hiidda. Agga minne wotta kohhus hundid metsast  kinni; jookswad praego alles!^) Wata sähhärdusi asjo sünnib weel, ja südda ei peaks täis tulle ma?" -- M. SsmeMsM» sMõ nned some sead u ss  e d.j Meie päiwil on otsego Mannaks ja kõlbmattaks  janud seaduste muutmisse ja parrandamisse  aeg. Endised Rootsi aegsed asjad on jubba rooStetand, ei sünni ennam meie aegse päwa paistega kokko. On kül innimeSsi ka teiste seas, kes manna ikka meel Marjaks, sest et neile hea on, agga surem hulk ei tahha ennam manna kitsa kue sees käia, ja meie armolinne Keiser näitab ka: mis ei kõlba , sedda uendagem ja parrandagem. Wennemaal on ni mitmed asjad ueks sanud, Somemaal ja Polamaal sawad ka. Some rahwa Mallitsetud mawannemad, kedda Keisri Herra minnewa süggise jubba kokko kutsus ja isse nende nõuseltsi Mustas, et seaduste uendamisse Me piddid nõu piddama ja parrandama, mis pahhaks läinud. Need rahwa wannemad istuMad weel praego alles kous ja parrandawad omma seadussi; mõnni hea hulk neist on jubba malmis sanud. Suuna nuhtlus ja ihho nuhtlus on nüüd Somemaal mahhajüetud;  nendasamma ka aeakirjade läbbiwaatminne enne trükki zc. zc. Kurja tö tcggiate karristus ja nuhtlus ei sa egga Mõi ial mahhajäda, muido lähhäks keik raisko; agga ello wõtma ja ihho lõhkuma ei olle mitte üksi nuhtlus, ehk on agga endise aea inneto nuhtlus. Mis kegi Somemaal  rägib ehk kirjutab, selle eest peab temma isse mastama, kui järrele küssimist on; agga trükki keelmist ei olle mitte. Seitungi wälja andjade assi on nisamma. Nemmad  peaMad enne sedda kui seitungi hakkawad wälja andma, nenda kuida mees, koht ja leht on, 50—250 rubla kautsioni kohto peale sissemaksma,  ja se peab kirjutaja meelt otse kohhe seadusse tee peal hoidma. Uhhe sõnnaga, So:n-lastel  on nüüd trükkiseadus ja selle sees keik ettekirjutud, mis sullega Peawadteggema ehkjätma. *) Kulda praega meile sönnumed tullewad, on möllemad  kelmid jubba.kütte sadud. Noh, küllad nüüd sawad mis nende kö wäärt on. PtLeröurgist. siLjnnarahwa hulk.j Meie Keisri pea ning pessalmnas ellawad Prsego 539,475 innimest; neist on 318,060 meesteja  221,415 uaesterahwast. Honeid on seal 21,973 ning 19,434 maea sees ellawad mmmessed,  ja neist on muist' kiwwist, muist Puust tehtud. Peterburgis petakse liggi 30,000 tõ ja sõido-hobbust ning 15,000 koera.. õ lli.j Sedda seltsi õlli M enm meie maal ja meie rahwale koggoni tundmatta assi. Smemad rahwas teadsid lemmast, agga ka ennamiSte palja nimme järvele, kuids' kolis õppetadi. Nüüd agga on ta ni tutwaks sannd, et ennam pea üht saksa maea ei olle, kus kiwwi õlli ei Põlletada, mis wanna kele nimmega ?Lti-o!enm nimmetakse. Ka „'Eesti Postimees" saab Merist sadist selle õlli tulle walgel kujutud.  „Juttotoas" wõime sest eddespiddi pikkemalt  kõnneleda, siin ütlen agga lühhidelt, et se õlli nüüd ennamiste Amerikamaalt tuakse ja seal ma seest walja keeb. Se immelikkum luggu on se, et nüüd ka lõuna pool Wennemaal kiwwi õlli-h allikaid olla leitud. No se õlleks assi! Sedda õlli tulleb Amerikamaalt ni rohkeste Eiiropamale,  et praego jubba pnhhastud kiwwi õlli nael raswaküünla naelaga siin ühhe hinna peal seiswad; hakkab sedda nüüd ka Äennemaal ma seest waljajooksma, mis saab siis Lemma hind ollema? Polamaalk. sTallorahwa rõõm. j Keisri Herra arm on Pola tallorahwale ued seadussed annud, mis nende ello ni mitmet piddi kergitawad, selle ülle on nemmad nüüd wägga rõõmsad ja tänno täis. Kus linnades ja küllades  sedda keiserlikko kulutust neile etteloeti, seal kollas mailm rõmo oiskamissest. Mitmes paitus ei annud rahwas järrele, õppetajad piddid  warsi nendega kirriko minnema ja seal Jummalale  tänno andma ja Keisri eest palwed Leggema. Wannad ja nored, mehhed ja naesed, keik hüüdwad ühhest suust: Ellago meie kallis Keiser kaua, kaua, meie ja meie laste heaks! - 23. Mebruaril loeti seddasinnast keiserlikko kulutust Warsawi linnas wie sure wrro peal rahwale ette. Igga turro olli pu püsti mnimesst  täis ja ellades enne sedda ei olle seal ui suurt tänno ja rõmo viskamist kuuldud, kui sel 84