nimmetud päwal löuna aial soja päwaga metsa, minna ei tea, mis sealt toma, ja leidnud  korraga pu juurde peal, kust lummi olli ärrasullanud, pakso unniko pitkakehhalest ühhes kouS ollewad. Pois jooksnud warsi koio taggasi  ja annud sedda imme asja mu möisa perrele teäda. Need töttanud nüüd hulga innimestega watama, leidnud weel mitme pude ümbert nisuggusi ussi-kändlaid ja mättertanud neid sel päwal 120 tükki ärra ja pistnud mulda» Teisel ja kolmandamal päwal leidnud  nemmad weel küllalt, nenda et kolme pawaga  seal möisa ümber liggi poolkolmat sadda  ussi lumme pealt tappetud sanud. Keik need romajad olnud uimased ja kohmetand, mönned agga seast ka jubba wihhased ja kähhisenud  wasto. Se assi on kewwade ni warra kenna kül; agga ükski mõistlik innimenne ei hakka siin jures „ussikunninga" peale mõtlema, mis rummalad  uskwad ja kartwad. Sesuggust asja juhtub saggedast kewwadel, isseärranis kui ma ni wähhe külmetand on, nago se tännak  wo oüi. Pvlamaalt Mässaminne. Wannast  tuttaw assi on, et rahho ja waikne ello Polamaal paljo ei tahha stggineda. Polakad ja Prantsussed on selle polest ühte ladi innimessed.  Nemmad ei wöi mitte ilma tülli ja mässamisseta kaua ellada. Ehk nad kül jubba mönda risti ja ahhastust, hädda ja nuhtlust sellega enneste kaela on tömbanud, ei olle nemmad tänna päwani weel targemaks sanud. Kord ei tea nemmad issegi, mis nad tahtwad, teine kord tahtwad mis tahta ei sünni, ja kissaminne ja massaminne, kui neil wähhe mahti on, nende seast ei löppe. Tannawo  kewwade on jälle mönda korda kuulda,  et nemmad Warsawis rahho ei tahha Piddada, ja 27. Märtsil jubba assi nenda hulluks läinud, et seal jures 11) linna innimest  ja 5 soldatid surma sanud! Kui nüüd Keisri Herra helde ja pitka melega ei õlleks,  wöiks sest ka neile, kes ilma süta on, suur ahhastus ja õnnetus tulla. Agga Temma  armastab ka omma Pola allamaid, nago keik muid ja ei panne mitte öiget ja ülekohtust  ühte rodo. Mis Ta südda Polama kaösuks tunneb ollewad, sedda teeb Temma, ning ei wata mitte selle peale, et keik Lärmava  ei möista. Peaks Jummal neile sedda märko andma, et nemmad omma kölwato kissamissega meie helde melega Keisrit enneste  wasto mitte waljuks wallitsejaks ei te! Sönnumed wöeralt maalt. Kuida on nüüd pühhiks wöerama loud ja asjad? No mis nad on: Ungrimaal kissa,  Danimaal kissa, Romas kissa, Zoni saarde peal kissa, Türgimaal kissa, Amerikamaal kissa,  Ostindiamaal näljahädda ja mitmes muial paikus weel mittõ muud hädda. Mailm on jo hadda org, ja innimenne omma patto läbbi rikkutud süddamega on iggal pool üks önneto,  ilma rahhota loom. Agga mailmas peame  jubba tännolikkud ollema ja rahhuks nimmetama,  kui sured tükkid ei paugo ja innimessed  hulgani ühte teist surnuks ei lasse egga ei pista, mis söaks nimmetakse. Sedda  ei olle mitte praego; olgo siis, et sedda nattukest nimmetame, mis Prantsustel hommiko  pool Kohhinhinas ja Inglastel lõuna  pool Neü-Seelandis möegatööd on; põlle kummage sured asjad. Kas ja kui kaua Eiropamaal rahho saab ollema, ehk mil siin ehk seal jälle södda tullema: kes teab sedda üttelda? Jummal wöib tedda kaugel hoida, agga kui nende mönnesugguste ettewalmistamiste  peale watame, mis ühhel ja teisel pool kuulda ja nähhä, siis peame kül kartma, et püssirohho hais wägga ilma tagga ei wöi olla. Austriamaalt. Ewangeliumi ussuliste  uus seädus. Austriama, kuida ammo olleme üttelnud, on selge paawsti usko  ma, kus meie usk tärmini nago waene laps perretütre körwas, nenda üttelda armust ja hallastussest ellas. » Olli perretüttar uhke ja surelinne, piddi waenelaps wait ja waggusi  ollema ja mönda korda üllekohhut kannatama,  sest ta olli jo ilma öigusseta waene- 125