mönni kaubatallitus pärrandusseks janud; siis peawad agga omma eestkostjate ja wöörmündride  läbbi kaubatahte wäljawötma. 71) Kaupmehhe pilleti peale kirjutad suggukonna  liikmed ei wöi selle nimme al ehk wolliga krono egga mu innimestega muido mitte kauba asjo tallitada, kui omma suggukonna  Pea isseärralisse loaga. Omma nimmel  kaubelda, on neil arrakeeldud, ja kui nad sedda ilma loata peaksid teggema ehk omma suggukonna nimmel wekslid waljaandma, siis peawad isse wastama. Kaupmees peab üksi siis nende teo eest wastama, kui ta neile selle peale wolli annud. 72) Poeg ehk tüttar, kui täie ealisseks sanud, wöiwad omma nimme peale kaubatahte wötta, ilma et selle läbbi pärrandusse õigust ehk aukoddaniko seisust, kui issa sedda peaks sama, kautaksid; keige wõllade eest, mis ommas  kauplemisses tewad, wastawad ka üksi omma wartaga. 73) Suggukonna Peal ei olle mitte keeldud,  omma ennese ellopäiwil korjatud warra ühhe täie ealisse lapse ehk suggulasele anda, et sellega eddasi kaupleb, kui omma nimme peale pilleti waljawöttab. Temma pilleti peal ei wöi agga muid kirjatud sada, kui temma lapsed ja poea lapsed. Tähhendu s. Kui kaupmees onuua warra laste chk suggulastele ärraannab ja rahho pölwe heidab, siis wöib ta isse selle pilleti peale kirjutad sada, kellele ta omma warra annud. 7T) Peaks suggukonna Pea surma läbbi eest ärrakadduma, siis wöib temma lesk ta assemele astuda ja omma nimme peal pilleti wötta, kelle peale H 64 järrele temma poead ja neitsipölwes tütred, nendasamma ka temma lastelapsed ja laste assemele wöetud kassolapsed  wöiwad kirjutud sada. M) Kui parrast issa surma mitte emma, waid üks poeg ehk neitsipölwes Lüttar temma .assemele astub, siis wöiwad selle ue suggukonna  Pea pilleti peale temma wennad ja onnopoead,  künni Me ealisseks sanud, temma öed ja onnotüred, künni mehhele sanud, kirja jada.. Temma ommad lapsed, lapselapsed ja lapse assemele wöetud kassolapsed sawad Z 64 järrele temma pilleti peale kirjutud. 7G) Suggulased, kellel Z 64 järvele mitte õigus ei olle, ühhe pilleti peal seista, wöiwad  lahkuda ehk iggaüks isse omma nimme peale pilleti wötta, ehk Z 65 järvele kaubamaea  ühhe ülleültse nimme ehk ~wirma" al assutada. Tähhendus. Lihhased wennad, kes selle päwani, mil sesinnane kaubaseadus maksma hakkab (1. Jull 1863), ühbe kauba tähhe peal on seisnud, wöiwad lenni ühhe tähhe peal kaubelda, kui nende warra weel ci olle. 77) Kui lastel, kes weel täie ealissed ei - olle, pärvast omma suggukonna wannema surma,  suggulasi ep olle, kennel õigus õlleks, neid omma pilleti peale wötta, siis wöiwad nende eestkostjad ja wöörmündrid neile keigile kokko üht kaubatähte waljawötta. 78) Meesterahwas, kes omma sugguwannema  ellopäiwil ehk ka pärvast temma surma, ta pilletist mahhakustutud sanud, need kautawad  ni hästi kauplemisse, kui ka koddaniko õigust, mis neil sugguwannema pilleti järrele olli, kui nemmad mitte omma nimme peale pilleti ei murretse. 7S) Kaupmehhe lessed ehk tütred, kennel omma suggukonna seas meesterahwast ei olle, kes kaubatähte wöiks wäljawötta ja neid senna peale üllespanna, jäwad selle seisusse sisse, mis nende meeste ehk issadel olli; agga kauplemisse  õigust ei wöi neil mitte olla, kui nad - uut lubbatähte ei lunnasta. 8V) Kui üks kaupmees waeseks ehk pankrotti  jääb, siis.ei tohhi tomma abbikasa ja need, kes muido weel temma kaubatähhe peal seiswad, sest päwast sadik, mil assi ilmsiks - saab, künni selle päwani, mil keik wölla asjad  kohto polest tallitud ja selletud sawad, mitte kaubatähte omma nimme peale wäljawötta» Olgo siis, et kohhus sedda leidnud wöimalik  ollewad ja selle peale isseärranis lubba annud. 81) Kui kohto üllekulannöse järvele on leitud,  et pankrotti janud kaupmehhe abbikasal temma kauplemissega middagit teggemist egga temma selle jaolinne põlle olnud, siis wöib ta sest päwast sadik, mil keik selletud on, iilleültse  seadusse põhja peal omma nimmel kaubapilleti  wäljawötta ja kaubelda. (Jääb polole.) 92