tehha, kui Päike ikka kõrgemale tõuseb ja soemaks lähhäb. Kallis assi on, kui aega tähhelpannakse ja ärratuntakse, mis õigel aeal tarwis on. Wanna v Meiningi hertsog Bernhard hakkab ka jubba arrosama, et kewwade wette aeal wasto jõggi üllesojada mitte kerge assi ei olle. Tal ei jä ka muud nõu, kui omma hertsogi troni poea Georgi kätte anda ja nenda ennast auuga kõrwale heita, stis on tülli kergem lõppetada, muido teeks ehk Preislane koormat weel raskemaks. endine würst istub alles Stettini linnas ja temma proua, kes grahwina nimme kannab, et würstisoust ei olle, olla ka senna järrele läinud ja ommale korterit ürinud. Temma peab omma korteri eest maksma, agga würst, kedda Preislased senna wisid, saab omma korteri wist ilma hinnata. Kuida temma loud eddespiddi jawad ja kellest ta peab ellama, on alles teadmatla. PranKumrti linnas peab jubba rohhi endise rigikoggo lossi treppi peal kaswama ja ämblikud iggas nurkas ommad wvrgud waljaheitma.  Tühhi ja kolle seisab temma ja üks wanna naene, sukkawarras näppo wahhel, on seal koeahoidjaks. Rikka koddanikudel, kes enne isse wallitsesid, on nüüd kiil raske, omma uhket  pead Preisi wallitsusse alla kummardada, agga ei Pease, peawad sedda ommeti teggema. Rikkad rahhakaupmehhed, kes enne sedda hobbusid  piddasid, mis 4—6000 kuldnat tük maksid, ollid sõakullo maksmisse aeal korraga ui waesed ja karjusid, et koggoni maksta ei jõua. Keige wallusam olli neil, kui Preisi kindral Falkenstein nende kallid hobbused wäetenistusse panni. Uhkus tulleb enne langemist, nenda on se Prankwurti rikka koddanikudele ka tulnud. Äelgiamaat ei olle kül sõahädda, agga siiski peab koleratõbbi paljo rahwast' mahhaniitma.  20,000 innimest olla jubba hauda pandud. Itasiama, tahtgo ehk tahtmatta, peab ammeti  Weuetsiamaad Napoleoni käest wastowõtma. Kuida wimaks ööldud, rahwa siidda on wägga nukker: mis nemmad onnna ma- ja merrewäega Austria käest tahtsid ärrawõita, sedda peawad nüüd Napoleoni käest kingitu sseks wastowõtma;  pealegi ollid weel Mintshio jõe äres ja Lissa sare al wallo sanud. Paawst Pius IX. ja kunninga Wiktor Emanueli wahhel peab waggune kaubateggeminne ollema eddespiddise kokkosündimisse parrast. Mis nõu Paawstil muido ka jääb? Enne toetas ennast weel Austria peale, nüüd on Austria ni hästi Saksamaalt kui Jtaliamaalt wäljalükkatud, kes wõib temmal ennam toeks olla? Sepärrast teeb ta üsna targaste,  kui Jtalia kunningaga leppitust nõuab. On kül jälle wanna hammastele kõwwa pähkel hammustada, agga peab onuneti hammustud sama. Prantsus aitab ka kõrwast, et paawst wõiks Roma linna jäda ja kunningas sedda linna mitte pealinnaks tehha. Pius IX. olla üttelnud: temma tunda ärra, et lummal uut Jtalia kunningriki sallida, sepärrast olla temmal  ka nõu, selle kunningrigiga rahho tehha. Roma lin woida Jtalia wäe wallitsusse alla. jäda ja paawsti allamad nendasamma ellada, kui muud Jtalia kunningrigi allamad :c. et agga tülli lõppeks. On paawst tõeste nenda räkinud,  siis on temma sellega leppitusse teed hea tük tassasemaks teinud. Prantsusse keisril ja sõaüllematel käiwad pead ümber Preisi sõariistade parrast, kellest nemmad keik Preisi wõidud ütlewad tulnud ollewad.  Püssid, mis takka ladida, piddada ka nende soameestel eddespiddi käes ollema ja nende kindralid ja soldatid nenda seatud sama, et Preislased  neist ülle ei käi, muido wõiks neil lust tulla, ülle Reini jõe Prantsussi watama minna, ja se õlleks pahha. Ka tundwad ning tunnistawad  nüüd Prantsussed ja muud rahwas, et Preisi surem kasso nende panemast rahwa õppetussest  ja kolitamissest tulleb. Kuida ei peaks Zppetud innimenne ka sõas ja sõariista prukimisses  mitte koggoni teine ollema, kui õppetamatta?  Prantsusse sõameestest ei mõista 60 protsenti  kirjutada egga luggeda ja Preisi wäehulkas uisuggusid ei ollegi. Ja jah, õppetus, õppetus on sest pudus, siis on keik assi kammitses. Inglismaal on nende hulk, kes enneaegse surma sawad, wägga suur. Aastal 1863 olnud neid 15,680, aastal 1864 koggoni 17,018 ja nende seas 6500, kes kukkumisse, allajümisse ehk massinate läbbi luid murdnud ja 3000 innimest  olla põllend hawadesse ärrasurnud. Isseennese  ellowötminne ööldakse Inglismaal surem ollewad kui muial: igga miljoni peale tulla aastas  66—70 innimest, kes nenda üllekohto sm- 290