Eesti Postimees ehk Näddalaleht 14. 1867. Tartus, 1. Nowembril. ma- ja linnarahvale, Neljas aasta. Register: Wiljasaak aastal IBK7. Ommalt maalt- Tartust- Raudteest. „Wannemuine seltsimaea." Willand! makonnast: Nattuke kirjawisist. Perno makonnast- Aurahhad. Riast- Ria-Mitami raudteest.. Tallinnast- Sv-aastane mällestussepääw. Jarwamaalt: Kallis aeg. Peterburgist, Kreka kunninglik vaar. Wiljahinnad. Made kingitus. Kahjo, mis hundid tewad. Wennema raudtede pikkus. Kronstadtist'- Tullekahjo. Wöeralt maalt- Saksamaalt. Jtaliamaalt. Prantsussemaalt. SpamaUaalt. - Lissa: Tartust. Austriamaalt. Jtaliamaalt. Kkrjawastussed. Teadaandmissed ja kulutamiösed. Wiljasaak aastal 1867. ei wõi se mitte wastomeelt olla, teadust sada, kuida wiljasagiga tännawo aasta ülle terwe Eüropama luggu olnud. Ni Paljo kui zeitungidest wõimalik on kokkoluggeda, tahhame  siin lühhidelt teada anda; agga rumipudusse  parrast lühhidelt jah. Innimeste tännawune loius, ommeti head keskmist lõikust salwe panna, ei olle mitte tõeks läinud. Mõnnes paikus on ennam, mõnnes wähhem, agga ülleültse iggal pool saak kassin olnud, kui ka aastat weel mitte näljaaastaks ei wõi nimmetada. Wennemaal ei lasknud kewwadine külm nõnda kui ülleültse wihmane willo suwwi wilja mitte õigel aeal walmis sada; nõndasamma olli ka luggu heina ja mu lojukse põhhoga, kellest jubba Pikka ja willo kewwadil suur pudus olli, nõnda et kattuksed pealt ärrasödeti ja mitmes paikus piddid lomad põhho pudusse parrast ärratappetud sama, muido olleksid ärrasurnud. Et se põllomeeste  rikkuseks ei wõinud tulla, on isseennesest mõista. Ommeti sai Wennemaalt sellegipärrast mitto miljoni tshetwerti laewadega wäljawidud, knhho ennam tarwis olli, kui meil.  Somemaal,  kuida tihti olleme kuulnud, isseärranis põhjapoolses makondes, on hädda ja pudus ni suur, et innimessed juhba saepurru, pukoort ja üht seltsi rabba jahhude seKa peawad pannema. - Ka Liwi-, Eesti- ja Kuramaal ei olle lõikus  kusgil innimeste loiust täitnud. Kõik jäi l«g hiljaks ja suur ossa suiwilja ei sanud ennam walmis. Odrad, kaerad ja erned ollid mitmes paikus alles wessihaljad, kui jubba ö-külmad näppistama hakkasid; mis nisuggusest wiljast parrast  wäljapekseti, olli ni kergemeelne, et sarja alla seisma ei jänud. Allaline wihmasaddo rikkus  paljo heina ärra ja jõggede äres läks suur ossa logo sure weega omma teed. Saksamaal ei olle ka luggu paljo Parrem olnud. Nissud on kaunis hästi, rukkid keskmissed,  odrad jälle kaunis hästi, erned, kartohwlid ja ristikhein õige hästi korda läinud. Ülleültse on põhjapool Saksamaal tännawo lõikus parrem olnud, kui lõunapool Saksamaal.