linnast, kussa lapani sadikud Inglismaalt tulles mäele tullid, sadeti neid aurowankrides Haagi linna, kus Hollandi kunningas ellab. Omma terretamisse konnedes tulletasid nemmad  tihti mele, et Hollandi rahwas nendega jubba MV aastat söbrusses kauplenud, agga meie olleme praego lühhidelt nimmetanud, kuida sellega luggu olli: igga sönna piddi lapani politsei teadma, mis Hollandi kaupmehhed  seal lapani rahwaga räkisid, kui ka igga koppiko eest kaupa omma silmaga üllewatama,  mis nad ostsid ehk müsid. Prantsussed  ja Inglased nisuggust asja ei kannatanud, sepärrast tullid söalaewadega. Haagi linnas wöeti neid nisamma lahkeste wasto, kui Rotterdamis.  Mönned neist peawad ka nattuke Hollandi keelt möistma, mis nad kodtzo Nagasaki  linnas Hollandi kaupmeeste käest öppinud. 17. Zunil piddi, neid kunninga ette widama, küllad same parrast kuulda, mis seal ette tulnud.  Amsterdami linnas ellad praego ka üks Eestimees, Perno kallamehhe poeg; wöid olla, ehk temma mees neid wöeraid ka omma silmaga  on nähhä sanud. Danimaalt. Jälle nattuke kosja jutte.  Meie olleme jubba ennegi nimmetanud, et Jnglisma aujärjepärrial, prints Albertil, (prints Wälis), kes omma hommikoma reisi pealt jubba taggasi on jöudnud, nöu olla Danima wäimehheks sada. Dani kunningal põlle kül lemmale mitte tüttart anda, agga seal on üks prints Kristjan Dani aujärjepärria kirjas, ja selle essimenne tüttar, printses Aleksandra, 59. Nowembril 1844 sündinud ja  aastat  wanna, olla kenna lapsoke, kedda Jnglismees  kord Badenimaal olla näinud ja mitte ennam unnustada wöinud. Nende kchlussed peawad pea odata ollema. Selle peale on nüüd Daanlased imme uhked, ütlewad: „kui meil Inglane languks on, siis wöime Preislasele  russikast näidata." No kes teab, kuida loud lähwad. Jnglisma kunningana *) on siis möllemattel ühhe lähhedussel, sest ta on *) Ketserina, kunningana, würstina, krahwina, :c. 2c. on need ued nimmed, mis ni hästi omma minnia kui wäimehhe ammaeit  ja Jnglisma essimenne wäimees on jo Preisi aujarjepärria prints Pridik Willem. Meie arwates ei olle siis Däni surustus mitte suur assi. Ugga eddespiddi saab Dani wäimees  isse Jnglisma kunningaks, mis siis? - Sago peale. Sedda möda saab ka Jnglisma  essimenne wäimees Preisi kunningaks, ja siis ei olle jälle leisika ja 20 naela wahhel  mingisuggust wahhet, waid möllemad ühhe raskused. Sellegiparrast ei tahha meie mitte salgava, et Daanlastele sest, kui Jnglastega suggulaseks saab, enne kasso kui kahjo tulleb. Parrem ikka jöukas ja terwe perrepoeg wäimehheks  wötta, kui wiggane ja waene. Waatwad  ommeti meiegi suggu rahwas pari minnemisses  tihti ennäm kui tarwis on, körwaliste  asjade peale, miks siis suremad innimessed  sedda ka ei pea teggema? Jtaliamaalt. Roma asjust. Senni kui paawst ja temma piiskoppid Roma lin- luggejad eddespiddi seal leidwad, kus muido ühhe sönna assemel kaks sönna seisid, nenda kui: keisri proua, kunniuga proua, würsti proua, krahwi proua zc. zc., proua ja ikka jälle proua! Proua tähhendab abbiello naest, agga igga kunniuga proua mees ei olle mitte kunmngas, nago praego  Inglis- ja Hispaniamaal, kus siiski kegi wallitsejat  kunninganat ommeti printsi prouaks ei tohhi nimmetada. Meie eestikeel on mannast sadik  meel hästi üksluine, peab agga aega möda  nisamma eddasi ununema, kui teised keled. Parrema wasto muido kiuste parrast punnida, ei olle mitte tarkus. Sönna rikkusse polest on Doktor Kreutzwald siamale meie keikide koolmeister ja Lemmast tullewad ka needsinnatsed ued ja tõeste parremad sönnad, ehk meil kül rumi ei olle siin paikus suremat selletust tehha. Meil ei tulle melegi  sedda miksgi panna, mis mönne aia eest üks mees pilkades „wassikanast" zc. ni uhkelt könneles.  Tühhi ja järrelemötlematta punniminne! Parrem  jääb ommeti parremaks, ja meie eestikelel, sedda teab igga targem innimenne, on möndasuggust  kohhendamist ja libbistamist meel tarwis. Teised  targema innimeste keled ep olnud ka mitte lapsest sadik, mis nad nüüd on. Kauaks sedda aega on, kui saksakeel meel laddinakele wasto middagi  ei maksnud? Sepärrast tahhame ka eddespiddi  sündsaid sönno, mis läbbi meie kelerikkus kaswab, targema innimeste suust ja sullest hea znelega wastomötta. 196