ninga laupääw on nemmad seitsme saniga Kalugasse  tulnud. Sami! ollj neid ammo jubba  ootnud ja sai wägga röömsaks, et nad üks kord senna jöudnud. Ta norem poeg sõitis teiste ette ja astus tuppa, kui issa parrajast lauale istus. Ta rööm olli kül wägga suur, jiiski wöttis ta omma poega, nago kunningas omma  allamat wasto; nendasamma ka teisa, kui jarrele jõudsid. Ta ei läinud neile mitte sammo  wasto, waid otas omma kambris, künni keik ta ette tullid, esmalt meesterahwas, pärrast  naesterahwas. Ülleültfe on Samili perre  selle läbbi 20 hinge suremaks sanud, muist suggulased, muist teenrid, ja nende seas kaks temma naist. Nüüd põlle tal ennam iggaw ellada. Siberiamaalt. Neile, kes meie maal ikka weel pead süggawad ja kahhetsewad, et wiijawakkast, heinakoormast, härjast, lehmast, wöi naelast ja kanna munnast mitte kahhe ja ja kolme kordset hinda ei sa, annaksin ma sedda  head nöu: wige omma kallis kaup Nikolajev)  ski linna, seal sate kalli hinna. Seal peab ello üllespiddaminne tannawo hinda maksma  et hing kinni jäeb. Möttelge isse: 1 nael warsket lihha 30 kopp., 1 nael naerid 20 kopp., 1 nael kartohwlid 10 kopp., 1 kaapsa pea 15 kopp., 1 kanna munna 15 kopp. ja 1 wedro (pang) happo kaapsaid 5 rubla höbb. Aiad mönda meie perremeestest ahnus tagga,  siis mõtleb ta wist: „oh millal Pernus, Tartus ja Tallinnas sedda hinda same, siis saaks sauna naene omma kannadest ka sidi mütsi pähhä ja pölle ette!" Sahhärdune sowiminne õlleks armota küllalt, agga wöib ikka mönnes süddames olla; sest wanna mönnus Eesti sanna:  „maggo müal, maggo ostjal", tahhab meie paiwil jubba waggise pole lühhemaks jada.  Müal on ennamiste suhkro, agga ostjal pipra maggo suus, issearranis kui waene innimenne  on ja paljast kümme sörme sullaseks ja pöllud maad pölle sees kanda. Se surem wigga meie aegse innimestel (sest põlle ka pöllomehhed  keik puhtad) on se, et mammona tenistust  armsaks orjusseks piddawad, isseennast teniwad ja liggimesse armastust unnustawad. Nisuggused wöiksid omma kalli kaubaga ütlema!  nimmetud linnas se kord head tenistust leida. 11. Tallinna kubbermang. (Mis Nr. 20. polele jäi.) Wirroma ja Rakwerre lin. Rakwerre on Wirroma pealin. Kus need teised wähhemad  on? Eks ka seal, kus neid on. Sesinnane  lin põlle surusse polest ka mitte London egga Paris. Rakwerre lossi warremed tunnistawad  weel tänna päwal, et se maia mannal  aial laste mängo assi põlle olnud. Aastal  1224 peab Dani kunningas, Woldemar 11. lossi ja linna assutaja ollema. Praego on seal peale 100 maia ja 800 innimest ellamas. Meültse on Wirroma nattuke peale 1600 wersta suur ja seiswad krono ja 167 pärusmõisat  kümnes kihhelkonnas temma fees. Waim ara on keige hommikopoolsem kihhelkond  wasto Narma jögge. Joala möisa jures, paar wersta pea! poo! Narwa linna, kohhab kulus Narwa-jöe jugga, mis meie maal keige surem on. Ta põlle kül middagi Sweitsi- ja Amerikama juggade wasto, agga meil põlle fe kord suremat. Möda Peipsi-järwe äärt, Ahhakwerre, Isaks ja Pungerja möisade alw. ellawad paljo innimessi, kedda Polowärnikud hütakse; nemmad on ka Wennelased, agga Lutterusse  usko ja mönned öppiwad alles siis makselt,  kui luggema (leri) peawad minnema. Wanna mällestuste polest põlle meil Wirromaal  ka suurt rikkust. Niggula kirrikomöisa jures seiswad wanna endise Maarja-kirriko warremed, kellest ma middagit ei tea üttelda. Selja-möisa lossi warremed merre lähhedal, Haljalla kihhelkonnas nifamma. Siin on ka pissuke  saddam, kuhho Soomlased saggedaste omma  kaubaga peawad tullema, meie rahwale kallo toma ja siit wilja otsima. Weike-Maarja kihhelkonnas  seiswad weel Porkolmi ehk Porkoni  lossi warremed, kus enne üks katoliki ertspiiskop  on ellanud, jöe sare peal. Järwama ja Paide lin. Nago Wirromaal  Rakwerre, on Järwamaal Paide nende  essimenne jo wiimne lin. Kui temma en- 50