nad on waese rahwa hulkas hirmus risunud, pölletanud ja tapnud ja seal jures ikka kiitlenud,  et nemmad sedda kunninga Prants 11. kässo peale teinud, mis wist tössi ei olnud. Prantfusfemaalt. Said Pasha. Meie luggejad teadwad jo, kes se mees on? Egiptusse  wiitsekunningas ja praegune Prantsusse küllalinne, Sedda Parisis nenda au ustakse, et Türgi Sultanil Konstantinopolis unni silma ei tulle egga toit sisse ei lähhä. Said-Pasha on nimme järrele Sultani allam ja Napoleon peab tedda üllewel, kui õlleks ta Sultan isse. Mikspärrast? No kust minna tean? Wöib mönda tahhendada', agga ette ei wöi kegi üttelda  egga Napoleoni pöue wadata. Agga kenna õlleks kül, kui ühhel illusal päwal' seitungid  need ued sönnumed tooksid: „Said- Pasha sanud Prantsusse abbiga Egiptusse Sultaniks ja isseissandaks, kennel Türgi Sultaniga  ennam middagi teggemist ei olle." Türk urriseks kül ja Inglane nurriseks, agga mis sündinud, õlleks sündinud ja teised peaksid rahhd jama, nago nad mönne asjaga jubba on rahho jänud, et Prantsussega ei tahtnud tülli tehha. Praega teeb Prantsus Meksikomaoll  seddasamma. Hispania ja Inglane on taggasi tulnud, agga Prantsus leiab weel tööd küllalt, ja se õlleks imme, kui ta omma käe järrele Meksiko rahwale mitte kunningat ei sea; sest temma söawäed on praego Meksiko pealinna pole astumas. Muidogi õlleks se kunningas siis keige wähhemast seddawört temma  käe al kinni, kui Jtalia kunningas praego on, ja sedda tahhab Napoleon. Ta möistab pillid ikka nenda seädida, et ilma lemmata ei wöi mängida. Seal jures peab ta peale pool miljonit öppetud söamehhi püssi al, wallab  holega riiw-suritükkisi ja ehhitab somuslaewo,  mis Eiropa rahho pärrast ütleb tarwis  ollewad. Agga sedda peab iggamess tunnistama,  et ta omma Prantsussi möistab wallitseda,  kes nüüd jubba peale kümne aasta, waggusi ellawad ja omma keisrit tännawad, kui ka keik mitte süddamest. Tark kutsar kes nenda möistab söita, et ohjad sönnikuseks ei sa. Jnglisfemaalt. Prints Wälisse reisisönnumed. Kui Jnglisma aujärjepärria  Egiptussemaalt tulles Joppe linna al, kus Peetrus enne ühhe nahkuri maias korteris olli, mäele astus, ollid Türgid, Judid ja ristiinnimessed  tedda terretamas. Ta essimenne käik Joppes olli wanna mällestusse wäärt Jürrikirriko,  mis üks kulus Jnglisma kunningas, Rihhard Löwwisüdda, 700 aasta eest olli ehhitanud, sel aial, kui pea terwe Eiropama  Türklastega Kanaanima pärrast söddimas  olli. Se kirrik on nüüd kül ennamist laggund, agga Kreka usso preestrid ollid senna  üht altarit assutanud ja luggesid palmid, kui prints sisse astus. Joppest läks ta Jerusalemma  ja käis tee peal meel mitmed kuulsad  kohhad waatmas; sest kus on neid ennam, kui Karmanis? Jerusalemmas olli weel surem wastowötminne. Terwe lm likus jallal. Teisel  päwal käis prints keik mannast kuulsad linna paigad watamas ja Türklased teggid lemmale ka omma uhke Omar - moshee uksed lahti, mis endise Salomoni templi assemel seisab. Miks templi assemel? Kus tempel isse jänud?'— Südda lähhäb üsna halledaks, kui selle peale pean mötlema: miks peawad ni mitto asja mailmas nenda minnema, kui Jummal  mitte ei tahhaks? Miks piddi Nebokatneetsar  essimest ja Titus teist templit mahhalõhkuma  ja ärrapölletama? Miks peab nüüd jubba mitto sadda aastat walleprohweti Muhamedi  tempel seal paikas seisma, kus enne ellawat Jummalat teniti? Noh, selle pärrast,  et kirri ütleb: „Minno kodda peab palwekodda  ollema, agga teie ollete sedda rööwliauguks  teinud!" Jgga kodda, kus Jummalat  maimus ja tões ei kummardada, peab rööwliauguks  sama, kui ka Jummala Poeg isse temma sees õlleks öppetanud, nago se Jerusalemma  templis sündis. Kus on nüüd keik need koggodussed ja koiad, kus apostlid isse sees öppetanud? Kus on need rahmaS, kellele Paulus ommad kallid Epistlid on kirjutanud? Muhamedi walleusso nöggesed aiawad nende assemel omma wösso. Nüüd petakse sureks armuks, kui üks ristiuSso prints omma jalga  senna tohhib panna, kus temma Issand 173