sUus telegrahwikirri.j Üks Amerikamees, „wend lonatam" lastest, nimmega Hues, on uut telegrahwikirja wäljamõttelnud, mis mõnnes paikus jubba prugitakse ja paljo parrem peab ollema, kui siamaalne margikirri. Uel wisil sada nago klawweri peal mängitud ja teises linnas olla seddamaid otsego trükkitud kirri massina sees walmis. Muidogi on se wägga mõnnus. Selle kunsti õppetamisse eest tahta Wenne wallitsus  Huesile 50,000 rubl. anda, kui keik illuste on kütte näitnud. Lodetakse jubba uel aastal uus wiis hüüdmas ollewad. Uel wisil peab telegrahw  weel ruttem ollema, kui tünnini. MsMWSst. Keisri Herra on nüüd jälle Moskwast koddo, agga Moskwa rahwal alles, nago  näeksid nemmad Tedda ikka weel enneste keskel. Tedda ei wõetud seal mitte üksi rõmoõiskamissega  wasto, waid rõmoõiskaminne käis igga sammo peal Temma tagga. Agga se ei wõi, ei pea ka teiseti ollema. Meie Keiser on paljo surem kui omma rahwa iggapäine heateggia, ja sedda tunneb rahwas süggawast ärra; ta ei õiska mitte, nago muido harjunud wisil õiskadakse, ei, Wenne üllamate õiskamissest helliseb süddamelik tänno heal läbbi. Wenne maal on ka weel ohhakaid ja kibbowitso, nago ennam ehk wähhem iggal maal; agga nende pärrast ei jä ennam ued rigimassina rattad seisma, kui nemmad  ka mõnnes asjas Keisri ue tee peal tülliks  ees on ja ilma asjata aega wiitwad. Kaukasiast. Et sedda hommikoma haigust meie Mwil weel mõnnes paikus piddi ollema, ei olle meie mitte teadnud; nüüd kuleme, et sedda Kaukasusses kuuni tännapawani  weel leida olla, nendasamma ka Doni ja Wolgajõe äres. Wallitsusse polest olla seal pid-- dalid nende haigede tarwis tehtud. Wõeralt maalt. Wõerama asjadele on wähhe mmi üllejänud. Shleswig-Holsteinimaal ei tea nüüd rahwas issegi, mis neist wimaks peab sama ehk kelle parralt nemmad jäma. Kes waggusamad on, Lundwad kül ärra: keige mõnnusam õlleks Preisi alla heita; agga surem Hulk sipleb kätte, jalgega masto, tahhaksid ikka omma hertsogi alla sada; ei Lea mis saab. Lauenburgima on jubba Preisi kunninga Laskus, kes sedda omma Laskorahhaga Austria käest ärraostnud. Põhjapoolsed Shleswigimehhed, kui Taanlased, hoiawad jälle ih Ho, hinge mäest Dani pole ja tahhaksid hea melega omma endise kunninga alla taggasi sada. Peale 2000 Shleswigi Taanlast käisid miunewa kuus Danimaal küllas ja said seal omma suggu rahwast snre armastussega wastowõetud. Nende anuks Lehti sured piddud, kus 50,000 innimest kous olnud. Innimessed peawad ning wõiwad keit ühhe teisega kous ellada,  agga kui snggu omma suggu pole hoiab, siis ei wõi sedda kegi õigussega Pahhaks panna. Rotsima kunningas, Karel XV., ööldakse sure holega omma rigi ja rahma kasso tagga nõudwad, ja se on ühhe kunninga surem kitus, kui ta mitte üksi omma rahwa kunningas ei olle, maid ka nende issa. Sured wõidud wõiwad kül üht rahwast kuulsaks tehha, agga mitte õnnelikkuks.  Nago meie kallis Keiser, nenda peab ka Rootsi kunningas nüüd parrema seaduste, maantede, põtlotö, kauba aeamisse ja isseärranis koliõppetusse eest murretsema, ja sellega ehhitab temma ennesele keige parremat mällestnst rahwa süddamesse. Jtaliamaal hakkada paawst omma rahwast , sure mallestusse piddude wasto ettewalmistama. Temma ütleb ennast Peetrusse järje peal istuwad.  Tullewa aastal 1866 saab nüüd 1800 aastat täis sest sadik, kui Peetrus Roma linnas paggana keisti kässo peale mäggewaldse ristisurma  sai, se olli 66 aastat parrast Kristusse sündimist.  Paawst tahta keik piiskoppid ja kirriko tillemad seks pidduks Roma linna kutsuda. Terwe luni ku Peab sedda piddo petama. Küllad  siis mõnned ammo surnud innimessed La jälle pühhade hulka mõistetakse. Inglismaal olla innimestel meel kaelas: mis piddada tullewa talwe söma, mis joma? Ilmad olla nisamma heitlikkud, tormised ja messised, nago meil ja sure linnade sees peatoidus  wägga kallis. Lojuste surma olla ka saggedaste,  weise lihha ei julgeda innimessed süa, agga selle eest maksta lamba lihha 30—35 kopp. nael. Säh, sö seal waene innimenne Meel lihha 309