Eesti Postimees ehk Näddalaleht .M' g. IBKS. Tartus, 3. Märtsil. -Wkma- ja Teine aasta. Ses lehheS seisab; Ommalt maalt. Piiblipühha. Walle juttud parrismadest. Kulda wargust katte sadud. Ebbaujk õlleks pea tullesurma tonud. 25-aastane ammeti pääw. Laste kaswatamisscft. Wkna-amid ei jäeta rahhule. Söariistade matminne. Wö eralt maalt. Austria ja Preisi juttud. Prantsusfe jumMala surmast.  Uemad sönnumed. Tarkust. Amerika söast. Kirjawasrussed. Teadaandmissed ja kulutamivsed. Ommalt maalt. Tartust» sPiibli puh ha. j 14. Webrumil  Pühhitsedi meie mvllema saksa kirrikutes piiblipühha.  30 uut Testamenti, nago siin pruuk on, said waeste kolilastele ärrajaggatud. Pekkide  sees olli piibliseltsi heaks: lani-kirrikus 34 rubl. 40 kopp., Uniwersitäti kirrikns 37 rubl. Pühha kirja ramatud meie (Tarto-Wõrro) piiblileltsi  polesi on mödalainnd aastal wälja antud: st) teiste seltsidele 785 piibl,; 3) abbiseltsidele '3BO januneda ja 70 penema kirjaga piibl., 653 taNnna- ja 838 tartokele uut Testamenti; P) kotto ärramüdnd 45 jammedama, 11 penema kirjaga piibl. , 81 tallin. ja 259 tartokele uut Testamenti. Saksakele pühhakirjasi on arramükmd  28 piibl., 86 Testamenti. Piibliseltsi MetuNk otti 3836 rubl. 13 kopp. ja wäl- 2409 rM. 61 kopp., nenda et tän- Uawo 1865. aastaks 416 rubl. 51 stz kopp. taggawarraks janud. Praega on siin 10,000 tartokele Testamenti trükkis, Mis Lihhawõtte- ja Tmstepilhhade wahhel tõdetakse walmis fawad. Perns makonnast. sWalle juttud pärrismadest.j Kuulge, mis meile Peruust kirjutakse. „ Postimees, sinna rägid saggedaste pärrismade  ostmissest ja kidad sedda, kui hinnad nenda on, et innimcnne seal jures wöib ellada» Agga ma tahhan sulle üttelda, mis Räbbina Poolt kausimüad siin pari näddala eest rahwale ette lobbisesid, ja ma tean, et mitto Mällo- Hanso on sedda lörri tõeks piddanud. Kausimüaie  jutto järrele ei olla pärrismade ostminne muud middaqi, kui pärris rahharaisk, kus innimenne  isse omma rahha mahha wiskab ja teiste käest weel paljo jure laenav; sest kolme aasta parrast peab kcik jälle käest ärrawoetama ja keikile  kokko „hingemaaks" ärrajaggatama, kus se keige ennam saab, kel keige ennam poege on, olgo ta snllane, rentnik ehk pärrisma piddaja. Moisnikudel olla se ammo teada, ja nemmad pakkuda maid allati müa, et rahha agga kätte sada, sest pärrast tulla krono ja wõtta muidogi maad ilma hinnata käest äira ja jaggada teistele. Ütle ommeti, Postimees, mis sinna säh-