koll tarwis ued orrelid ostnnd. Oppetaja sõnumisse peale said Tallinnas meister Normanni jmes tehtud. Rahhakinkimisse jmes on ka meie mõisa noor herra ja mõisa opmann ossawõtnud. il 3. lunil said ued orrelid esmalt kolimaeas mängitud, ja hulk rahwast olli kokkotulnud, nende  healt kuulma. Esmalt lauldi ilma orrelita, siis loeti tük pühhast kirjast ja kõnucldi sest, kuida keik mängud ja laulud lummala anuks peawad ollema, agga jummalakartmatta mailma lastest ka kurjaste prugitakse. Parrast sedda lauldi orreli mangoga: „OH wõtkem lummalat," ja nenda sai siis luggemisse tund mängolauloga petud ja kel lummala riik armas on, läks tänno ja rõmoga koeo." Pernust. sS arema „Pea kinni, Postimees, ma rägin snlle ütleb üks sealt poolt söbber et ma minnewa kuus Kurresares  käisin. Kust läbbi läksin, pannin ka üht ja teist tähhele, mis nüüd sulle siin ilmutan.  Sure wäina äres Wirtso ümberkaudo on külm tuul talwewiljale ja pudele paljo kahjo teinud, isseärranis nored tammekaswud on külm keik ärrawötnud. Aeapude wiljast põlle seal pool tännawo ka suurt lotust. Wäinadest üllesaminne  ep olnud koggoni kidowäärt. Innimessed,  kedda senna ülleweddajaks Palgatud, näitwad ennam Türklased kui ristiinnimessed ollewad. Kurja wandumisse ja roppo sõnnadcga on nende suud allati rojastud. Teekäiate rahhakukro peale on nemmad mehhed litsuma, kas wiimne koppik wälja, isseärranis meel Muhklased! Nisnggust asja ei wõi kegi kita, ei tulle neile ka mitte auuks egga Lännuks. „Kaks asja agga leidsin Muhho sarel, mis ma kiitmatta ei wõi jätta; 1) nende wägga illus maante, kellest Ria kunstmaante mitte parrem  ei olle; 2) nende kuulsa Muhho lauliko ellokoht ja rohhoaed. Temma aeda ei õlleks mitme kunstkärneril mitte häbbi ommaks nimme'tada,  nenda on se keiksuggu Pude, roside ja lilledega  taidetud ja ehhitud. Messipuud nago soldatid rodus , keik kolme jalla peal üllewel. Illusad jalgteed käiwad iggapiddi aeast läbbi ja keik nago puhtaks puhhutud. UZsu mind, Postimees,  seal wõiks middagi õppida. „Wiljakasso on Saremaal nattn.ke parrem. Heinamade peal on rohhi surem, kui kõwwal maal; agga Muhhoma heinamaad näitsid tükkati nago ärrapõllend ollewad. Kurresare linnas leidsin ello palja tassasema ja waiksema ollewad, kui meil Penms. Kõrtsid on arwa leida ja needki ennamist tühjad. Pikkcmäppomehhi ei pea Kurresares suggugi sallitama. Juhtub mõnni ennast kohhegil näitama, siis on püüdjad warsi kannul. (Peawad neid wist huntidega ühhe numre al, kedda nemmad omma sare peal ka ei salli, ja se on wägga õige.) Sepärrc.st on ka Kurresares waggune assi wargusse polest. Kuhho asja panned, sealt wõid jälle wõtta, õlleks se ka luggematta rahha. (?) Sedda on mulle Kurresare  innimessed omma suga tunnistanud. Annaks  Jummal, et nisuggune meel iggal pool juurduma hakkaks." Lihwlandi kubberm. seitungis Nr. 69 antakse teada, et Jamma kihhelf. Torgo wallas luhdan  Nakkurt innimesse etlo peastnnsse eest Keisri polest hõbbe-aurahha rinda sanud. Paibest. sLossi-tornist.j Sealt kirjutab  meile hea söbber nenda: „Armas Postimees! 5Md kül uisamma, kui paljo maid innimessi Paides läinud ja meie ennemuistsed lossimnrid ning leskpailas 8 kandilest  tornijalga näinud, ilma et kegi õlleks teadnud,  mis temma Põhjas hingas. Ni Paljo olli meil Paide innimestel kül teada, et seal torni Põhjas 5 —6 sülda siiggaw wõlwitud ketler olli, kuhho muud ust egga auko sisse ei käinud, kui üllewel wõlwi sees üks ümmargune auk, ni suur, et nimmesse kehha läbbi mahtus ununema. Undamissi  olli ka kuulda, et aasta 50 eest üks Paide kirrikomces esmalt kubbo õlgi Põllema pannud ja sisse lasknud, et pahha õhk sees saaks puhhastud, siis on ta ennast köie otsas sisse lasknud ja sealt innimesse luid eest leidnud; ühhe käe lude ümber olnud ka weel roostetand raudahhelad,  mis wist paljo innimessi mõtlema panni. „Tännawo wõttis üks Paide koddanik kätte linna kohto loaga ma pinnast müri läbbi raiuda  lasta, mis liggi 10 jalga paks olli ja mitme  mehhega peale näddala päwad aega wõttis, sest lubbi olli kõwwem kui kiwwi. Mis leiti nüüd keldri põhjast? Esmalt muud middagi, kui 235