Hindrik jälle wasto panneb, temma tahtmise järrele tehha ja tedda pessemata jätta, mis ka teisel hommikul nenda sündis. Agga mis sün- parrast? Päwa, kui kunninglikud lapsed lossi aeda mängima lubbati, läksid nad üks teise järrele senna ja iggakord, kui üks neist wahhe soldatist modaMks, auustas temma neid ettekirjutud wisi järrele omma püssiga tempusi tehhes; agga kui prints Hindrik tulli, teggi wahhe soldat, nago põlleks ta tedda tähhelpannudki.  Se aeas nore printsi süddame pöritama,  et wahhe soldat ni tähhelpannemata olnud,  ta jooksis ni kohhe sedda omma kunningliko  Lssale kaebama, agga mis wastust sai ta? Sedda - „se on sulle parras!" ütles prints, „sa ei woi sedda ommetige mitte iggatseda,  et wahhe soldat üht pessemata printsi nisamma peab auustama, kui neid, kes pestud."  Teisel hommikul polnud prints Hindrikul  middagi ennam pessemisse wasto tõrkumist."  Nenda kaswatab Preisi prints ommad lapsed, kuidas teme meie? Oh parrako!  Meie armsa Eestirahwa jures on selle polest paljo kaebamist; nende jures on wessi wägga kassin ja kallis, ei tahha ni paljo sada,  et igga hommiko silmad ja käed pestud saaksid, paljo on neid, kes agga näddalas  üks kord su augo nattuke ülle lopputawad,  - puhtaks pessemissest põlle juttugi! Austriamaalt. Ühhes rikis, kus mitmesuggune  rahwas ellab juhtub sedda saggedaste,  et se raske neid ühhe kübbara alla panna ehk sedda, et nemmad ühhes meles rigi wallitsusse alla heidawad. Nenda on ka seal, kord siin kord seal pahhandust ja wastomeelt asja ettetulnud, mis rigi üllematele sureks pahhandusseks. Bömi maal, mis ka Austria parralt, ollid mönnesuggused tüllid ja pahhandussed  rahwa seas likuma hakkanud, mis süggawama  jarrel kulamisses awwalikuks sanud, et keige surem sü ma wallitseja kaela langenud,  kes omma ammetis sedda põlle olnud, mis ta õlleks piddanud ollema, sepärrast on mees piddand ammeti wallitsusse keppi mahha pannema ja ennast lahti palluma, mis temmale ka põlle keeldud. Keik sealane wallitsus on ni limist lahti olnud, MMi qM weel kauem nMda õlleks janud, siis oWD asjad m raisko läinud, et kegi põlleks neid ennam woinud parrandada. Jtaliamaalt. Mihkle ku lõppu! on seal monnes nurkas Spania rahwa többi ka Ztalia  rahwa külge hakkanud ja nemmad ühhes ja teises kohhas mässamisse kulutusse kirjas: ülleslönud, kus rahwast tagga össitakse, Spania  rahwa kombel mässamist tehha. Kirjad said warma jälle mahhakistud, nenda et pissut  innimessi neid luggenud. Selsammal päwal  olla waesed hakna rudud nende wihha piddand kannatama, sest et neid paljo olla purruks lodud ja mitmes kohtas ka seddelid haknast sissewissatud, kus peal luggeda olnud: ..pürjerid, tehke kui Spania rahwas."  Ommetige  ei olle kuulda, et kegi nende selts: õlleks  heitnud. Spania kunningana Jsabella langeminne teeb wanna pühha issale Roma linnas suurt kurwastust; seal on nimmelt asjad, mis pühha issa nüüd peab kautama, sest egga uus wallitsus  sedda temmale ennam ei anna, mis ta tännini Spaniamaalt olli sanud. Esmalt ollid  Spania söamehhed keige truimad pühha issa kaitsjad ja teiseks makseti Spaniamaalt aastas 18 tuhhat Duros (Spania rahha nim mi) mis keik rigi allamate käest wälja nõuti, wanna pühha issale, kellest ta nüüd ilma peab jäma. Eks pea ta nüüd kange wallo ülle kaebama, kui üht sesuggust suurt ja tuggewat hammast peab kautama? Eks se põlle mele pahhandus!? Prantsusemaalt. Keiser Napoleon ei tahha millalgi, kui ta middagi ettewöttab, üksi Prantsuse, waid ülle keige mailma middagit tehha. Praego on temmal tahtmine ommas rikis söameeste arro wähhendada, agga ühtlasse  ka teiste Eüropa rikidele nõu anda, seddasamma  tehha ja seal jures on Preislane se essimene, kes ta silmas torgib ja kedda ta näeks oige rohkeste mehhi koeo saatwad. Preislane  woib lõuna Saksamaga kokko üks miljon  söa-mehhi wiro seisma panna ja öölda: karrake Prantslase tutti kinni ja se aeada Napoleoni  püksid tuult täis, et ta ennam toli peal ei woida istuda ja Preislasje parrast kartusseta Woiks olla, on La omwast ergist 340