Wõeralt maalt. Preifimaalt. asjust.^ Luksemburg olli tännini Preisi tiwa al, temma  piddi tedda hoidma ja kaitsma, et middagi  wigga ei saaks ollema; agga kuida teame, seisid Preisi ja Prantsusse püssid minnema sui temma parrast jubba minnas; Prantslane tahtis  tedda termelt ärranelata ja Preislane ei wöinud sedda lubbada, ning waene Luksemburg  wärrises nago ilmasüta ohwre talleke, et ei teadnud, mis temmast piddi sama; ommetige  lasti püssid wimaks minnast mahha ja keik hirm ja kartus kaddus ärra, agga Preislassele  tehti kohhuseks, omma wägge sealt ärra kutsuda ja keik kindlussed mahha lõhkuda. Nüüd on ka Preisi mäed sealt walja läinud ja keik tehtud, mis Prantsusse poolt nõutud. Preisi kindral Brauhitsh, kes hulk aega seal kubberneriks olnud, olla omma ärraminnemist ühhe teadaandmisse läbbi rahwale teada andnud  ja neid keige sõbruse ja lahke wasto jõudnusse  eest süddamest tännanud olla mehhel  raske olnud, sealt, kus ni paljo rahhulist päimi maitsnud, wäljaminna. Sowinud sealatse  rahwale õnne, et nende kässi pärrast tedda  hästi käiks, ning Luksemburg rahho sülles hingaks. Wimased Preisi mehhed olla 28. Augustil sealt meel ärraläinud ja sedda olla Preisi wallitsus Hollandi wallitsussele teada et teab tedda nüüd ennese sülle wõtta. Prankwurtist kirjutakse 14. Septembril:  ..Nassau hertsog Udolw ja Prints Nikolaus  olla sel päwal senna tulnud ja hertsog tahta nüüd agga pariks päwaks senna jada, agga kahhs näddala parrast keige omma wamiliga  jälle tulla ja talweks ka senna jada. Kreka kunningas, prints Wales omma abbikasaga,  Suurwürstinad Konstantin ja Olga, Meklenburgi-Strelitse Suurhertsog ja nendasammoti  ka Rootsi prints ja printsessi» Oskar  olla seal wöeraks olnud. Keik sured würstlikkud wöerad olla kello kue aeal lõunat nzötnud. Darmstadtist. Sealt kirjutakse, et meie Suurwürst ja Aujärje pärna Aleksander Aleksandrowitsh  14. sille ku päwal Maintsi linnast  senna tulnud ja sealane Suurhertsog temmale raudte howis waöto olnud, kus möllemad  sured mehhed teine teist terretanud. Jtaliamaalt. (Garibaldi Sealane rigi wallitsus olli kord omma sönna andnud, kirriko riki rahhule jätta ja sepärrast olli se temmal koggoniste wasto meelt, et wanna Garibaldi ennesele sedda julgust wöttis  mehhi kogguda, et nendega Roma linna peale minna; sepärrast piddi, et Garibaldi keeldo ei kuulnud, teist nõu pidvama, mil kombel  tedda keelda senna minnemast - rigi wallitsus  laskis tedda kinni wötta ja Alessandria wia. Üks teine seitung könneleb, et rigi wallitsussel nöu olla, ni pea kui Garibaldi sedda lubbab, omma ettewöetud nöu mahha jätta, tedda Kaprera särele taggasi lubbada. Selle ku 13. päwa õhtul olla WorMtsi linnas kaunis hulk mässajaid koos olnud, kes sedda nõudnud, et Garibaldi peab lahti lastud  sama. Peale selle, kui mässajatest kaunis  rohkeste lukku tahha olli pandud, olla teised putkama pannud ning nenda jäsud keik jälle waggusi. Garibaldi abbilissed seista wägga selle poolt, et tedda peab lahti lastama  ; agga keik teised rigi allamad olla waggufi. Ministerium tahta ka ommalt poolt keik kehha,  mis ial tarwis, et rahho ei saaks rikkutud. Et awwalik rahho ei saaks rikkutud, olla pürjermeister käsko andnud, rohkem söamehhi wahhe peale wälja panna, selle ülle walwama, et kegi ei julgeks rahho rikkuda, egga mässamist  tehha; sest ettewataminne olla parrem, kui kahhetseminne. Nende arro, kes möda läinud  ösel kinni pandud, olla 70. (Siin jures  ei pea meie unnustama, et se olli 23. selle ku päwal, peale selle, kui Garibaldi olli kinniwoetud.) Rigi süddames ja ta piride peal ei olla kärra kuulda, ehk kül iggal pool mehhi suremast ja üllamast suggust on, kes tedda kui Jummalat auustawad. Keige suren?  kartus on Wlorentsi linnas, seal olnud 14. jälle nattuke kihhmat ja kahhinat kuulda, Ais agga ni kohhe waigistud sanud, sest et 318