wõ iksid karteri mõtta. Ni paljo kui kõigist walmistamiöscst  wõib etteüttclda, näitab piddo kül suur sawad. Siamale alla jubba wõera lauljate ja kuuljate nimmest, kes Tallinna laulopiddust ossa tahtwad wõtta, ullesantud: Peterburgist tullewad  kahhest seltsist 85 lauljat 26 kuuljat, Riast kolmest seltsist 64 l. 11 k., Tartust kolm. selts. 49 l. 22 k., Mitawist kahhest selts. 20 l. 4 k. Peruust 11 l. lk., Kurresarest 8 l. 3 k., Willaudist  10 l. 7 k., Paidest 13 l. 4 k. Lemsalust6  l. 4k., Wolmrist 10 l. 4 k., Wõnnust 12 l. zc. teiste nimmesi, mis weel puduwad, odetakse ka seks aeaks tullewad. Peterburgist tulleb ka suur mängokoor kasa. sKuda seminarium.j Praegused nored  mehhed, kes Kuda seminariumis koolmeistri ammeti peale ennast walmistawad, sawad tulle, wa kewwade 1867 lahti. Et nüüd siamale saggedaste on nähtud, neid kolist lahti saies ilma kohhata jäwad ehk nisuggust kohta sawad, mis peale neid mitte ep olle õppetud ja nenda cr.mia koolmeistri ammetit jälle ärraunnlistawad, sepärrast nõutakse nende mõisade polest, kust mehhed pärrit on, künni 1. Dets. teadust, kas neil koddomail kolist lahti saies sündsat kolitenistust,  se on kolikohta ja seadust mäda palka leida on ehk mitte? Kui mitte, siis tahta koliwallitsus  teist wisi nende eest murretseda. Praegused  õppiad olla 18 wallast pärrit. Andko lummal, et nende noorde meeste läbbi ka Eesti  rahwale meleärralusse abbi tulleks, mis ehk Eestimaal weel ennam tarwis on, kui muial. Peteröurgist. sNahwa hulk. j Wiimse luggemisse järrele ellawad Peterburis liggi 550,000 innimest, se on ni paljo, et sealt 8— 9 Nia, 23 Tallinna, 36 Tarto ja 73 Perno linna täis saaks. Praego wZib Peterburgi  rahwa hulk weel suremgi olla. Kes on Peterburgis käinud ja ei teaks Lemma surust, illo, raudkiwwi joekaldaid ja allusmürisi, suri maeasi ja kuld tornist :c.; silmad lähwad kirjuks wadates. Agga mis olli Peterburgi lm 160 aasta eest? Maddal, wessine tük Somemaad Newajõe suus, mis ohtopoolse tormidega saggedaste  weel al seisis. Pealinnaks teiste innimeste silmas ni kõlbmatta, kui wähhe wõimalik. Agga keisri Peetril ollid teised mõtted. Pealin piddi senna sama ja sai ka. Sedda tahtis wäggew Wcnne rigi ucndaja ja merrewäe issa ja se piddi sündima. Terwe lin ehmataks ärra, kui nad tänna wõiksid nahha, mähhärdune nende suur paik 1703 olli. Ükski mu Eüropa Pealin ei õlle ni ruttu sureks kaswanud, olgo siis Amerikas.  Kus nüüd suur Peter-Pauli kindel loss seisab, hüti sel aeal somekele „Jännessareks" Wassili-Ostrow olli „Hirwesaar." Kes tunneb tänna Peter-Pauli kuldsest kirriko tornist, kui pissukeselt Peterburgi lin Peale hakkas ? KuS ollid sel aeal temma lossid, paleed ja kirrikud? kus temma roudkiwwi kanalid, platsid ja ulitsad? Suur keiser Peter ellas issi maeakese sees, kus nüüd ennam kegi kingsep ei ellaks. Kus ollid sel aeal keik tarwilissed töriistad, auromassinad, telegrahwid zc. Kuehõlma ja puoksadest punnutud  ramide peal kandi mulda kokko, agga tö piddi eddasi minnema ja läks ka. sest Peter käskis ja tahtis sedda. Kui nüüd rahwas möda suurt, illust Liteinaja-ulitsat käib, kel tulleb mele, et seal rauawallamisse - wabriko ümber törahwa essimessed maeakesed seisid, mis ruttoga kokko pandnd waewalisseks peawarjuks ollid? Kui nüüd NewajZe peal ja Kronstadti saddamas laewamastid  nago paks mets seiswad, kes mälletab weel essimest laewa, mis Hollandimaalt sola ja marjawinaqa 1703 Newajõkke tulli? Warsi ostis knbberner keik temma ladungi ärra ja kinkis pealegi  kapteinile 600 tukkatit ja madrustele 300 taalrit, et essimest hakkatust ollid teinud. Muidogi teggi se woera kaubalaewadele nüüd jallad alla, ja sedda tahtis Peter. Aasta aastalt kaswis lin ja laggunes laiemale, nago pu rammusa ma peal. künni seks sai, mis ta nüüd on: Wenne Keisri suur ja illus Pea- ja pessalin, kus poolkuetsaddatuhhat  innimest sees ellawad. sTro o st.j Sõaministri herra on käsko annud, et nvred wäljaõppetud soldatid wiimest nekrutiwõtmissest iggale pole, ni gardewäe kui mu rüggementide peale ärra peab jaggatama, et wannemad wõiksid pilleti peale koeo lubbatud sada. Se olgo neile troostiks, kes ikka kartlikkust  küssiwad: „Kas tulleb Saksama sõdda meile ka? Kas hakkab jälle uus nekrudiwõtmmne?"  Rahwa ramatus wõib paljo seista, mis kegi senna põlle kirjutanud, agga meie wastus on lühhike: 1)1 Kui Sakslased omma sõdda 192