HiVSMaMt. Slrrmaj fönttumed. Kas üsna ust' ja halledaid sönnumid kuulda? Hina keiser on surMd. Omma  wannemat poega on ta aujärjepärriaks nimmetanud ja et ta alles noor on, temmale 8 nõuandjad abbiks pannud. 20 päwa peawad  Hiinlased leinama ning ei mingisuggust tööd teggema. - Agga Hitta mässajad (~Taipingid") kas need ka peaksid leinama? Ma ei ussu mitte. Rõotst jü Hollandi üllamatel wastastiko  reisides ei pea ka ennam passi tarwis ollema; nenda olla wallitsussed kauba mahha  teinud. Hädda - palwe - abbi. (Jak. ram.. 5, 16.) Hädda on paljo mailmas ja hädda parrast kaebadakse ja klssendakse paljo, agga arwa nenda, kui helde Zummal isse öppetab: „Hüa mind appi ahhastusse pämal zc. Abbi  ei otsita sealt, kust abbi leida on, ja lotust ei panda likumatta kaljo peale, sepärrast onhädda  küllalt, agga abbi wähhe; ja ommeti on Issanda armo süddames tuhhat korda ennam  abbi kui mailmas Hädda, kui agga hädda  sees appihüüdmmne ja usso palme ei pudu.  Uskmatta innimenne ei wöi hädda sees muud tchha, kui kaebada ja karjuda, usklik agga lota ja pallüda. Ma tahhan ühhe hiljuti sündinud asja könnelda, kel körwad on kuulda, se kuulgo. Hädda. Aastal 1859 olli Saksenimaal ühhes waeses  mäemehhe maiakeses hädda suur ja abbi kassin. Agga se perrekord ollid keik waggad innimessed, kartsid Zummalat ja armastasid teine teist. Nende hädda ja waesus olli suur, wägga suur, agga nemmad ei heitnud meelt ärra, maid pallustd ja lootsid. Toas istus wanna emmake puhta wodi peal, jhho ja hinge polest jubba üsna kokko kuinüd ja jälle ueste lapseks sanud. Ta olli jubba 1788 sündinud ja 1793 laulatüd sanud. Ta mees M ämmd mulla al. Omma ello olli ta jubba  keik ärräunnManudV agga mitß omma Jummalat, eggasomma piiblisalmid. Temma tüttar, ka mäemehhe naene, tallitas tedda nago  wäetlmat last, agga polnud isse ka ennam  laps Maid jubba l 861 sündinud, pealege  olli tal soja silmanäo sees, mis tedda ketas  .kellegi- silma minnemast. Temma mees, enne wahwa mäemees, nüüd ammo kotpimme,  istus koddo ahjopengi peal, ei wöi middagit  tehha, kui kässikaudo tulletikkusi malmis leikada. Enne olli ta priske, tuggew mees olnud, nüüd nago innimesse. warri. Temma silmas ei näinud Mi pissaraid, sest tal ei olnud ennam silmi egga silmapissaraid. Ohkamist  olli üksi kuulda. Kui öppetaja mönni kord senna kannatusse kotta tulli, tedda trööstima,  ütles ta: „Ma tean kül, et mo Zuinmal  mind mahha ei jätta; agga mönni kord näitab, kui tahhaks ta mo möistüst peast ärrawötta".  Ta ainus wäljaskäiminne olli kirrtkus  , kuhho tedda poeg keppi otsas weddas. Sesinnane poeg olli agga ka wiggane laom, kes middagit köwwa tööd ei wöinud tehha, maid leikas pWtneda issale tikkusi malmis, ja kummagi ei tenind paljo. Uks teine poeg ja tüttar ollid üksi termed ja wöisid middagi tenida, mis nad kä holega teggid, et wannematte  ello wöiks kergitud sada; ka maia mölla intressid püüdsid nemmad korrapärrast ärratassuda, et mannemad ja wanna-emma mitte metsa pu alla ei piddand aetud sama. Peale- nende tenistusse ei olnud ennam muud, kui need paar koppikud, mis issa armoleiwa tarwis sealt sai, kus omma silmawalgust olli jätnud. Sellegipärrast kaswis nende hädda pääw päwalt suremaks. Omma ainust lehma,  mis neil mee walgustusseks olli, piddid nemmad ärramüma; maia hakkas pea pealt laggunema, ei olnud jöudo kohhendada; öue aed ei annud ennam middagi, sest neil polnud  rammo peale panna; rided katkesid seljast  ärra, agga kotust ei olnud kuskilt usi sada,  ehk nad kül Neärist Neäri kuiwa leiba närrisid ja kaemust kastet jure wötsid. Nende  luggu otti, sedda näggid Zummal ja innimeösed,  mägga waene. 326