Testamenti trükki pannud, mis ka praego pole hinnaga müakse ja et meie Piibli-koggodusse polest tais Piibli ramat 1 rubl. 25 kopp. wäljaantakse. Sedda keik olleme tahtnud aina sepärrast nimmetada, et mönni jääb mõtlema:  „kellele paljo on antud, selle kaest peab ka paljo küssima." Sõnnumed wõeralt maalt. Saksama wette-aiast ei wässi seitungid  weel ärra kulutada. Zggalt poolt ikka sesamma üks jut: wee haddast. Keik maddalamad  ma kohhad on jarweks sanud ja mitmed  küllad ja maiad ümbertringi wee sees ja pöllud wee al; ka on mitmed maiad jubba langenud ja mönnesuggust kahjo sündinud. Mönnes paikus töusis wessi ni rutto, et innimestel  aega ei jänud ustest waljapöggeneda, waid piddi neid akkendest lootsikute sisse wöetama  ja nenda häddast veästetama. Wägga paljo perremeestel on nüüd möistosönna järvele  „wessi ahjus", se on: hädda kä. . Lutterusse mällestusse-sammas peab jubba liggi kordas ollema malmis sama.  Ellades ei olle Lutterusse! sedda rahha olnud, mis mällestusse-sammas maksma tulleb.  Agga se on ikka nenda olnud: Kuulsad  mehhed, kes omma rahwa ihholikko ehk waimolikko warranduste eest söddisid, on sedda  ennamiste keik wägga kassina leiwapallokessga  teinud. Surnud Lutterussele pannakse nüüd 200,000 kuldnat kokko ja ehhitakse selle eest wassest wallatud mällestusse-kuio, mis körge kimmi allusmüri peale seisma saab: kes on ellawa Lutterussele sedda annud? Hea kül, kui rahwaö auwäärt mehhi parrast surma auustab ja ärra ei unnusta, agga pahha ep õlleks ka mitte, kui nad neid omma ellopäimil  ei lasseks nälga nähhä. Paljast kuulsast nimmest ja rahwa kitussest on ka raske ellada,  ja iggapäised ellomurred on jubba mönned  aggarad waimud tiwust wiggaseks piggiötanud,  et üllesse ei jõudnud ennam lennata,  waid mulla peale jäid romama. Platsi polest, kus Lutterusse mällestus wöiks seista, ööldakse Wormsi linnas waene luggu ollewad. Keik temma turrud ja platsid ei pea selle peale suggugi sündsad ollema. Se paik, kus peal se maia seisis, kelle sees Lutterus keisri ees tunnistas: „Siin seisan ma ning ei wöi teist wisi räkida!" on ühhe lesk proua aed, mis ta müa ehk wahhetada ei pea tahtma. Küllad saab kuulda, kuida sellega parrast jääb. Lutterusse  kuiv peab jubba wallatud ollema ja on wägga hästi malmis jooksnud. Austriamaalt. Kas saab uut keisrit?  No ehk saab ka; egga minna ette ei wöi teada., Prantsus peab wägga selle nöuus ollema,  ja just seliepärrast olla assi nattuke kahtlane. Prantsus, kuida teame, ei te middagi, kus ta mitte esmalt isseennese peale ei mötle. Meksiko  wallitseja õlleks siis eddespiddi pea üsna temma pöidla al, nago ta lang, Wiktor Emanuel,  nüüd Ztaliamaal, ja seläbbi wöiks temma  ka tihti Austriat piggistada, mis tal nisamma  melepärrast on. Et se nüüd Austriat ka wägga raske möista ei olls, seeb se weaks on, et Austria kalla ni kartlikkult Meksiko önge ümber pirab ja mitte nenda ahnelt ei x hammusta, kui Prantsus tahhaks. Siiski arwawad  targemad innimessed, et ta omma önge  nenda möistab hoida, et Austria ommeti otsa hakkab, kes made peale wägga ahne peab ollema. Peale sedda keiser olla on ommeti  nattuke ennam, kui keisri wend olla; ja kui kaks wenda korraga kroni kandwad, on ka nisamma arruldane kui kenna luggu. Kui keik tossi on, mis rägitakse, olla Prantsus  ning temma läbbi ka Inglane ses nöuus, et Austria, kui wennale head nöu möistab anda,  Meksiko kroni wastowötta, selle eest waese Türklase käest tükki maad peab ommale sama. Prantsus ja Inglane on jo Türgi söbrad, kes temmale keigeparrem möistwad kuppo lasta. Prantsnsfemaalt Kes möistab, se on tark. No muidogi. Ägga Napoleon mõistab! —Noh, siis peab ia tark ollema. Temma möistab pilli nenda seädida, et Meksiko rahwas otsekui temma armust enneö- 62