grammi ja plani, kuida üht, üllepealist pöllotö-harrimisse  „koggokonna seitungi"Liwi-, Kura- ja Eestima tarbeks wälja anda, teiste ette, mis kolme kele peal, Lätti-, Saksa- ja Eestitele igga ku 1. ja 15. päwal peab wälja tullema. (Kuida teised seltsi liikmed sedda wastowötnud, sest põlle ennam kirjutud.) Mitawist. Kadrina päwa sulla, mis ka meie talwet ärratappis, olla ka seal imme suurt wet teinud, et 30. Nowembril,  kus jubba uus külm omma tööd teggema hakkas, Aa jões wessi ikka weel tõusnud, egga muud kui jalla innimessed waewalt weikeste padidega ülle sanud. Wahhete wahhel katsunud  ka suremad padid hobbuse mehhi ülle weddada, olla agga ommetige wägga aega möda  läinud ja liig kardetaw tö olnud. Möllemil  pool kallaste peal seisnud arrutumad hobbuse  mehhed, kes keik ülle tahtnud. Se järsk weetöus olla wägga suurt kahjo teinud ja kuida kuulda, mõnda sadda sülda puid ärrawinud.  Küllab se sulla on ka muial ja nendasamma meie omma lähhedal mõnda kahjo teinud, agga selle ue külmaga nähhikse kirjutusse  tint ja sulg kinni külmetanud ollewad, et sest meile middagi teadust ei tulle. Kronstadtist. Mangi Sealt linna rahwas istub alles merre tagga, ei pease weel ülle, et sure ma rahwaga sönna kaks wöiksid könneleda. Posti ramatud peawad ommetige korra parrast eddasi taggasi käima. Moskwast. Minnewa kord konnelesime, et nende telegrahwid mönned  lumme sao ja külma läbbi tummaks janud,  egga kellegile sönnumid põlle winud. Tänna loeme, et Moskwa ja Tula linna wahhelinne  traat 430 kohhast, ja Moskwa ja Kolomna wahhel 250 kohhast katki olnud. Koslowi ja Tambowi wahhel olla torm 80 posti mahha murdnud, muidogi teada, on traat ka wigga sanud. Keik wiggad olla parrandud ja sönnumed jooksta jälle wanna wisi eddasi. Helfkngwvrfist. Somemaalt tullewad sönnumed, et seal 6. Detsembril osi kello kahhe aeal üks püssirohho keller pöllema läinud ja purrustud sanud. Keik maead mis seal lähhedal  olnud, sanud ärralöhhutud ja keige linna maeadel, põlle üht terwet akna ruto järrele janud. Paljo innimessi sanud raskeste hawatud agga tännini põlle ennam, kui kaks surnud leitud. Kust se õnnetus tulnud, sedda ei tea weel kegi, arwatakse agga, et se wargade  läbbi tulnud. Warsawist. sSurma Pari näddala eest könnelesime, et junker Rogosa üht pealikut surnuks lasknud, kus jures junker Trautwetter raskes te hawatud sanud ning ka teisel päwal ärrasurnud nüüd omma kätte nendasammoti kord tulnud, püssi ette astuda ja kuli wastowötta. Temma ja üks teine junker, kes Pola mässamissest olla ossa wötnud,  sanud 22. Nowembril surnuks lastud. Römus põlle se sönnum tõeste mitte, kui kuleme innimest, kui koera kutsikast mahhalastawad;  agga mis peab rigi wallitsus sesuggustega  teggema, kes üllekätte läinud?! Omskift kirjutakse otse sestsamma suggusest kurwast asjast. Seal olla 4. Nowembril, tallopoeg Jegor Portnägin, mitmesugguste mõrtsuka tõde parrast rigi seadusse järrele püssiga mahhalastud. Portnägin, kes omma mõrtsuka tõde peal kiwwi köwwaks läinud, olla omma wiimse tunnini nisamma köwwaks janud, egga põlle ta mokkade peale üht kahhetsemisse  sönna tulnud, ei ka omma süüd tunnistanud. Wõeralt maalt. Matame esmalt nattuke, kuida wäljama asjad  ülleüldse lahmad, parrast woime meel mönned  üksikud rigid ja maad labbikäia ja nende asjust könneleda, ni paljo kui sealt leiame, mis meile mele ja mokka parrast peaksid ollema. Küssime esmalt: Kuida lahmad asjad Roma linnas? Jah, kuida nad lahmad! igga päwaga waesemaks. Wimased Prantsusse söamehhed olla Romast wälja ja Prantsussemale taggasi 397