; sest kõik Brasilia, ehk kül 77 kord surem kui seisis enne Portugali al ja olli õnnetum, kui muud Amerika assutussed. Aastal 1808 aeas manna Napoleon I. Portugali kunninga Joanno VI. enuese senna, kus ta kuuni !82 i ellas. Sest aeast sadit läksid mitto asia teisemaks. Esmalt sai 1822 kunninga mannetu poeg Dom Pedro I. ja 1831 selle poeg Dom. Pedro 11. keisriks, kes praegv alles wallitseb. 7 Sellepärrast näitab rahwas näo polest nisamma mälja kui Lissabonis, ehk meel ennam kollatand ja küpsend. Mitte üht ainust illusa jummega iunnnest, meel wähhem uaesterahwast, ei juhtund sea! minno silma. Nored peiud peawad seal näotuma neiudega rahhu! ottema. Et luggejad  arro samad, kui palla siin on, mmmetan ma agga üht juhtund asja. Kord läksid mönned minno  seltstmehhed kesk päma aeal padidega lusti sõitma , mis lahhe saarde wahhel kül kenua on. Taggasi tulles töid kül palmi oksi ja pool malmis ananase käbbi kasa, mis saarde pealt ollid leidnud, agga silmanaod ollid kõikidel rakkus; üks waene kandis paar näddalat plaastert ninna peal. Õnneks  on siin iggal pool j ead sada, mis kunstlikku! wisil malmis takse. Muido lomusse polest ei olle siin ial lund nähha, meel wähhem jeäd ma ehk mee peal." ») Portugal ima on 1882 ja Brasiliama 148,666 ruutpennik. suur. Nüüd arwage isse. Jnnimeste hulga wahhe ei kül mitte ni suur: Portugalimaal ellawad 3'/- miljoni ja Brasiliamaal 5 6 miljoni innimessi. Siin on meel oirmus paljo tühja maad ja pollised lanesi. Ommalt maalt. Tartust. slälle sõnnake Et meie sedda, nago emma romaja lapse käimist, süddame iggatsemissega otame, ei otle meie ial salgcmud. On Wennemale omma raudtedega, mis seal nüüd holega ehhitakse, ilma nendeta ei were rattad meie aeal ennam ni ruttu kui wis on; agga on õlleks ka meie Balti koddokohhale,  kui eddespiddi ruttem cddasi saaksime, kui siamale w aeti ma hobbuste ja sandi teega. Rõmustame  jälle „Balti näddalalehhes" kuulda, et Ria-Tarto raudtee nõu mitte kustund ei olle, maid ohkab ikka weel eddasi. ta minna pikkalt nisuggune assi ei wõi ülle kaela minna kui ta agga lähhäb. Eestööd, mis tarwis lähwad, kuida v. Samsoni herra nimmetud  lehhes teada annab, on jubba ni kaugel, et tee märgid mahhapistetud, mõedetud ja ma ärraloditnd sanud. Kui ilmad lassewad, tahhetakse  ärramärgitnd teekoht weel kord enne talwet üllereisida ja tull emased sillakohhad isseärranis üllemõeta ja lodida, ning jamakohhad malmis wadata ja ülleswõtta :c. Se kõik on kül alles tö hakkatnsse hakkatus, kel weel ommad tuled jalge al seiswad, agga ta on ommeti hakkatus, kuhho peale wõimalikkul wisil ka omma lõppetus  wõib tulla, mis kõige ma kassuks wägga sowida õlleks. sEesti Hiljuti kirjutas  meile üks sep maalt: „Minna ollen kül isse mõnda aega jubba järrele kulanud, kas kohhegil pool ma-hantwärgide koggokassa ehk kokkotullemist peaks ollema, agga ei olle mitte kuulnud. Nüüd ma pallun, ehk Teie kassi ja kõrw üllatab kaugemale. Maal ellawad jo, isseärranis  mõisade peal, paljo eesti hantwnrgi innimessi ja Meel kõigerohkem sepp asi mõisades ja küllades, kes ausaste omma ammetitööd mõistwad ja tewad, eks neil ka mitte tull illit  ei õlleks, üht seltsikoggo ja kokkokäimisse kohta assutada, kus nemmad ka ühheteisega wviksid nõu piddada ja ühhest teisest middagi kuulda ja õppida? Eks nemmad ei wõisid ka enneste kcskes üht kassa assutada ja musta Plima  tarwis middagi taggwarraks panna, kust seltsiliikmetele, kes haigusse, wannadusse ehk mõnne juhtuma õnnetusse läbbi ennam ei woi 299