on keik Saksa suggu ja räkiwad Saksa keelt. Nemmad on tassase ja ärda süddamega, armastawad  Kühha kirja, räkiwad saggedaste ello Lühjussest ja surmast, egga põlle se polegi immeks panna, kui kegi ennesele surno kirsto laöseb walmis tehha, ehk kui norik ehk tüttarlaps  ennesele surno särgi walmis õmbleb. Laste öppetusse eest kandwad nemmad suurt hoolt, egga põlle sedda innimest leida, kes luggeda ei mõista. Zggas maeas petakse ja loetake omma seitung. Zgga perremehhel on omma surem ehk wähhem ramato koggo. Ehk kül Angelni mees kokko hoidja, ommetige sitke ta sellepärrast ei olle: kui temma jure wöeras  tulleb, olgo tuntud ehk tundmatta, se on nago pulmas. Aastal 1850 ja 1851, anti Dani wallitsusse  polest käsk, et keiki Saksa rahwast, mis Sleswig Holsteinis ellas, piddi sunnitama sulla Daanlasseks sama, se on: et kirrikutes  piddi Dani kele jutlust petama ja kolides  lastele Dani keelt öppetama. Aastal 1852, kui Preisi- ja Austria-wallitsussed, kes kui Sleswig-Holsteini eestkostjad, keige teiste Eüropa rikide teades on, selle peale käisid, et Sakslastele, kes Dani rikis ellasid, needsammad  öigussed piddid antama, mis Daanlastelgi  ollid. Agga kus külge se läks? Ehk mis sest sai? Otsiti wannad seadusse pabberid ülles, mis jubba 1810 wälja antud, nende järrele tehti ilma pikka juttuta seadussed walmis,  et Sleswigi wies linna- ja 48ws makoggodustes  ühhel pühhal Dani ja teisel pühhal  Saksa jutlus piddi petama. Agga nende  koggoduste seas ollid paljo, kus Dani keelt suggugi ei ragitud egga mõistetud, agga Dani  kele jutlus sai petud, kas sago koggodus sest arru ehk samata. Otse sesuggune luggu olli ka Angelnis. Kirriko öppetajad ja koolmeistrid  piddid Daanlassed ollema: koolmeistrid  öppetasid lapsi Dani kele ja luggeja lapsed said loetud Dani kele, muud kui säh sö, kui kerresse lähhäb! Ühhe Dani-ma seadusse ramato § 8 seisab, et Dani allamate õigust Sleswig Holsteinis iggawisi woib tühjaks tchha, et koergi järrele ei augu: mis Dani wallitsejad teggid, se pid- di õige ollema, ni köwwer kui se ka saggedaste  olli. Ma ollin jubba mõnda ma nurka läbbi käinud ja ikka seddasamma nuttoluggo kuulnud. Holsteini rahwa luggu olli ommetige  pissut wissakam, nad ellawad jo üsna wasto Saksama radda, ja seal kardab Dani wallitsus ni lausa rahwale liga tehha, agga Sleswigis põlle arro egga otsa! Sedda põlle mitte üks innimenne, waid keik rahwas räkinud ja ma ussun, terwe Sleswigi rahwas ei walleta. Keik ma-nurgad Sleswig - Holsteinis ollid mul jubba läbbi käidud, muud kui Angelni makonda polnud ma weel mitte sanud, senna tahtsin keige wimaks minna. Kui ma senna ollin ullatand, jäin ma löune  poolses Angelnis ühhe kuulsa maeamehhe jure mehhe nimmi jägo nimmetamata, muido kippuwad Dani urdad ta nahha kallale.  Seal istusin ma ühhel Augusti -ku päwal omma ausa wastowötja kambris ja aeasime  Sleswig-Holsteini-ma rahwa ellust, agga isseärranis Angelni-ma asjust jutto. Se mees könneles mulle mõnda, mis mul agga jubba enne teada olli. Õlleks ta mulle neid asjo, mis ta mulle nüüd rakis, 6 näddalad warrem  räkinud, ma põlleks sedda mitte uskunud, et kü! se mees seal liggidal ja kaugel ümberkaudo  kui tõe armastaja mees kuulsaks sanud. Sleswigi mees könneles: ..Meil ollid iggal pool ausad ja kallid öppetajad, targad ja armsad  mehhed, agga Dani wallitsus on neid ärraaeanud,  ja sepärrast, et nad Dani kele jutlust  ei tahtnud piddada, egga ue kelemurde järrele seatud kirriko palwet tehha, kellest meie ommetige arro ei õlleks sanud. Keigist on agga koggoduste liikmete suurde palwete warral kaks weel paigale jänud; teised keik on meile Kopenhagenist, kui muido södikud kaela sadetud, kes ennam pahhandusseks kui parrandamisseks on. Nemmad on roppu kasso  püüdjad, egga polegi nenda, kuida apostel Paulus ütleb: ....Koggodusse üllewaatja peab ollema laitmata, üks naese mees, kassin, mõistlik, puhtaste ehhitud, wöeraste wastowötja,  kes kõlbab öppetama, ei mitte jodik, ei mitte taplik, ei mitte roppu kasso püüdja; 250