Perno Postimees ehk Näddalileht M St IB6S AAnes sPernus, kesknäddal 24. Detsembril.^ aasta Tekkimise teadaandmine. „Perno Postimees" saab ka tullewa aasta (1870) jälle wäljatullema ja temma hind on postirahhaga kokko 1 rubla ZO koppikad ja omma koddone hind 1 rubla 3O koppikad.  Tellimise  kohhad on mannad tuttawad kohhad: Tallinnas Kluge <ö Ströhmi ja F. Wassermanni ramato-podides ja kaupmehhe Böckleri jures, sure turro äres; Tartus Th. Hoppe ramato - pood ja köster Luik; Willandis E. J. Karowi ramato-pood ja köster Briesemeister; Rigas Platesi trükkimaea; Aakwerres kanter Hahn; Kurressareö R. Eupeli ranato-pood; Narwas R. Lantski ramato-pood; Peterburgiö Jani kirriko köster Befeld; Kronstadtis öppetaja Stegmann ja Peruus W. Bormi trükkimaea. Maal pallugo iggaüks omma auliko koggoduse öppetajat, köstert, möisawallitsust ehk muud ustawat meest, kes sedda tellimist toimetada wöttawad. Löppetuseks pallume keiki Postimehhe luggejaid omma tellimesi meel enne aasta löppetust tehha ja Postimehhehinda tellides kohhe liggi sata, sest et meie krono postirahha ni kohhe ette peame ärramaksma, mis siis sepärrast aegsaste teada anname. Perno Postimehhe wäljaandja. Ses lehhes seisab. Ma kerra ollemisest. Ommalt maalt: Pernust: Sea Margusest. Liwimaalt: Koli-maad. Riast: Ilmadest. Õnnetusest. Kurressarest: Tö-maea. Tallinnamaalt: Tullekahjust. Rööwle-tööst. Peterburgist: Suurwürstina reisist. Bankbilletite kautamisest. Posti asjust. Jeniseiskist: Linna põllemisest. Kingitused. Polamaalt: Pühhapäwa kolist. Rahha ümberwahhetus. Wö eralt maalt: Saksamaalt. Preisi kunningas. Austriamaalt: Mapäwa allustuse könne. Jtaliamaalt: Pahhad sönnumed. Mönnesuggused sönnumed. Ma-kerra ollemisest. Ma-kerra ollemifest andwad targad mehhed meile mõnda kallist öppetust, mis meie ilma nendeta mitte ei woiks teada; sepärrast wötke heaks, kui teile sest, mis nemmad ütlewad, könneleme. Nemmad könnelewad: Kui se wöimalik  õlleks, et meie üht merd woiksime kuiwaks  laska, siis peaksime kül immeks pannes käed kokko löma, kui näeme, et merre põhjas otse nLsamma mäed ja orrud on, kui meie ma peal näeme ollewad. Meie näeksime seal pikkad  ja laiad liwa laggendused ja lubja-kiwwi mäed ning güpsi, mis merre wessi keik kokko pannud, kus ka paljo merre - ellajate luid ja mushlid sees. Watame meie omma mäggede peale, siis leiame peagi ja same ärro, et nemmad  keik ühhes sures merres ja merre põhjas nago kokko aetud ja walmistud on. Sest wägga hulga mäggede seest leiame meie wägga paljo