isse, kelle! omma lummala tenistus armas on ning igga pühhapäwal hea meiega Issanda jalge ees istuksid, ei pea ka mitte kassi rüppe pannema ja aegutades istuma, waid ussinad ollema hea asja tarwis ohwerdama ja kust kohhus on, nõu ja abbi Palluma. Isseennesest ei wenni kirriko murid mitte laiemaks egga tõuse teine kirrik jure. Mis teeb üks maearahwas, kui nende hulk perrekakamaks  lähhäb ja sömalaud kitsaks jääb? Nemmad tewad surema sömalaua, ehk kui se iihhe ehk teise asja parrast mitte korda ei lähha, siis assutawad essimisse laua kõrwa weel teise, agga ükski ei tahha rumi pudusse parrast ilma söniata jada. Noh, seal on arro kä, mis meil lummala koea rumi pudusse parrast tehha õlleks. Andko Imnmal head nõu ja ruttulist abbi. Äorro makonnast. sWilja sagi st.j „Ma tullen kül hilja, agga ma tullen ommeti." Nenda ka needsmnatsed põllotö sõnnumed, mis Balti uaddalaleht Kannape ja Urmaste kihhelkonna  poolt toob. Willo ja wihmase sui parrast jäi lviljakorristaminne minnewa süggise kaunis hiljaks, selleparrast ka rehhepeksminne, ja mitme mõisade peal, kus sullastega tööd tehhakse, saab kiil Maarjapüwani wilja peksta. Et meil pik ja soe süggise olli, Prugiti töjõudo ka mu põllo parrandamisse peale, mis rehhepeksmist wiwitas. Mõisade peal, kus teoorjus alles mallitseb, ja innimessed leikusse aeal hulgani tükkile ja parrast kaks kord naddalas rehhele wõisid sunnitud sada, ou rehhed enuamist jubba peksetud. Bleie maal ou, tänno lummalale, tännawo aasta miljasaak korda läinud. Ehk kül leikusse aeg kannis wessine  olli, on willi enuamist kuiwalt kokko sanud. Wilja ikkaldussest ei tea meie ommal maal mitte paljo kõnuelda. Kes põldo harrinud, on ka põllust middagi sauud. Muial mailma nurkades põlle se iggal pool mitte nenda olnud. Meie olleme rohkest wiljasagist põhja pool Saksamaal, Inglismaal ja Sottimaal luggenud, 'ueudasamma ka surest wilja-ikkaldussest Ungri-, Bömi- ja 3)-äaruamaal, Paiguti ka lõuna Pool Wennemaal. Ungrimaal olli põua hädda iösearranis  suur. Seal olli tiks mõisnik, kel laialised  maad käes, ui häddas, et omma suurt merine»-lamba  karja, 14MM tükki, palja nahha hinna eest lihhunirudcle piddi müma, muido olleksid sui aeal nälga arralopnud. Tuhhande laupa on ellajaid ommeti nälga surnud, sest et põud rohto olli ärrakõrwetanud. Kust piddi uüüd seks talweks heina tehtama? Mödaläiuud kewwadel ollid ka meie põllomeeste süddamed rasked ning tuksusid hirmo ja lotusse wahhel, sest luni kuus olli meel mõnni kord kassukat tarwis ja tulli willo wihma. Ristheina wäljad kandsid eestotsa ennam kasteheina kui ristheina; heinamade peal üllatas rohhi waewalt ülle wikkati;  odrad, kaerad, linnad, keik ollid kängus ja näitsid tullewa aasta Malmis sawad. Se panni mitme põllomeeste süddamed wärrisema; agga Palla Augusti ja soe Septembri ku parrandasid jälle, mis teised kuud nende ees ollid pahhaste teinud. Suiwilli sai Malmis, teine ristheinaniit läks korda ja kartohwli wõtmisse aeal ollid head ilmad ning saak ennamiste mitte kassin. Teada muidogi, ep olnud assi iggas Paikus mitte ühhesuggune. Üllemal nimmetud kihhelkondade pool ei olle rukki wiljasaak just mitte hea, agga ka mitte üsna sant olnud, arwatakse nenda keskelt läbbi 9 wakka wakkama pealt; selle wasto agga suiwilli  hopis parrem: odre 12, kaero 14 ja kartohwlid,  kuida ma ja seme olnud, 60 170 makka wakkama pealt. Agga sedda on tähhele pandud: middawähhem wakkama pealt, sedda tahhedamad,  midda ennam, sedda wessisemad kartohwlid. Et linnad tännawo sedda waewa ürramakswad,  mis nende kallal nähhakse, sedda ei salga paljo kegi. Nende hea hind Oktobri ja Nowembri  kuus, aitas ka nekrudi maksust kergitada. Mõisade peal, kus teoorjus kaddunud, on linna teggeminne wähhemaks janud, sedda terrasemad on tallopoead linno teggema, et rent, mis parraks mõnnes paikus ülle kattukse üllatab, wälja tulleks. Nenda on siis põllomeeste hirm, mis kewwade  ja sui kül suur olli, süggise ärrakaddunud ja tännule rmni anuud, kes tännada mõistab. Nenda paljo, et keik innimessed rahhnle jääksid, ei jõna jo lummal ka mitte anda. Nurrisemist  jääb ikka ülle. Riast. hobbuse soustj, Pöilomehhe pea murre peab ollema, omma maea lomasi holega hoida ja toita: sest põld ja heinama  toitwad kül karja agga karri ka Põldo ja 18