kord kolera haigid watamas käinud, kui olleksid  nad üht tööd teinud, mis ükski innimenne  ei woi tehha, waid agga ükspäinis Jummal. - Keisre proua olla seal ühhe haigega,  kellel ennam selget tundmist monne sönna könnelenud ja sest on kelk Prantsusse  seitungid täis. Meie arwates õlleks se ennam üks kido agga mitte immekspannemisse wäärt assi. Kuida kirjutakse, olla se hirmus többi pissut wähhemaks janud. Wimaste päwade  sees olla surnute arro päwas wahhem olnud; enne ollid ikka peale kahhe saea, agga nüüd olnud 152. Mönnes linna jaus olla kolerast rahhu, põlle senna putunud, agga teises jaus sedda hirmsam tööd teinud. - Seal olla ka neidFlehhi, kellel Jummala werri  süddames, teinud kukro lahti ja kinkinud üks 40 ja teine 20 tuhhat pranki nende waeste laste heaks, kelle wannemad kolera ärratapnud.  Jummal önnistago nende andid! Inglismaalt. mat- Et lord Palmerston surnud, sedda teame  jubba, agga et ka jubba maetud, sest põlle meie weel könnelenud; sest tahhame siis tänna,  ni paljo kui meie kitsas ruum sedda lubbab,  juttustada. Lord Palmerston olli essimenne,  se on: keige üllem Minister Inglismaal,  kellel pea nisamma paljo ehk monni kord ka weel rohkem, kui kunninga proual, üttelda olli; sepärrast piddid siis ka temma mattusid ühhed kunninglikkud ollema. Mattuse pääw olli 27. Oktobril lõuna kello 42. kinnitub; agga jubba warra hommiko olli ulits, kust surnud piddi läbbi witama, tais rahwast ja lõuna pole koggus ikka rohkem, nenda, et neid kül kes wõis seal luggeda saea tuhhandete  kaupa wõis olla. Just kello 42. sõitis  surno - waüker senna mäea ukse ette, kus surnud olli. —Pusärgi peal seisis: ..Henri John Temple, Wiskount Palmerston, sündinud 20. Oktobril 4784, surnud 48. Oktobril 4865." - Surno-wankre tagga ollid  kümme leina tõlda. Kui surnud olli wankro  peale kantud, hakkasid nad eddasi minnema. Keige ees käisid söa-mehhed, nende järrel linna wannemad, siis tulli surno wanker, kuus musta hobbust ees, selle järrele need kümme leina tõlda, ja siis weel arruto hulk töldasid, kelle seas ka kunninglikkud ja wäljama sadikute  tõllad ollid. Keik maead mis seal ulitsas,  kust wanna aulikko ministre surnud kehha läbbi widi, ollid leina ridesse pandud ja poed ning kauba koead kinni. Kello ühhe  aeal jõudsid senna kabbeli ukse ette, kuhho  surnud maetud sai. Senna tullid öppetajad  ja kirriko teenrid surnud kabbelisse saatma.  Keik ollid süggawas leinamisses. Kui öppetaja omma mattuse könnet olli piddanud, kanti surnud hauda, kus ta tedda õnnistas ja siis sai haud kinni aetud. Nenda olli nüüd mattus otsas. Maggago ta rahhus ommast tö waewast. Amerikamaalt. sMawärriseminne.^j Mihkle ku 26. papal ,on Prantsiskas kesk päwa aeal kaunis raske mawärriseminne olnud,  mis läbbi monned, issiärranis kiwwi maead, suurt wigga sanud, sured praod lönud  sisse, et kegi ei julge nende sees ellada. Sedda põlle otse mitte olnud, et innimessed surma sanud, agga. neid on küllalt, kes rohkem  ehk wähheM wigga sanud. Se mawärriseminne  olnud otse Jummalatenistusse aeal, sepärrast jooksnud rahwas kartusse parrast pühhast koeast wälja, sest et kartnud sedda kaela langemad. Kaliwornias olla ka sest mawärrisemissest  pissut tunda, seal põlle ta agga mitte kahjo teinud. Keik sedda kahjo arwatakse kümme tuhhat dolari suur ollewad. Petonis, Pensilwanias, on 27. Mihkle ku päwal nelli tuhhat mati kiwwi ölli pöllema  läinud, mis kegi põlle kustutada woinud. Kolmteistkümmend maea olla nenda tulle roaks sanud. Keik kahjo arwatakse sadda tuhhat dolari suur ollewad. Sesamma seitung könneleb weel ühhest onnetussest, mis ühhel auro laewal Missisippi jöe peal olnud; läinud pöllema ja temmaga pöllenud ühtlasse 1566 palli poomwillo ärra. 357 Lerantwortlicher Rchacteur: C. F. Lorenzfonn. Van der Censur gestattet. Pernau, den 2. Novbr. 1865<