kannatama. Kaks kord olleme jubba katsunud, omma palwet kunningliko Majestäti ette tua; agga meie põlle mitte kunningliko aujärje egga rigi wallitsuse ette sanud. Middagi ei woi meite, nimmetud protokolli siis üllespandud õigust wahhendada, waid sedda teame, et se ommal aeal tulleb, agga meie asjad on ni raiskus, et meie sedda koggoniste ei jõua ärrawastata,  kui sest kauem mait seisame." Sedda kirja peawad nüüd keik need, kes jubba 21 aastad mannad ja sowiwad omma ma õigust  jalge peal piddada, allakirjutama ja siis on neil ka seitse meest wäljawallitsetud, kes kirja kunninga kätte peawad wima. Königsbergis!. Keiserlik Suurwürst Nikolai  Nikolajewitsh, on pühhapäwal 31. Augustil  Königsbergi linna jõudnud, et seal Preisi manöwert pealt wadata. Teisel päwal, se on: esmaspawa õhtul, on seal suur õnnetus  olnud. Rahwast koggonud sel päwal pühhitsewa  piddo peal liig rohkeste lossi tige silla peale kokko, murdnud kässipuud körwast katki ja kukkunud ülle pea ja kaela sisse. Künni öhto kello kümneni tõmmatud jubba 24 surno kehha wälja, kui paljo weel sees, sedda ei woi enne kegi teada, kui teisel päwal weel sawad Otsinud. Prantsusemaalt. Keiser Napoleon, kellel  omma häddaga jubba teggemist küllalt, ei woi iggale pole issi sada, omm-s rigi asjo tallitama; sepärrast peawad ministred ka wahhel  omma sodo neid kohhe hoidma ja' seal tullewad siis ka mönned asjad ette, mis nattuke  enneaegsed näitawad ollewad. Ehk kül Napoleoni haigus sesuggune põlle, et kartust jures peaks ollema, sest egga jooksja haigus issiennesest keddagit ei tappa, olgo siis, et middagi teist haigust jure lööb, ja ommetige nilpawad jubba- mönned mehhed keelt, troni ja kroni järrele. Se põlle ükspäinis allama suggu rahwa jures prügiks, et üks teise surma otab, waid otse nendasamma sünnib se ka surema  suggo rahwa jures. Keiser Napoleon olla kord wallo parrast nattuke karjatanud ja prints Napoleon sedda kuulnud, kohhe tulnud ta! Prantsuse troon mele, nago õlleks se mahhakukkumas, karranud kohhe appi: läi- nud sinati kohtusse ja piddanud seal arvutumad  pikkad konned ja märinud nendega teiste mokkad nago sirupiga, et temmaga üht teed lahmad ja marsi olnud ka jut rahwa käes: kui manna Napoleon surreb, ei pea mitte temma  lesk, maid prints Napoleon Prantsuse riki wallitsema. Kes ellab, küllad se saab näggema,  kuida Prantsuse jännes ükskord saab jooksma. Hispaniamaalt. Kuba saarlased ei tahha koggoniste meel rahhule jada, maid müllawad ja mässawad manna wisi eddasi, sepärrast olla marshal Prim söaministrile allamal seisawat telegrammi läkkitanud: „Kui Hispania au peab üllal hoitud sama, siis ei tohhi meie selle peale wadata, et mehhi kaotame, maid peab ni kaua tulli nende wasto pöllema, künni mässamine lõppenud. Selle järrele kässin minna ruttust selle wasto walmistada. Kuida hiljemad sönnumed konnelewad, minna  assi Kuba sarel igga päwaga pahhemaks ja tarwitada suremat rammo, neid rahhule sundida; sepärrast tahhab Hispania rigiwallitsus  24 tuhhat meest abbiwägge ja ühtlase ka ömma merre wägge senna läkkitada. Siiski on se meel teadmata, kas se abbi peaks üllatama  , senna waggust asja sa ta; sest pistab Amerika ühhendud rikide wallitsus omma ninna senna wahhele, siis jäeb assi ikka kardetawaks ja söa tulli, mis Hispaanlased kustutada lodawad,  meel paljo suremaks minna. Tännini näitab kül nenda ollewad, et ühhendud rikide wallitsus aitab mässamise tuld ikka ueste üllespuhhuda  ja se vn Hispaanlasele sureks pahhanduseks.  Mis Hispaanlane praego teeb, sedda õlleks ta kohhe mässamise hakkatuses piddand teggema, siis põlleks tülli ni sureks läinud. Don Karlos, ehk ta kül sedda selgeste  teab, et temmal lokust Hispania troni peale põlle, ei tahha ommetige ommast ussust järrele anda, waid katsub weel nikaua kui wähhä woib, kas noot hakkab woi mitte. Sedda tunnistab ta ühhes kirja, mis ta ühhe lessele , kelle mees hiljoti mässamise parrast mahhalastud, kirjutanud: .Ma tundsin sedda omma kurwastud süddamele sureks troostiks ollewad, omma armsa sõbra lessele kirjutada 305