piddo olnud ja teiste römuks on üks naesterahwas,  kes isse laste emma ja otse ka sekord jälle jubba mönni ku raske innimenne olli, ühhe 60 jalga maast kõrge köie peale tantsima  läinud, agga õnnetumaks kukkunud üllewelt  mahha ja kohhe surnuks. Keige innetum  seal jures on weel se: temma surnud kehha on sealt kohhe ärrawidud, agga rahwas  janud omma lusti ja römo sisse nenda, nago põlleks seal middagit sündinud. Ms tunnistab se? Oh et innimenne ei pea teist innimesseks; nikaua olli ta neile armas, kui nad ta ülle lustilissed ollid, agga ta õnnetus ei putunud neile süddamesse. Se assi olli ka kunninga proua körwo tulnud  ja ta on selle ülle wägga kurwaks läinud,  et üks temma allamaist ühhe sesugguse õnnetuma surma sisse sattunud, agga paljo ennam  on se tedda weel kurwastanud, et temma  õnnetus teiste süddamesse põlle putunud, egga neid ahhastusse ja halledussega täitnud ja on lasknud Birminghami pürjermeistrile kirjutada, et ta südda selle õnnetusse ülle wägga  kurb olla ja käsknud köwwaste selle ülle walwada, et sesuggusi asjo temma rikis eddespiddi  mitte ennam ei pea ette tullema. lnglisse wallitsus katsus ommal aeal Amerika maad ühhe telegrahwi  läbbi nago liggimale tömbata, agga se ei läinud neile mitte hästi korda, sest üht sesuggust traati sure Atlandi merre põhjast läbbi  wia, põlle wist laste mäng, agga nüüd olla temma Wenne rigi wallitsussega nõu piddanud,  et tahtwad Wennemaalt läbbi ülle Beringsstrasse tradi otsa Amerikamale wia ja nenda Eüropamaad Amerika maaga nago kokko sidduda. Kopenhagenist. sSöa  Sönnumed  mis meile söa platsist tullewad on mönnesuggused,  ennamiste kurwad. Wimased sonnumed  ütlewad: tänna keik wagguse, põlle ühtegi üdist teada anda; Pridrika lin on nago  üks kassarm; iggapääw tuakse hawatuid sia; keik kohhad on jubba neid täis, kes abbi järvele kissendawad. Dani söa-wäe luggu ei pea suggugi kidowäärt  ollema. Nenda kuida kirjutakse, olla Jütlandis, Sunderitis ja Alsenis neil wagga waene luggu. Jubba isseennesestki teada, on söa aeg isseärranis söameestele üks raske aeg ja kui seal körwas siis ka weel nalgas peawad  ollema, siis põlle se mitte ennam imme, kui waenlasse wasto ei suda panna. Ilma somata, ilma unneta, kui kaua jõuab üks innimenne  selle wasto seista? Ka on sedda olnud, et nad wiis päwa järges põlle leiwa rasokest omma suhhu sanud. Meie ei sa sest arru, kuida se wöib wöimalik olla? Pudusse wigga se ommetige ei wöi olla, waid missist holetusse*wigga. Et söaminister sedda nenda rahhulisselt wöib pealt wadata, sedda arru minna ei sa. Se ei olle mitte üksi Alseni sare peal, waid põhja pool made sees nendasammoti.  Uemad sönnumed. Tallinna seitungis seisab 27. Webruaril,  et armolinne Keisri Herra Pola tallorahwa  heaks üht seadust wälja annud, mis järrele Pola tallorahwas ommale pärrismaid wöiwad osta ja mitte ennam teo-orjusse ikke al ei prügi öhkada, ning lubbab ka eddespiddi sest seadussest middagi teada anda. Peter burgi st tullewad need kurwad sönnumed,  et rigikohto ehk reihsradi peawannem grahw Bludow arrasurnud, ning nenda omma  iggawesse rahho sisse läinud. Temma mässinud ihho on 22. Webruaril maarjamulda  maggama pandud, kus Keisri Herra isse ja keik Keiserlik sugguselts, kes Peterburgis  ellawad, tedda senna saatmas olnud. Temma assemele on jälle wallitsetud ja Keisri Herra polest kinnitub würst Gagarin, endine  Departimenti peawannem. Berlinist, 27. Webruaril. Preisi wäggi on künni Sönderbigdist sadik eddasi läinud ja Dani wäe Pridrikasse taggasi aeanud. Austria  ja Dani wahhel on kaks kaunis kibbedad  lahhingid olnud, kus Dani poolt üksi 79