linnast ?oeo pole olli LullemaS, kinni tahtsid piddada. Kui kaptein, kellel nende saksa tülliga middagi teggemist ei olnud, kinni ei tahtnud pid-" vada, tulli Dani laewa pealt warsi: Karrrpom! agga se olli weel ilma kulita. Nüüd piddas kaptein kinni ja satis ommad laewapabberid Dani laewa tillemale nähha, kes üsna sureliste ütles: Wenne laewamehhed wöida weel lummalat  tannada, et temma mitte kitliga ep olla lasknud.  Kaks tundi peti laew kinni, siis lasti jälle eddasi minna. Eks olle Lõssi, se on hirmus kentsakas nähha, kui mõnni pissuke pits ehk mops nenda teeb, kui jättaks ta selgest hallastuSsest  lõukoera ellama. Oi, weike Daanlane, sinna warblane, hoia et sa Wenne kotka küüude wahhele ei juhtu! Jcitwad Sakslased sulle weel mõnne sulle selga, siis Pea neid kalliks, et wiimsed  ärra ei katkuta. Wenne laewo jätta koggoni putumatta, muido leiab terraw kirwes hirmus sure kiwwi, kuhho wasto pihhuks ja põrmaks lähhab. - sOnne sowiminne.j Minue ütle weel, et keiser Napoleon penike mees ei olle! Ni pea kui Düppeli lahhengi ja Preisi wõidosonnumed  Parist üllatasid, olli Prantsusse telegrahw  warsi keiser Napoleoni süddamelikko õnnesowinn  st Berlini tomas, selle kidowaart Püssi ja moega tö eest, mis Preisi sõamehhed, Düppeli kautsisi ärrawõttes, teinud. Ka Peterburgi ja Dresdeni linnast on telegrahw õnnesowimessi winnd, mis meiesngguse melest Paljo Puhtamad on ja ennam kalnwad. Prantsusse õnnesowimenne  wõib ommast kohhast ka hea olla, agga kui se tossi on, mis kmri mailm juttustab, et Prantsus sallaja Daanlast õõldes: „Olle agga mees, ärra anna mitte järreld!"  siis näitab, nago paistaks sealt rebbase  karwo ni hästi Dani kui Preisi silma; ja seltepärrast wõib Prantsusse õnnesowimenne kül wägga penike ja mahhe, agga mitte liig puhhas ja lahhe olla. - sDaanlaue peab sedda ehk sedda teggema.j Kui Düppeli kantsid said ärrawõetud  ja Daanlased tille merrekaela Alseni sare peale aetud, ütlesid Preislased: „ Kuulge Danimehhed,  siin ei hakka meie enne suurt waidlemist piddama, waid meie panneme teile kaht asja ette, kellest ühte peate wallitsema: kas teie Pannete  riistad kotti ja lähhate selle sare pealt om- ma teed, ehk meie mõttame lütimaad termelt teie käest ärra ja peame pandiks, senni kui teie meel parraneb." Se on lühhike agga mõnnuS jut. Et Preislased sõnna wõiwad piddada, on Taanlased kibbedalt jubba maitsnud. Sellegiparrast,  kes neid tunneb, moib ette teada, et nad järrele ei anna, künni nad ikka weel ennam peksa sanud. Nemmad ei sa wist mitte Alseni sare pealt heaga ärraminnema, ja sellega tunnistama, et Sakslastel õigus on. Sel aeal, kui Krekarahwas  nende Printsi ommale künningaks Mallitsesid,  kilkasid Taanlased: „Jah, jah, rahwal - on õigus, enneselekunningaks wallitseda, kedda tahtwad!"  Kui minnewa aasta Danimaal Pola mässajatele  rahha korjati, hüüdsid Taanlased: „Andke, andke, et mässajatel mitte rahhapudus ei tulle," ja kunninga omunna abbikasa ning paljo teisi aitasid ka anda. Nüüd agga, kui Sakslased Sleswig-Holsteinimaal  julgemad hingata, et nemmad parrem wabbad Saksamehhed, kui Dani pärrisorjad  tahhaksid olla, nüüd kissendawad Taanlased taewast ja maad appi, ja Inglased aitawad neile kissendada. Ncnda on Taanlased! Põlle ka immeks panna, et Preislased ni ruttu wõimust  sanud: Dani soamehhed olla ommast kohha  st ka mehhed, agga nende eest olla ni mähhe murret petud, et ennamist keikil, kes Preisi Mangi sattusid, kõhhut tühjad ja narrud kaelas olnud. Mõnned olnud Palja jallu, mõnnel üksi sukkad, mõnnel pukombad jalgas, ühhel kerge kamsol  ümber, et hambad lõggisenud suus, teisel raske mantel selgas, et eddasi ei jõua astuda. Wähhe on neid, kel õige rie ümber olnud ja kes kahwatand Mälja ei naitnud. ?. Aprilil todi korraga 35 W Dani mangi Plensburgi linna ja - ennamiste keik näitsid walja nago praego öõldnd.  Ja seltegiparrast on need mehhed ka ommast koh ha st issama arniastust ja truust üllesnäitnud. Atatiamaatt. Bonapart.j „Noh, tagga panemaks, kas Saul prohwetide seas on?" Pea, ma kõnnelen. lubba wamm endise Napoleoni mõttes olli ammogi, üht omma  suggokonna liget sa nimmekandjat ükskord kolmekordse kroni al nahha, se on sulla malele: Paawsti aujärje peale istuma panna; agga Pahhad Inglased wifid tedda liig ruttu Helena sare peale. Temma praegune nimmekandja ja 138