Eesti Postimees ehk Näddalaleht M Tartus, 7. Oktobnl. «Lma- ja linuUahlMle.SKM- Essimenne aasta. Ses lehhss seisab: Kust tulleb Trahhomi silmahaigus. Ommalt maalt. Mihkli-laat. Kaebdusseh wessife sui ülle. Metsmaante. Saddamasiid. Wiljahinnad. Krimmi küllalissest. Paide ladast — Lapse Õnnetus. Piiskoppi kohtust. Wennemaalt. Kiewist. Simbirski linna pollemissest. Wö eralt maalt. Kongressi kammin.  Mis saab wimaks paawstist. Prudi kingitussed.— Uemad sönnumed. Kirriko pühhitsemissest.— Pernust. Telegrahwi sönnumed. Kirjawastussed. Teadaandtnissed ja kulutamissed. Kust tulleb Trahhomi silmahaigus? tohtre sõbbcr kõnneleb niiüd jälle eddasr ning selletab arra, küsi ja kuida imnmeuue nimmetud  silmahaigust keige hõlpsam wõib sada» „Meie olleme," ütleb temma, „roimati sest räkmud, kuida Trahhomi silmahaigust arstitakse ja mis haige seal jmes peab kannatama. Ehk meie kiil ui mitmesugguse meletuma ja pealegi Meel kalli silmaarstimisse wasto peame maeuitsema,  unsga silmahaigeid piuatakse ja mis mitmed  immekspannemisse waart kannatussega ärrakmmatawad,  „kui agga tohter omma noaga mitte n tulle," siis on karreda suhro tükkiga Trahhomi  marjade ärra raspeldammne silmalau pealt õigest hullust ommetr keige hullem. Mis hirmust  wallo nisugglme werrise lihha sagiminne silmalau Peal Peab teggema, sedda wõib igga- Mees isse ürramoista. Silm on terwelt jubba õrn uag o st lm, kui nüüd haigelt weel mõuni stdda otsego Lelliskiwwi tükkiga öeruma tulleb, se wõib täunowäärt maggus tundminne olla! Ja siiski, tulgo õppind arst ja tahtko seal, kus Trahh om wagga mühhama hakkanud, omma wessiterrama  noaga paar ravsokest tehha, mis mitte kirbo hannnustamisse määrt wallo ei te, kül ta siis nääb, mis Põrgo hirm haigede peale wlleb;  agga snhkro raspeldamisse eest ei jookse kegi pakko. Kas se nüüd jälle tarkus peaks ollema?  Et suhkrust suurt abbi Trahhomi wasto ei tulle, on ammo teada, agga mitte haigede!.  Tulleb abbi, siis tulleb se ennamist tohtre leikamissest, agga temma õnnetus on, et sedda noaga teeb. Nenda on mõnned innimessed! „Kuida peab nüüd muimenne ennast selle eest hoidma, et Trahhom ehk marjad silma ei tulleks? Kegi mõistlik innimenne, kui temma ka teab, et abbi wõib sada, ei tahhaks ommeti sellepärrast mitte haigeks sada, pealege kui tal nisuggune snhkro raspeldaminne odata on. - Saksamaa! on Trahhomi silmahaigust paljo wähhem  leida, kui meie maa!. Km sea! 100 innimestest  20 trahhomihaiged on, siis on meil 100 innimestest 80 sessammas häddas. Se wahhe on jo hirmus suur? Jah, on kül; seal 1 wiendik haiged, meil 4 wiendiko. Sealt hakkame