et Noma linnas wanna aeg, mis teistel Z-500  aastat selja tagga, ikka alles õitsib ehk usi õisi aeab." Prantsusse parlamentis, ehk kuida nuumad  sedda nimmetawad, seadusse andja koggus, on tännawo ka paljo waljumat kõlla ja waidlemist kuulda, kui enne olli. Üsna immeks on panna, kuida mehhed, kellel Napoleon muido  käe su peal hoidis, tännawo ni julgeste wõiwad  rakida. Mõnni Pääw tõusta waieldes ni suur kärra salis, et präsident omma kellaga neid waggusi ei sa. Mitto asja, mis wallitsus ja Lemma teenrid tewad, sawad ni läbbisõelutud, et immeks on panna, kuida Napoleon sedda sallib, kui tal mitte isseärrams nõu seal jures ei olle. Mehhiko-murre ei lähhä Lemmal mitte süddamest wälja. Mis peab Lemma ueste wallatud keisririgist seal sama? Peab ta ommad  sõamehhed sealt ärrakutsuma, nago endine rätsep, präsident Johnson sedda tahhab, siis langeb  wist Maksimiliani troon ümber ja selle langemisega  ka suur tiik Napoleoni kroni illust, mis jo mitte kerge ei olle kannatada. Tulleb luggu wimaks nenda ja rahwas küssib: „mis on nüüd keigest meie werre ja rahha kulust Mehhikomaal sanud?" siis on temmal tõeste raske kosta. Inglismaas kaebawad innimessed, nende parlament olla tännawo wägga iggaw, se on, ei olla seal paljo waidlemist, ei ka suri usi asjo ees, mis seitungides mõnnusad olleksid kulutada. Ainus assi olla „kirnkomaks" ja „parlamendi seaduste  uendamissed," mis neile seal õiendada annab. „Kirrikomaks" on se, et keik mu ussulissed Inglismaal peawad piiskoppi usso kirrikuid ja Zppetajaid aitma üllespiddada, agga nende omma  kirrikute tarwis ei anna piiskoppi ussulissed  egga rigiwallitsus mitte koppikut. Selle asjaga jaggelewad nemmad agga paarkümmend aastat, ei Lea, kas nüüdke õigeks sawad. parlamendi  seaduste umdamissega" on sesamma luggu: mõnned selle wasto, teised selle poolt. Nosksimaalt ei olle se kord muud üttelda, kui et seal wägga paljo lund olla saddanud ja sured tuisud olnud. Maddalama kohhade peal olla lummi mõnnes paikus ni süggaw, et innimessed  keige maeadega hangede sees kinni on. Ka raudtede peal olnud paljo tööd, mnego massmad wõinud käima halkata. Norwegist peab Paljo jeäd laewadega wäljawetama  lõunapoolse made sisse, keige ennam Jnglismale. würstirigide Parrast, kust minnewa kuus würst Kusa ärraaeti, tulleb Parisis konwerents kokko uõupiddama, kes jälle selle ma würstiks peab sama. Belgia kunniuga wend Wilip ei olle sedda ammetit mitte wasto wõtnud ja Sultan, kelle üllema wallitsusse al maad seiswad, ei pea ka mitte tahtma, et wõeras  würst senna wallitsema tulleb, waid et om- ! malt maalt mõnni saaks wallitsetud. Ommeti nimmetawad seitungid ka Hessen - Darmstadti prints Aleksandrit selle aujärjlpärriaks. Küllab saab kuulda, kuida Parisi konwerents sedda asja õiendab. Lahtisanud würst Knsa olla isse jubba Prantsussemale läinud, agga temma proua Helena  weel koddomale jänud. Meüüikomaatt tullewad söunumed, et keiser  Maks omwa ue rigi päiwi isse peab lühhendama,  ja isseärranis seläbbi, et nenda teeb kui kaupmees, kes näeb, et pankrottist ennam ei pease, siis lõppetusses weel nenda pillab, kui õlleks Lemma warrandus põhjato, künni ühhel hommikul punnased kohtomärgid uste peal seiswad.  Ta põlle koddomailge hoidlik innimenne olnud ja nüüd Mehhikomaal ei pea rahwas teadma, kas peawad temma pillamisse ülle nutma  ehk naerma. Ja sedda teeb üks wallitseja, kes laenatud rahhaga ueste assutud rigile kindlat  Põhja tahhab panna! Kui Prantsus ei aila, siis on rot panges; agga kauaks jõuab Napoleon  nisuggusele anda, kes ühhe käega wastowõttab  ja teisega warsi wäljawiskab? Temma wastased watawad kõrwalt ja ütlewad: „Selle mehhe wasto põlle tarwis sõddida, se soddib isseennese  wasto." WMki-Perua ja Spania tulli ei olle ka weel kahhanemas, waid ennem kasivamas. Nnnmetud  wabbatrigid on kokkoheitnud Spania wastopannema;  kui ka nende merrewäggi ikka weel wähhem on kui Spanial, siis on nemmad koddo, agga Spania waenlased peawad seal maal otsego  teises mailma otsas sõdda piddama. Möllemilt  poolt sadetakse merrerisujad wälja, kes teine teise kaubalaewo peawad merre peal kinnipüüdma.  Lahhengitest ei olle weel kuulda. 80