rohkem kui 12 jalga süggaw olnud, mis kauba aeamisse 'parrast peab süggawamaks tehtud sama. Se olli essimene wäljama auro-laew, mis sure leiwa pudusse parrast sedda lubba sanud, Peterburgist Tallinnasse wilja tua. Haapsalust. sOnnetumast Sealt tullewat meile sekord wägga kurwad ja halledad sönnumed: selle ku 7. päwa õhtul on seal wägga suur õnnetus sündinud. Sealane  tolli üllem, temma abbiline, üks kaupmees,  üks loots ja nelli madrust läinud aurolaewaga  ..Progress" ühhe reidi peal ankrus seisawa laewa peale, sedda pitsati alla pannema.  Pärrast sedda, kui selle töga walmis olnud, astunud nad pati, et sellega taggasi male purjutada. Umbes poolteist wersta uest saddamast, lõnud järsk tule-hoog padi ümber ja keik jänud sennasamma paika. Tolli ütlema  surnud kehha tombanud kallamehhed nodaga  wälja, agga temma abbilisse, selle kaupmehhe  ja kahhe madruse surnud kehhad leitud  ärrawaonud padi alt; neist teistest põlle tännini weel middagi kuulda, et neid leitud. Sedda õnnetust arwatakse öhto kello seitse sündinud ollewad, sest tolli üllema task-uur, mis tal taskus olli, on kello 7 seisma jänud. Peterburgist kirjutakse selle ku päwal,  et keiserlik kõrgus, Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh wäljamaalt tulles kalli terwisega  Peterburgi jõudnud. Kuida Keisre Herra randa läinud söalaewa  ..Aleksander Newski" pealikuid ja mehhi wastowotnud ja nendega könnelenud, juttustawad  Peterburgi seitungid: ..Kuida teame, said randa läinud söa-laewa ja Dani söa-laewa „Jülland" peälikud 1. Oktobril, mil somus laew ..Admiral Tshitshagow" ehhitusse platsi pealt wetts jooksis, Keisre Herrast wastowöetud  ja terretud. Keisre Herra kutsus randa läinud laewa peälikud ja mehhed ennese ette, könneles pöllastades selle sure õnnetusse ülle ja nimmetas ka, et tal lotus olla, et üht sesuggust  õnnetust Wenne söa-laewadel eddespiddi  ennam ei sa ollema ja andis omma keiser  liko tänno neile selle eest, et iggaüks sel õnnetumal tunnil, kus laew randa läinud, omma truust ja Vaprust üllesnäidanud, egga omma kohhust põlle unnustanud ja omma ello armsaks piddanud. Peale selle astus Keisre Herra Dani laewa kapteini Peterseni ja teiste Dani pealikute ette ja tännas neid ommas keiserlikus kõrguses meie merre meeste awwitamise  eest. Admiralide rea eest möda minnes,  jäi Keisre Herra õnnetuma surma janud  leitnandi Sarini issa, wiitse-admiral A. A. Sarini ette seisma, wöttis temma käest kinni ja ütles temmale mönne süddameliko troosti sönna. Laewa mehhed laskis Keisre Herra 4. Oktobril ennese ette tulla. Kello 12 tulli keiserlik kõrgus kaardi wäggede ja keige Peterburgi söa wäggede üllem kommandeur,  Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh. Peale selle, kui ta kasakatele nende piddo päwaks olli õnne sowinud ja nende eest mödaläinud, astus  ta randa läinud laewa meeste ette ja kui kaptein Kvämer keik olli teada andnud, kuida assi olnud, hakkas Suurwürst ta ümbert kinni ja andis temmale suud ja könneles omma kurwastust  pöllastades selle õnnetuse ülle ja tunnistas  ka ühtlasse, et se temmale ütlemata sureks römuks slla, et Memmad merre surmast peäsenud. Kello pool üks tullid keiserlikud kõrgused kindral - admiral ja ka Suurwürst Aujärje pärria ja kello üks Keisre Herra issi, kelle adjutant Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh  olli. Parrast sedda, kui Keisre Herra kasakate eest olli mödaläinud, läks ta merremeeste lahhemale; hurra viskamine jäi waikseks ja keik olli waggusi; selle peale poris  Keisre Herra õnnelikult merre häddast ärrapeäsnud  söameeste pole ja ütles: „Ma tännan  Jummalat teis ärrapeästmisse eest ja ollen  römus teid ennese ees näggewad seiswad; Ma lodan, et teie ka eddespiddi sellesamma truussega sats t-nima, kellest teie üllemad praego tunnistust andwad. Nüüd andis Keisre Herra käsko madrust Maslenikowi ette kutsuda,  andis omma keiserliko käega temmale üht au-rahha selle pealkirjaga: „Ärrapeästmisse  eest häddast", kitis tedda ta wapruse eest ja käskis, temmale ka rahha kingitust anda ja tedda underupseriks nimmetada.* Selle peale jaggas temma ka teiste meestele rahha kingitusst,  sedda möda, kuida iggaüks laewa randaminnemisse  jures omma julgust üllesnäidanud.  Parrast kingituste jaggamist puhhusid 346