nud; läinub sesugguste kohtadest läbbi, kus põlle maeasid olnud, mis olleksid kahjo sanud. Meil otti Januari kuul paar näddalat kaunis  karre külm, mis igga mehhe ninnas kinni  olli, kes toast julges walja minna; igga pääw olli õlle 20 gradi, wahhest sekka ka 25 gradi; kissendamist ollid keik kohhad täis, et woida middagist tehha egga kuhhugi minna;  agga Siberimaal olnud ta gradide arru järrele paljo rohkem. Jakutski linnas olnud Detsembri ku löppetusses 50 gradi, ja parrast  uut aastat Januari ku h.akkatusses igga pääw 40 gradi. Mis peab seal ninna ja stlm-näggo ütlema kui tarwis wälja minna? Arhangelist. sKauba Se lm on meist kaugel Põhja jeä merre lähhedal  Walge-merre ares, Siberima naburis. Sealt kirjutakse, et nende kauba aeaminne aastal  1864 paljo parrem olnud, kui aastal 1863. Üllepea on seal minnewa aasta 482 laewa sisse tulnud, se on: 128 laewa rohkem kui aastal 1863. Nende pea kaup, mis walja saatnud  olnud: linna-semid, takku, kaero, rauda,  palka ja laudo; mis kassinam küssitud on: rukkid, rukki-jahho, linno, raswa, kassetörwa.ja  mattist. Mis enne suggugi põlle küssitud, agga minnewa aasta walja sadetud, on nissud. Sedda wilja läinud 2288 tsetwerti  wöerale male. Polamaalt. Sealt rahwa  mässaminne on senna pahhad jäljed järrele  jätnud, mis praego wägga haisewad ja se põlle üksi Polamaal, waid Galitsiama põlle sest ka puhhas, seal on sesamma suggused pahhad  asjad likumas. Rahwa mässaminne on lõpnud, agga rööwled nende assemele jänud ja need on sedda julgemad metsades ja maantede  peal risuma, sest et teadwad rahwast ilma söa-riistadeta ollewad. Et mvisade peal nüüd middagi leida põlle, sepärrast jättawad nad neid üsna rahhule, agga on sedda nobbedamad kirriko möisastd risuma ja sedda wankrite ehk reggede peal ärraweddama, mis sealt kätte samad.  Nenda on nemmad hilja aea eest ühhe preestri, Gabrielski, warrandusse puhtaks ärrarisunud ja et preester selle ülle nattue nukra näo teinud, egga põlle tahtnud rahhul olla, on nad temmale weel kauba peale monne  hea hobi andnud, et pool surnud mahha janud ja otse nenda tewad iggaühhega: kes agga ühhe* sönna julgeks wasto räkida, se peab warsi maitsma mis wasto räkiminne tähhendab.  Ruba preester hakkanud omma maea rahwaga kutsmatta wöeraste wasto ning sundinud  neid omma tultud teed taggasi minnema,  mis ülle nad wägga happo näo teinud. Tullewad tallorahwas turrult, siis on nad warsi te peal ees taskuid läbbi watamas ja kes neid heaga ei lasse tühhendada, need pannakse  sealsammas kohhe kui kärblassed maggama.  Lembergi linna wallitsus on Galitsiama  preestrid köwwaste ärrakeelnud, mitte omma ammeti wendade ja munkade heaks, kui nad Polamaalt senna peaksid pöggema, rahha korjata, sest et nad sedda mitte enneste waid Polama josikutte heaks, kes Parist- ja Roma linnas asset, korjawad. Rahha korjamissed  kirrikutes seiswad politsei isseärralikko  üllewaatmisse al ja kui seal peaks middagi walskust leitama, woetakse rahha kohhe käest ärra, ja sadetakse Ahwrikama neegrite missioni  kassuks. Nenda on iggal pool luk ees, et kussagilt awwalikkult koppikat ei woi sada; mis risumisse ja röwimisse kaupa weel jöudwad  kokko korjata, sedda sawad. ' Tännini ollid Polamaal omma post-margid mis ramatute peale pannid, kui neid kuhhugi saatsid, agga nüüd kulutud ette, et essimesse Aprilli ku päwani weel woiwad prukida, siis astuwad wenne margid nende assemele, se on, et eddespiddi wenne post-margid peawad prügi  tud sama. Wöeralt maalt. Preistmaalt. sSleswig-Holsteini Preisi ja Austria wahhel on ikka kirjutamist weel küllalt, enne kui Sleswig- Holsteini assi selletud saab. Preislane on selle polest wägga pentsak, ta ei anna selget 55