eesti koddänikude enneste holeks jätta , kedda kohhus Parrast kinnitab ja seatud aeaks ammeti peale panneb; ehk kas mõnda muud wisi te d tassandada, selle peale ei olle meiesugguse pissukest pead mitte tarwis, kui agga Linna- Eestlaste eest mõnni su saaks räkima ja mõuni kässi isseärranis nende asjo tallitama. Se ei wõi teisite olla, sest peaks ka kohtule mõnnesuggust  kergitust tullema. Ommalt maalt. Tarts makonNSst. sTnllekahjo.j Tullega,  mis meil' kiil wtigga tärwis on, peame ommeti nenda ettewätamä, kui keige õelama waenlasega,  kes, kus ta liggi Peased, muid seddamaid paljaks risub. Seal tõusis waene Torma koolmeister  4. Detsembril omma kolilastega unnest üllesse ja tüttarlapsed kästi tnbba Pühkida, mis need ka peale hakkasid. Seal wõtnud Z tüttarlast  küünla laua pealt ja tahtnud lakkest minna  usi ludi Loma. Treppist ülles minnes on tulli kattukse külge putunud ja kattus põllema hakkanud. Üllewelt mahhatulles tahtnud lapsed ennast wabbandades kolmanda lapse peale aeada, ja nenda jaggeledes kuulnud sedda koolmeistri tüdruk ja kni ehmataud koolmeister wälja sanud paistnud tulli jubba kattuksest küllasse. Sedda näinud rahwas ja jooksnud hulgani kokko. Õnneks  olnud waikne ilm ja tulli sanud lämmatud. Kattus põllenud ärra, agga seinad janud alles. Koolmeistri kahjo arwatakse 60 rubl. peale. Tüttarlapsed, kelle käest tulli lahti peasnud, olla üks IZ- teine l 4-aastane. sTullekahjs pulma peal. j 6. Detsembril  ollid WZnno kihhelkonnas Ahja wallaS Peter Jürgensoni maeas Pulmad. Perremehhe wend wõttis naese. Agga need pulmad oüid kurwad; sest pühhapaäw warra hommiko, enne kui kirriko hakkati minnema ja prukosti walwistamissega  teggemist olli, peasis tulloke aitas ei olle selgeste teada, mis läbbi walmis puhhastud linna unniko ehk wirna külge, ja seal vlli õnnetus kä. Esmalt hakkasid linnad ja neist keik ait põllema, ja ehk küt hulk innimessi appi tõttasid, ei wõinud ommeti middagi ennam awwitada, waid 2 aita mis ühhes kous ollid, Pollesid ärra ja keik, mis sees olli, jäi sisse, nenda kui: Linnad, mis kauba tarwis walmis seifid, witli, toit, rided ja mis muido aitas olli. Teised 2 aita seal kõrwas ollid ka igga silmapilk  pöllema hakkamas, kui mitte kattus ep õlleks  pealt mahhakistud ja kraam wnljakautud. Liuuo on 50 Puuda sisse jäuud. Ka peigmees jäi nenda paljaks, et laenatud kue sees ennast piddi laulatada laskma. Pnlmalissed sõitsid kiil ikka Parrast tullekustutamist kirriko ja noor paar sai laulatud, agga kurwad ollid need pulwad, kus perremehhe warra ukse ees tuhha-unniko al seisis. Oh tullega on wägga holast ettewaatmist  tarwis ? WSrro makonnast. sHunetussed.j Mõnne päwa eest kirjutas üks sealt poolt sõbber  muda; „Snn Räppina karjamõisas, nimmega Jama  mõis, cllawad 1861. aastast sadik Sakfama tömehhed. Neil on jnbba mitto õnnetust selle aea sees olnud. Aastal 1863 Põlles neil üks tömeeste maea ärra ja senna jäid iihhe issal 2 last sisse. 1863 uppus teisel issal 16-aastans poeg Räppina jõkke ärra. Nüüd 4. Detsembril  juhtus jälle suur õnnetus. Saksama mehhe poeg, Karel Kalies, 13 aastat wanna, tulli omma emmaga ühhes Räppina podi. Senni kui emma podis olli, läks poeg uut winaköki watama, mis mõnne päwa eest olli walmis saund  ja kukkus seal 60 gradi kuma praga kasti, nenda et selg weel üksi wäljajänud! Senni kui teised appi said ja wäljatõmbasid, olli keik ihho ja näggo taieste ärrakuppatud. Widi kül warsi tohtrejure, kes seal lähhedalellab, agga jnbba teisel warra hommikul on waene Poisike hinge heitnud. Mannemaid wõib üksi Lummal trööstida ja nende kurmastust kergitada. „Õnnetussi on mödaläiuud acal weel ennam  olnud. Minnewa talwel said Werriorra mõisas winakögis ühhe Lömehhe jallad kartohwli  jahwatamisse tõrdes põlwini ärrakuppatud,  kus mees ka isse õlleks wõinud ärrapurrustud  sada, kui mitte enne massina üllesseadimisse jmes ei õlleks tähhelepannud, kuida ennast raud arrude eest hoida Lulleb, mis sähhärduse ma usinal  ühhest teisest läbbi käiwad ja kartohwlid purmstawad. Selleläbbi peastis ta weel onlma  ello, mis jnbba otsego nidi otsas rippus; 411