silmaga näinud middagi mahha kukkuwad, lemma  läinud, kui keik jälle waikseks jänud, omma  perrega otsima, kas ta wahhest middagi peaks leidma, ja on ka leidnud wärsked augud  ma sees, kust nad kahhe ja kolme jalla süggawusselt kaks kiwwi wälja kaewanud, kellest  üks 11 ja teine 13 naela raske olnud. Emalt wadata, olla nad nago klaas, agga ommetige köwwad kiwwid, ei mitte ümmargussed,  waid nurgelissed ja korbakad, pruunhalli  karwalissed. Kas neid muialt weel leitud,  põlle mitte teada antud. Peterburgist. Mönned seitungid teawad sest jubba ni selgeste könnelda,  et raudtee, mis Peterburgist, Narmast ja Tallinnast läbbi Baltiski tahhetakse tehha ja kellest Tallinna mõisnikud ommas tännawuses  lanstoa koos ollemisse ollid könnelenud,  jubba peab ärramargitud ollema, kust läbbi lähhäb ja jubba se aasta tahtwad tööd allustada. Ma kardan, kas põlle mönni wägga  liig warra tahtnud tark olla? sWennema Kuida meie ühhest kirjast loeme, on keige Wennema surus  1860 miljoni Dessatini suur, mis rohkem kui seitsmes jaggo keigest mailma kerrast  on. ViB jaggu on agga harritud pölloma, agga teised 1760 miljoni Dessatini on metsad, heinamaad, merred, järwed, jõed, sood, rabbad kus middagi ei kaswa. Neist 70 miljoni Wennerigi allamaist on 85 protsenti  kes pöllo-harrimissega omma pead toitwad,  10 protsenti on kaupmehhed ja hantwärgid,  8 protsenti on rigiwallitsusse ammet mehhed ja söa-mehhed ja 2 protsenti on, kellel  nimmelt ammetit põlle, waid kes ühhest kohhast teise käiwad ja ellaja kauplemissest ehk kalla püüdmissest ennast üllespiddawad. Sulla pöllomaad on 100 miljoni Desatini, kellest tallopoegade käes 54 protsenti, möisnikude  käes 14 protsenti ja liggi 32 protsenti seisab aastas kessas. Se pea pöllo harrimisse  mood ehk pruuk on kolme wäljaga; leitakse ka neid kohti kus 7 wälja pruuk on. *) üks DessaLin on kolm makkamaad. Neid kes agga pöllotööd tewad, arwatakse miljoni meeste- ja nisamma paljo naesterahwast  ollewad. Igga aasta seisab 68 miljoni  Dessatini wilja al ja nimmelt: 33 miljoni  Dessatini talli-wilja ja 35 miljoni Dessatini  sui-wilja al. Mahhakülwatakse aastas:  33 miljoni tsetwerti talli- ja 55 miljoni  su-wilja. Keskminne leikus on 5. ja 6. willi, mis aastas 375 miljoni tsetwerti wälja  teeb; sedda rahha arru järrele arwata on 1276 miljoni höbbe rubla. Sest ma-sagist lähhäb 88 miljoni tsetwerti semeks; nende 76 miljoni innimeste üllespiddamisseks, igga hinge peale tsetwerti, aastas 175 miljoni  tsetwerti; wina ja piritusse pölletamisse tarbeks 45 miljoni tsetwerti; ellajatele prugitakse  aastas miljoni tsetwerti; wäljamale  sadetakse miljoni tsetwerti ja taggawarraks  jääb siis weel 4 miljoni tsetwerti, mis sepärrast peab ollema, et kui wahhest põld juhtub äppardama, siis kohhe nälga ei prügi surra. Simbirskist. Ei mitte ükspäinis siin Lihw- Eesti- ja Kuramaal  osteta pärris maid, waid ka Wennemaal  hakkatakse h õlega peale. Simbirski kubbermangus  on 1. Januarist künni 15. Detsembri  ku päwani 563 Dessatini pärrisseks ostetud, se on mis wenne tallopoead on ostnud.  Mönned on 86 mönned 66 mönned 46 Dessatini ostnud, nenda kuida kellegi jõud on lubbanud. Peale selle on pürjerid 1866 Dessatini ostnud. Ka sellesamma aea sees on tallopoead rendi peale wötnud: 99,926 Dessatini pollo-ja 12,726 Dessatini karjasmaad  ja nimmelt krono kaest 59,767 Dessatini  ja möisnikude käest 52,915 Dessatini. Nenda lähwad asjad ka Wennemaa! tassa  hiljokeste eddasi. Polamaalt. sKerged wallet usku- Se on imme kui ussin surem suggu rahwas seal wallet on uskuma; sedda näeme sest allamal seisawast asjast. Mlawa linna ollid sadda möisniko kokko tulnud, et Keisri  Herrale üht allandliko armo pallumisse 127