ehk seal tõotanud toita?) Ma piddin ka isseärranis  sepärrast nende tühja totust sõitlema, et krono jubba muidogi paljo nende heaks on teinud, neile igga perrekonna peale 100 rbl. nende hädda abbiks annud ja nüüd nende allalesi  äggamesst ja kaebdussi peab kuulma, mis wimaks ärrawässitab." (Neil on hädda ja pudus, se on tösst, agga kes on neid selle sisse lükkanud? Nemmad isse, agga mitte krono. Ägga seeb se on, waesed ilma parrema öppetusseta  ülleskaswanud Eestlased on ka halli juukste al ikka alles rummalad lapsed, kes omma leiwa tükki koera katte wiskawad ja siis karjuwad, kui teised neile ei anna.) ..Sel wisil meie usso abbilaeka polest neid awwitada, neile kolimaeasid ehk koggoni kirrikuid  ehhitada, õlleks üsna ilmaasjata. Neile rahha anda, ei aitaks ka middagi. Se õlleks  sekssammaks korraks. Kui neile ka kes teab kui sured summad peaksid antud sama, õlleks se ommeti nago weetilk pallawa kiwwi peale, sest nemmad peawad siin puhta rahha eest ellama. Ka need Eestlased, kedda Odessa linnas ni rohkeste awwitadi ja neile 1200 rubla kokkokorjati (misga nemmad kümme kord parrem  olleksid piddand taggasi tullema), on sedda ning ka krono abbi paigale pannud ja nüüd nisamma häddas kui teised. ..Se ainus abbi õlleks se, neid kuhhogi wiljasema  ma peale ellama assutada, ehk jõumeeste  üllewatamisse ja kaitsmisse al ommale male taggasi sata. „Nemmad on weel praego ennamist hirmsas  ebbausso ja rummalusse paelus kinni, kui õlleks Jummal isse neid wäljarandama aeanud; teised jälle tuimad, holimatta, laisad, kes Zummala egga hooMse päwa peale ei mõtle, tundmatta nago kiwwid, kuhho neid pannakse, seal seiswad, künni neid jälle weretakse.  Senna jure tulleb weel yäbbi ja kartus ksddose naero eest, mis neid kelab taggasi  pöörmast ja tühjad lotussed, kui peaks neid awwitud sama, sest et neil hädda kä ja abbi tarwis on." (Eestlasi ep olnud kegi senna kutsunud, waid ollid isse kergel melel senna tunginud, ja ommeti andis krono neile hädda sees armo polest 100 rubla perrekonna peale. Bulgarid ollid kutsutud ja said 17v rubla: nüüd tewad Eestlased armo annist möedo, nago õlleks neil krono polest öigussega  middagi sada.) .Siiski, olgo nende hädda kül nende omma  sü, tahtis omMeti mo südda lõhkeda selle peale wadates: tuhhat innimest omma rummalusse  parrast tullises häddas, agga mikspärrast  on nemmad alles rummalusses? „15. lunil käisin ma Aktatsegia küllas. Siin olli Eesti küllal nattuke teine näggo. Külla seisab jõe äres, wäljad haljendasid ja istutud puud ollid kennaste lehtis. Kaunis jõukas luggu paistis iggast asjast wasto. Siin mahhajätud Tatterla küllas on üks jõukas Eestlane,  Abram Nord, walleprohweti Lembergi suggulane ja ussulinye, ellama assunud ja 13 Dessätinat maad ostnud; ennese ümber agga weel 8 maeapiddamisse tarwis möisniko maad rentinud. Abram Nord, kes üksi Maltsweti ussulessi ennese lähhedal sallib, on selle külla peawannem, se on sults, köster, koolmeister ja kirriko wõörmünder ühhelhobil. Siin leidsin  minna ka weel Eestimaalt kasa todud hobbused  ja söido- ning pölloriistad. ..Abrami Nordi maeas olli kaunis puhhas ello ja rahwas lahke mind wastowötma. Nende  su olli ka tänno täis Issanda wasto ja ollid omma pölwega rahhul. Siin ollin ma kesk Maltslaste pessas. Abrami järrel on teine üllem mees küllas temma wäimees Kustas  Kleinberg, walleprohweti lihhane õepoeg. „Zutto sees sain ueste jälle kuulda, et ka siin rahwas omma prohwetist middagi ei teadnud  ehk ei tahtnud üttelda. Nemmad ütlesid, Leinberg hulkuda ümber ja ei üttelda ka omma  lähhema suggulabtele mitte, kus ta pärris  ellopaik olla, ehk kust ta tulla ja kuhho ta minna. Abram Nord näitas kül alles temma walleöppetusse paelus kinni ollewad, ehk ta kül Leinbergile prohweti au mitte ei annud. Ta wäimehhel, kui minnoga neljasilma  al könneles, näitas selgem meel ollewad, siiski ei tea ma, kas se suust ehk süddamest tulli. Möllemad mehhed näitsid pühha kirjaga  wägga tutwad ollewad. Möllemad püüdsid  Leinbergi öppetust wabbandada. Temma e: 332