352 Wersntwortl. Rebacteur Ish. Zannsen. Kruck v«n H. L««kmsnn. Tcadaandmissed ja lulutamissch. Üks wisakas naeSterahwas, kes ka saksakeeli mõistab, woib worsi lapsehoidja kohta leida. Selgemat teadust antakse H. Laakmanni trükkimaeas.  (2) Minna annan teada, et kes oddawa hinna eest ehhitamisse palkisi tahtwad osta, känno ehk palgi wisi, need mingo Helme kihhelkonda Avseri mõisa (mis Alla mõisa järrel) kaupa kulama. Kes rohkem tar»vitawad,neiv  palluu aegsoste mulle Tarto linna kirjutada. Uhhelhobil annan teada, et ni pea, kui talme te tulleb, samad seal metsas hobbuse-tõmehhhev palgi wedbamksse tööd leidma, jõe äre wäljawedda, ja maksetakse  selle eest head hinda. Sel aea! saab ka kirjutaja selle tallitusse tarwiS Adseri mõisas korteris ollema. (3) Kaupmees R. Umbiia. Zubba 28. Zunil !863 on Tarto maante äres Waida rörtso ees üks pabberi pak wankre pealt ärrawarrastud,  kus sees Härmi waka maggasiui ramat (kladte), seadusse ramat, rahha witungid, ühhe kool- kirjad (atteStatid) ja mitmed muud tarwilissed pabberid ollid. Ramato peal olli tallitaja  uimmi ja pitseri märk --G. W." wautud. Pallutakse  keiki, kes neist kirjadest peaks teadma ehk märki fanud ollema, Tallinna kubbermango trükkima  eas se ehk kaupmehhe Bökleri podi, sure turro äre teadust anda. Kes sedda möib tehha, saab S hööherubla, ehk kui kirjad isse senna toob, meel rohkem. " (l) Krotusse mõisas wöib üks karjamees marsi kohta leida. Zärrelkulada Tartus v. Bokki maeas. Seal mõisas renditakse ka mõisa nurmed  mälja. (2) Minua annan selle läbbi teada, et ms Saksamaalt  ja Peterburgift paljo nsi wärwisi ollen sanud  ja sepärraft siit sadik paljo oddawamalt wöiu warwida, kui enne. Koshenilje punnane, enne ! rubl. l 9 kopp. Ä., märmin nüüd 99 kopp. eest; mis enne 89 kopp. maksis, maksab nüüd 69 kopp; rosapunnast,  enne 79 kopp., nüüd 35 kopp.; rosa, enne 69 kopp., nüüd39kovp. ; pn nn a ue, mis enne -49 kopp. maksis, maksab nüüd 37 kopp.; lilla, enne 49 kopp., nüüd 35 kopp.; kollane, enne 49 kopp., nüüd 35 kopp.; pruun, enne 39 kopp., nüüd 35 kopp.; rohhelinne, 25 kopp.; malkjas sinn ine2s kopp; mustjas sinnine, enne 45 kopp., nüüd 49 kopp. Walged willo mustuks wäcwida, maksab 25 kopp.; mus te willo ülle wärwida maksab 29 kopp, nael. Wärm on eht ning ei mari mitte ärra. Ka willaft rket, willased rättikud, linnased rättikud, laudlinnad, põlled ze. :c. sawad ikusaste wärwitud ehk trükkitud ja ruttu malmis tehtud. Wärwiomeister C. Hacken schmidt, ellab Tartus Kalla-turro nurgal ommaS maeas. (2z Mmna annan jälle teada, et minno podis, Tartus  kaub a-turro äres, keiksuggused ha ntw ärgi töriistad, mis nimmi neil ial õlleks, nendassmma keiksuggused wask ning raud keetmisse nöuud, ukse ja aknade hinged, lukkud ja kässirauad, akna-klosi, kirjutse tahwlid ja mitmesuggust muud kaupa oddawalt sada on. Kaupm. M. Umblia. (2) Tarto kaupmehhe Silski maeaS müakse oddawa hinna eest püttawifi pissukesi räimi. (j) Nori öunapuid, mis keigsparremat sm -ja talweseltsi öuno sawad kandma, müakse Mutta wabrikus  Tarto linna lähhedal. (!) Tarto linnas Emmajöe äres saab üks maea snre öunapu- ja kedowilja aeaga ärramüdud. Selgemat teadust annab politseikohto kirjutaja Leutner, hargiväiwil  igga enne lõunat kella !9—12 politfei-kantse, leis ja muul aeal ommaS maeas Tähkwerre tuleweske lähhedal. (!) Talli-nisso, rukkid ja odre ostab Reola weske peal C. Sommer. (1) Kofhenilje-Pusta Risst A. ja W. Wetterich  wabrikust, on sada peruus M Jakoby ck? Co. jures. lD Üks klawwer (Flügel) on oddawalt müa Tartus  Kiwwi-ulitsa otsas panpipiddaja SoKni maeaS lihhoniko Kleini wasto. (!) Häih suri ja wärskid heriugib kopp. nsel ehk PO kopp» leisik (puud), müüb Tarto kaupmees Kristiaz? Keller, kaubahowi nurgapodis. Tartus kaupmehhe Kelleri podis kaubahorvi nurga peal Nr. 2! 23, müakse Vuitiui warwi, kellega wöib wärwida sin n i st, pun n a st, ro hheli st. kollast, pruni, lilla ja wioletti karma, weikjt pudbilete sees ühhe naela willa tarwis malmis talutud,  ja maksab !5 kopp. puddel. Nendasamma, kes üks nael willa, willast lõuga ehk riet kopp. eest ko shenilje punn aseks ehk kue nöri karwa tahhab wärwida, tulgo sennasamma podi sedda otstwa. Öppetnsse leht antakse ilma hinnata kasa ja w arm lv ou eht egga lähhä pestes mitte wälja.