Riast. Selle ku löppetusses ehk tullewa hakkatusses tahtwad Ria kaks saksa lauloseltsi üht awwakikko laulopiddo piddada. Se on otsekui ettewalmistamisseks selle peale, mis neil tullewa suil nöuks on. Laewo on neil seal stamale 652 tulnud ja 249 läinud. Pihkwa pooK. Raudtee õnnetus.  Se on Pihkwa linna lahhedal sündinud.  Seal said kaks maanteewahti, teine surma  ja teine murtud jalla; agga essimenne surri isse omma sü parrast. Ta otti teise wahhiga  öhto sallaja küllasse pulma peale läinud, ollid seal möllemad pead tä''s pannud ja tuikusid  parrast poolt ööd taggasi. Teine ei jöudnud ennam jalgul seista, agga teine arwas,  et innimenne ka uimase peaga omma ammetit silmakirjaks wöib piddada ja ronnis raudtee peale, sest warra kella 4 aega olli tölla-rong odata. Wist olli ta raudtee peal maggama jänud, sest mönni aeg pärrast sedda, kui tölla-rong möda läinud, leiti meest maantee  pealt, agga ilma pea ja jalgeta: neid ollid  raud rattad mahha leikanud. - Mönni pääw pärrast sedda tulli jälle raudwankre  rong pu-koormattega ja maantee-waht olli just tee peal ees; agga ei tea, mis seal weaks olnud, et temma enne eest põlle ärrasanud,  kui tedda jubba mahha aeti ja jalla lu olli purro. Möllemad önnetussed sündsid 17. ja 23. Zanuaril. Raudtee peal peawad innimessel silmad ees ja tagga, ja pea mitte palla ollema. Sannumed wöeralt maalt. Jtaliamaalt. Sealt ma mässamisse polest vllen pea alles nisamma tark, kui minnewa  kord. Garibaldi on omma ainust poega ka kasa wötnud ja kahhetsenud, et tal mitte kümme poega ei õlle, ta õlleks neid keik kasa wötnud. Neid Ztaliamehhi peab wägga paljo ollema, kes temmaga tahtnud kasa minna. Sia male ei wöi sealt tössist teädust ni pea tulla. Mönned sannumed ütlewa-d, Garibaldi assi olla tühja läinud, laewad ärrawöetud, ehk pöhja lastud ja paljo temma meestest tappetud;  teised jälle, et ta lahkeste kalda sanud ja eddasi läinud, minne wötta öige arro kinni. Assi on alles wägga wärske, sepärrast peame nattuke kannatama, künni seitungid selguwad. Prantfllssemaalt on keige pealt teäda anda, et meie Suurwürst Nikolai jubba 2. Mail Parist' jõudnud ja eest otsa mitte ennam,  kui kahheks päwaks tahtnud senna jäda. Kui kaua ta seal olnud ehk mil ärrasöitnud ei olle weel teada. 3. Mail on Suurwürst Prantsusse keisri maias olnud, kussa pääw pärrast sedda temma auuks suur söma aeg petud ja paljo suri üllemaid kokko kutsutud» Inglismaalt. Surem jaggo Inglismaad  on kül Ewangeliumi usko, agga Jrima ehk saar on katoliko usko ja paawsti auustajad.  Et nüüd paawst wägge korjab ja igga nelja tule poolt wasto wöttab, kust agga tullewad,  separrast on ka Zrima paatrid nore meestele nöu andmas, et paawstile appi tõttaksid,  ja mitto on ka jubba koddust tööd mahhajätnud ja läinud ja arwawad sedda otsekui  üht Zummala meleparralist teggo ollewad.  Agga issad emmad ja öed wennad ei pea sellega koggoni rahhul ollema, waid suurt kissa teggema, et pappid nende nori mehhi sel kombel petta, ja wöerale male sata, kust taggasi tulleminne üsna teadmatta assi on. Ollen jubba ennegi üttelnud: mis Inglased  kord peale hakkawad, sedda ei tahha nemmad naljalt polele jätta, künni wiimne nöu on ärrakatsutuH, maksko mis maksab. Meie teame, et nende Atlanti-telegrahw tühja läks, mis neile inneto kullo teggi ja suremat kasso ei saatnud, kui et nende kunninga proua ja Nord-Amerika ühhendud kikide peawannem (präsident) kord teine teist on terretanud. Ma ussun, et algmissest sadik ei olle kahhe innimesse  terretaminne ni kallist hinda maksnud, kui sesinnane. Pärcast olli telegrahw merre pöhjas jälle nago tum, kes kellegi terretamist ennam eddasi taggasi ei saatnud. Kegi ei olle Inglastele sedda kahjo tassunud. Ommeti ei -5 » 155