kaupmees solast ja pordingust ilma ja nelli laewa pessomaea jure randa läinud. Sedda pahha on torm siin jubba teinud, mis ta weel teeb, näme hiljem. Möda läinud näddala, mil pawal, ei tea meie selgeste, tulnud Sindi mees omma sõbraga Pernust üht ja teist, mis koddomail  tarwis, wälja wima. Kui jo keik ollid  malmis ostnud ja jälle koeo pole minnemas,  ütles söbber: lähme, wöttame weel puddel  öllut, siis woime eddasi soita. Jätsid hobbuse trahteri ette ja läksid sisse. Kui õlle ollid arrajonud, mis mitte wiis minutit aega wötnud, läksid wälja, agga ei leidnud hobbust ennam, arwasid tedda koeo pole läinud ollewad,  ruttasid jalla järrele, et te peal kätte sada; agga mehhed läksid künni koeo, ei leidnud  hobbust. Et jubba pea kesk ö-aeg olli, kui koddo said, sest ei läinud ta kohhe, waid teisel hommikul taggasi. Kui allewile olli sanud,  sai kohhe kuulda, kuhhu pole hobbune läinud. Ta wanna ellajas põlle mõistnud sui - teed minna, waid läinud talw - teed otse jõkke, kust teisel päwal keige wankrega wälja todi. Muido sadi kül illuste kätte, agga hing olli kaddunud. Kui pea woib innimenne kahjo sada; hobbune olnud 40 rubla wäärt ja se olli nüüd jõe põhjas; sepärrast on ikka parrem,  et kui kuhhugi sisse lähhäme, ellajast holega  kinni panneme, et ilma loata kuhhugi ei woi minna. Perno makonnast. sAida löhku- Tulle lummal appi! jälle aida löhkuminne; ammus se olli kui sest könnelesime!  Ei sa rahwas weel targemaks? Ei nad tunne weel sedda Zummala kasso lukku mis ta liggimesse warra ette pannud? Noh! küllad ta näitab üks kord, kuida se löhhutud on; hädda sellele, kes sedda siis peab parrandama! Selle ku 5. päwa ösi on Tammiste maldas,  Kadrina rehhe tallo aidast sullase kirstust  41 rubla 8V koppikat rahha ärra warrastud.  Sullane waene istunud omma emma  surma wodi äres toas ja odanud temma wimist hinge tõmbamist ja warras luggenud temma rahha aitas, Wanna emmake lai- nud ka sel ösel omma wimist und maggama. Zummal andko puhhast hingamist, üllendago hinge ja allandago patto! agga warras läinud  keigi rahhaga. Waene perrenaene unnustanud  öhto selle kurwastussega, et surreja maeas, aida wötme ette, mis labbi margal hõlbus olli sisse sada. Selsammal ösel katsunud  ta ka Nimiste küllas kahhe tallo aida uksi lahti tehha, põlle agga mitte sanud, selle peale wötnud ta nurjata teise tallo toa- eest kappist lihha waagna, winud pöllale, teinud seal tühjaks, jätnud tühja waagna senna samma  paika ja isse läinud omma teed; egga põlle tännini meel teada, kes se kurjateggia olnud. Oh sa waene mehhike, kes sa omma kät teise warra külge õlled pistnud! kas sa tead et Jummal so otsa ette sure tähtedega kirjutanud: ..warras" ja sedda ei kustuta ennam  kegi sealt mahha! Neid halli kassuka mehhi olli minnewa aasta kül kaunis hea lossikond maggama pandud, agga kuida kulsme, tewad kurjad lomad se sui suurt kurja; - Tammiste  koolmeistril, kes kaunis pakso metsa sees ellab, murdnud ta 4 lehma; Kadrina ue tallo poeal 8 lammast, ühhe teise tallo poeal kaks härga ja weel monnes teises kohtas, lammid ja siggo mahha. Kümnemal Mail petud ka jahti nende peale, agga ei põlle kätte sanud. Kui agga küttid hoolsad ja saggedamast neid otsiwad,  küllad wimaks kokko juhtuwad ja ühte teist terretawad, mis ka wägga sowida õlleks. Riast. Kuida Ria seitung könneleb, sn meie armolinne  suur Keisre Herra omma kalli Proua ja lastega ning Meklenburgi Suurhertsog teisipäwal, li. Mail, wäljamaalt tulles Dünaburgi  jõudnud, öse seal puhkanud ja kesknäddala  hommiko kello pool õhheksa jälle wälja sõitnud ning õhtuks kalli terwisega Peterburgi  jõudnud. Ühtlasse nendega on ka keik rigi üllemad, kes wäljamaal liggi ollid, taggasi tulnud. Meie aulik kindral kubberneri  herra, grahw Shuwalow, kes hiljoti  alles wäljamale sõitis, olli sel päwal ka senna wasto tulnud, keiserlikko õllemaid ter- 170