näljaste sugguwendadale kalliks pähhiks jõudo mäda  monni palloke leiba sadame? Nemmad on meie lihha ja werri, mis nüüd sures näljahäddas, sepärrast awwitagem neid ja tehkem sedda pea, et mailm ei pea meie häbbiks ütlema: „Eestlane ei otle kellegi wasto kõwwem, kui omma suggu wasto." Päts ehk kannik leiba ärraanda, ei te keddagit waeseks, waid lummala  heameel ja õnnistus hingab meie peal, kui rõmoga anname. Ärgo kegi sellepärrast taggasi  jägo, et temma paljo ei wõi anda. Andko ni paljo kui rõmoga wõib anda, sest ka need kõige wähhemad anded wõetakse tännoga wasto ja sadeiakse senna, kus komiteed neid näljaste kätte jaggawad. Kõik, mis meie kätte peaks Lollitada ustuma, sadame meie Helsingi linna prohwessor Koskini kätte, sedda kõige näljasematele  ärrajaggada, ja anname siin lehhes teada. Näkige ja palluge iggaüks on.mast kohhast jälle teisi, kes kiwwa rindus ei kanna, ja nõnda andko lummal, et sesinnane palwe mitte külma lumme sisse ei langeks, waid soja süddamesse. Narwast. 22. Nowembril on Narwa linna allewil lägeri woerastemaeas tulli lahti peasnud ja ni hästi ellomaea kui kõrwalissed honed soutumaks ärrapõllenud. Tulle hakkatus ja kahjo surus on alles teadmatta. sKohtomoistja süalluse assemel wangis.j „Agga se on jo koggoni weider?" Weider kül, agga weidram weel, et terwe tõssi! Kahjo, et meil rumi ei olle kõik üttelda, mis siin jures kele peal kippitab! K-walla peakohtomees  olli marja ninnaga mees. Parrako peab sähhärdusi ikka weel leitama! Hiljuti olli Kwallas  kohtopiddamine ja parrast kohhut läksid mehhed kõrtsi ninnakastmisse läbbi süddant korrastama.  Peakohtomees olli nende seas, ja kel asja olli mödaläinud ehk ettetullewa asjade parrast  wankert märida, et kergem joseks, need ei unnustanud põlwemurde rohto ausa seadusse mehhe ninna peale wallada. Temma olli selle walla „padda-ess," kes tohtis sedda ärraunnustada?  Wimaks tulli neil ka üks waene pattune mele, kedda puri olli pandud. Kes wõis tedda lahti peasta? Kes muido, kui peakohtomees, kelle wäe ja auu kulutamissest kõrtsiseinad kõllasid. Pea olli ta mäel ja pea waese peastetud mängiga  jälle kõrtsis taggasi. Kes puri olli pistnud, wõis jo heldusse tujul jälle lahti lasta. Oh sedda rõnw! Jälle tulli uus kastmine ja ninna uisutamine ning kõrtsmik jooksis nago kõrwasnaene  noriko ümber, et märja järg ei lõppeks. Muidogi piddi peasnud wang nüüd peastjat märima, seks olli ta jo peastetud. Igga mõet saab w imaks täis, nõnda ka neil. Hakkasid  minnikut teggema ja kohtomees ka. Teadsid  teised teed siis teadko, agga vigussemõistja ei teadnud. Raske ja märja peaga olli ta kõrtsist  mäele kongerdanud ja Mats ehk Maddis teadko, kuida mõisa perretoas wangi kambri pikkali  mahha sanud. Seal hakkanud ta nüüd unnes  eilse wangi peale kärrama: „Kassi sisse! ja kassi sisse!" künni rahwas ülleärkannd ja oh sa pellets! ausat kohlowannemat wangi assemalt  purist leidnud. Kui pea maggades ärrajahtunud  ja mees hommiko üllesärkades omma ökorterit ärratunnud oh sedda häbbi! Ta lippanud nago kewa weega kastetud koer koeo pole. Küssis mõnui wastotullia, siis ütles ennast  küllapoolt tullewad. Nüüd on ta aus mees ammetist lahti ja kohhns lissanud weel 6 prikorteri päwa mällestusseks jure. Kas ta seal weel kurja und näinud, sedda meie ei tea. Oi, oi, kohtomeest ja neid, kes tedda seks wallitsenud! Tännago lummalat, ei meie kumbgit  ei nimmeta. Agga kes sest ka õppetust ei wõtta ja nisugguse häbbi eest ei hoia, selle nimme peame awwalikkult nimmetama. Sähhärduse  tempude pärrast peab jo mu rahwas näppoga meie peale näitama. Wõeralt maalt. SaKsamaat ei olle tännawo ka mitte iggal pool saia süa. Kalli aia ülle on iggal pool kaebdust. Isseärranis kasstn olla rahwa üllespiddamine  hommikopool Preisimaal Königsbergi ja Gumbina linna ümberkaudo, kus ka raudtede  ja mu awwalikko tõde läbbi pütakse awwitada.  Preislased rägiwad nüüd paljo ommast  Mannast kohtoministrist, grahw Lippe, kes lahti sanud ja mst, Dr. Leonhardt, Hannowri  mees, kedda temma assemele pandi. Wannast  on neil, isseärranis liberale parteil, mõnda laita ja nemmad ei leina mitte temma järrele. Aastal 1862 Märtsi k. Olli ta ministriks sanud 389