käinud, siis on ta surmatähte koeo winud. Eüropa  abbi, mis Inglased ja Prantsussed kül pakkuksid, ei passi mitte Türgi haigusse wasto. Peaks se neid awwitama, siis ei peaks Türklased  mitte ennam Türklaseks jäma. Ja kui nad sedda ennam ei olleksid, kus õlleks siis weel nende wäggi ja wallitsns? Noh, nüüd teadwad luggejad, kes „haige mees" on, ja wõiwad tedda, künni Inmmal tahhab, ommal wisil põddeda ja surra lasta. Ommalt maalt. Tarto maüonnast. sGrahwi sündinusse  Missest südda täis on, sest riigid  su. Nõnda teeb üks Ellistwerre sõbber, kui meile teada annad, mis temma silmad nciinu. „Pühhapüäw, 6. Augustil piddas meie grahw Stakeldergi herra omma 70. sündinusse  päwa, mis ka ühhes hulga kolilaste roni  op äwaks sai. Kaks näddalat enne sedda olli koolmeisiridele teada antud, selle päwa hommikul onuna kolilastega mõisa laulma tulla. Seks piddid 100 last teiste seast wälja wallitsetud sama ja koolmeistrid neid nimme järrele üllespannema. llhhe koli lapsed tullid judba laupääw õhto mõisa. Kaks teist koli tullid hommiko järrele. Peale selle tullid ka Kärkna Orge külla mängomehhed Msi kihhelk.) senna jure. Kello 6 ollid kolilapsed  ja Paul Bergmann omma mängomeestega  sure treppi ees kous, kus grahwi herra, temma lapsed ja wõerad alles waggusi maggasid. „Esmalt mängiti ilma laulota ja selle peale kõik nelja healega kous mõnnust korali: „ Kuulge wahhemeeste heale," ja nõnda läks siis korilaul ja passunamäng eddasi, künni grahwi herra wälja tulli ja lahkeste laste sekka astus. Temmal näitas wägga hea meel ollewad, mis ta näust wälja paistis. Kui lahke sõnnaga olli terretanud  ja lauljad ning mängiad temmale õnne sowinud,  tullid ka teised wõerad treppi peale, ja nõnda turis laulmine ja mängimine paar tundi, künni neid sömalauale kutsuti, kus iggaüks omma käega wõttis, ni paljo kui südda kutsus. „Peale sögi tullid jälle rõmsad laulud halja Pude warjus, mis ni mitmele, isseärranis laste seast, üsna uus assi olli. Selle aea sees ollid Piddowannemad suurt sögilauda kõigesugguse pissukeste kingitustega täitnud ja iggaühhele omma losinummer jure Pannud. Hõissa, kuida nüüd laste silmad hiilgasid! Kui kõik korras olli, astus grahwi herra isse laua otsa ja hüdis  kolide kaupa lapsi nimme järrele wälja ja igga laps piddi losi järrele omma kingitust laua pealt sama, mis grahwi silma al lapse kätte anti. Grahw isse olli laste rõmo nähhes nisamma  rõmus, kui õlleks ta alles 7-aastane lapsoke olnud ja mitte kümmekord wannem. Igga laps sai kingitusse kõrwa ka weel rosina saiapulli, mis mitto siamale ep olnud näinud, weel wähhem sönud. Oh sedda rõmo! laggamisse  aeal mängisid passunad. Lapsi olli kill 100 tellitud, agga wist 200 tulnud; targemad lapsed iggast kotist ollid kirja pantud, teised piddid ilma jäma, künni ka nemmad ussinamaks lühwad. Ka koolmeistrid ei läinud tühjalt ärra ja mängiatele pisteti igga mehhele omma haljas taler peusse. „Minna ollen sütleb kirjasaatja) Kärkna mängomeeste õppimist aastaga üsna immeks pannud, et ka nende jallad kerkima aeasid, kes muido parremat on kuulnud. Küllad olleksid ka wist mõnne Eestineio jallad kerkinud, kui hädbi neid ep õlleks kammitses piddanud. „Kui rohtaedas ennast onuna aeg ollid jallutanud  ja jutto aeauud, koggosid jälle kõik sure treppi ette kokko, laulsid weel mõnned laulud ja wimaks: „OH wõtgem lummalat:c.," ja siis jätsid tännades jummalaga ja hakkasid koeo pole minnema. Niis seal Pärrast sedda weel sündinud,  sedda minna ennam ei tea." Wörro makonnast. sWask kulla Rummal peab ikka petta ehk peksa sama, se on ammo tuttaw assi. Meie olleme ommalt kohhalt  ka jõudo möda püüdnud hüda: „ Silmad lahti, ärge wõtge mulda kulla eest!" agga suur hulk teeb sedda ommeti, ja mitte üksi rahha wahhetamisses. Nummalus on se põld, kus kelmide nisso õitseb. Kuulge mis Wörro Karel meile kõnneleb. „Armas Postimees! Sa õlled mõnda korda üttelnud, et meie rahwa seas weel habbemega lapsi on, ja se on terwe tossi. Kule, kuida üks nisuggnne, isse weel „täwwelik" ma ea perremees,  ennast lapse kombel on petta lasknud. Sangaste walda K. perremehhe jure tulli Jani 259