tulnud Eestlasi nende allandust ja Wdameliko  sowimise eest. Et Eestlaste ello luggo iggapidöi parremaks peab minnema, on Minno keige surem kohhus ja minno töelÄ  püüdminne. Nende keige allandlikumat -tänno tahhan minna meie sure Keisre Herrale  teada anda. Kindral-Adjutant Albedinsky.- Teine olli Liwima möisnikude peawanpemate  polest: ..Rüütlite peawannemad tännawad Tarto kokkotulnud Eestlasi nende telegrammi eest ja wöttawad süddamelikult ossa nende laulopiddust.  Landmarschal paron Nvlken. Wallitsew Landrath W. von Strnk." Kolmas olli Tallinnast: ..Praego siin Domkoli lubsli-piddo söma aeal koos allewad piddo wõerad, on Eestima  pöllomeeste koli wundamsnti kaptaliks 3000 höbbe rubla allakirjutanud. Süddameliko  termist sowi b Eesti- laulikutele. Kindral - supertent Sch ul tz. Landrath Mühlen.'' Neljas olli Riast: Saksa laulo seltsid, ülleüldse nelli, kelle saksa nimmed on: Liedertafel, Liederkranz, Männergesangverein ja Sangerkreis, tüünemad  romo ommas süddames> et meie Eesti'  meeste lauloseltsid ni rõömsaste kaswswad ja öitsewad; sadame neile Tartus koos ollewa  piddomöerastele paljo terwisid ja kutsume  Maimus meiega iggaweste ühhes ellama  ja ühhes leppima ja hüame keige piddo wöeraste ja lauljatele..Ettago nad kõrgest"! Ria meeste laulo seltside eestkostjad." Selle telegrammi jure lissati weel Ria Sängerkreisi  ja Walga semenari Tsimse kirjad. Wimaks tulli weel wäljamaalt Baden- Badenist  ühhe endise Perno mehhe käest üks telegramm,  kus ta kat pakkudes head õnne ja kallist termist sowib. Siis Summi Kaemo Ado kimmi sisse tikkitud kirri maarahwa raja pealt, Eesti kirjutamise wisi (Orthographie) ja Eestlaste mmmsde ülle, mis mitte põlle ettewöetud  sanud, sest et seal mõndamaidlemist ölli ja seks polnud ennam aega. ' Teadaantud telegrammide ja kirjade peale tullid > ennam ehk wahhem Mürristama heälde- ga hütud: ..Ellago kõrgest" agga keigeennamiste  auliko kindral kubberneri herrq, Tallinna  ja Ria telegrammide peale. Peale selle, kui wimane selts olli laulnud, sai pealt kuuljaid pallutud, lauljatele*rumi anda, et wöiwad kokko tulla ja kohtomöistjate otsust kuulda. Otsuse andjad laksid agga pari minuti  peale körwale nõu piddama ja lauljate süddamed tuksusid ja silmad leikisid, körwad kulatasid ja keige waiksemalt seisid mokkad. Kes peaks se õnnelik ollema, kes essimest aupakka  saab? Zggaüks olli ommalt poolt katsunud  sedda, mis wöimalik, tehha. Zggaüks lotis essimene olla. Keik tunnistasid ka omma  wiggadust, mls kellegil olnud ja nimmetas teist selle au wäärt. Korraga astus Säbelmann  Ühhe kõrgema kohha peale ja kulutas otsust ette. Essimest wöito said Tallinna Estonia, teist Kursi ehk Püurmanni ja kolmandat  Tarto Maarja koggoduse laulo koor. Mänglatest ollid Wäegwerre mango mehhed essimesed.  Keik sea! koös ollewad kiitsid mõistust olgeks ja iggakord kinnitasid prawo, ja hurra mskamised ning rosi krantsid sedda heaks. Laulikutele  ollid nende au ja wöido tunnistuseks klants-fiabberj peal kuld, hõbbs jaWAgse ja mängiatele kuld tähtega mällestuse-tabbelid trükkitud ja kätte antud, kuhhu nimmed parrast  peale trükkitud sai. Et ka selle hulga  seas weel teisi laulo seltsis: olnud, kes ka krdo wäärt, nende pärtast on piddo komite weel nõu piddanud ja neile ka mällestuse-tabbelid,  kolmes jaus andnud. Selle Peale astus Zannsen wälja, piddas piddo präsitenti nimmel üht lühhikest agga süddameliko könnet, kus sees ta piddo wöeraid  nende tullemise ja möistliko ollemise ja üllespiddamise eest süddamest tännas ja- teada andis, et piddo nüüd lõppenud. Löppetuseks ütles ta weel, et aina üksi Aleksander li õnnistud  wallitsuse keppi al, se wöimalik on olnud,  üht sesuggust piddo pühyitseda ja sepärrast  ta südda tedda sunnib weel ükskord selle keigist wägga armastud Keisre Hertal Muks hüda: „Ellago meie Keiser Aleksander I!. hurra, mis keik piddo wöerad Liggi õiskafid ja mürristaw hurra öiskamine keik luhwti täitis. Selle peale mängisid Wäegwerre mängomehhed  omma passunatega wsggewa heälega rigi 252