said 800 mässajad ühhest pissukesest linnast waljaaetud, 90 meest surmatud ja 25 wangi wöetud. Wenne poolt sanud 1 pealik surma ja 6 meest hawatud. Selle polest näitab wenne  wäel imme ...... ön ollewad.  Mässajate  julgus ja lotus peab jubba mitmes paitus  kaddumas ollema. Ühhes kohhas ei olle 160 parremat suggu mässajatest Some küttide  ees mitte ennam kui 6 meest ellama jänud;  keik teised on püsstkulide al langenud, ilma et isse Some küttidele olleksid sanud kahjo tehha. Laska ja Widawa linna wahhel  on (21. Webr.) ka üks mässajate hulk, ei tea kui paljo, laiali pillatud, 5 meest wangiwöetud  ja paljo. surmatud ja hawatud. Mihkowis sanud 22. Webr. teine mässajate hulk selsammal kombel wallo. Pärrast sedda kui 20 meest ollid langenud, jooksid teised omma teed. Nenda näeme, on se pahha assi aega möda allanemas. Kiitko kül mötlematta  Italiamehhed, Prantsussed ja hiljuti ka mönned Rootslased nende pahha ettewötmist:  mis tühhi on, lähhäb ommeti tühja. Põlakatele on tõeste rahho nõu, agga mitte taggakihhutamist tarwis; sest ehk nad kül ommas  hullus mässamisses ka kahjo tewad, siiski isse paljo ennam kahjo sawad. Wöeralt maalt. Preifimaalt. Mässajate abbimehhed.  Peale surema ossa Polarahwa, mis Wennema wallitsusse al seiswad, kelle seas nüüd mässaminne on tõusnud, ellawad neist weel hea hulk teine pool Pola.radda, muist Preisi ja muist Austria wallitsusse al. Kes Polakad on, neil on se kord Polakate meel. Möllemilt poolt tungib sallaja mässajatele abbimehhi  ülle Pola raja. Ma ütlen: sallaja, sest lubba ep olle Preisi egga Austria Põlakatel  mässajaid appi tulla, sepärrast peawad sedda warga kombel ja sallaja teggema. 17. Webr. on Preisima jaust 600 abbilist ülle raja sisse tunginud; agga waewalt ollid mehhed  Polamaal ja mõtlesid nüüd kes teab mis immet teggewad, kui wenne wäega sarwipiddi kokko juhtusid, mehhewisi wallo said, kes ella- ma jäid, jälle ülle piri taggasi tõttasid ning . Preisi metsadesse marjule puggesid. Seal põlle nemmad ka rahho leidnud, maid Preisi söamehhed on neid seal ümberpiranud, muist surmanud, muist wangiwöetud. Säh, mis said nemmad nüüd ommast jölledast ettewötmist?  Sesammasuggust jamsi tööd on ka mitmed Austria Põlakad teinud, kes omma palka sanud ehk meel ootwad. Prantsussemaalt. sOlli wallawad need, kes Põlakate mässamist weel tagga kiitwad ja neid seal jures aitawad. Sedda tewad paljo Prantsussi ja hul kül, mönned kuulsad seitungid weel teiste ees. Nenda on üks seitung ehk temma wäljaandjad  4000 pranki selle peale annud ja paar teisi nendasamma. Seal on siis wallitsus nattuke wahhele tulnud ja üttelnud: „Pola mässajatele ei tohhi teie mitte rahha korjada, waid kui tahhate, siis neile, kes hawatud sanud."  So; kas seal suurt wahhet on? Eks ühhe nimme al teist ei wöi tehha? No muidogi tehhakse sedda ka, agga se põlle auwaart  abbi, egga sada Põlakatele mitte kahjo, et neid seläbbi rohkem surmatud saab, kui ehk muido õlleks sanud. Peale selle on üks Grahw Parisis üht ramatut trükkida lasknud, kus sees ta keisri Napoleonile nöu annab Polama parrast Wenne Keisriga södda allustada, kui meie Keiser mitte Põlakatele  järrele ei peaks andma. No tagga hullemaks  ! Ta tahhab, et Prantsus ommad söalaewad,  muist sia Balti merresse, muist musta-merresse  peaks saatma ja nenda meie Keisert sundima Põlakatele järrele andma. Õnneks on se paljo kergem kirjutada, kui tehha. Kes tuult külmab, se tormi leikab. Napoleon mõistab nisugguses asjus parrem kaluda, kui Grähw Montalembert, ja ep olle meil sähhärduse  nöuandmisse pärrast mingisuggust kartust  tarwis. Kui kül Napoleonil ommad asjad wöiwad olla, Prantsussi mönni kord hästi küllaliste peale aukuda lasta, siiski ei te egga wöi ta nende aukumisse järrele tehha, ta teab kül, mikspärrast. Ehk ta kül igga söa allustusses mitte allati ei küssi, mis õige 88