mehhed eddespiddi, kui juhtuwad eksima, mitte ennam ihho polest ei pea nuhheldud sama, waid muul kombel. Donimaal on innimessed saksakele wasto,  nago kurja haigusse wasto. Plensburgi linna, kus kelk rahwas ennamist Sakslased on ja sedda keelt ragiwad, tulli üks saksa lauloselts  ja laulis seal rahha pärrast ning rahwal olli illus kuulda. Korraga tulli politsei polest  köwwa keeldus, et mitte ennam ei tohhi laulda. No mikspärrast? Jah, Sakslased julgesid  saksakele laulda ja sedda eht Daanlased  ei salli. Jo nemmad wist mötlewad: kui Sleswig-Holsteini Sakslased ennam kuskilt  poolt omma issa emma keelt ei kule ja isseenneste wahhel ka ei tohhi räkida: küllad siis unnustawad ärra ja sawad Daanlaseks. Ma ei ussu mitte. Kopenhagenis, Danima pealinnas, arwatakse 2200 Juti ellawad ja fe põlle imme  assi; et neil omma judiusko koggodusse kodda on, põlle ka imme assi; agga et selle ühheainsa koial 945,000 (aadrit rahha seismas  on, ja kui se koggodusse hingede peale ärra peaks jaggatama, saaks iggamees weel liggi 430 taadrit, ja se on kül imme assi. Põlle wist naljalt üht teist koggodust leida, kus rahwa hulga kohta ni suur kirriko warrandus  seisab, kui selle Kopenhageni Judi koggodusse!.  Mönnesuggused sannumed. Wihha pühha kirja wasto. ' Õige usk peab Jummala sanna peale raju- Lud ollema, muido põlle ta mitte oige: „sest usk tulleb kulutamissest ja kulutaminne Jummala  saunast." Kui agga üks ristiusso rahwa  selts Jummala sauna, nago warras walgust  wöib wiskada, kuida wöime temma ussoöppetust  siis öigeks piddada? Puud peab jo temma wiljast tuntama. Nenda on luggu ka - toliko ehk paawsti ussoga. Türgi koran leiab nende silmas ennam armo, kui piibli-ramat,mis  peal ka omma usko ütlewad seiswad. Piibli-seltsid seiswad ammo paawsti wande al. Hispaniamaal pandi hiljuti weel üks waene mees, nimmega Es ka lante 9 aasta peale raudas wangitöösse. Mis kurja ta olli teinud? Temma olli julgenud Hispania rahwale nende omma kele piibli-ramatuid wäljajaggada  ja selle eest nuhheldakse tedda nüüd nago linna pölletajat. Se on paawsti usk! Pea kinni! siin on weel middagi Hispaniamaalt.  Denia linnas, Walentsia kubbermangus,  surri ühhe Ewangeliumi usko Jnglismehhe laps ärra ja sai omma surnoaeda  mahhamaetud. Warsi pärrast sedda tulli katoliko kirriko üllemattest käsk: laps peab wälja  kaewetud ja nende kirrikoaeda maetud sama. No mikspärrast? Zah, katoliko usko arst, kes lapse sündimisse aial haige emma jures käinud, olli tunnistanud, et temma last warst pärrast sündimist omma usko olli ristinud. Wannemad ollid wöeral maal üsna kimpus; kui mitte Znglisma minister omma köwwa sannaga ep õlleks wahhele tulnud, pappid olleksid lapse ma seest walja kiskunud ja teise kohta kannud. Üsna sesamma luggu, mis Judi poisiga. Se on paawsti usk! Pühha kirja armastus. Jrima, kolmas jaggo Inglismaast, on ka katoliko usko ja kallis piibli-ramat seisab nisamma paawsti ja temma pappide wihha al, nago muial katoliko usso mail; agga Jummala  Waim peab seal maal nüüd lahwitamas ollema. Rahwas peawad Zummala sanna, nago näljatsed leiba tagga nöudma. Aastal 1859 on üks ramatomüa Belwasti linnas 5 kord ennam piiblid ärramünud, kui aasta enne sedda. Teine ramatomüa müüs muido 199 Uut Testamenti aastas, agga minnewa aasta 1999; Taweti lauloramatuid müdi muido  299, minnewa aasta 1899; waimolikko laulusid enne waewalt 19 ja 12,999, agga möda läinud aastal 299,999 tükki. Sealt on nähhä, et! assi eddasi lähhab. Selle wasto  hüab igga usklik südda: Hosianna! Paawst ei wöi Zummala rigi tullemist kinnipiddada. Enne kui essimenne paawst mahkmis olli, wal* 167