keik rahwas ennast wenne Keisre armo sülle heitnud ja lodawad et nad ka temma wallitsusse  tiwa al eddespiddi woiwad rahhus eitada.  Et se waen seal lõpnud, on keik wenneriik  römus ja annab Jummalale tanno, et ta sedda tuld sealt kustutanud. Annaks nüüd ka Zummal, et se rahho jädawaks jääks. Wöeralt maalt. Preifimaalt. Preisi kunningal on praego se nöu, selle söa mällestusseks üht sammast neist surest tükkidest  wallada, mis Dani käest ärrawotsid ja sedda iggawesseks mällestusseks üllespanna. Noh, mis meil selle wasto räkimist, egga meie prügi koppikut senna jure kullutada. Dani söa-wangid, kel nüüd lotus pea lahti sada, kidawad ennestel Preisi wangi pölwes, wägga hea ollewad. Dani pealikutest on mönned  pea tahtnud sedda ärra unnustada, et nad wangid ollid, kes käsko piddid kuulma, nad mõtlesid ennast ikka kässo andjad ollewad. Mis nad ollid/ sedda piddi neile wahhel jälle meletulletud sama. sPola j Sakseni male peab imme paljo Palakaid kokko. jooksma, et sealt wallitsus sedda jubba oige immeks panna. Zubba  arwatakse 8 künni 900 neid seal kokko tulnud  ollewad ja keik ennamiste teiste tagga össitajad; nende seas ka kolm werresandarmi. Et nad mässamisse Löbbest weel terweks põlle  sanud, sedda tunnistab se, et mitte põlle koeo, waid wälja pole läinud, kellest karta on, et ommale uut pessa tehha tahtwad, kus uut mässamist wälja aududa; wist selle nõuga, et lodawad sealt mõnda pallawa werrega enneste seltsi kiskuda. Mitte wägga liig ammo, on Sakseni maal mõnned kawwalad rebbased siin ja seal kulutanud etßotsak mässajatte kulus  peamees neid kutsuda, sest tal olla tahtminne Pola södda ueste allustada. Ka olla nad kaunis rohkeste pitsatid wälja jagganud,  kellega neile julgeste kirjasi woiwad sata, agga need riistapuud sattunud koggematta  politsei näppo, wöetud käest ärra ja pandud lukku tahha. Ka paljo neist ennestest sanud Sakseni lukku taggust maitseda kui pehme seal puhhata ja kui lahke sealt wälja wadata; agga kawwalad lomad, putkand jälle wälja. Mis nad oige tahtwad, sedda ei mõista minna. Swinemündest. sSöa wangidest.j Neid lastakse nüüd mollemilt poolt lahti; Dani mehhed tullewad Preisi ja Sleswig-Holsteini mehhed Dani poolt. Preisi poolt sadetud jälle 1000 meest auro wankrete.s Stetini ja sealt auro laewaöega Swinemünde, kus Dani ja Rootsi laewad neid otawad, kellega nad sealt eddasi lähwad. Agga enne kui sealt minnema  sanud, on Preisi kommendant neile üht tössist sönna öölnud, et kui se peaks ollema, et rahho ei sa ja södda jälle hakkab, nemmad koggoniste söa-riisto kätte ei tohhi wötta ja Preisi wasto söddida; kui sedda peaks leitama, ja nemmad wangi sattuwad, mitte ennam kui söa-wangid, waid kui mässajad kinni sawad woetud ja kässo waljussega nende peale kohhut mõistetud. Wlensburgi tullewad iggapääw Dani poolt jälle Sleswig-Holsteini mehhi kül jalla ja wankretega, mannad ride narrud ümber, arralöppend  nago innimesse kujud; kaks juhtusid  neist tänna meie silma, kellel wägga haiged silmad ollid ja nenda sealt ärrasadetud.  Seal anti igga mehhele nattuke reisi rahha, et woiwad eddasi minna. Üks suur Hollandi auro-laew, kedda Daanlane  palkanud ja 100 talert näddala pealt maksab,  tulli Wlensburgist Dani hawatuid, kes seal piddalites ollid, ärrawima. Laew tulli üsna tühjalt, sest Sleswigi mehhed ollid pari päwa eest Dani kunningast pahhandanud, et nad otse temma ees omma ma laulo laulnud, separrast ka kunningas ärra keelnud neid laewaga  ommale male wia. Sedda teeb surustus,  nüüd peawad mehhed, ni pea kui Kopenhagenist  wälja astuwad, omma kullu peal eddasi katsuma, separrast tullewad ka pissukesses  troppides Wlensburgi. Õlleks mehhikessed  allandlikkud olnud, siis olleksid ka kergemal  wisil koeo sanud. 270