Eesti Postimees ehk Näddalaleht vs 14. 1867. Tartus, 5. Aprilil. ma- ja llinlarahtvale. Meljas aasta Register: Wsel mönni sönna uest kirjutamisse wlsist. Ommalt maalt. Tartust: Ulmanni malleetus. Lummesaddo. - Krono krundrahha linnades. Pärrismaad. Tallinnast - Kerjajad. -- Peterburgist: Türgi pimmeduS. Kassatate ja Turkestanide tänna. Kohta kaik. Maskwast: Roowlid. vr. Schwartz. -- Koihahowi külla. Madcmümine. Wö eralt maalt- Saksamaalt. Auftriamaalt. - Italiamaalt. Prantsusmaalt. Inglis ja Spaniamoalt. Lissa: Tartust. Peterburgist. Hamburgist. Kirjawastutzsed. Teadaandinissed ja kulutainissed. Weel mõuni sõnna uest kirjutamisse wisist. Raskehealelised (kõwwad) konsonantid (healeta tähhed) (öh? meile W wastus „M. M." kirja peale, mis Nr. 13. ue kirja wisi wasto wõitleb, jubba pari päwa eest kätte tulli, hoiame sedda ommeti naddalapäwad weel taggasi ja lasseme teise sõbra kirja sestsammast asjast ette minna, sest et jnbba enne järgi otas. Uhhelhobil pattame luggejaid  mitte immeks egga pahhaks Panna, kui meie kirja sõbra isseärralikko sowimisse peale nisamma trükki panneme, kui meile on tulnud, se on kord ka ue kirja wisil. Pahhandamine ei aita jo seal middagi, kus waggusat selletust ja järelemõtlemist  tarwis on. Wäggise ei sunnita parremat wastowõtma egga pahhemat mahhajätma; agga kui kegi teab, et kõwwer õige ei olle, siis peab liggimissele ütlema. Wõttab ta wasto, siis on hea; kui mitte, siis, noh, siis astume onuna teed eddasi ja lasseme mailma weel w aun emaks minna. ..Et rahwas ni kaua selle õige asja masta möitleb, tuleb muist ka sest, et seda temale kohe õigel wiisil ette ei pantud ja ära ei seletud. Et tal aga uus kirjutamise miis nündgi weel kõige hea tahtmise juures nii maga raske mõista, selle süü langeb minu armates tükkati ka ühe segaduse peale, kes uues wiisis konsonantide p, t ja k kirjutamise wahele tunginud. «Tartu õppetud ..Eesti ütleb omma ..lühikese õppetuses õigest kirjutamisest": "Tema põhja pärast on uus parandatud kirjutamise miis ka Soome kirjuta m ise wiisiks nimetatud, aga meie mvi me teda ka loomuliseks kirjutamiseks nimetada, sest et keele loomust ja seadustest mõetud ehk mälja armatud on." See on maga õige, sest selle põhja peal üksi mõis meie keel möera paeltest  peastetud ja oma päris õiguse sisse pantud saada. Agga just sellepärast ei ole ka sünnis, ülemal  nimetud tähti nenda kirjutada, kuidas meie neid öppetatud ..Eestiseltsi" kirjas leiame kirjutud olewad. Meie saame kohe nägema, et meie nii