sema rahwal ti egga tsnistusse pudust ei pea tullema. Seks tahhab seal raudtesid, saddamaid ja laewo ehhitada lasta. Arwab ku ehk kaks selle tarwis ärrakulluwad. Ennamist  keik wöerad savikud olla temmaga kasa läinud. ' Prantfusfemaalt. „Peetre-kop"p  i k." Kahhe aasta sees on üksi Lioni piiskoppikond  paawstile 900,000 pranki „Peetrekoppikut"  korjanud, agga sellesamma piiskoppikonna  waeste jauks üks kolmandik sest summast.  Wöib olla, et rahwas on ehk möttelnud  ja preestrid ka üttelnud: Waesed on ikka teie jures, ägga paawsti...... no kes . teab! Japani savikud on nüüd Parisi iggapäine  üllem jut. Se on se essimenne kord, et Zapani keiser, kes omma maad keige wöeraste  eest lukkus piddas, ommad sa.dikud Eiropamale  on saatnud. Nad on nüüd esmalt Parisis, sealt lähwad Londoni, parrast Hollandi,  Austria, Preisi ja wimaks ka Wennema  pealinna. Peale mönda wöerama kombet  on nemmad keik Japanima tarkusses öppetud  innimessed, agga usso polest umbpag.ganad.  Inglismaalt. Inglaste kartus, üks assi, mis nüüd Inglastel iggapäiseks juttuks kääs on, on jälle somuslaewad. Neil tulleb üsna wärristus peale, kui mötlewad, kui kergeste Prantsusse naber omma parrema somuslaewade  abbiga neile pallumatta küllalisseks wöib kulla, kui ta agga tahhab. Inglastel wöib ehk öigus olla, kui nad kartwad, et ehk onnopoial  ka nisamma hea tahtminne õlleks, Inglismaad  söameeste seltsis watama minna, nago  kaddund onnul ennesel olli, kui mitte ön ep õlleks käest ärranappinud ja loog täis janud.  Inglased isse tunnistawad, et kui somuslaewad  ni paljo tewad, kui Amerika lahhengis  nähhä olli, et siis üks ainus Prantsusse  somuslaew nende merrewägge wahhemerres  wöib tühjaks tehha. Keige nende asjade  peale möttelhes, on neil, kui olleksid nemmad  Napoleoni wasto palja käega. Ja om- meti ollid nemmad tedda eest otsa küllalt naernud, kui somuslaewo hakkas ehhitama. Nüüd on neil pahha meel, et Napoleon ikka teab, mis ta teeb, kui ka mitte keik oige ei õlle, mis ta teeb. Et ta se kord Inglaste kartust möda teeb, sedda ei ussu meie mitte. Eks tal sest kül ei olle, et Inglased otsego isse peawad tunnistama, et Napoleoni suur sõbrus nende wasto, temma suurt jöudo kinni hoiab, ehk teise sönnaga: et Jnglisma temma armust weel nende kätte jääb? Poksiad. Jälle on kulus poksia ehk russikasöddia Hee nan Amerikamaalt Inglismale  tulnud, et praeguse Jnglisma ' kuulsa pokfiaga, nimmega Make, (Mace) russikate rammo'katsuda. Temmal peab ka wend Jakob  kasas okema, kes weel surem olla, kui Heenan isse. Jnglisma poksiad ehk russikamehhed  wötnud neid sure auga wasto. Hispaniautaalt. Wannad kortsud waimo ello polest ei olle kuskil suremad, kui Hispaniamaal. Seal on se wanna endine eht paawsti usso wiis ja mood ikka weel ellus.  Hispanial on mitme asja polest weel marka Hinama näggo. „K'etserikohhus" on jo ka eht Hispania laps, ehk ta issa kül Roma linnas ellab. Seal peab keik illuste wanna wisi jäma: wanna usk, wanna pimmedus,  wannad munkad ja wanna paawst, wannad taggakiusamissed, wanna rummalus  rahwa seas;c. Keik, mis wanna modi ei olle, sedda ei lasta ülle piri, nago Ewangeliumi  usk, piibli ja muud ramatud kus sa lähhad? — neile tehti tulli rajale ja pandi otsa, lass' pölleda! Kes paawsti usko julgemad  alwaks piddada ja Ewangeliumi usko ning piibliramatuid nöuda, on marsi, pibel tulles ja temma luggeja, jallad raudas, mangi töös, surgo ehk ellago. Hiljuti on jälle 6 önnetumat innimest omma usso pärrast mitmeks  aastaks raske wangitö alla möistetud. Praego on siis Hispania seadussed Türklastest  hea tük tagga, kus jubba 6 aastat igga innimessel lubba uskuda on, mis ta isse tahhab,  ja se ep olle töeste mitte Hispania auuks. Mis tühhi usk se on, mis innimenne wäg- 133