pea kegi immeks pannema, kui Ükski ennam õppind innimenne nende nälja konti närrima ei lähhä, ja rummalad lapsed rummala wannemate  jälgide sisse astuwad. Head teed! »Agga meie koolmeistride tundminne ei ttlle suur assi/' ütleb mönni. Söbber! sellega ei panne sa mo suud weel ammo kinni.  Ma ollen kümme kord üttelnud ja ütlen jälle: parrandage ommad kolikohhad, kül teie siis näete, kuida parremad koolmeistrid nago päsokesed kewwade soea ilmaga kutsumatta  wäljatullewa. Katsuge, ja siis üttelge mo sönna kätte. Polawaatt. Po- La mässajatest on wist tännawo mönni Zapanimaal  käinud järrele watamas, kuida sea! pagganad isseennast ehk teisi hukkawad. Seal on üllema rahwal se inneto pruuk, et kui neil ahhastusses ehk kimbatusses muud nöu ennam  ei jä (sest Zummalast nemmad ei tea) siis hukkawad isseendid sel wisil, et köhho mahhaleikawad. Noh, sedda tewad nüüd Kolakad  ka, agga mitte isseennestele, waid nende  õnnetuma innimestele, kes nende nöuusse ei heida. Kedda nad enne sallaja üllesposid ehk muido mõrtsuka wisil hukkasid, Neile peawad  nüüd nisamma sallaja ja mõrtsuka wisil köhhud mahhaleikama. Muidogi ei te sedda muud kui ebbawallitsusse surmasandarmid. Sel kombel on minnewa ku wiimse päwade sees jälle 2 kohtoammetilist surma sanud. Neid leiti mahhaleigatud köhhodega tappetud omma maeadest. Teine ellas weel ja tohtrid katsusid  hawa, mis mõrtsuka noaga pikkuti köhto olli leigatud, kokkoõmmelda, agga önneto mees surri nende kätte wahhel ärra! Lahhengid on jubba kaunis löpmas, agga mil lõppeb ka nisuggune salla mõrtsuka tö?! sWöerad Pola walleseitungid köllawad keik mailma asjo täis, mis ial ei olle sündinud. Kindral Murawjewi  .Wilna linnas, kes mässajatel hästi kannul on ja nende tö järrele palka maksab, maliwad nemmad nenda, kui ei ollekski ta ennam ristiinnimenne,  waid mönni löunamerre saarlane ja maimesse sõja. Kes nüüd kergemeelsed on (ja neid on wäljamaal küllalt), need ussuwad  sedda ja kirjutawad omma seitungides parrele. Agga Inglased on sest jubba arro sanud ja ei ussu ennam. Nemmad on isse ommad teadusse andjad Wilna linna saatnud, kes keigest sest, mis mässajate seitungid walletasid,  mitte middagi ei leia. Kindral Murawjew  ja muud Wenne üllemad ja allamad söamehhed on nisamma auwäärt Keisri teenrid, kui iggal maal, agga nemmad ei lasse mässajaid omma loaga mässava, se on nende wigga. Inglased löwad kässi kokko, kui nüüd kuulwad ja näwad, mis, hirmsaid tempusi mässajad omma surmasandarmide läbbi tewad. Nenda on wallel lühhikesed jallad, kui sedda ka trükkida lastakse. Wõeralt maatt põlle mul se kord middagi  üttelda. Muialt made asjad on nago minnewa näddala ollid ja Saksama seitungid on alles nende würstidekongressist tais, mis agga  meitesse ni wähhe putub kui Saksama õlle- ja tariteggeminne; sest ei maksa middagi  kirja panna. Saab nähha, ehk tullewane näddal toob ennam. Mönnesuggused sönnumed. Roma linna kerjajad. Imme kül, paawsti omma silma al on sandikotti kanda ja kerjada nisamma politsei polest makso eest lubbatud tö, nago meie linnades kommetiantid,  köietantsiad ja muud sellesarnatsed leiwateniad.  Romlased ja ülleütse Ztalia rahwas  on maijad selle auuto ammeti peale. IVOV kerjajad makswad I. jao pilleti, mis neile lubba annab Peetri-kirriko ukse ees kerjada.  SWV kerjajad makswad U. jao pilleti,  misga nemmad teiste kirrikute uste ees seddasamma wöiwad tehha, nendasamma ka turrude ja ulitsate peal ja maea uste tagga. Kas se peaks kül Jtaliamale ja rahwale auuks ollema? Sadda taalrit palka jure ja isfe hauda. Berlini lmnas sai üks waene koh- 281