pus. Jummalast seatud abbikasa ei olnud kuskilt leida egga põlle ka praegugi, ja se on willets luggu. Ja kui ka wahhest sekka naesterahwast sadetakse, siis teame kül, kui sure au wäärt need on. Minnewa Oktobri kuus tullid 4V innimest'  meie maalt Sujetuki küllasse ja nende seas ka 5 tüdrukut, agga parrako ni raisko läinud lomad, et wenne küllades ümber hulkuwad  ehk Muussinski linna lähwad tenima, kui sedda agga leidwad. Kahheksa meeste hingede  peale tulleb üks naesterahwas, ni hea kui segi on. Seal ei wöi siis külla koddone ello mitte korralinne olla. Siamale ellasid Eestlased Soomlastega ühheskous,  mis ka suur assi ei olnud; agga minnewa sui (1861) lahkusid nemmad Soomlastest  ärra ja läksid 28 wersta weel üllamale  löuna pole, 8 wersta Lätti küllast emale ja ehhitasid Bulani-jöe kaldale 17 maia üllesse,  ja se on nüüd pärris Eestlaste Bulanka külla, ehk wennekele Werhni Bulanka, kuhho need anded lähwad, mis meie maalt sadetakse.  Minnewane sui läks maiade shhitamissega  möda, sellepärrast makseti neile, kennel  maiad ja harritud pöllud Sujetuki küllasse,  Soomlaste kätte mahhajäid, selle' eest rahha. Kuida koht ja ksdda olli, nenda ka hind. Mönni perremees sai 156, mönni 120 ja mönni 90 rubla; kennel enne ei olnud, neile anti siit sadetud armoandidest abbi, 25 künni 50 rublani, agga laeno peale, mis nemmad wähhe hawalt, aega möda ue järreletullejate  tarwis jälle ärramaksrvad. Se on otsekui nende rentkassa, kuid et neil intressi maksmist ei olle. Nenda olli Bulanka külla essimenne assutus. Ma, mis külla ümber seisab, on aitummal wägga hea ja annab, kui wisi pärrast harritud  ja önnelik aasta on, 12 künni 15. wilja;  waesemal aial 8. ja 10. wilja, misga pöllomees ka wöib rahhul olla; meil ep sagi sedda ehk saab arwa. Rukkid, nissud, odrad, kaerad, erned, linnad, kannepid ja tubbakas kaswawad seal keik hästi. Willi, mis neil omma tarwidussest üllejääb, saab 80 wersta moda jöggi Minussinski linna turrule widud, ehk tullewad ka üllesostjad isse külladesse ja wiwad senna, kus kullapessejatel leiba 1857 künni 1860 aastast sadik maksis jahhopuud  seal 50 ja 55 kopp., agga minnewa sui jubba 30 kopp., mis enne 1 rubla 25 kopp. ja mullo paljast 75 wakka peale wälja teggi. Millal meie maal sellega on sadud? Ei minna  mälleta sedda kuuluud ollewad. Keik need, kedda senna ärrasadetakse, ei wöi kül mitte pölloharrimisse jure jada, sest esmalt on naeste pudus ja teiseks ei jöua meie assumisse hakkatusseks  keikike abbj anda, ja kolmandaks tulleb jo ka nisuggusid küllalt, kes laisad on ning ei wiitsi tööd tehha, waid tahhaksid hulkudes ja kölkudes omma leiba süa - need lähwad keik kulda liwa seest wäljapessema, mis kül waene tö ja ello on, kuida minnewa aasta laiemalt olleme könnelenud. „Sellepärrast, ütleb öpp. Kossmann ei tohhi ma mitte ärrawässida Balti kubbermangude ussowendi palluda: ärge unnustage ommaksed Siberiamaal  mitte ärra, sest nad on teie lihha ja werri ja meil on üks. waimolik emma, se on meie kallis ewangeli Lutterusse  usso kirrik. Kas arwate, wöiwad  sedda Jummala kohtolaua ees wastada, kui neid lassete hinge leiwa nälga surra! Mis peab üks sia sadetud Eeötimees naese ja lastega peale hakkama, kui meie tedda wähhemast  30 ehk 40 rublaga ei wöi järje peale awwitada? Kui suur hädda meie küllades õnnetuma  sia tullewa innimestega on, sedda ei möista koddused önnelikkud innimessed mitte arwata. Jubba on innimeste hulk kolmes küllas 700 hinge ja se hulk kaswab iggas kuus suremaks, et peame eddespiddi jälle ue küllade assutamisse peale mõtlema. Tehko armolinne  Jummal ussowendade süddamed nende  waeste wasto lahti!" Nenda kaugele üllatasid meie Siberis sön-numed.  Kas tohhime weel paar sönna jure üttelda? Teie teate, armsad sobrad, kes ja kus meie armsad luggejad ennamist on. postimeest"  ei lasta weel ammo ni mitme tallomaiasse  ja külladesse, kui ta kül hea melega minna tahhaks. Muist ei möista temma juttust  arrosada, sest et luggemisse mõistus wäg- 171