kerresekiwwa pöllo peale weddada, mitte sõnnik  ei olle. Selleparrast woib siis ka igga mõtleja mees nähha: Midda ennam nälgind weisid, sedda wähhem kölbliko sõnnikud. On nüüd perremeestel nisuggune lapselik lust, paljo  weisid piddada, siis peaksid jo meletulletama,  et se ristikheina ja mu pölloteggemise jures  weel wähhegi wöimalik õlleks, ilma selleta agga ei suggugi. Mõistlik ning järrelarwaja perremees ei pea sepärrast ial suremat karja, kui ta kaösulikult toita jõuab. Kes nüüd arwab,  et temma seläbbi wähhem pollorammo saab, kui mönni teine lojukse.yÄgaja, wago peale, agga ta arwab tühja.". „So, sellega ollen ma nüüd sedda Eesti põllomeeste kassuks ja märgoandmiseks wäljaüttelnud,  mis mul keige pealt süddame pea! Mi» Kui 'nüüd mönnigi pöllomees selleläbbi peaks parrema järrelmotlemise peale sanud ollema,  snö ei õlle ma mitte asjata kirjutanud. Mis weel tarwis, leiab ta issiennesest, kui tal agga head tahtmist on. Jggaüks katsugo keik järrele, ja mis parrem on, sedda tehko! J. Jakobson". Polli mõisas, Märtsi kuul 1869. Noh, sobrad! Olleme nüüd selle hea mehhe öppetust sönna sönnalt teie kätte tonud ja sedda selle süddameliko sowimisega teinud, et teie, kes omma pöldo omma higgiga kastate, sedda ka järrel katsute ja tete, nenda, kuida ta teid öppetattud. Õlleks meil enneötel pöllolappikest  harrida, siis ei jättaks meie sedda katsumata ja ni paljo, kui pölloharrimisest, mis noremal pölwel teinud olleme, mälletame, siis peame kül ütlema, et ta sulla töt on räkinud,  ja öppetus otsast otsani sedda wäärt on, et peab järrel tehtud sama ja et waew tubliste tassutud saab. Ärge piddage sedda wöeraks egga wastooksa asjaks, waid üllewägga  tarwiliseks öppetuseks. Jnnimene peab õppima, ni kaua kui ta ellab. Ommalt maalt. PernuH. sÄkkiline Selle ku 5. päwa õhtul, kello ühheteistkümne ja kahheteistkümne  wahhel, surn meie linnas üks wäg- M armas ja kallis, -ennam nore pärraline herra, nimmega Kustaw Keck ärra. Olli selsammal  õhtul musse salongis söbradega maggusa  juttu-aeamisega aega wiitnud ja sealt kello ühheteistkümne aeal koeo läinud, proua olla laste ja pervega jubba maggamas olnud. Koeo sades läinud südda sandiks, läinud kohhe wälja, et paar sutäit külma wet rübata, hakkanud  agga kohhe köhhima ja korraga suust ja ninnast werd wäljaaeama. Proua karranud  wodist wälja ja ruttanud appi, tonud tedda wäljast sisse, saatnud silmapilk tohtre järrele ja enne kui kümme minutid möda läinud,  olnud ta surnud. Teisel päwal olla tohtrid tedda läbbiwadanud ja leidnud et südda  olnud lõhki pakkatud. Jal põlle ta enne haige olnud ja. nüüd ni äkkiste ärrakustunud, mis meile ni selgeste meletulletab, kuida pühhakirri  ütleb: Znnimene on, kui rohhotaimekene,  mis tänna õitseb agga Homesind!  Keik lin leinab selle ausa mehhe järrele. Riast. KuLda Wbba_ ennegi  olleme öölnud, nenda ütleme ka tänna, sünnib õnnetus, kui issi holimata ehk kahhelpannemata  olleme» Nenda sn 25» Mail, parrast  lõunat kello wiis, kuus wersta Riast, üks raudtee peal tö - mees omma mollemate jalgest  ilma janud; ta põlle massina eest ni kaugele  körwale läinud, et mässin temmasse põlleks  üllatanud putuma. Et just sel silmapilgul,  kui omma jalgest ilma janud, tohtert seal sadamas põlle olnud; sepärrast piddand önneto Ria linna tohtre alla widud sama; agga enne kui sealt minnema sanud, olla surm senna jõudnud ja sedda õnnetumat ta mullust  lahti peästnud. Nenda pikkalt on innimese  ello! Kui wägga saggedaste lähhäh se sönna tõeks: „Kes tänna terme punnane, kül Home haige surreb se." Ria linnas Peterburgi  linna jaus, Aleksandre ulitss äres, Jetskewitshi maeas ellckja oberst Hinderode lesk proua, leitud 2. Junil hommiks warra üllesminnewa treppi jurest surnud; armutakse tedda treppist mahha surnuks kukkunud ollewad.  Assi olla praego kohto kulamise al. Selsammal päwal, ennelõunat kello üksteistkümmend  , on teises linna jaus, koolmeister Prants Strahler äkkiste ärrasurnud. Toht- 197