gata. On jubba oksad ja head nine rihmad selle tarwis malmis , siis tulleb üks neist oksakest  tüi - ots ennest ja ladwa ots wälja pole pahhema kätte wötta (pogi oksa keskel, on need keige parremad silmad, möllsmil pool otsadel on nõrgemad) ja üks kilp wälja leigata Essitekö se leht poldst sadik ärra leigata ja siis kilp, pole tolli pikkune, kolme nurgelinne, terraw ots üllesse pole /X leigata. On ehk mönne silma jurest koor nattuke kinni, siis wöib ka puud nattuke kilbi külgi leigada, mis kiloga okulirimisstks nimmetakse. Zggs silma  leikamisst jures, mis ilma kilota lahti tulleb, on tähhele panna, et seestst pool kilbi kore külgis, otse lehhe al ta kasso iwwa õlleks.  Kui üks weike auk seal kohtes ennast näitab, nisuggused auguga kilbid siis ei kol"  ba, neid peab arra wiskama ja jälle üht teist parremat katsuma. On kilp walmis, siis tulleb  ühhe okulirida pule, pole jalla körgusselt pitkuti möda puud ühhe tolli pitkune kriips korest läbbi, ja alt poolt kriipso otsast pöegeti üks kriips leigata, siis, olgo okulirimiöse noa ehk mu teise kiloga need möllemad kore nurgad  üllesse tööta, ja se kilpi siis tassakest kore alla panna, sörmedega ühtlase pu korega pu külgi kinni surruda, ja ninega, ei mitte wägga köwwaste, ei ka liig kergeste, nenda kinni sidduda, et se silma koht nine alt lahti jääb, kust ta kasso siis eddespiddi wöib wälja kaswa, ja nenda on siis üks silm pantud;  wöib ka mitto silma ühhe pule panna. Ladwad ehk kroni oksad tullewad okuliritud pule siis ka wähhemaks leigata, se läbbi ei rutta siis pu-mähl ennam ni rohkeste ta ladwa  pole, jääb ennam ta tüi ümber ja tun- gib seläbbi rohkem nende pantud silmade sisse. Pari näddali pärrast wöib jubba nähhä, mis neist silmadest kaöwama on hakkanud. On nähhä et sidde puud siis nattuke jubba sisse leikab, siis pead sidded ka nattuke jarrele laskma, agga mitte üsna arra wötmissega ruttama; se tähhele panneminne on ka kewwade  pokitud pudele tarwis. Prantsussed, kes sured ue modi allustajad,  on ka nende seas kuulsaid wilja pu kärnerid,  need kirjotawad sealt (uematte kärneri- seitungides) et nemmad on prowi teinud ja heaks leidnud ka süggise puud pokida, - kopulirida ja löksoga. Lökso-pokimist kehha nemmad nattuke teist modi, se on et kanno ots mitte löhki ei sa aetud, wäid ühhe külle pealt üks tolli pikkune paks laast, ehk kiil waljs leigata ja selle järrele siis se pogi oks leigata, et ka pogi oksa ja kanno otsa kore seestse poolt äred ühhe kohha peale seisma jäwad, siis nine ehk ride rihmaga ümber sidduda  ja pookwahhaga känno-ots kinni märida.  Katsugo ka mönned süggise sedda järrele tehha, kui ehk ka mönned neist kasivama  ei hakka, egga se siis suur assi ei olle. Terpilitz Zuli kuus 1861. G. Jürgenson Kiwwi-rist. Kui Sare külla wanna hallipeaga koolmeister  öhto pärrast koli omma toa ukse ees melelahhutusseks pengi peal istub ja pipo tömbad, siis wöib ta, .kui otse kohhe eddasi watab, üht maddalat wanna kiwwist risti nähhä, mis maantee äres kahhe naabri maia wahhe kohhas seisab, otsekui peaks ta middagi  tähhendama. No egga ta üsna muido ka seal ei seisa ja Sare koolmeistrile, ni kui sulle ja mulle, peab igga rist kü! keige esmalt  sedda risti meletulletama, mis Zerusalemma  lähheda! Kolgata mäe otsas seisis ja kui koli Peter seal jures ka selle risti peale mötles, mis tal ennesel igga pä kanda olli, noh, kes sedda wöib pahhaks panna? Eks meil olle igga! mehhel omma ristike, kui ka mitte kaelas, ommeti kanda. Tahhad sa agga selgemat teadust, mis luggu Sare külla ristiga on, siis istu, kui sedda teed juhtud käima, Peetri körwa pengi peale, küsst jarrele,  küllad ta könneleb sulle weel selgem suust suhho ja käest kätte ärra, kui minna sedda praego wöin tehha; agga ni paljo kui tean, tahhan könnelda. Sedda on nüüd aastat 50 ehk 60 taggasi, kui ühhel hommikul seal, kus nüüd kiwwirist  seisab, kaks naest oja kaldal kangast wir- 246