Kauba hinnad. v-linno, perkpund 40 rubla. Hoows-v-linno, perkpund 44 „ Nissud, setwert 13 „ Rukkid, kui head 12 „ Odrad, kui nendasamma 8 „ Kaerad „ Kroon-linnaseemned, kui puhtad 12 „ Heringad makswad püt 14 „ Kristiania - Heringad makswad 11 „ Räimed makswad 12 „ Punnane soo! 7 „ Walge sool 7 Hea wöi maksab leisik 4 „ Kiwwi süed püt 120 kopp. Raua leisik maksab 90 kopp. ja 1 rubl. h. Tubbaka leisik maksab 110 ja 120 kopp. 376 Druck und Verlag von F. W. Bonn in Pern»u. se on, künni 8. Aprilli ku päwani 1868, wibimata  seadusse järrele, olgo isse ehk üks assemik  täielikko wolli kirjadega, üllemal nimmetud  kohto ette peawad teatama. Ühtlasse kutsutakse ka neid, kes temmale middagi wolgo janud, ehk middagi pandiks wötnud, woi muud middagi temma ommadussest ennese kätte hoida wötnud, ka sellesamma aea sees sedda sia kohto ette peawad üllesandma, kui mitte selle trahwi alla ei tahha langeda, mis seadus nende peale panneb, kes middagi, mis järrele jänud warrast nende käes, ärrasalganud.  Wimaks antakse weel keikile seläbbi awwalikkult teada, et endine kihhelkonna kohto herra, wiskal von der Borg rae-kohto polest, seadusse järrele, selle järrele jänud warra kurateriks  kinnitud. Willandis, rae-koea peal, 28. Septembril 1867. Pürjermeister Schoeler. 850.) Sindikus Faber. i Audro-Lindi koggokonna wallitsusse polest saab keige selle koggokonna makso allussel liikmettel,  kes wallast wäljaö ellawad, selle läbbi ülles antud, omma pearahha maksud keige hiljeminne 26. Nowemdril ärramaksa, kes selle wasto teeb, langeb trahwi alla. Audrus, sel 13. Nowembril 1867. 2 Willandi linnas, wanna trükmeistri maeas M 71, Tarto ulitsa äres, ellab uus wärwimeister,  kes keikisuggusid löngo ja riet talloehk  saksarahwale wärwida wöib: olgo punnase,  sinnise, rohhelise, kollase, pruni, musta ja halli, peälegi keik wälja plekinud ehk pealt ärra läinud riet illusaks wöib sada; ka keik willased tallo- ehk saksarahwa kangad sawad wägga illusaks kallewi modi tehtud ja wär*  witud. Ning wimaks keik linnased rided keiki suggu ja keiki karwa lilledega trükki takse isstärranis  weel saksarahwale: sidi, sammetid, sitse ja willast riet. A. Balenins. 2 Ollen Nowembrist Willandis üht wina puhhastamisse kohta allustanud ja müün igga suggu likörisi ja penikessi napsisi ning ka rummi  hulga ja nattukeöse kaupa. F. W. Werncke. s Ühhed karjamõisa maad, kus 550 wakka ma pöllo ja otse nendasamma paljo heinamaad,  30 lehma ja keik tarwitawad wilja seemned zc. on kautstoni wasto rendi peale sada. Kes neid rentida tahtwad, mingo õige warsi Koonga mõisa wallitsusse jure, mis Mihkle kihhelkonnas, teatama. 2 Maad maa. Saremaal, Karja kihhelkonnas,  on Karja mõisa jaust tallokohhad keik ülleüldse müa. Ühhe tallokohha jaus, mis 55 —56 talert suur, on umbes 58 wakkama  pöllomaad, 90 wakkama parraja metsaga  heinamaad ja peale selle weel 60 wakkama  karjamaad, mis mitte taadre arru sisse põlle ülleswöetud. Taadre hind on 90 künni 95 rubla ja kohhe wäljamaksa mitte rohkem, kui 160 rubla. Lähhemat teadust andwad Wönnus mamöetja ja raeherra  Gustawson  ja Kurressares makonna mamöetja A. Gustawson. 2 Motso mõisas müakse pn-silsfa 25 kopp. püt ja törwa 5 kopp. toop; mis seläbbi teada antakse. 3 Kattel warrastud. Baltiski maante äres, Mustjõe mõisast, on 8. selle ku päwal, on üks neljakandiline wäsk - kattel, mis 20 wedro suur, ärrawarrastud. Peaks kegi sest katlast teadma, olgo ta weel terwe ehk jubba katki taotud, teadust anda, teatago sedda Mustjõe  mõisa wallitsussele, kus temma waew ausaste  tassutud saab. 3