wanna kulus mees, nimmega Lord Broughäms,  üht Uhwrika kunninga süssimusta poega  ennesega ka sa wötnud, ja tulletas rahwale mele, et temma jubba 60 aasta eest sealsammas  maias Neegriorja kauba wasto omma healt olli tõstnud. Ta tännas Jummalat, et Inglismaal ja mitmes muial paikus sedda kurja asja mitte ennam kaubaks ei nimmetada,  waid kurjaks teuks. Omma könne sees wiskas ta mönda terrawat noli Hispania rahwa  peale, kelle käed sest pahhast kaubast weel puhtad ei olle. Sedda riki ütles ta ennam kui keik teisi sedda südi kandwad, et se hirmus  kaup weel üsna k.addund ei olle. Abbiselts. Inglased on ennam kui kegi mu rahwas seltsi piddajad innimessed ehk seltsirahwas. Keigesugguse asjade peale on neil seltsid. Nenda on jubba mitme aasta eest seal üks abbiselts nisugguste ramatokirjutajate  heaks aösutud, kennele Jummal kül nattuke mõistust annud, agga kes seal jures allati leiwamurrest peawad mahharöhhutud ollema.  Nisuggusi on isseärrMis.MakssWaal rohkeste. Saab nüüv Londoni abbiselts mönnest  kuulda, kes omma sulge tubliste prugib agga waesusse koorma al äggab, mis läbbi ka mõistusse tiwad lohhaküle lähwad ja waimo wibbo ärrakooldub, seal on nemmad siis omma kukruga awwitamas, ja ei küssi mitte, kus maalt ja mis suggu mees ta on. Nenda  on mitmed wahwad ramatokirjutajad Saksa-,  Ztalia-, Prantsusse-, Hispania-, Portugali  -, Armenia- Australia-- ja Ahwrikamaal sest seltsist abbi sanud. Selle seltsi peamees olli enne õnnis kunningana abbikaas, prints Albert, nüüd on üks Lord Grawille. Pulmad peawad ka ollema. Inglis kunningana teine tüttar, printses Alise sai Hessima prints Ludwigo abbikasaks; agga et prudi issa alles pool aastat haudas hingab,  ollid pulmad 18. Junil üsna waggusi ja keige lähhemad suggulased üksi wöeraks pallutud.  Portugalimaalt. Kosjateest. „S--«  olle mitte hea, et innimenne üksi on u.", sedda näikse Portugali noor kunningas Luis ka luggenud ollewad. Temma kossilane ja isseärranis sadik on 20. Junil Sardiniamale Turini linna jöudnud, Wiktor Emanueli tüttart,  printses Piat, omma kunninga abbikasaks  palluma. Et seddu jutts jubba ammo kuulda olli, siis on arwata, et kossilane ka wastowöeti. Küllab pulmapawast tullewad eddespiddi sönnumed. Egga nad sellega wist sanipiddo ei ota. Perremees ja ürimees. Ms sa arwad, küllawadder, kas ma pean sulle melelahhutusseks hulga aia parrast ühhe linna jutto räkima? Sa tead jo, linna paitus  putub ikka ennemalt middagi silma ja körwa, kui maal. Ugga mis ma piddin enne küssima, kas sul nüüd heina aial ka aega on kuulda? Sest kui jutto aiame, siis peame waggusi pidud suitsuda laskma; egga ma heina  kare peal wöi so järrel käia ja jutto puhhuda,  kui sinna nidad ehk logo wöttad. Ugga  kui sa selle nöuus õlled, siis ma tullen sui aial pühhapaäw parrast löunat teile, ja siis wöime jahmatada. Kas jääb nenda wadder?  No nüüd hakkame peale, muido lähhäb  raud külmaks. Zubba näddal otsa ei olnud rikkas rätsep Boks ennam öhto kludbi peal (saksa kõrtsis) olnud, kus teised temma sarnatsed laua ümber istusid ja immeks pannid, et temma pudus. Sest. ükski ei mälletand enne üht õhtut näinud  ollewad, mil Boks seal ep õlleks olnud. Sepärrast immestlesid nüüd sedda ennam ja mõtlesid üks sedda, teine teist, agga ei teadnud,  mis õige, mis' köwwer. Kes olli Boks? Ma ütlesin jo, Boks olli rikkas mees ja pealege omma usso järrele rätsep. Temmal olli 3 maia linnas ja ennam kui kolme maia wäärt weel rahha kukrus. Ussu mind, se on kaunis assi, nenda kolmekordne  maiaperremees olla ja peale sedda weel igga hommiko omma mammunat ülleluggeda,  kas keik alles kä on ja järrele rehkendada 213