del nöu, teid keige laewaga merre põhja matta  ja mitte ühtainust aidata!" ..Häbbematta Hispania koer!" kärritas Rütel  wang kolm sammo taggasi põrkas. Parrast tõmbas ta möega wälja ja ütles: «Sinna  prohwusse sullane ei habbene ennast mitte mõisnikuks nimmetada! Mähhärdusse sone sees jookseb sul weel üks tilk ristiinnimesse werd? Poisid, tömbage need Hispania kutsikad  kinni ja wiskage neid ülle serwa sisse lass' nad nago kassipoead ärrauppuda!" Silmapilk ollid madrussed uhke meeste kraes kinni ja tahtsid neid ueste ojuma sata. Seal olli meeste uhkus lõpnud. Ni surelinne kui uhke kaptein esmalt olli, ni wärrisedes ja koera  kombel nutsudes olli ta nüüd admirali jalge ees maas ja pällus armo ning omma rummalat uhkust andeks anda. Silmapilk olli admirali wihha lahkund. ..Piddage kinni, poisid! hüdis temma. Meie ei pea isse sedda teggema, mis teiste jures laidame. Lasst neid ellada. KeK ei pea wöima üttelda, et Rütel ja temma waprad mehhed neid surmanud, kes wasto ei wöinud panna, ehk kül need pahhad lomad parremat wäärt ep õlleks kui sedda, mis ma esmalt wihhaga käsksin. Et agga knnimesse wihha ial ei te, mis Jummala ees õige on, siis ep õlleks se käsk ka mitte õige olnud. Eks keige üllem admiral, kes Kenetsaretti järwe peal tuult ja merd ähwardas, ep olle üttelnud: ....Onsad on need armolissed, sest nemmad peawad armo sama?"" Laske neid ellada ja kandke hoolt nende eest." Hispaniamehhed ja nende üllem jäid upputamatta  ja Hollandimehhed piddasid neid kui omma wendi, künni neid jälle ornmale male wöisid sata. Meitest ei sa kül wist ni pea admirali, agga  sedda põlle ka tarwis. Sellegipärrast lubbage  mind süddame põhjast üttelda: Eestiwennad,  iggaüks ses seisusses, töös ja tallitusses,  kuhho Issand Jummal meid pannud: mingem ja tehkem nendasammoti! Sönnumed ommalt maalt. ' Perno makonnast. Halle laste surm. Saarde kihhelkonnaö. Killingi wallas, Kikkeperre  küllas sündis Waimiösare tallus 4. Oktobril,  se olli 3 näddali eest, wägga halle õnnetus.  Nimmetud päwal olli Wäimissare perremees  omma naesega hommiko toast wäljaläinud  ja paar waggo maad toast emal kartohwlid  wötnud. Perremehhe wanna emma ja kaks last janud tuppa, kus nisso rehhe- üllewel  osti ja tulli ahjus põlles. Wanna emmake  käinud wahhel wäljas ja 4-aastane poeg ja aastane tüttarlaps janud tuppa ahjo ette mängima» Seal hakkanud tubba korraga pöllema.  Arwatakse, et surem laps wist rummalafs  peast tuld rehhe alla winud. Kui õnnetumad  issa emma pöllal näggid, et paks suits kattuksest wälja tungis, kohkusid nemmad surnuks ärra, jooksid warsi koeo ja wöisid omma waeste laste kissendamist weel toas kuulda.  Onneto issa olli kül weel tulle ja pakso suitso sisse tuppa karganud, agga kui sees olli, ei teinud lapsed ennam healt, ehk ta ei wöi- nud kange tulles wurrina parrast neid ennam . kuulda. Sure waewaga sai ta isse weel tullest  wälja. Oh Zummal, kui hirmus wöis nüüd nende wannemate ahhastus olla, isse pealt wadata, kui nende maea ja sellega ühhes  ka nende armsad lapsokesed tuhhaks põllesid  !! Pühhapääw, 7. Oktobril, said nende  lapsokeste üllejänud pöllend lukesed Saarde surnoaeda mahhamaetud. Wöime kül arwata, kuida se koggodussel labbi süddame läks, kui oppetaja sest kurwast lõust kirrikus könneles ja palwed teggi; ei janud paljo kellegi silm kuiwaks. Suur Zummal trööstigo isse sedda wannemate pari nende raskes ahhastusses! Jnnimeste troost on seks liig kassin ja jöueto. On mönne mu wannematel omma wäetima laste parrast ja tulle parrast meletulletust tarwis,  siis maenitseb se halle luggu ennam, kui kümme pikka maenitsust. Harjo makonnast. Lutterusse mallestus.  Keila öppetaja käest, olgo tuhhandeks  terwe, tulli meile neil päiwil wägga ar- 331