Wöeralt maalt. Preiflmaalt. sSuur Meie õnsa Suurwürst Mihael Pawlowitshi lesk- Proua Helene olla Wäljamaalt tulles ?. selle ku päwal Berlini linna jõudnud ja. Preisi kunningas ka temmale sedda au teinud ja tedda terretamas käinud. Millal ta sealt jälle wälja Peterburgi pole sõitnud, ei tea meie öölda'. Hannowerist. sSurma Sealt kirjutakse 4. Nowembril: „Eila jõudsid need üllewägga kurwad sönnumed Hermannsburgist  meie kätte, et seni surest hulgast wägga  armastud öppetaja ja missioni tö allustaja  Harms, kelle tööd ja ettewötmist Jummal  ni rohkeste õnnistanud, Jummala pühha nõu järrele siit mailma tüllist kui tru Issanda  sullane ärraläinud omma iggawest und maggama. Weel sel wimasel pühha päwal, enne omma surma, kus ta jubba ni jöueto olnud, et omma jallaga põlle käia jõudnud, sest et wee-többi, mis ta ello löppetas, ta ihho rammo ni wägga olli wähhendanud, olla ta ennast hobbuse wankrega kirrikusse wia lasknud, ja sedda wimast Jummala tenistust piddanud. Pääw enne surma olla ta omma abbilissega missioni asjus, missioni rehnungisid  õiendanud ning selletanud, et siis sedda  rahholissemalt ommad silmad wöiks kinni  panna. Öppetaja Harms olla aastal 18W Walesrodes sündinud; aastal 1844 omma wanna issale Hermannsburgis abbi öppetajaks  sanud ja selsammal aastal olla ta ka senna üht missionäride koli assutanud ning aastal 1852 essimessed missionärid UhUxika male saatnud. Missioni töle on se ühheks wägga sureks kahjuks, et se auus mees, kelle holekandmisse läbbi ni paljo pagganaid ristiusso  walgust on sanud, ning nüüd Issanda armo peale lotes omma ello öhto wasto ruttawad,  siit ilmast on ärra läinud. Hingago ta Issanda rahhus!" Stuttgardist kirjutakse, et seal Winnentali  haigete maeas üks suur grahw Neip- perg ärrasurnud» Ta olla 12 aasta eest ühhe kaljo kitse jahhi peal, kõrge ja järso kaljo pealt'.mahha kukkunud» Õnneks janud ta pu oksa rippuma, muido õlleks pihhuks ja põrmuks kukkunud ; ta olla agga seal ennast  wägga ärraporrutanud ja isseärranis sanud  ta pea suurt Mgga, sest janud ta peast nattuke rummalaks. Essiotsa põlle se Mgga suur assi olnud, agga aega möda ikka pahhemaks  läinud, künni ta nüüd olla ärrakustunud.  Italiamaalt. Roma linnast antakse jälle rööwlitest teadust, mis kallist tööd nad seal olla teinud. Adwogat Miltsa olla nende küsi sattunud, ja et tal ni paljo rahha maksa põlle olnud, kui nad nõudnud,  olla nad tedda ärratapnud.  Kurjateggiad  nõudnud ta abbikasa Mest BMY skudi,  siis laskwad tedda lahti. Et agga ta abbikasal  rahha põlle olnud, olla ta 950 skudi suggulaste ja tutwate käest kokko korjanud ja senna läkkitanud; te peal olla agga teised rööwled  wasto tulnud, wotnud sedda rahha wia käest ärra ja läinud omma teed. Paar päiwi  hiljem leitud Miltsa surnud kehha Wallakorsa  lähhedalt maast ! —Ka olla üks pranrsusse  soldat ärratappetud ja teine raskeste hawatud,  kellest ennam ka lotust pea allema. üks teine seitung könneleb: ..Pühha issa olla keiser Napoleonile kirja läkkitanud ja tedda  üllewägga pallunud, mitte keik wägge Roma  linnast ärrakutsuda, waid üks ossa temma toeks sennist senna jätta künni temma ellab. Paawsti söa-wägge on praego 6579 meest, kellega ta ei arwa mitte läbbi sawad; sepärrast  sowib ta wägga, et üks ossa Prantsusse wägge weel senna paigale jääks." Paawsti söa wäggi, mis tännini Wraskati linnas asset olli peab sealt Weletri linna minnema;  agga kuida kuulda, ei olla sealt rahwal  nende tullemissest suurt römo, waid näeksid  neid enne minnewad kui tullewad ning Wraskati linna rahwas römustada, et neist lahti sada. Peawad siis kül mehhed ollema, kelle peale rahwas woib lota! Na körwalt kuulda, armastada nad wägga röwimist ja 380