kuida 19mal Berlinist kulutakse, kolmepäises lahhcngis  üllemal nimmetud linnade jurcs ülleültse 20,000 meest, 38 suurtükki ja 7 lippo kautanud. Iggalt Poolt, se on hommiko poolt kroonprints Pridik Willem, Põhja poolt kindral Herwarth ja öhto poolt Prints Pridik Karel, langes Preisi wäggi Bömimaal ikka koumale ja tungis lõuuapole.  Et Austria wäggi kaua ennam ühhe sure eh? pealahhengi eest kõrwale ei wõinud peaseda, otli jubba ette ärramõista. Nenda on ka olnud. 22 mal Zhto hilja tõi telegrahw sõnnumed Tarto, et tänna näddala eest mõllemad waenlased Königgrätsi*)  linna al omma keigesuremat lahhengit ollid piddanud. Agga se olnud hirmus! Terwe Preisi ja Austria wäggi olnud seal kous ello ja surma peale wäljäs teine teist tapmas. Kahheksa  tundi järgimöda olla suredtükkid mõtlemilt poolt mürristanud ja Püssid ning mõegad surma tööd teinud. Paljo on mõllemilt poolt mehhi langenud,  ehk kül telegrahwi lühhikesed sõnnumed weel ei tea üttelda, kui paljo kuid sedda teame, et Austria ses sures lahhengis 14,000 meest üksi piddand Preisi sõawangiks jätma ja 116 suurttükki kantama, wangide seas ka mõnned Austria würstid, uago würst Windish grätz, Lihtenstein zc., mis ülle pärrast selgem kuleme;  agga pea assi on jälle se: Austria sai taieste lödud ja wõit jäi Preisi kätte. Se on nüüd Austria! ni süddamesse läinud, et telegrahw jubba teisel päwal (23mal) õhto kello 9 aeal jälle sõnnumed Tarto tõi: Austria sõahimmo olla kaddumas ning temma olla keisrit  Napoleoni pallunud: „Knlla naber, sa näed, minnul on hädda käes, aita minno ja mo waenlaste wahhel rahho tehha! Ma ollen walmis selle eest Wenetsiamaad  sulle ärra andma." Ühhelhobil olla temma ka Preisi ja Italia kunningale leppitust pakkunud. Oho! Kus nüüd kiitleminne janud?  Uhkus on mõnda meest jubba wankcist wäljawiskanud. Kes õlleks nüüd ni rummal, mitte arro sama, et Austria rummalaste on teinud?  Miks ei olle ta Wenetsiamaad ammo Jtaliale ärraannud, kui Italia selle eest alles head hinda Pakkus? Miks ei olle ta weel wiimse otsa peal kongressi peale läinud ja seal Püüdnud asjo heaga ja ilma werrewallamisseta arrataltü tada, nago Preislane sedda walmis olli teggema? Miks ei olle ta Holsteinima eest Preisi käest rahha wõtnud. nago Lauenburgima eest wõttis? Preislane ja Jtalia olleksid sedda kullo parreni temmale annud, mis sõdda ärrawöttad ja mehhed  olleksid ellusse, ma ning rahwas kurmatta janud temmal ennesel kui teistel? Mis sundis tedda 2. lunil rigikoggo peal poolt Saksamaad Preisi wasto sõale kihhutama, mis läbbi Han-- nower, Saksen ja Kur-Hessen, nago walmis willi, nenda öölda, isseennesest Preisi rüppe puddenesid? Miks ta aeas omma junni ja punni ni kaua, kuuni nüüd Ungrimeeste mässamisse kõmminat hakkad kuulma, mis tedda ka ommal wisil kohhutad? Mis olli temma peas ja süddames.  sedda wisi omma kahjuks tehha? Uhkus ja surustelleminne, muud middagi! Preisi pealin piddi ärrapõlletud sama ja Preislane 500,000,000 söamakso maksma ehk koggoni ttrrakadduma; Jtalia piddi russikaga Pähhä sama, Lombardimaad ja paljo muid meel temmale andma  ja Austria siis Saksa- ja Jtaliamaal isstissand  ja pärrisperremees ollema. Hm! keuna küt, agga sähhärdused wannaaegsed unnenäud, nago Austria nüüd isse silmaga näed, ei tahha meie päiwil ennam tõeks minna. Mis on temma kius ja smustus nüüd siamale aitnud. Judda enne wimast lahhingit, kellest praego könnelesime, arwati temma ülleüldest kahjo 40,000 mehhe peale, kes muist surnud, muist wangi wöetud; wiimses lahhengis on ka jälle omma tuhhanded langenud, kui kaugele tahhaks ta sel wisi! sada? Hakkad nüüd Nngrima ka otsego Austria omma koddo mässamist teggema, kust otsast peaks ta siis weel aitma, ehk mis jääks temmast wimaks ülle? Sepärrast on häddaste aeg käe, Napolioni rahhoteggiaks palluda;  sellega teed ta kül Prantsussele suurt head meelt ja au, agga panned isse ennesele ni kui Saksamale ja Jtaliale Prantsusse kammitse jalgo. Napoleoni terraw silm näggi ette ärra, et üks neist kolmest tukimeestest tedda warrem eh? hiljem saad appi palluma, ja uenda on ka nüüd tulnud. Laupäwased telegrahwi sõnnumed s2smal) kulutawad,  et Prantsus olla Preisile nõu annud, *j KöniggratS, kindel söalin, seisab raudmaantee äreS, kus Adlerijöggi Elbejökki jookseb, vili mannast Bömi kunningate leskede ellopaik, kui seal maal kuningad alles wallitseti. Praego on ta makonna lin. 209