annab MM HeispeHerra sedda neile mikMhe jälle taggasi. Ühhsst aeast on müüd stglatftd asjad ka üsna waggusi, muidogi teada, m kaua, tm Buhara Emir mõistab Maggusi seista ja- omwa rahwast rahhule suudidg. Tõstab tajälle omma russikast ülles ja teeh uut tülli, siis möM heaks, km ueöte jälle Wennelase käest nattuke karristada saabz made wötmift pärrast ei tõsta Menne wallitsus omma  jalga toast wälja. Inglisse seitungid teggid  sest kord suurt kärra, otse kui peaks Wennexigi  wallitsus, nago monm täitmata ellajas Ollema, kes ialgi täis et sa, ja sellepärrast Buhaxa rahwaz peale latnud, et sealt weel MM jure wõtta, mis koggoniste tossi põlle; sedda tunnistust annab nüüd üllemal stisaw assi jaf sest asjast on ka kindral Kaufmann, kes sealatss ryäggede üllem ja Buhara rahma Waigistaja PMrburgjs üht könnet piddanud, et assi koggoniste nenda põlle, kuida Inglise seitungid sest könnelewad. Baierimaalt. Sea! õn praego sured waidlemised ja jaWlemised rigi üllemate wahhel.  Ühhed on fM poolt, et Baieri riik ckoggo seltsi heidab ja teised jälle rinno selle wasto ja nenda söddiwad ja raiuWad nad jubba mõnda aega-; agga ei sa kaugemale kui käes on. Sel kombel, kuida nende assi praego on, ei põlle ühhendust lota. Mmdo teised rigi asjad Lallitawadnad waggusi,  agga ses asjas põlle leppimist. Meie ei woi Md ka neid tehha, mis nende melest hea ja lähhäme eddast ning watame kuida loud mujal on. Jtaliaznaalt. Keige surem rööwlite ja mörMkate pessa o« Ztaliama ja rigiWallitsus on nüüd wimasel aeal sedda ennesele wibimata kohhuseks teinud , neid kautada.  Mnnewa  aasta Märtsi kuust künni se aasta Aprilli kuuni, se on ühhe aasta aea sees, on kolme makonna ftest M 7 ftsuggust pahhurat ja kshjo tGgeMt ja luM tahha pannud. Nende peameestest, kes omma Mife WSpruse parrast Kuulsad oW, on sthheffa MnniwoMLst jures hurmatud osanud- ja -nM maNgi Wöetuv; nM Me iMnnast wangi annuv. Oeige ennam tähhelepaMemise waDt yn, nende makondade rahwas, kust söamehhed kurjateggmid ni xoWste wäljgweddanud, neid awwitanud kinniwötta. Muidogi mõista, ei woinud se ka teisiti olla, sest kui wägga paljo pahha on-neMmad neile tunnini Mis ärraarwaMata ju kui paljo ka enne aega mag? gama - JUglisMKKlt» Kuida sest jubba ennegi olleme könnelenud, on Ärimaal, nns inglise wallitsuse al, paljo suremid ja allamld mehhi rigi wallitsuse wasto olnud ja temmale-suurt tülli teinNd; paljo ammet-mehhl ka ftpärrast ammetjst lahti et ni wastased olnud. Korki linna pürjermeister S u l l i wan, on ka selleparrast ammetist lahti sanud, et rigiwallitsuse  wasto hakkanud.  Jmmekspannemise  wäärt on, et ta nüüd sedda, kes ta assemele wallitsetud, manitsenud ommas ammetis  tru olla. Rahwas põlle praego weel rahhul, waid.teeb mässamist, kui agga. mMi saab. Portugalimaalt. Lissaboni linnast kirjutakse 10. Mail, et Spania rigiwallitsus Portugali kunninga Ludwigi ainust wenda, prints Augusti tahta ommaks kunningaks wallitseda. Ta olla 4. Nowembril 1847 sündinud.  Ühtlase kirjutakse ka, et prints August Montpensieri hertsogi tüttart tahta ennesele abbikasaks wötta. : Hinamaalt. Lähhäme ka kord Hmamale ja wahzme, kuida loud seal lahwad, kas on keiknenda, kuida peaks ollema, woi on ka wast Mpnda tähhele pannemise wäärt asja kellest Me woime jutlustada. Sealatsed allamad yn pqgganad, kes alles pimmeduse kottis ästuwad, egga waimo walgusest middagit ei tea. Missionarid  on ka ftnna läinud, eineid pimme- Vusest walguse sisse agga nendestö ei tahta seal eddeneda ja neih wihhatakse ja kiusatakse tagga ning njmMetakse „kiskjad hundid." Kuida kuulda> olla Aks üllem Hina MM ammetnik Pekingis Prantsuse sadikule wasto silmi lönud ja seni kohhe Prantsuse ptaggo mahha wötnud. Mis tagga järrele tusthb,, sedda ei tea meie. u M 176