Samarast. Kui tulli kord wöimusse omma kätte saab, siis ei te ta wahhet ei würsti egga sandi wahhel, laastab mahha, mis ial eest leiab; aina wessi on wäggewam tedda; agga peab jälle omma ossa ollema, muido ei karda ta ka mitte. Samara kubbermangus ja Stawropoli makonnas  olla ta ühhe mõisa, wina kögi ja karja laudadega, ning 275 tallomaea, mis külla modi ühhes koos olnud, ma tassa teinud. Keik sedda kahjo, mis tulli seal teinud, arwatakse  98,336 rubla wäärt ollewad. Küssib nüüd kegi: kust tulli lahti peasenud? sellele peame kostma: kurja innimesse näppude läbbi! Somemaalt. Üks Peterburgi  Wenne seitung könneleb, et Helsingworsi Unnas isseärranis tö-meeste seltsis üks immelik  többi olla mässamas. Nad sada wahhel parremaks, siis tulla többi ueste kallale ja nenda tulla ta mõnda korda, künni wimaks innimest maggama panned. Ühhes teises weikesses  kohtas, kus 2200 innimest ellada, olla se többi lühhikesse aeaga 90 maggama pannud.  Jummala többed on mitmesuggused, mil kombel ta meid siit ilmast ärrakutsub, sedda ei tea meie arwatagi. Wöeralt maalt. Waljama asjad on sekord ni sassis, et neid ei jõua kegi ennam lahhutada; seal on üks riik ühhe ja teine teise wasto; kes wäggewam, näitab teisele russikast ja kui arwab tarwis ollewad, annab ka möda körwo, et ugama jäwad. Tännini ei tahtnud Preislane sest kuuldagi, et temma kellegi peale lähhäb, ehk kü! waed jubba Sakseni ja Hannoweri raeadest  ollid ülle läinud, ning neid maid, ilma wähhema lahhingita, omma kätte wötnud ja nende würstid nödrusse parrast eest ärra pöggenud,  waid ütles ikka, et teised temma peale tulla. Austria wäed läksid aega möda Võin  i ma pole ja nüüd olla Preisi wäggedele ka käsk kätte antud senna pole nihhutada, marsida  iggalt poolt senna kokko, kus ta Austria  wägge, nago hunt lammast, hammaste wahhele lodab wötta ehk sedda laiale pillutada.  Wäggede likumissest ja eddasi minnemissest  loeme: Preisi ja Austria wäed lähwad nüüd otse teine teise wasto. Preisi prints Pridrik Kaarli wäggedest olla 30 tuhhat meest koos, mis Bömimale Austria wasto lähwad. Austrial seisnud 60 tuhhat meest Reihenbergis  ja nende jure olla weel üks ossa Sakseni  wägge tulnud. Kas Austria, Bömi woi Slesiamaal Preislane peale hakkab, on teadmatta.  Baieri wäggi koggub Bambergi, et seal Austria wäggedega ühhendada ja Saksenimale  Preislasse kallale minna. Würtembergi, Hessen-Darmstadti, Nassau ja Baieri wäed, 45 tuhhat meest on Prankwurtis, Hesseni printsi Aleksandre wallitsusse al. Kurhesseni wäed, mis Preislasse eest tagganenud, sawad wist Prankwurtis teiste rigi koggo wäggedega ennast ühhendama. Et Hannoweri wäed teistega  kokko ei saaks, olla Preislassed nende ette läinud ja need kohhad, kust ülle Werra käiakse, kinni pannud. Anhalt-Dessau ja Koburg  on ommad wäed Preisi wäggede abbiks saatnud, agga Braunshweig ja Baden ei heida kummagi pole, waid tahtwad rahhulist koeo jada. Nerlinist, 9. Junil. Sakseni kunningriik  on omma wäggedest puhhas ja Preisi eeswäed  olla Bömi raeal. Austria wäggede eddasi  minneminne Shlesia pole näitab wägga aega möda minnewad, watawad holega ette, et middagi nende kahjuks ei sünni. Shlesia seitung annab teada, et 9. Junil Preisi eeswäggede  läbbi joa kulutus Preisi poolt Austria  wäggede üllema kätte antud; misga öolda tahhetakse, et se mitte üks söa kulutus, waid üks wastus Austria söakulutusse peale Preisi poolt on. (Sellega tahhab Preislane öölda: egga minna sest süüdlane põlle, et jodda hakkab,  keik Austria sü. Kui teised mo peale ei tulleks, ei ligutaks ma kät egga jalga seisaksin waggusi koddo.) Eisenahist kirjutakse 9. Junil hommiko warra: ..Jalla ja hobbuse wäed ning suretükki mehhed tullid ösel meie linna, et kindral Baieriga ühhes waenlasse wasto minna." 197