nenda köwwa ja paks on seal rohhojuurdega läbbikaswanud sööt. Kewwade on jubba nattuke  kergem kordava ja harrida. Ma on isseennesest  ennamist hea, liwaseggane sawwi al ja mönnes paikus jalga musta mulda peal, mönnes paikus ka paljast.3 tolli; Eestlaste  küllas ülleültse 1/2 jalga. Hea aastaga peab pöld mönnes paikus 15, teises 7 wilja andma, agga nisuggusi aastaid on wähhe ja saggedam neid, kus nappist semet kätte sawad, ja sähhärdusi on nüüd jubba 5 järgemöda olnud. Semendaminne saab kewwade äkke alla tehtud ja sellega peab pöld rahhul ollema. Kaks ja kolm aastat tehhakse järge möda sui-niöso ühhe tükki peale. Rukkid ja odre tehhakse wägga wähhe, sest need lähwad waewalt korda ja neid ei küssi kegi osta. Arwa on tatraid ja Türgi nisso nähhä. „No siis süakse Tamaras  üsna saia?" —ütleb mönni. Süakse jah, agga sure waewaga; nad tullekstd parrem meie male kaera killet söma. Öueaia willi, nago kartohwled, kaapsad zc. on seal tundmatta assi; ei lähhä korda. Weitsendweldis olleme 5. Julil  kirrik'sanda aedas 3 tolli körgussid kartohwli  kassusid näinud ja kaapsad ollid alles kolmes lehtis. Tango on kalli hinna eest üksi linnades sada ja keik aiawilli müakse kalo järrele.  Eestlaste iggapäine toit on jahhopudro. Minnewa talwe olli hädda suur ja laenati krono polest 45 naela jahho ku sees innimesse peale, ka sai igga perremees kewwade ni mitto setwerti semet laenatud, kui tal hobbusid olli, mis agga süggise pärraft leikust peab taggasi makstud sama. Sellegipärrast on minnewa talwe, kuida rahwas isse räkisid, kolm innimest  nende seast nälga ärrasurnud." Noh, kas lähme ka Tamara saia söma? (Jääb poleie.) Sannumed ommalt maalt. Pernust. Tormist ja sajust põlle meil siin möda läinud päiwil mitte pudu olnud. Laupääw öse wasto pühhapäwa (8. 9. Oktbr.) murdis torm ka linna silla otsast tükki ärra ja õlleks merresse winud, kui mitte merre poolt laened põlleks taggasi röhhunud. Ehk kül teed wägga soppased on, tullewad siiski maalt wilja ja linnaseemne worid rohkeste sisse. Kauba hinnadest rägime jälle löppetusses. Tartust. Säh, jänno weel küllalt, agga öllut otsas! Tartus on „Baieri-õllest" praego  suur pudus ja raekohhus lubba annud, et 23. Sept. künni 15. Nowembrist sadik „Baieri-öllut"  ka maalt ja teistest linnadest ilma aksita wöib sisse todud sada. Wist on öllut wägga su pärrast, ehk tedda wägga kassinaste olnud, et sähhärdune önnetus tulnud! Noh, egga innimessed maal egga teiste linnades omma  liggimessi jännuse ei jätta. Rahha-markide polest on ka wöera markide  wastowötminne Tartus ärrakeeldud; sedda  seltsi kaupa olla seal jubba liig paljo. Kus sest pudus on? Rahha ennast on wähhe nähhä, agga sedda ennam pabberi tükka, mis rahha nimme kandwad. Saggedaste peab innimenne  nendega weel ettewatama, et lapse kanni rahha assemel ei sa. Reast. Kindral-kubberneri herra on lubba  annud, et Riama möisnikkud omma tännawo  aastast kokkotullemist ja nöu piddamist (Landtag) 21. Nowembril Ria linnas wöiwad  allustada. Peterburgist. Keisri Herra on 1. Oktobril Peterburgist Polamale Warsawi linna  sõitnud, kuhho Austria keiser ja Preisi wallitseja prints temmale wöeraks tullewad. Wennema sadikud Parist ja Londoni linnast tullewad ka senna. Lasko Jummal nende juttud  ja nöupiddamissed keige rigi allamatte kassuks tulla, se on meie sowiminne ja palwe. Raudteed, kellest jubba „Postimehhe"  essimenne nummer räkis., on ka sia male hea tük eddasi läinud. 4000. werstast, mis kl) aasta sees piddi tehtud sama, on jubba 1220 wersta walmis; 580 wersta keige rahwa söita ning 640 wersta alles ni paljo, kui tee teggemisse peale tarwis on. Peterburgi sure waljaseädmisse peal, mis 28. Sept. hakkas, on seitsmet seltsi asjo nähhä: 1) pöllo-wilja seltsid; 2) koddo-ella- 323