mõtlesin: mis peab sinnust mehhest sama? Agga wata immet, seal läks assi koggoniste teiste sammudega, kui enne, eddasi; hommiko essimene ja öhto wimane platsis, mis mulle tuhhat nalja teggi. Seal jures mõistis temma  keik ni targaste seada ja teadis wägga selgeste, mispärrast sedda nenda ja teist teisel moel tulli tehha. Nüüd läksid mul silmad lahti, et ma ärratundsin seal suurt wahhet ollewad, koddo woi kolis pölloharrimist õppida;  essimene on pool massinat, agga teine terwe mässin. Sest sadik on kümme aastat mõdas. Ma põlle kellegi lotteriis middagit wöitnud, ei ka middagit pärrinud, ei ka mitte ussinam töös olnud, kui enne, ei põlle ka parremad aastad olnud, agga ma põlle mitte ükspäinis ni ja ni paljo rikkamaks sanud, waid minno põllud on ka keige parremas korras, mo karri annab paljo rohkem kasso ja keik koddune ello paljo kassinam ja kennam, kuida se keik enne olli, ja keige selle eest tännan ma omma poega, kes pölloharrimise kolis sedda keik olli õppinud.  Kui ka keigel innimestcl mitte ühhesuggused  maimud põlle tarkust wastowötmas, siiski on tuhhanded tallomeeste poead, kes eddespiddi  tublid ja targad mehhed olleksid, kui nende wannemad, neid aegsaste lasseksid õppida  ja issiärranis pölloharrimist, mis lühhikese  aeaga sedda kullo tassub, mis koli öppetus  on tarwitanud, sest et Jummala õnnistus tarkusega kassi käes käib." Sedda pallume nüüd ka omma Eesti wendasi  ennestele otsa ette kirjutada ja selle järvele  tehha, ning ka omma poegi pölloharrimist  pölloharrimise kolis õppida laska, kelle kasso nad peagi näggema samad. Se ainus kahjo on meel, et meie Eestlastel sesuggustest kolidest pudus; agga mis meel põlle, woiwad pea seatud sada. Õiendus. Silm on ikka kunningas; mis innimene omma silmaga näeb on tössi. Olleme  ommas lehtes «M 27 lehh. külg 214 Ria ja Tarto saksa seitungide järrel ülleswötnud,  et Tarto laulo psddo peal ülleüldse 1500 innimest olnud ja 60 lippo tule käes lehwitanud.  Nüüd same sealt häbbemata sönnad. et olleme walletanud, sepärrast ruttame sedda wigga parrandama ja nenda üllesandma, kuida  se tõeste olnud. Seal olnud -TH- lippo, BVV lauljad, SS mängiad ja keige wähhemast piddowõeraj! ja pealt kuuljat koos. P P. 234 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 12. Julil 1869. Trükkia F. W. Bonn. Teadaandmised. Koli-lapsi maalt, wöetakse kosti peale., Tallinnas  prii hospitali wärrawas J. Reinsoni maeas M 208. i Essnnesel Julil fe aasta on Keisre Herra polest kinnitub laeno- ja kokkohoivmise  kassil (Vorschutz- und Spartasse) allustud ja wöetakse iggaühhe käest 50 koppika kaupa sissemaksmise  wasto ja pannakse ni kohhe intressi peale. Sissemaksmesi wõttab kassameister Willanvis Langi sidi podis iggal aeal wasto. Willandis, '2O. Junil 1869. ' Wörro makottnäs, 56 wersta Tartust, on üks weikene möis üsna ovdawalt müa. Kes osta taht? wad, kirjutago tingimist? polest Wörro linna mamöetjale  Fr. Mustawfohn. 3 on 20. Julist künni 10. Augustini, se on keik se jäärmargi aeg Pernus ellokorter Ritter-ulitsas kaupmehhe Psasfi maeas, ning pakkub keigile, kes Perno linnas ja siin ümherkaudo ellawad, omma rohkeste walmistud, kunstlikust wärk-asjo (optischen,  mechanischen, mathematischen und physikalischen  Jnstrumenten und Apparaten), nendasammoti  ka wägga rohkeste prillisid, mis igga silmale kohhased ja head, wäljawallitseda. Mannade parrandamine ja nende jure murretsemine,  mis mitte just siin põlle, saab ruttuft tallitud.  i - Wägga hästi tehtud pufärgid, keik sedda suggo mis prugitawad, on allati walmis, nihästi keige uhkemaid saksa rahwale, kui ka keige waesema rahwale  oddawamaid ja sawad need oddawalt ja mönne tunni parrast kätte antud tislermeistre C. H. Dunkeli läbbi, Tallinnas Pikkaulitsas 116, krono jahho maggasini wasto. 5 W. Koch, Michamker ja Dvtiker Mast.