Perno Postimees ehk Näddalileht M S 4 ttws. K^nes s Pernus, kesknäddal 12. Junil.^ aaStOs Ses lekheS seisab» Eliwandift. OmmalL-maalt: Peenust: Awwalik kaebtus. Aus tö. Õnnetussed. Teotamine.  Mast: Koli-pühha. Saggedad tullekahjud. Peterburgist: Armo anded. Sured wöerad. Möetsuk Gorski. Tormist. Wladimirist: Wargussest. Orenburgist: Allcheitmissest. Kiahtast: Tullekahjo. Tafhkentift: Mawärrisemine.  Wöeralt maalt: Preisi toddosed asjad. Luksemburgist: ÕssiLamisse kirjad. Serbinist: Mõrtsuka  tööst. Teadaandmissed ja kulutussed. Eliwandist. N. Keit muud ellajad wina ja muud kanged kui surma kardawad, agga eliwant  armastab neid ja on imme maias nende järrele. Sepärrast, kui tedda tahtwad sundida  ennam teggema, kui õigus nõuda; ehk et warmalt ja jõudsalt peab peale hakkama: siis temmale wina puddelit näitawad ja töutawad  temmale anda, kui tö walmis sanud. Ruttab siis M keigest wäest, et ussinaste walmis  saab. Otse sesamma luggo on ka parraks  monne mehhega, kui teab et mina saab, stis on kermas kassi ja jalgo ligutaMas, mmdo põlle Mega suurt rutts tagga. Agga parrako ! kui eliwant pärrD stdda ei sa, mis töutadi, ehk kui m paljd ei anta, kuida sedda temmale näidati, siis innimest, kes tedda petnud, sealsammas paikas tappab, ehk kui ta selkorra! peaks' temma-' käest peäsema,  siis aasta, kahhe ehk kolme taggant, km ette juhtub, otsa teeb» Narrimist, pilkamist,  lMst ehk wähhemadki liga temma koZgvmste  ei salli egga kannata, et temma sedda kül sureks ei panne/ kui pissukessed lapsedkes  Lemmaga õppind, tedda nokkiVad ja narrimad;  otse kui mõistaks ta, et rummalqd ja lapsemelega lomad ommäs wallatusses Zl M egga mõista, mis tewad : agga km ommetige wahhest nende peale wihhaseks saab, siis nattukest  wet omma lotti tõmbab ja neile wasto silmi purskab; ehk wöttab ka witsakesse ja tõmbab sellega paar kordi möda reisi, et temmast  emale jäwad ja Malähhawad. WayM inmmesele ta sedda armo ei te, waid tedda kohhe, kas MttUks lööb ehk wiggaseks teeb. Tahhame Din üht kenna asja könneleds, Mis monne aasta sest taggasi, Jndiamaal, Patawi linnas, mis Hollandi kunninga parralt,  sündinud. Üks rätsep ellanud ulitsa äres, kust seatakse kubberneri eliwandid labbi käinud, km jomale Rätsep olnud suur öünds söbber, ja sellepärrast ka neid omma omblusse laua peal, mis hakna al seisnud,  piddanud, kus peal ta ka issi istunud. Üks neist eliwantidest, mis iggapaaw temma hakna alt möda käinud, olnud nisamma, kui rätsep isstgi, suur õunade söbber ja Wtyuy iggükord, küi möba läinud/ühhe ja wahhest