Oh, kus on endised kuldsed aead janub, kus imumestel weel muud tarwis ei olnud mõista, km noh, olgo peale. Nenda köllistawad seitungid nüüd jälle onuna kella. Preisi kunmugas olla Shleswig-Holstemi rahwale sedda ja sedda lubbanud, agga—põlle tõeks teinud. Rahwas olla piddand omma hertsogi  alla sama —kns ta on? Nende asjo olla piddand saksa rigikoggo õiendama kus ta on? Nende ma prius olla piddand putumatta jama kus ta on? Nende selget õigust ja seadust olla kunningas lubbanud kaitseda, säh — kus ta on? Sedda ja weel paljo muud olla kunningas lnbbanud agga noh, mis sest teistel siis tarwis kõllada on? Eks Bismarkil üsna õigus ei õlle, kui neile nattuke wet tindi sisse wallab? Agga „Postimehhe" tindiklasit on kork peal. MeNenHurgimaM. Kui kaeworangil auk Põhjas on, siis ei aita pumpaminne, jookseb  alt keik wälja. Meklmburgi maga näitab luggu ka nenda ollewad. Jookseb rahwast üsna tühjaks. Hiljuti on jälle peale 1090 innimest  riistad kotti pannud ja issamaga jummalagajätnud.  Kui luggu nenda eddasi lähhäb, siis ma ei tea mitte, mis senna weel järvele peab jama. Pumbatõmbajad kiitko siis rahwa Põlwe ui heaks kui tahtwad, söggedatel on uummer 25 meles, lähwad agga omma teed. Minnewa kord olli kuulda, et need wallutajad 25 piddid kadduma,  woib olla, et siis ka rahwa wäljarandaminne  kaub. Ülleültse peab Sakslastel tännawo jälle suur wäljarändamisse haigus kallal ollema. lauuarist  kuuni Nowembri kuust sadik olla 90,000 saksa pead Amerika randa mäele astunud; aasta lõppetusseks saab wist 100,090 täis. Io siis Saksamaal weel mitte keik kohhad saia täis ei olle. Danimaas, kuida kulukse, ei pea kunninga terwis kerkinud ollema. Kauge tulega põlleb künal ruttem ja raske risti ning paljo pahhanduste  al kahhaueb ka innimesse terwis ja etloigga jõudsam. Dani kunningal ei olle wiimsel aeal ka pahhandusse pudust olnud. Peale selle käib poea kassi Krekamaal ka ni ristirästi, et wannemate süddant murrega täidab. Kardetakse  jubba, et norel kunningal Krekamaal jädawat  Paika ei sa ollema. Keige selle peale mõ- eldes peab Daui haige kunninga meel ni nukker ja sappine ollema, et ommaksetel temma terwisse parrast üsna meel kaelas olla. Raske mele haigus on mõnda jubba hauda tvinnd. Delgiamaak wallitseb nüüd jälle uus küünin  gas. Mis lõbbus kuulda on, rahwas peab wägga Lemma pole hoidma, mitte mõnned, waid keik. Eestotsa kartsid kill mõnned, et poeg ei piddand issa jälgide sisse astuma, agga se kartus  peab kaddumas ollema. Midda ennam wiimsel aeal kuulda ja karta olli, et mõnned naabrid Belgia rigi järrele keelt nilpaksid ja kunninga surmaga rigi surm piddi ühhes tullema, sedda ennam püüdwad nüüd rahwas näidata, et neid omma kunningaga kegi teine teisest -lahti ei kissu. SHweitsima mäggedes ei pea wagganäolisse  ja pahhateolisse lesuitidel ennam paika ollema,  kuhho pead wöiwad mahha panna. Meie ei tahhaks nendega ka mitte ühhe kattukse al ellada. Neis seal maal ellada, olli jubba mõnda aega ärrakeeldud, agga wiimsel aeal Püüdsid mõnned lesuitide sõbrad neile teed taggast tulla Me lahti tedda. No sedda õlleks weel tarwis! Kes luttikad ommast maeast wälja saab, ei hakka  neid ennam taggasipalluma, ja lesuitid on hea tük õilamad. Sepärrast on siis ka Sweitsi mawannettest 63 meest 8 wasto üttelnud: „Wait I mitte koggoni! meie seddaseltsi libbahuntisi  omma mäggedes ei salli!" ja lesuitid jäwad hambid kirristades wärrawa tahha. Atalliamaatt. Lesknaestele on troosti, abbi ja tuggi tarwis, sest nemmad on nago peato kannad mailmas; agga paawsti wisi leske trööstida, näitab ka weider kill ollewad. Hiljuti surri üks Prantsusse kindral Lamoriciere (ütle Lamorisier) ärra, kes wiimses Italia sõas (1859) Paawsti wäeüllem olli. „Pühha iasa" tahtis nüüd waest leske kindrali prouat trööstida  ja satis lemmale üht kiwwikõwwaks kuiwanud  Roma „pühhade" surnokehha, kedda ta õnsa kindrali nimmega Kristohwcl nimmetas. Ma tahhaksin kül hea melega teada, mis lesk selle kuinud Kristohwliga peaks teggema? mis paawst sadab, ei wöi jo mitte Pahha olla. Ivulopühhad on Roma linnas ja keiges waljamaal jubba seljatagga. Pühhade aeal läinud  sured mehhed „Pühha issa" ka terretama ja head õnne sowima. Seal räkinud siis paawst 428