et ranna äärne rahwas sest kolist middagi ei holinud, koli-maea tühhi; koolmeister läks ka ärra. Mardo mõisa herra sündimisse päwal, olli mõisa rahwas omma armsa herrale sega ütlematta  suurt römo teinud, et Zurri kihhelkonna  laulo-seltsi, kellest jubba ni saggedaste olleme  könnelenud, senna laulma pallunud, mis herra süddant ni olla ligutanud, et ta kohhe sedda nõu wötnud, ka ommas waldas sedda wotmalikkuks tehha, et noor rahwas laulmist öppiks ja seks piddi üks uus kool se allus müür ollema. Kes sedda maanteed Tallinna ja Zöelehhe wahhel on sõitnud, teab kül, kus Pajo kõrts, mis rahwast rohkeste kokkokutsus ja kus wägga rohkeste wina kurgust alla kallatud sai, agga hingede eest ei sanud seal hoolt kantud. Õlleks se rahha koos, mis Mardo rahwas seal wina eest wäljaandnud, kui mitto koli olleksime wöinud sellega allustada ja üllespiddada.  Sedda kõrtsi on Mardo mõisa pärris herra nüüd kennaste ühheks koli-maeaks  ümberehhitada lasknud, ja keige selle jaust pöllo- ja heinamadega mis ka mitte wägga  pissut põlle wallale koli kohhaks andnud. 26. Märtsil koggus surem ossa Mardo koggokonna hingesid senna kokko, agga mitte ennam wanna wisi wina topsi otsima. Ehk kül maea kaunis rumikas sest peale sure koli toa on koolmeistril 5 tubba temma ello assemeks, siiski ei mahtund rahwas keik tubbadesse, waid muist piddid wäljajäma. Ni pea kui pärrisherra omma tullewasse järreltullijaga  olli senna tulnud, sai se laul: „OH pühha waim meil tulle sa" lauldud, mis kül essimest korda seal seinade wahhel sündis, ja selle järrele piddas koggodusse öppetaja pühhitsemisse  könnet, kus ta ka ühtlasse koggokonna  nimmel mõisa herrat, kes jälle ueste armo omma walla rahwa wasto üllesnäitnud,  süddamelikkus armastusses tännas. Selle  tänno külge siddus peakohtomees ommad süddamelikkud tänno sönnad mõisa herra wasto  jü önnistusse sowimissed keige temma suggule,  mis peale mõisa herra omma lotust wälja könneles, et siin sellega seatud kool Mardo waldas rohket wilja wöttaks kanda. Jummal agga, ilma kellegi õnnistamata middagi ei siggine, wötko ka sedda uut ettewötmist  laste ja wannemate süddame kohta õnnistada, et sealt keige koggokonna hingede süddametesse üks wagga ja Jummala kartlik ello tungiks ja temma assutaja rohket römo sest assutussest woiks sada!" P. L. Peterburgist. sKeiserlik Keisre Herra on 4. Aprillil selle komite peawannemale,  mis Komissarow-Kostromskoi  pärris maea tarbeks rahha korjab, omma arwamist, kuida temma ello peästja, temmale antud seisusse jarrele, keige parremast ellada woib, kirja läbbi teada andnud ja arwab sedda  paljo parremaks, temmale üht sesuggust pärris mõisat osta, mis aastas 4 künni 5000 rubla sisse toob, ja et se temmal paljo kassulikkum,  kui pärris maea pea linnas, ja sellepärrast  kässib temma need korjatud 40 tuhhat  rubla ja mis weel ehk peaks kokko tullema  ja peale selle ka need Keisri Herra ennesest  ja keiserlikkust maeast kokko tulnud 30 tuhhat rubla selle tarbeks prukida. - sKolera Moskwa tohtride  seitung könneleb, et kolera többi seal aeg aealt kaswada. Tömeeste piddalisse sada iggapääw  kaks ja kolm kolera többist'sisse widud  ja ennamiste löppetada surm nende wallo ja peästa neid sest hädda orrust. Kiewi kubbermangus, Berditshewi makonnas, olla 30. Januaril ühhes küllas 8 innimest kolera többe sanud, nelli neist sanud jälle terweks, agga nelli läinud mulda. - Sesamma seitung  könneleb, et möda läinud tailine külm neil olnud 36 gradi wägga paljo innimessi  õnnetumaks teinud; 96 innimessel, kelle seas nelli naesterahwast, olla külm käed ja jallad ärrawötnud: ennamiste jänud keik warwastest ilma, mis kui küpsed õunad mahha  kukkunud. - sOnnetus raudte Märtsi ku 8. päwal on Rjäsani raudte peal Moskwa ja Kolomna wahhsl, 5 wersta Wauötowi jamast,  süggawa lumme pärrast wankred te pealt körwa jooksnud ja et ma ühhe tassane ja mässin tassa läinud, sepärrast põlle seal 137