agga ommetige kaua ei seisa z ku kolM nelja pärrast jälle laggund. Peter: Kui luggu nenda; siis põlle ta suur meister; õlleks parrem , kui sedda tööd teggemata jättaks! Postimees: Peale selle armastab temma pikkad ööd, et hästi kaua ahjo tagga woib kükkitada, ja kulatada, kui wanna-emma lastelastele  möisto- ja nalja-juttustaeab. Mihkel: Siis on ta, n'a meie wahhel pärris laiska Peter: Ma woin jubba armata, kes se mees on. Lillesi ei armasta temma ; eks olle nenda Postimees? Postimees: O jah, armastab kül ja wägga heamelega. Peter: Noh, siis ei olle ta ommetige mitte se, kedda minna arwasim Postimees: Temma lilledel ei olle agga Haiso, ja innimessed ei armasta neid mitte nenda W kärneri lillesi. Han s: Reisiwad need nelli reisiat ühhes? Postimees: Ei mitte, waid nemmad reisimad ühhe teise järrele, nago tule weske tiwad. Üks ei woi teist sallida ; ni pea kui üks tulleb, peab teine eest pöggenema. Keige esmalt tulleb maler, W kärner, siis jäger ja siis pu-sep ja nenda käiwad nad jubba luggemata  aastad. Ja ka meie jures käiwad nad igga aasta kordamessi ühhe teise järrele. Nüüd olli meestel arro käes, sa ütlesid nago ühhest suust: nüüd woime sulle wanna söbber Postimees nimmetada, kes need reisiad  on, need on nelli aasta aega. Maler on kewwade, kärner sui, jäger süggise ja pu-sep talwe. Eks põlle tossi? Postimees: Tossi kül, mannad sobrad! Reisime ka meie, olgo ühhes seltsis, woi iggaüks  issiärranis, ka nenda, et meie omma ka-wendade ja oddedele kassaks woiksime olla, ja nenda lahkusid armsa käe andmissega ja iggauks läks omma teed. Ommalt maalt. Pernomaalt. sUppumisse BZägga kurwa luggo pean sulle sekord, armas Postimees, teada andma; assi näitab jälle ettewatamata ja liig julgussest tulnud ollewad.  Se olli Ml sMe ku päwal, läks üks Killingi meeste palgi-parw, n'a Surjo kirriko- aea kohtas, kange wee-jookso läbbi ühhe jye käro peat kalhasse kinni, kus kaks nore pärralist wenda ja üks tüdruk peal ollid. Warsi kargas teine mees kaldasse ja sealt wee sisse, et ktMuda, kui kaugelt jälle süggawus hakkab, nenda mönni süld, patgi tõstmisse  poom käes, wee sees olli eddasi rKndanud,  kaddus häkkiste teiste silmist, tulli kord weel kässt ringutades wee peale. Wend kargas  seddasamma wee-teed temmale ruttuga appi, agga enne kui kassi uppuja külge üllatas,  waus issi ka alla. Woeti möllemad 9nG wee-hauast wälja; teisel olli wee! surma häddas müts peusse janud; mollemad naese mehhed ja laste lssad. Wanna tuttaw jut olli ka warsst ..Olli surmaks antud!" Ka ollen immeks pannud, et ni kardetawa Lö jures, km parwitseminne on, ommetige Jummala kolmas käsk sureste ei tahha mafsa; sest ?mai ApMjl,' parwesi meie kohhalt möda, kes keik pühhapääw  hommiko kotto ollid wälja tulnud; nago esmaspäwa! enuam mitte aega põlleks olnud. Uskuge armad wennad: Zummal ei lasse enmitte  pilka da! Muud põlle mul sekord ennam teada anda, kui leiwa pudus on suur, agga siiski on meie pool nore ja wanna rahwa suust allati kirrumist  ja mandumist kuulda!! Willandist. Kesknäddala 20. Märtsil on pissukene Willandi lin ka näidanud, et ka temma teiste hädda ommaks häddaks arwab; nimmetud päwal on sealane Tsätsilieni selts omma direktori C. Mumme juhhatusse al Eesti kubbermango leiwa puduliste  hädda kustutusseks linna kirrikus üht kontserti andnud, kus 100 rubla peale pissukeste  kullude, mis sea! jures olnud, järrele jänud. Riast. sKindral-kubberneri kindral-adjutant Ulbedinski, on 5. selle ku päwal jälle Peterburgi sõitnud. RLa seitung teab sest könneleda, et Liwima  kubberneri herra v. Lisander Mai kuul 123