mahha arwatud, egga tohhi iggakord wähhem kui 100 rubla olla. 17) Need tallopoead, kes omma maid pärriseks  osta sowiwad, andwad sedda Balti domäuhowi  wallitsusele teada ja andwad ühtlase ka omma ma selletuse pabberid senna sisse. Nimmetud wallitsus mõistab wibimata selle seisawa seaduse järrele ja täidab temma sowimist  ja annab temmale selletuse pabberite assemele,  kauba kontrakti, kelle järrele ta ette tullewal aastal omma ma eest maksetawat kaptali  maksma hakkab ja sest sadik lõppeb rendi maks. Peale selle kui nad pärris perremehheks  sanud, peawad nad kohhase seäduse alla heitma ja täitma, mis seädus kassib ehk kelab. 18) Üllemal seisaw seädus kestab agga nende möisade peale, mis nimmelt krono omma  wallitsuse al seisawad. Domänj ministrile tehhakse kohhuseks, teiste selle asjasse putuwa ministrite ja Balti kindral kubberneri herraga nõu piddada, kuida nende krono mõisa tallopoegadega  peab jäma, kus mõisad isstärraliko kinnituste järrele wallitsetud sawad. 19) Selle ukasi waljatullemisega lõppeb domänihowi wallitsus krono tallopoegadega, nende wallaw.allitsuste, rigi-, ma- ja nekrude maksude, kui ka kolide ülle, mis tännini temma  wallitsuse al ollid, ärra. Ühtlasse jäeb ka möisawallitsus koggokonna wannema holeks,  kui nad sedda kohhase ei arwa ollewad möisawallitsust mõisa rentmko holeks jätta. Wimases asjas peab selle polest kindral kubberneri  herrale teadust antud sama ja nimmelt mikspärrast möisawallitsus rentniko käest ärrawoetud.  Ülleüldse jäeb tallorahwa asjade tallitus walla wallitsuse ja koggokonna kohto tallitada, mis kohhase koggokonna seäduse järrele  peab tallitud sama. Wallitsew sinat ei sa wibima, sedda täitmast,  mis selle tarwitawa seädusesse putub. Peterburgis, 10. Märtsil 1869. Pea kirja on keiserlik majestät omma käega allakirjutanud ..Aleksander". Ommalt maalt. Peruust. jHea  könnelesime  minnewa kord, et meie jöe jeä Maarja päwa ösel ärraläks; agga merre jeä jäi paigale,  mis agga nago mönni laisk innimene, ühhe nurgast teise sai aetud; tuul aeaö tedda ühhest rannast teise, künni wimaks ärrakaddus,  egga tea meie, kuhhu ta jäi, Essimesed wöerama kauba laewad tullid minnewa teisipäwal,  se olli essimesel Aprilli ku päwal meie saddamasse kaupa otsima ja kuida kuulnud  olleme on kaks laewa kiwwisüssa ja kaks jälle meile nattuke leiwa pallukest tonud ja üks on pallastiga. Meie auro-laew ..Willandi" katsus mödaläinud redel essimest reisi Peenust Riga tehha ja sellega se aastast käimist allustada,  agga merre jäe sundinud taggasi tullema.  Kuida rägitakse, peab kauplemine meie linnas se aasta köhwetand ollema; linnad olla kassinad, waesed ja kallid ja wäljama kaupmehhed ei tahha sedda hinda anda, mis linnade kaswatajad ja harrijad sada tahtwad ja sest tulleb siis, et tömeestel tö kassin ja laewameestel siit pissut wia on. Nenda on siis pudus ühhel ja pudus teisel. Za sedda ülleüldsist pudust ei woi meie ärrakönneleda, se on räkimata suur. Ehk meie leme köök kül holega tööd teeb ja Paasto ku sees 7877 köhhu-täit  wälja jagganud, on sellegi pärrast meel kissendamist ja hädda küllalt. Tö puduse ülle on wägga suur kaebtus ja sepärrast peawad nored mehhed häbbi mahhawiskama ja leme maeasse tullema köhho-täit otsima; mis kegi auus innimene nalja pärrast ei lähhä teggema. Kui ütlemata suurt head tewad meie linnas surem suggo saksa rahwas waese allama suggo rahwale sel surel nälja aeal. Paasto ku sees on agga palja leiwa eest üksi 196 rubla 56 koppikud ärrakullunud, kus on siis mu assi, mis patta pannakse, egga paljas kedetud wessi weel kellegi leem põlle, seal peab ka nattuke pakso sees ja rammo peal ollema, ja need põlle jälle ilma hinnata sada, waid maksawad se aasta kallist rahha. Meie armsa Eestirahwa seas on neid küllalt, kes weel ellada woiwad ja jäeb ka seddawört ütte, et middagi waestele  anda woiksid, agga nende armastus omma  suggo rahwa ja kässo wendade wasto on wägga külm, nende näppust ei tulle paljo wälja;  tahtwad kül ikka sada agga mitte anda. Meie leme maea on hakkatusest künni wimase Paasto ku päwani 16,848 portsioni ehk jaggo 115