jäid ka nemmadki minnewa aasta selle hamba parrast ilma murreta; agga Lännawo sui lasksid  nad wägga rohkeste auro peale ja st kuiw aeg olli, puddenesid weel kaks hammast wälja. Mis sa arwad, kas woib üks mässin siis weel hästi jooksta, kui ni paljo hambid puduwad? Mölder. Minne ikka, egga sa nar põlle, et sa ei tea, et siis hamba purro tagga on; kedrawars ei käi siis ennam ümber ja peab ka rattas seisma jama, ehk tahhab kegi sedda jooksta laskä/ siis tehko ta sedda, agga egga ta kellegile ennam head te. Jaak. Zubba jahho kot wankre peal. Head termist arWss möldre pappa. Teine kord kui jälle tullen, tahtfan sulle üht kenna luggo sest könneleda; tahhan asja enne weel holega järrel kulada, kas just kössi on, mis selle polest ollen kuulnud. Jummalaga! u —° Ommalt maalt. . )ber könneles meile tänna näddala eest önnetussest,  mis ühhe Tammiste walla tüdrukul pühhapäwal, 25. Augusti! olnud. Ta olla otse kir.riko .aeal ülles lauda peal Läinud ja seal omma pead suggenud, noh, kes ei peaks sedda siis harrima! korraga olla pea ümber käima hakkanud ja et wägga augo äres seisnud, lauda lae pealt ülle pea ja kaela mahha kukkunud ning möllemate käe - luud randmest ärra purrustanud. Kegi põlle teadnud,  mis õnnetus tüdrukul olnud ja issi olnud  ta uimane, egga põlle paigast ärrasanud, künni parrast lõunat perremees tedda sealt leidnud. Waene önneto on praego nenda, et ei sa ennesel sõdud egga jodud, sedda keik peawad  teised temmale andma. Sel päwal, kui ta sealt maast leitud, põlle ta sõnnagi räkinud;  teisel päwal hakkanud jälle räkima, siis olla ta selletanud, kus ta olnud ja kuida ta sealt mahha kukkunud. Millal ta omma termist  jälle kätte saab, on aina Zummala teada. sKöhho-többH hakkab jubba siin ja seal wähhemaks jama, egga põlle ennam ni tigge ja walli, kui ükswahhe olli. Jättis hulga wannemate silmad wet täis ja toa nurgad laste lullutamiöstst tühjaks, Wiis ka mönne körwatse körwast, et nüüd üksi silma wees kõnnib. - Audro söbber kirjutab: „Surm on meie jures wägga paljo pahha teinud ja mönnest maeast kaks ja kolm last ärrawinud ja wannemate silmawessi nende süddame halledust  tunnistamas. Keige õnnetum olla Audro mõisa kärner Strauch. Minnewa aasta wötsid risid kaks last köhhotöbbi kolm, ning põlle neil nüüd ennam lapse waimokest  nende toas healt teggemas, kes nende süddant  weel römustaks. Putuwad nende waeste ride hilbud wannemate silma, siis sullab südda ja silma wessi jookseb möda palgid. Zsfi olli ta ka surmaga Võitlemas, et woib õölda: olli ühhe jallaga haudas ja teisega weel haua are peal; agga Jummal tännatud, päwad pölnud weel täis, ehk kül mönned tedda surnuks teinud.  Käib jubba jälle omma jallaga; agga põlle jöudo middagi tehha; wöttab ka aega, künni omma täit jöudo jälle kätte saab. Panneme agga immeks, kuidas mönni sulg ni ussin on wallet pabberi peale pannemas ja sedda surnuks teggemas, kes weel ellab! Õlleks paljo parrem, enne holega järrel kulada ja siis kirjutada." sElla jate -tö bbe põlle siin ümberkaudo  kül mitte kuulda, et ta õlleks suurt pahha teinud; agga kuiva meile tänna näddala  eest üks mees könneles, on sedda többe Killingi pool rohkem. Temma juttustamisse peale, on seal ühhes küllas, lühhikesse aeaga keik külla ellajad ennamiste puhha aea tahha läinud ja keige ennamiste on se többi sea põrsaste  kallal olnud; neist põlle ta mitte üht ainumast järrele jätnud. Kui paljo teist ellajaid  langenud, ei teadnud ta selgeste õölda, agga arwas, et ka neist küllalt mulda pandud.  Zummala nuhtlus on raske, peaks innimessed  sest öppetust wötma ja meelt parrandama,  et weel suremat tagga järrele ei tulleks! Pernomaalt. Wändra tummade kool on selle pahha köhho-többe läbbi smma keige essimest koli-last nimmega Mart Kerres, kaotanud.  Peale selle, kui ta kaks näddalat wodis  sure wallo sees maas M olnud, on Lemma kindlas uskus onuna wannemate jures, pead omma koolmeistre Egloni kätte peale pannes, 285