Warsipealeselleonrahwas sure rõmoga PridikVlll. omma hertsogiks tunnistanud. Et se agga Preislaste  melepärrast saab ollema, ei ussu ma mitte, sest nenimad sõddiwad jo Londoni protokolli eest. Kuida seitungid kulutawad, olla Daanlane Rootslasega kauba ärrateinud, et kui temma ja Sakslaste wahhel tõeste sõdda peaks tullema, nago hakkatus jubba kä on, et siis Rootslane temmale püssa ja püssikandjaid appi sadaks; esmalt kül mitte jonelt lahhingisse, waid ni taggawarraks, et Daanlane keik omma wäggi wõiks tullesse sata. No küllab saab nähha, kas Rootslased astuwad wälja. Praego põlle weel kuulda. Kui nad agga tullewad, siis peab neid Z5,l)00 meest ollema. Mis kasso peaks Rootslane sest leidma? Se wõib kül sõdda suremaks  ja werrisemaks tehha, agga ei sa Austriat ja Preislasi wist mitte Sleswjgimaalt taggasi aeama. 24. lanuaril on Austnamehhed pissukese Jägeli linna jures 1 pennikoormat Sleswigi linnast. Daanlaste peale wöimust sanud, agga isse ka 500 meest lahhengis kautanud. Üllemal nimmetud Preislaste lahhing Missunde kantside jures on parrast neste Me peale hakkanud, Preislased wõimust sanud, agga 300 meest kautanud.  Et Daanlaste hulk lahhengis volle kaswanud,  Maid hästi kahhanenud, on muidogi teada, agga nende surnute hulka ei tea telegrahw nimmetada. Saab kuulda, mis uemad sõnnumed towad. Austnamehhed seiswad jubba kuulsa Dannewärki kantside ees» Prantsussemaalt. sD ani abdiotsiminne.j  Kui hädda kä, siis otsidakse abbi, agga mitto kord liig hilja. Nenda ka nüüd Daanlane. Kui hunt karja seas, siis on hiljaks jänud koerale süa anda. Daanlane olli wiimse otsa Peal weel parremat märko sanud ja Parist sonnnmed saatnud, et kui Prantsus Sakslasi, se on Austriat ja Preislasi, wõttaks weel taggasi hoida, siis olla temma walmis Londoni protokolli piddamisse parrast nendega nõu piddama; agga seks olla temmal 6 näddalat aega tarwis. Prantsus  kulas warsi Saksamaal järrele, agga sai wastust:  Ei aita ennam middagi. Nende sõawaed olla seal ja piddada eddasi astuma, olgo heaga ehk kurjaga. Daanlane olla peale selle ni paljo tühje sõnno kõnnelmud ja sellega kallist aega wiitnud, et neil mitte ennam lusti ep olla neste aega wita ja omma suurt sõawägge Dani rajal ilma asjata toita. Dani tõutussed olla neil ammo tutwad. Temma tahta asjo pikkale wennitada,  muud middagi. Olla nemmad (Austria ja Preislane) Sleswigimaal korterit siis olla aega küllalt Daanlasega jutto aeada, kui ta sedda tahta. Nmda olli saksa wastus ja meie olleme üllemal kuulnud, et nemmad ka nenda on teinud. Daanlased agga on neile hirrewel hammaste ja palja mõegaga wasto tulnud,  ja sellepärrast on nüüd tulli põllemas ja werri jooksmas. Londoni protokolli kirri peab ka Parisis paäw Päwalt ennam ärraplekima, se on: Prantsussed ei pea issegi sest kaubast, mis selle protokolli läbbi 1852 Daanlasega Lehti ja mis ta ial ep olle piddanud, suurt luggu piddama. (Prantsusse kolid.j 9teist on enne ka jutto olnud. Sured asjad põlle nad just mitte. Meie ei kõnnele siin mitte Prantsuste lmna-kolidest; need wõiwad head kiil olla. Agga knida on luggu seal külla-kolidega? Mitte paljo parrem kui meil. Napoleon murretseda kül hästi kolide eest, siiski olla neil 600,000 lapsokest, kelle jallad ial koli ei sa. Mis wõib neist sada? Se põlle kül 36 miljoni innimeste peale mitte liig, agga ommeti halle kül, kui ni suur hulk lapsi ülles kaswawad, nago puud metsas. Seal põlle siis immeks panna, kui selle upsaka rahwa seast ni mitto mitte trükkitud kirja luggeda ei mõista. Sedda leitakse parrako meite seas ka, agga auuks ei olle se meile egga neile. (Onuna Meksiko asju stj ei arwa mõ nned  Prantsusse rigiwannemad isse ka middagi. „Paljas innimeste ja rahha raisk", ütlewad nemmad. Keisril wõiwad ommad isseärrauis mõtted olla, agga meie kui rahwa sadikud peame ka küssima, mis kasso tulleb Prantsusse rigi ja rahwale sest, et Meksiko maal ni paljo Prantsusse  rahha kullutud ja werd wallatud saab? Selle peale ei tea mitto nende enneste seast mitte õiget  wastust anda. Üks tark ja kulus Prantsus (Thiers) ütles: „Meie ellame ni kaugel ja Lahhame  teises mailma jaus üht suurt keisri-riki assutada! Sähhärdusse ettewõtmisse jures jääb minno mõistus üsna seisma. On sel asjal õige põhhi? Ei olle. On õige aeg sesuggust suurt 38