Aiast jSuurt losi,j kui Lossi peaks ollcma,  mis rägitakse ja kirjutakse, olla se kord üks ammetnik Tweri kubbermangust ossaks sanud, kelle nimmest agga ennam meie silma ep olle putunud, kui „0... W." Minne wõtta kinni, kes ta on. Ühhelhobil kuleme ka sedda immeliko  luggu, et mitmed wõidud endistest losimistest  weel mitte ep olle wäljawõetud. Nõnda olla weel 11. laeno wõidodest 71 tükki 599- mblasi, kolm 1999-rublast, üks 5999-rublane ja üks 8999-rublane wõit wäljawotmata. I. laeno  wõidodest olla nisamma 169 tükki 599-rublasi, kolm 5999-rublast ja kolm 8099-rnblast wäljawotmata.  Ka wäljalositud pabberitest, kelle intressid  losimise päwast sadik ärralõpwad, olla weel paljo ümberwahhetamata. Kuida se nüüd Lulleb, et rahhaõnnelised omma õnne ni holetuse sisse jatwad? Melega ei te nemmad sedda wistmitte, agga nemmad ei tea weel omma õnne. Nahha on neil kül wõidopabberit osta, agga mõistust  pudub zeitungi piddada, kust iggakord wõ iksid näh ha, kas nende nununer middagi wõitnud  ehk mitte. Ütleb siis Juut: „Se ollep tarki mees, temmel peljo rahha!" siis ütleme meie: „Walle! muido mõistaks ta omma rahha wäljawõtta." Teadwad nemmad isse ommad  numred, siis on hea; kui mitte, noh. mis meiege siis neile sedda hakkame küssimata peale tungima, kellest nad isse ei holi. Peterüurgist. j.Hio ränd ajate stj ei olle weel lõik juttud aetud. Mis hädda neid wäljaaeanud,  sest ei leia meie weel kohhelgil middagi  Irükkitud; susõnnaga olleme kül üht ja teist kuulnud, agga sellepeale ei wõi kodda ehhitada. Tallinna zeitung ei näita ommalt poolt ka weel suremat teadwad, waid kõnneleb agga sest, mis Peterburgi wennekele zeitungis seisab, ja selle järrele olla politseimeister paron Wrangell Hiidlastele  wallitsuse käsko, taggasi minna, kätte tonud ja sellega ühhes 1 püttake heringid, 2 kuli tatratango,  1 kot manna, 5 puda sola, 19 puda, jahho:c. krono kullo peale teemonaks lasknud anda. Nelja päwa sees olla Peterburgi rahwas neile 474 rubl. kokkopannud ja üks W.enne preester 5 rubl. korjanud. Se rahha olla nende kõikide peale ühhe tassa ärrajaggatud. Kas mõnni meie usso õPP. neid ka watamas käinud, ei teada nimmetud  zeitung mitte üttelda. Peterburgi tulles olla nemmad laewakiprile 300 rubl. piddanud maksma, taggasi minnes olla krono sedda kullo kannud. Nemmad olla wägga kurwa melega koeo taggasi Pöörnnd, sest neil ei olla seal middagi, mis nad ommaks wõida nimmetada. Kui laew kaldast lahti lükkatud, olla naesed ja lapsed nuttes kissendanud. Nõnda rägime meie Talln. zeitungiga Peterbmgi zeitungi järrele,  ehk kül nattuke immeks panneme, et Talln. zeitg. sest isse middagi ei tea kõnnelda, kuida ehk miks parrast waeste Hiidlaste wäljarändamine  tulnud. Moskwas olla ka waljarändoja Hiidlastele hakkatud abbi korjama ja üks rikkas kaubamaea olla 500 rublaga hakkatust teinud. Head tehha on jo isseennesest allati hea, agga weidraks  ja halledaks louks jääb ommeti, et meie maal ni ilma õiguseta, rumita ja peawarjota innimesi peab ollema kellel nisuggust heateggo tarwis on. Kas neil siis tõesteHiomaal „middagi  ei olle, mis nad ommaks wõiwad nimmetada?"  Ja kui mitte, mikspärrast mitte? Kust Poolt tulleb siis nisuggune hädda, mis neid ni tühjalt ja paljalt omma sündimise paigast wäljatõukab?  Meil õlleks wägga kurw kuulda, kui sedda kegi nende omma süüks wõiks aeada. Jälle rägitakse Wenne mäest, pealikutest,  soldatitest ja nende intelligendist. Igga nekrudiwõtmise aeal paista selgeste walja, kui kibbedaste meil Meel rahwa õppetust tarwis on. Mitte ennam kui 8 protsenti, se on kahheksa  meest 100 mehhe pealt, mõistwad luggeda ehk kül neist, kes meie maalt lähwad, 39 Protsenti  luggejad, muist ka kirjutajad on. Wenne Mäe surus olnud mödaläinud aastal 730,050 meest, ja 33,000 pealikut, mis kõik krono leiba söwad. Peab hea suur leiwapätsike ollema, kui mõnni kõht ei pea tühjaks jama. Sureks tulluks  on uemal aeal sõameestele, et nende heaks wannemas Põlwes ja tennistuses weel kolid on assutud. Agga meie ei tohhi mitte ärraunnustada,  et Jütsil kergem on õppida, kui lürril. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Ehk kiil Saksamaal ka kuiwa  ilma küllat olnud, ei pea se põldudele mitte suurt kahjo teinud otlema; üksi kerge limase made 229