armsad liggimessed, isse on pühha Päwa pid-- dada ja isse jätte pühitseda. Mis tewad nüüd mitmed suttased ja ümmardajad omma Pühhapäwaga,  kui sedda neile antakse? Ma tunnen sedda asja mõttemil pool, linnas ja maal. Kas pean hakkama, keik mis laidowäärt on, üttesluggema?  Ma ussun, sedda potte mitte tarwis. Teie teate jo issege, et pühhapääw, isscärranis parrast lõunat, ni mitmel wisil kül petud, agga wägga arwa pühhitsetud saab. Ärge aeage sedda mitte walleks, mis tõSsi on. Tembud, mis hargipäwal kassina aea parrast teggematta jäid, neid tehhakse pühhapäwal ärra. Pühhapääw  on teiste päwade kroon; agga pange kässi rinna peale ja aeage wastv, kui wõite: kas sullased  ja ümmardajad ka paljo ei aita, pühhapawa  keigest jõuust rikkuda ja tcutada? Kes jõuab ehk tahhab keik neid rmnmalaid asjo üllesluggeda,  misga pühhapäwa õhtut reustakse? Kust peab sel kombel õnnistus ja rahho siiddameSse tulte-- ma? Nikkntud pühhapääw toob pahha hargipäwi, se ei wõi teiseti olla. Esmaspaäw hommiko wallutawad  ui nutined peadja wärrisewad mitmed käed, tuksuwad ka ni mitmed süddamed kurja süddametunnistusse  al, et Jummala pühhapääw ei mitte pühhitsetud, waid rikkutud sanud. Kui nüüd keik teie käes nurja lähhäb ja leiwawaunemad kurjuStawad, kas wõite siis öigussega omma põlwe ülle uurriseda ja kaebada? Ma ei ussu mitte. Siamale olleme kuulnud, mis teie leiwawanemate  wasto kaebasite, kuulgem ka eddespiddi, mis leiwawaunemad teie wasto kaebawad. (Jääb polele.) Ommalt maalt. Tartust. slõggi Meie Em« ma-jõggi seisis jubba näddala eest wiimse tippo peal, agga minnewa rcde honmüko, (20. Märtsil) kui silmad lahti teggime ja watja waatsime, olli Emmake omma wanna muddastud ja katkend talweriet  ärrawiskanild ja jookseb nüüd jälle ni norelt, wärskelt ja rõõmsaste, kui õlleks temnia tännawo alles lodud. Lootsikud ja padid ojuwad nago pardid möda jogge. Egga meie aurolaewad wist ka ennam liig kaua seisma ei jä, ehk neulmad  kül enne käima ei pease, kui Peipsi järwest jeä kaub. Meilt aurolaewaga Pihkwa, seajt nattuke „haäd kat". Diinaburgi ehk „kurra käi" Peterburgi linna reisida, on raudmaantee peal tühhi assi, kui agga koppikut on. surnustj, kellest ülle minnewa näddala konnelesime, olleme tagga järrele selgemad  sõnnumed sanud. Se olli Kassinurme walla perremees, nimmega Jürri « kellest  kurwa melega jälle peame ütlema: surri kniwa ma peal upputusse surnia wina sisse! Ta on leske naist ja 6 last järvele jätnud, seitsmes  weel emma rinna al! Kedda nisuggune assi isse ei hirmuta, mis aitab sellele pikka jutto tehha? Riast. jDüna jõggi lahti.j Et Tüna jõggi jubba 13. Märtsil murdma hakkas, olleme minnewa kord üttelnud. Teine ja kolmas paäw parrast sedda tulli paljo jeäd üllewelt mahha. 9tüüd agga Peab jubba jeäst PuhhaS ollema ja kauba laewad nierrest mäda jõggi linna alla ülles tuttema. Tallinnast. sNaudte.j Et Eesti kubbermango  mapääw selsammal Päwal, kui Nigas, omma  nõupiddamessi alluStaS, on meil jubba teada. Seal on kawägga patjo raudteest kõnneldud, mis Peterburgist ülle Tallinna kuuni Balteski linnast sadik saab üllatama. Mnidogi teada, õlleks se Tallinna kubermangul wägga täunowäärt assi, ja peab igga issama sõbber sowima, et se tö parrem tannawo kui tullewa aasta peale hakkatud  saaks. Agga mis ma piddiu küssima, eks Niamaal ka inuimessi ei ella, kel hea nõu ja mõnni koppik rahha õlleks ja Peale sedda kauba ja mu tallitusse jures parremat teed tarwis, kui nad Praego on? Kuida jäi se jut, mis järrele  raudte Pihkwast ütte Tarto Tallinna piddi käima? Kas nisuggune raudsoon, kesk maast läbbi, meie male mitte surcmat ello ei peaks andma,  kui se, mis üksi teist serwa niöda jookseb? . Wennemaatt. sWenne sõawcie Tcinnawo 1. lannari ku päwal on soaminister Keisre Herrale arroandmist teinud ja selle arroandmisse jarrete on Wenne sõawäe praegune surus nenda: 1. Wäl litte wäggi. Soldatid. 5 lallawäggi . . . . . 694,5)11 meest. Hobbusewäggi . . . . 49,183 k, 99