dangis Kura ja Salisse jõe! Liwimaal, ning Laplased,  kes Samojedldest üksi Walgemerrest sawad lahhutud. Lõppuks tulleb ka weel lõunapool üksi seisew Majärikeel Ungrimaal seie arwata. Need kelk hommiko Soomlastega ühtekokko on V. Altaikeleperrekond.  Nenda üllatab siis Ural - Altai - keleselts hommikusi õhto pole lapani merrekaldadest  kuuni Länemerreni ja Kristjani ja Wini linna liggi, ning Põhjast Löunapole põhja leamerrest künni Lassa linnani Tibetis, Herati liggi Awganistanis ning lõuna Weikeasiani*). Neist keeltest on Somekeel keige rohkem harritud, ja tulleb sellepolest ülle teiste seada; keige halwema korra peal seisab Mandshukeel, üks Tungust kelemurre. Ma nimmetan siin sugguseltsi tuunistusseks mönned sönnad  üllewal nimmetud keeltest, ning wallitsen uisuggused  wälja, mis ka keige rohkem ühte hellisewad,  et kül ühte helliseminne siin peaassi ei olle, mait se, kas mitme kelesönnahel üks ja sesamma juur on. Sest kui meie mitme kelesõnnadest tahhame  tunnistada, et nad ühte lähhäwad, siis peame  neid essite ükshawal ette wötma ja labbikatsuma,  kuidas iggaüks omma keleseaduste järgi aegamöda  sönna jurest ülleskaswanud. Sest mönnikord lähhäwad ka sõnnad kahhes keles hellina ja tähhendusse  polest ühte, nad ei olle agga suggulased,  sest et iggaühhel isse juur on, kust ta wälja kaswanud. Eestikele emma; Mandshukele eme; Mongolik. eme - siin naesterahwas nllepea. härg; Somek. härkä; Tungusik. örgö. Eestik. koop; Somek. koba; Türgik. koba; Mongolik. ghaba. Eestik. jöggi, jooksma; Somek. joki weike jõggi; Tsheremissik. ja Tsuwasshikele jog tähheudab jooksma. Eestik. kuur; Türgikele kura hoow, kurik üks isseärralik Pühhitsetud  koht maeas, kuru kaitsma. Eestik. walge; Somek. walkia; Lappikele wilge. Eesti- ja Somekele katso, kae; Lappik. kätshe; Lamnti ja Tungusik. koje ja kue. - Eestikele jua; Lappik. jukka; Somek. juo; Mongolik. ughu. Eestik. keer: Majarik. kör, kõril  ümberringi.  Eestik. tohuijo! Somek. ujot  häbdenema;  Türgik. ujala - habbi. Eestikele nimetama; Somek. unoht ja unhot; Türgikele unut; Mandshukeel onggo. Eestikele joon; Somek. juoni ehk jono; Lappik. juone; Mandshukeel  jun - rattauur tee peal; Türgikele jun tük maad, jünil tähhendab nenda paljo kui Eestikeles jonel. Eestikele kalli; Somek. W; Mandshuk. keli; Türgik. kt liin ehk kilin; Eestik. keel; Mongolit, kele; Somek. kieli; Mandshuk. hele. — Eestik. köis, köitma; Somek. köite, köita; Majarik. köt; Mandshuk. huaita;a kute, agga kutele tähhendab saatma; Mangolik, küte tähhendab ka saatma ehk küitima. Eestik. kuulma; Somek. kuul; Ostjagik. hol; Hogulik. jul; Majarik. hall. Se Somekele juur on Türgisõnnas kulak (kõrw) kergem arratunda, kui Somekele sõnnas kõcwa, kus l assemele r tunginud, kellega jälle Tungusi sõnna korat, korot keige rohkem ühte lähhäb. Mongolit, kündü tähhendab raske ja auuwäärt, kündile auustama; Somek. kunnia au, kiit. Somek. neitsi, Lappik. nisu -- naene; Mangolik, naidsi. Eestik. tagga; Somek. taka; Tungusik. Lakal taggaspiddi; Mandshuk. daha järrelkäima, Mongolit, tagho n. n. e. Ka numri nimmede jured lähhawad nende keeltes rohkem ehk wähhem ühte; ma nimmetan agga siin mönned ühhest wieni. Somekele: iksi, kaksi, kolme, nelja, wiisi; Tsheremissikele: ik, kok, kum, uil, wis; Mordwinikele: waike, kahto, kolmo, nile, wäte; Sirjanikele: öttk, kik, kujim, nolj, wit, Ostjanikele: it, kat hudem, njeda, wet; Majarikele: ego, ket, harom,negi, öt. Nenda wöiks nende keeltest weel saddade kaupa sönno nimmetada, mis ühhest jurest ülleskaswanud; sest olgo agga siin kül. Kes ses asjas rohkem selgust tahhab sada, peab ka need seadussed tundma, kelle järrele need mitmesuggused  keled (kes mannal aeal ühhest pessaft wälja läinud) sigginenud ja ennast muutnud. Tuhhat aastane kokko putuminne teiste rahwaga on keige keelte sekka paljo wöerid sönno segganud, mis ehk pärris sönna körwas prugitud sawad, ehk tedda ka puhtast unnustusse jätnud. Nenda on Somekeles pärris Somemaal paljo Rootsi- ja Ingermannis paljo Wenne sönno; Eestikeel on rohkeste Sakstest  seggatud sanud, nenda kui Türgikeel Arabia ja Persia rahwast, kelle usko nad wasto wötnud ja kelle kirjad nad nendasamma prugiwad, kui meie Sakste kirjad prugime. Separrast meie ei wöi agga üttelda,  et üks keel jo surremas on, kui tal paljo wöerid sönno Kui se õlleks, mis meie siis peaks Saksakeleft ütlema? Meie prugime essimesses Sak>a seitungis, mis meile pihku pudub, järrele wadata ja kui meie seal igga wie sönna seas kolm wöerast ei leia, siis on se jubba imme. Ma ütlesin, et Somekeel neist keigist üllsm olla. Ta näitab rohkem seadiwad mõistust ja sünnitawad  ello, kui keik teised Altai seltsi keled. Tal on ka suur rikkus ennemuiststst juttudest ja rahira lauludest, kelle labbi ta keik teised omma suggulastest  ärrawarjab. Sellepolest wöime agga ka Ees- ») Wata Maa-kaardi ramat, lehhekülg 2, '*) k. on siin ja eddespkddi kile luggeda. 206