Se eddasi taggasi käidaw jeä ei põlle temmale ennam suurt waewa teinud. Sellega põlle ommetige meie laewade käiminne weel täielikkult  allustud, waid sedda woime agga siis öölda, kui silm ennam jeäd ei näe ja laewad  ka ilma kartusseta wälja woiwad minna. Se ettewötminne, nuum-ellajaid siit wälsamale  sa ta, sadab ellajate kaswatajatele suurt kasso, agga pöllastamisse wäärt on se neile, kes siin omma tarwitusseks süggise ellajaid ostwad, peawad seddawört kallim maksma, sest et ellajaid ni paljo kassinam sada, kui siit wälja on widud. Linna rahwale ütleme: hakkake aegsaste rahha korjama, muido jäete süggise ilma lihhata. Tallinnamaalt. sUe walla-wannema  kenna Üks söbber kirjutab meile sealt ühhe walla wannemast kenna nalja. M. kihhelkonnas L. walla wannemad on omma ammeti hakkatusses kohhe omma truust ommas ammetis üllesnäidanud, misga tunnistawad,  et se paljo põlle, kui au-rahha rinda sawad. Need ausad mehhed olla enneste wahhel walla maggasinist wilja wotnud, agga sest maggasi ramatule sönnagi lausunud, nago se wannast jubba se pruuk on, et ilma temma teadmata sealt terrakest tohhi walja minna; ta peab andma ja jälle taggasi wötma. Se assi olla agga ommetigi awwalikkuks sanud ja wimakö ka üllemate körwo putunud, kes mehhikessed punnase laua are ja kohto kulli ette kutsunud ja kohhus olla walla tallitaja monneks kuuks lukku tahha mõistnud ja muidogi  teada, kui ükskord sealt peäseb, on ka ammet käest kaddunud ja teised temma seltsimehhed,  kes wähhem süüdlassed, sanud teisel  kombel trahwitud ja peawad pealegi sedda keik tassuma, mis pudo leitakse. Waat wanna söbber, eks olle nüüd käes, mis karta olli. NL kaua jooksid walla rattad kohhe, kui möisawallitsus pukki peal istus ja temma silm iggale pole watas; ni pea kui ohjad Eestirahwa  omma kätte said, ei lähha asjad iggal pool hästi; isseennesest on nad weel liig nürridad  seädust piddamas. Sesuggusi walla ammet mehhi on parrako weel paljo leida ja üllewaatja kõhtudel keik näppo otsad tööd täis, nende rattid kohhe piddades. Peterburgist. sPik Üks Peterburgi seitung könneleb, et se immelik pik kewwade, keige omma külmadega se kewwade iggal pool ja ka lõuna Wennemaal waese leitusse  parrast suurt murret rahwa! tehha. Keige kurwem luggu olla se assi Nowgorodi kubbermangus. Kui se külm kewwade, kus keik pöllo-tööd wangis seiswad ja ellajad nälga  surrewad, mitte pea soja sui eest ei pöggene,  siis tulleb üks hirmus suur hädda keige rahwa peale. Nowgorodist kirjutakse, et nemmad  9. Mail weel olla sanidega sõitnud ja metsades seista alles arsina kõrgune lummi. Kahhe ku aea sees põlle nad üht selget päwa näinud. (Kurwad sönnumed!) Surema linnade sees on saggedaste heast weest suur pudus ja Lsseärranis waesema suggu rahwal sellega kibbe teggeminne, peawad  sellega rahhul ollema, mis käes on, olgo se siis hea woi pahha; sest tulleb ka, et surma  hulgal waesema suggu rahwa seas pahhad  többed enne hakkawad, kui teistel. Sedda  pudust olla nüüd sealane terwise hoidmisss kommission ärranäinud ja separrast ka kohhe appi ruttanud ja on sedda woimalikkuks teinud,  et igga waene innimenne ilma maksuta Newa jõest puhhast ja selget wet joma ja toido tarbeks woib sada. Kui wägga pahha, sant wessi innimesse terwisele on, sedda ei tahha kül paljo uskuda, agga ommetige on se tossi, et selle läbbi mitmesuggused többed tullewad. Sest on saggedaste seitungides konneldud,  et kronul tahtminne olla, Peterburgi ja Moskwa wahhelist Nikolai-raudteed ärramüa ja wäljama kukro meestel kolliseda rahha ju liba  kukrus, et üht sesuggust raswast sutäit ennestele  lodawad sawad. Tallinna seitung 109 könneleb mis ta isse ühhe Peterburgi  seitungist sanud, nenda: ..Üks wägga arrudlane jut on kuulda, nago õlleks praego Nowgorodi ja Plesko ma wannematel (peawad  möllemad wägga waesed kubbermangud ollema) se nõu, Nikolai-raudteed ärraosta ja 171