seal ulitsal ma julgeks mitte käia, kus päise päwa sesuggused hirmsad asjad sünniwad, nago  seal 10. Detsembril hommiko kello 9 olnud.  Major Rootkirh, kes omma päise tö jure piddand minnema, on pakso rahwa seas ühhest tundmatta innimessest põue oddaga halvatud  sanud ja assi on sepärrast sedda immelikum,  et sedda mõrtsukast põlle kätte sadud',  et kül mönni sam sest, majoriga liggi käidawast kasakast emal olli olnud. Kasakas kes sedda pahha tööd näinud, põlle mitte kohhe ta tutti kinni karganud, waid on omma möeka tuppest wälja tömbanud ja selle wahhe  aeal olli mörtsuk aega sanud, eest ärra puggeda ja nimmelt Grodeksi -maeasse, mis seal keige lähhem olnud. Keige püüdmisse ja otsimisse peale mis major, kasakas ja üks kutsar tedda on püüdnud ja otsinud, põlle nad tedda ommetige mitte kätte sanud. Kaks hawa  on major sanud, üks pähhä ja teine wassak ölla sisse,' agga arwatakse neid mitte kardetawad ollewad, nüüd on agga sedda karta,  et se odda ehk wast on kihwtine olnud, sepärrast  on se ka warsi tohtre läbbi wadata sadetud.  Grodeki maea peab üks neist keige illusamaist  maeadest ollema, ja saab ka wist selle enne wälja antud politsei kässo peale nüüd ärrawöetud. Wöeralt maalt. Tänna on mul jälle meel üsna kaelas; keik tulikud seiswad sarwed püsti, sest et mitte tule põrmugi põlle, ja nenda on ka wäljama asjadega luggu, nende seitungid on se näddala  wagga wessised, et sure waewaga üht kuiwa terra sealt wöib leida. Mo ammeti hakkatusses jubba ni kassin saak ja sepärrast ka mul silmad üsna wet täis, et ei tea eddasi  egga taggast, mis tehha, ehk kust wötta mis potipauna sünnib. Tahhan siis esmalt monni sönna Saksama tüllist Sleswig-Holsteini  aujärje pärrimisse pärrast räkida et kül jubba wimati sest olleme räkinud, agga neil põlle sekord kellegi! muud kui ikka üks ja ja sesamma jut, et muud kegi se aujärje pärna  olla, kui Pridrik Augustenburgist. Preisi ja Austria wallitsussed on Saksa ühhendud rikide koggodussele sedda kindlat nöu andnud Dani kunningale sedda nöu anda,  Sleswig - Holsteini seadust mis ta 18. Nowembril alla kirjutanud , tühjaks nimmetada  ehk taggasi wötta ja et kui ta sedda mitte ei tahta tehha, siis södda sedda asja peab õiendama. Nende nõu peale peawad Saksa rigid omma söa-wäed kokko koggoma, et kui neid tarwis, siis koggomissega ennam tühja aega ei saaks widetud. Berlinist. sDani  Hamburgist  ütlewad nemmad töeliko teadust sanud,  et Dani minister ennast ammetist lahti pallunud, agga mikspärrast, põlle mitte jure lissatud, arwatakse agga et kunningas teiste pahha nöu kuulda wötnud ja wast middagi tahhab ette wotta, kus minister omma sönna jure ei wöi anda. Kui luggu tõeste sesuggune,  siis on kunningal juuksid kül püsti ja meel nidiga kaelas, et ei tea mis peab teggema.  Uut kohhe seada on wägga raske ja ilma olla on weel paljo raskem, sest arwatakse,  et ta wist wanna taggasi pallub. Kölnist. sNapoleoni Prints Pridrik Augustenburgist on Prantsusse keisrile  kirjutanud ja temma 'käest nöu küssinud, ning keiser on temmale wastanud: „Se assi on ennam rahwa assi, egga wöi Saksa sured rigid mitte paljo seal jures tehha, sest nemmad  on Londoni leppitusse kirja allakirjutusse  läbbi nattuke kammitses. Se assi ei wöi muul wisil ennam rahholikkult öiendud sada, kui ükspäinis ühhe ühhendamisse ja leppimisse  läbbi mis agga wägga raske olla. Saksa ühhendud rigid põlle sedda ka mitte hästi teinud,  et nad ommad söa-wäed enne Sleswig- Holsteini male saatnud, enne kui se assi selge õlleks, kes se aujärje parria tõeste on. Saksa ühhendud rigid peawad Teie õigust Sleswig- Holsteine aujärje pärrimisse polest essite hästi järrele arwama ja siis neile kes Londoni leppitusse  kirja alla kirjutanud, sedda teada andma."  Nenda rägib Napoleon; se assi annab agga mõnda seal jures möttelda. 5