ning silmapilk tulli adjutant uksest sisse ja hertsog ütles: „Wötke sedda noort meest ja wige tedda kantseleisse ning Valmistage temmale  minno kässo peale kohhe üks tunniskirri walmis, et ma tedda issa assemele metsa wahheks  ollen pannud ning issale temma truusse eest ta ello otsani täielist armoleiba *) lubban,  Jummalaga!" Waatke, armad Eesti nored-wennad! sest norest mehhest woime meie wägga paljo õppida.  Temma süddames on üks tösstne lapselik  armastus omma wannema wasto ellawaks  sanud, mis ka Jummal mitte tassumata põlle jätnud. Ommalt maalt. Pernnst. Meie tännawone talli tulli meile  kaunis warra egga polnud meil ka Kadri päwa aeges sesuggust sulla, kuida se muido ennamiste igga aasta on, kuida rägitakse, olla te kaunis hea, monnest kohhast kuhhu rohkem lund kokko tuisand, nattuke auklinne, agga peased ikka läbbi; sepärrast on linna worid ka paljo warrem wäljas, kui aastad enne sedda.  Igga pääw tullewad sured pikkad worid  linno sisse, mis judda saggedaste mõnda ulitsad kinni matwad, et ei tahha läbbi sada. Waene Postimees peab saggedaste nago harrakas  ülle koormade hüppama, kui mitte hiljaks  ei tahha jada. Ka on sedda päwa jubba  olnud, kui kalo-koea jures kauba turro ni worisi täis, et läbbi samissega põlle teggemistgi.  Noh! egga se pahha põlle, waesed innimessed sawad warrem tööd, et pärrast prügi pühha paiweti tööd tehha. Kaupleminne  on jo, mis meid keiki, ülles peab, põlleks  sedda, siis õlleks luggu waene; kes tahhaks  kül allati wee ja leiwa warral olla. Südda lähhäb wessiseks ja himmustab, olgo kas terra sola, ehk parrem weel üks solane silk leiwa körwaseks wötta. Põlleks meil lin- *) üks täielinne armoleib on täis palk, mis kegi ommas tenistusses aastapalgaks sanud; nendasammoti on pool armoleiba pool tenistusse palka. no wäljamale sata, siis õlleks se ka wägga raske, sealt jälle sola ehk heringid sada, se- Pärrast ütlen: ..Kaupleminne sn otse se, mis hing meie ihho sees, kelle läbbi ellame ja ellawaks  same; ilma selleta olleksime surnud. Se üllem ja pea assi on siin jures, et linnade  müad head kaupa sisse towad, mis hästi puhhastud ja kuiw peab ollema, siis põlleks nukkart meelt egga murrinat nende poolt, kes temma eest kallist hinda peawad andma. Hea kaup sadab, et kaupleminne kaswab, sandi kauba läbbi kahhaneb. Saab meie saddam Ükskord walmis, mis siis wigga? laewad tullewad otse linna alla, wöttawad sisse mis iggaüks tarwitab ning lähhäb siis omma teed. Kes ellab, se nääb kuida keik asjad salvad  ollema, siis kui sured linna worid moda  raudteed Pihkwast, Tartust ja Willandist läbbi Perno pole tullewad, mees istub otsas, laksutab piitsa ja laulab, egga põlle karta, et soppa auko kinni jääb ehk et koorm ümber lähhäb; agga üht asja pean nimmetama mis seal ei tohhi tehha: pipo mitte pölletada, sest woib pea õnnetus sündida. Riast. sKameralhowi Lihwlandi kubbermango seitungis loeme, et Lihwlandi Kameralhowi kohhus selle aastast ümber kirjutust nenda on kinnitanud, et kes ühhest wallast teise läinud ja senna malda ülleskirjutud, 1865 aastaga omma pea-rahha senna peawad maksma, kuhhu nad ülleskirjutud. Kuramaalt. sPärris made ostmis- Se teeb meile iggakord römo, kui seitungidest loeme, et siin ja seal jälle maid pärriseks ostetud. Nenda woime meie tänna Kuramaalt juttustada, kus kahhe pärriswalla tallopoead, kes tännini rahha rendi peal ollid, nüüd ommad maad pärriseks ostnud. Kauba kontrahhid sanud jubba 18. Junil malmis tehtud,  agga et nende möisade peal wolgasi olli, ja se wöttab nattuke aega neid selletada, sepärrast  samad tullewa Jurri päwast alles täieste pärris perremehheks; siis antakse maad nende kätte, egga põlle ennam rentnikud, maid pärris  perremehhed; sennikö on nad mölla kirjast 411