ka meie Balti kubbstWMgv linnades (maalt põlle meie weel söttttumid sanud) innimessed - malmis on häddalistele appi tõttama. Seal jures peab ka ilma selleta, mis muido korjatakse  ja antakse, laul aitama, ja se on öige. Rigas, Tallinnas ja Peruus on rahha parrast  ettelaulmist petud, mis pöllend innimeste heaks mönni hea sadda rubla sisse tonud, (Rigas 1700 rubla, Tallinnas 1244 rubla, Pernus liggi 90 rubla) mis marsi Peter» burgi linna sadeti. Keiserina kantseleis ollt 9. Zuni ku päwani nende andedega kokko, mis meie armolinne Keiser, Ketserina ja ke iserlikkud  lapsed isse kinkinud, 274,584 rubl. 48 kopp. koKo tulnud. Peale sedda käskinud Keiser rigi rentereist 100,000 rubla neile anda. Peterburgi linna kaupmehhed annud kokko 300,000 rubl., Peterburgi koddanikud  50,000 rubl. ja Peterburgi mõisnikud  3000 rubla. Se on kül jubba peale pole miljoni (wöib siamale ka ülle miljoni olla) mis head innimessed kokko saatnud; agga kus tulli mitmed miljonid on puhtaks laastanud,  seal on weel paljo ennam tarwis, sepärrast  andkem, kennel anda on. Krimmift. Pöud ei olle tännawo kül mitte siamale meie ma nurkas nuhtlusseks olnud,  enne kaebawad mönned maddala ma rahwas,  et märg liga teeb; agga Simweropolist tullewad sönnumed, et seal (kui se nüüd põlle teisemaks lMud) Mai ku sees wägga kölle kuiw olnud ja 16. Mail alles nattuke wihma saddanud.  Talwewilli olla külmast, ärrarikkutud ja mis järvele jänud, ei pea suur assi ollema. No sealt töttawad meie ma eksitud innimessed  omma önne otsima! Za õlleks seal ka sedda head leida, mis seal mitte ei olle, siis teab ommeti igga laps, et rukkis kuskil parrem ei kaswa, kui seal, kuhho tedda külwatud.  Agga „kes ussub meie kulutamist!"  Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Winapude öitseminne. Zgga! maal ommad sagid ja igga ma rahwas römustab ennast, kui need korda lähwad. Nenda  römustswad nüüd ennast Remi-jöe ümberkaudne  rahwas, isseärranis Badenimaal, et nende winapuud olla tännawo wägga korra  parrast ja warra õitsenud ja lootwad, et neil rohke wina-marja saak odata on. ' No andko Jummal! Aastal 1811 olli seal maal wägga rohke winamarja saak, mis wannemad  innimessed, nago immeasja weel praego norematele könnelewad, ja mitto lootwad, ehk ttei! tännawo jälle sedda önne saaks ollema. Ütleme teist korda: Jummal önnistago merd ja maad iggal pool ja öppetags meid ünde eest andjat tännama. Tülli löppetus. Olleme mönni kord nimmetanud, et Hessima rahwas kaua aega omma seäduste parrast jaggelemaö ollid. Nüüd kulukse ommeti, et neile nende seädusse ramat,  mis 1831 tehti ja mis järre! nad 12 aastat wägga iggatsesid, kätte on antud.  Nüüd ka keik se kur-würsti riik römo täis. Ellago nüüd ka sette järrele ja andko kunningale, mis kunninga kohhus ja Jummalale,  mis Jummala kohhus on. Bplgiamaalt. Arruldane truus. Ma piddin jubba pealkirjaks pannema: „minne ja te nendasammoti", agga kartsin, et mönni ehk saab pahhaks pannema, kui tedda ühhest lomast middagi kästakse öppida, kedda ta ni saggedaste jallaga lööb ja lükkab. Ja ommeti on need lomad jubba Laatsarusse aial ennam heldust ja armastust üllesnäitnud, kui mitmed omma teada üsna woggad innimessed.  Ärge pange siis mitte pahhaks, kui ma üht koera tänna julgen innimestele öppetusseks panna. Egga sippelgadki suremad asjad ep olle, kelle jure kirri meid sadab ussinust õppima;  miks meie siis omma iggapäwasest maialomadest  mitte ei peaksime truust õppima? Ehk on meil sest ni liga, et eesmärki ennam tarwis ei olle? Selle peale öhkan minna, kes teab, mis küllawadder teeb. Agga kuulge luggu.  Brüsseli linna allewil surn hiljuti üks wanna mehhike ärra, kelle koer temmast ellopäiwil  ial mahha ei jänud. Kui mees olli 194