rikis ellawa Kristlaste assi pea ette tullema, waid se pea assi peab ollema, mis Türklane Kreeklase käest nõuab. Nüüd pudub agga weel, et Türgi ministred sedda nõuaksid, sured rigid tehko mis nemmad tahtwad! Meie arwates õlleks, kui konwerents kokko peaks astuma, et siis sedda küssimist kätte wöttaks: On Konstantinopolis  kindel nõu ettewöetud, üht rahwa suggo tagga kiusata ja sedda armastust, mis neid kokko hoiab, katki raiuda? On Türgi wallitsus  omma lubbamist, mis ta aastal 1856 Parisi rahhoteggemises olli lubbanud, piddanud?  Kas ei olle ennam kasso saatwad rohto leida, Kreta rahho jälle korda sata ja Türgi wallitsust ue mässamise eest hoida, kui Türklase  häbbemata wäggiwald? Kas ei peaks mitte ilma, et Kreeklasele õigus jäeks, Kristlastele,  sedda, mis nad õigusega nöudwad antama  ja nende tahtmine täidetud sama? Sel kombel  könneleb Znwalide eddasi: Türklane tahhab, et üllemal nimmetud küssimised konwerentsi peal ei pea ettetullema, waid agga sedda ettewõtma  ja korda saatma, et Kreeklane ennast ennam Kreta saarlaste asjadega ei segga. Woib ka olla, et sure rikide wallitsused sedda wimast peaasjaks wöttawad agga kuida eddasi? Kes seisab selle eest, et kui Kandiote seggadus korraga waigistud saab, mässamine jälle ueste ühhes teises kohtas ei hakkaks pöllema,  ja Türklane mitte ueste korraga sellesamma  ehk weel surema hädda sisse ei satto, kui praego käes on ja se keik ühhe lühhikese aeaga? Siin õlleks siis kül parrem, et konwerets koost ärra ei lahkuks, waid allati kokko jääksid, et kui assi jälle pahhaks lähhäb, käepärrast olleksid, sedda pahha, mis jälle tulnud, kohhe parrandada ja heaks tehha woiwad. Õnneks ei tantsi Eüropa  rigiwallitsused, kuida sedda nähha, mitte ühhe egga teise pilli järrele, waid omma selge mõistuse järrele ja nenda tahtwad nad Türklase  ja Kreeklase wahhelist tuld kustutada, et möllemad sellega woiwad ja peawad rahhul ollema. Peterburgist. Nekrudi wastowötmise kommissionid tewad omma teada  omma tööd ausaste, ommetige põlle üllemad  wannemad sellega rahhul, urrawad ja nurrisewad nendega, et sandid mehhed was- towötnüd. Rigi seestpolise asjade tallitaja minister  annab wenne seitungi ..Jnwalide" läbbi kubberneri herradele teada, mis siin allamal luggeda: ..Wimasel aeal on söaministre kätte wägga paljo kaebtuse kirjas: selle ülle tulnud, et wägga  paljo mehhi wäetenistusse wastowöetud, kedda warsi pärrast sedda, kui neid rodo pandud  ja söameeste kombel järrel wadatud, ihho ja waimo polest wiggased leitud ollemast, ning sepärrast koggoniste kölbmata wäetenistusse. Sedda söaministre polest teadaandmist pallub ta seestpolise asjade tallitaja ministeriumi läbbi nekrudi wastowötmise kommissionidele tähhelepannemiseks  ja täitmiseks teada anda, et eddespiddi  köwwaste selle jure jäwad, kuida nekrudi  wastowötmise seäduses kästud ja terrawamalt,  neid kedda ette tuakse, järrel watawad,  egga koggoniste mehhi pea wasto wötma,  kellel wähhematki wigga leiawad ollewad. Se üllsmal nimmetud teadaandmine on sedda ennam tarwis tähhelepanna, sest et keigekörgemalt  8. Nowembril 1867 antud maniwesti 35 punkt ühtlasse termini nimmetab, kus söakohtud,  sandi wastowöetud meeste pärrast, wastowötmisse  kommissionisi, wastamise alla wöiwad  kutsuda. Sedda nüüd keige kubbermango wallitsustele teada andes ja nõudes, et se täieste saab täidetud, woiwad nekrudi wastowötmise  kommissionid ennast wastamise eest hoida". sKeiserlik Keisre Herra on 13. Detsembril Peterburgi ja seal ümberkaudo seisawa soawäggede üllewaatmises omma rahhul ollemist sega üllestunnistanud, et keige Peterburgis ollewa soawäggede õllemaid  nende holeliko öppetamise eest tännanud ja soldatitele nende trui õppimise eest igga mehhele 50 koppikat kinkida ja wälja maksa käsknud. sßaudte Oreli-Witebski raudte inspektor olla allamat seisawat telegrammi  Peterburgi saatnud: «Kolm kauba weddajat waggongi 108 hüppasid 11. Detsembri! röbetest wälja ja selsammal päwal läks ühhe reisiate kolmandama klassi waggongi aks katki. Nende õnnetuste läbbi on Oreli mässin 15, ja Witebski mässin 8 tundi hil 4