MS is/ N'6?'n. M'MO /« 6??M?L/?iLk /s ZLFKMS /« S?'»USS weKf/seis tsK, tKKMF /« S^MKFkULLS^ /'iiL/co/? /)?'. f//?NKN?Z. sKorilanl ue kirriko heakss sai Kolmekunningapühhal ärralauldud. Olgo terwe Saksa- ja Eestirahwas, ehk kiil ilm sel õhtul saddune ja eestikele korilaul siin ennam uus assi ei olle, olli siiski m paljo kuuljaid kokkotulnud et Meüldne sissetullik 230 rubl. kandis. Kui sealt kalli nodikirjutamisse, musiko-abbi ja kirrikowalgustamisse  kullud mahhaarwame, siis jääb ommeti liggi 190 rubl. ue kirriko heaks weel järrele, mis eest meie süddamest „aitmnmal!" — Laulust ennesest kõnnelda ei olle lauljate assi. Õppe tlikko laitust wõttame tännoga wastv, mõistmatta laitust  kannatame waggnsi ürra; selle eest ei pease jo, nago ulitse tolmo eest, saggedaste kõige targematki  Marjule; saab agga wigga õppetlkknlt witsa, siis olgo mõistlik ja vimdko ennast parrandada.  Soprani- ja Alt- heale lauljaid, kes meile ui hästi linnast kui Wäägwerre kolimaeast  wie seggakori sees abbiks vllid, tünnnme süddamest kõige waewa eest, mis nemmad laulo wasto walmistades wässimatta enneste peale wõtnud. Siin jures ei wõi ka ttimmetauiatta jada, et auwäärt ramatotrükkia Laakmann pilleti ja seddeli kullo, mis 7 rnbl. wäljateggi, ue kirriko heaks on kinkinud. Loppetades sowime weel süddamest, et se cssimenne katse kõige omma hea ja weaga lanloseltsile õppetlikknks taggasnndiaks õlleks, õppides wässimatta eddasi tungida ja holega  tähhelpanna, mis ja kuida peab lauldud sama. Lauloselts „ Wa r. na muine." Maria- kirriko 25- aastane malle  s tusse saab tullewa pühhapäwal 15. lanuaril pühhitsetud. Aastal 1842, 11. lanuaril sai meie Maria- kirrik sisseõnnistatud; agga et se pääw tännowa kesknäddala peale langes,  siis aetase künni pühhapäwani eddasi. Sest päwast sadik iahhab Maria- koggodus igga aasta omma kirriko Päwa piihhitseda, künni Lijlna- Eestlastel ka omma kirrik käes on. Selle peale sowime nüüd siiddamest, et lummal rahwale linnas ja maal üht meelt ja rõõmsat ettewõtmlst  annaks! sMeie saksa sai mödaläinnd laupawal wanna Prügi järrele sissehellistud. Wõeraid kaupmehhi ei sa kiil Lännowa ka mitte liga tullewa, ehk kiil mitmeid weel odatakse. Villandi makonnast. sWallawannema  ja möisawannema annstaminne.j Se on kaunis ja löbbns kuulda ja nähha, kui innimessed, isseärranis naabrid, sobrusses ja rahhus ellawad ja teine teist püüdwad rõmuStada  ja kinnitada, kui se süddamest tulleb ja sest suurt kolla ei Ma tehha. Mari laupäwa õhto tullid Nidaja kolimaeasse ümbertkaudo innimessed kokko wanna aastat lõppetama. Muidogi ei wõi sedda parmu tehha, kui Jummala sõnnaga; sest nisuggusel õhtul on ristinnimessel ui paljo tännada ja andeks palluda, kõige selle ülle, mis aasta otsa Jummal head, agga innnimessed pabha teinud. Nenda olli ka seal kolimaeas. Agga nõnda kons olles tulli neil kenna ümmargune  nõu. Nende uus wallawannem olli ka nende seas ja tedda tahtsid nemmad ta ammeti hakkatusses jõudo möda auustada ja rõmustada, ja se olli kidowäärt nõu. Said siis wallawannema  ennese õhto aegsaste, nõnda öölda, pettisel wisil koeo sata, teggid nago õlleks assi kõik mödas, läksid mõnned temmaga ühhes minnema, pöörsid tee peal koeo pole, tullid agga parrast kolimaeasse  jälle taggasi. Sealt läksid hommiko puhte 6 perremeest ja koolmeister omma lauljatega wallawannema  maeasse, tedda lauloga üllesärratama. Se Panni üllewägga immeks, kui midsammo küllamehhi  omma jures kons näggi, kes temmaga õhto ollid koeoläinud. Parrast laulmist sai wallawannem koggokonna nimmel terretatud ning meletnlletatud, knida Jummal nüüd meie koggokonna wallitsust ja tallitust meie onuna snggn rahwa kätte annab, km möistaksime temmalt ka palluda, mis Salomon pallns, kui omma ammeti peale hakkas. Sowiti, ka, et wallawannem igga piddi wallale hea nõu ja teoga toeks ja abbiks jõuaks olla. Parrast anti temmale ka mõnned pissukessed kingitussed, 12