linna, seatakse kunninglikko suggule wöeraks minnema." Liwima kindral supertendi herra vp. Kristjani  on 28 päwa peale lubba sanud Wäljamale  minna ja on, kuida Ria seitung könneleb  30. Junil Riast wälja sõitnud. Juni ku 27. päwa hommikul, kello 6 aeal, on Ria-Peterburgi  allewis, Lubja-ulitsas seisawa maea perrenaene, lesk Mester, politsei peale sedda teadust andnud, et temma ürimees, Johann Diedrich Vekker, kes Pernus hingekirjas, kange krampides mässab, mis nenda näitaks, otse kui õlleks La ennesele kihwti sisse wötnud. Politsei polest olli kohhe tohter Allenstein senna läkkitud tedda watama ja tohtre tunnistusse  järrele olla ta kaunis rohkeste kihwti pulwert sisse wötnud; üks ossa pulwert leitud  weel pörmandalt maast. Tohtrel olnud weel se lotus tedda terweks tehha, sepärrast olla ta kohhe piddalisse widud. Ühtlasse olla ka Bekkeri suggulane, Sohwie Linde, kes temma  jures wöeraks olnud ja selle kihwtise klasi seest j onud, mönni tund hiljem haigeks jänud ja ka piddalisse widud. Mis neist pärrast sanud, se on alles teadmata. Sellesamma päwa pärrast lõunat kello 2, olla üks 9 aastane  pois kingisseppa selli Magnusse poeg Julius, Düna jões ühhe parwe peal mänginud,  sealt sisse kukkunud ja ärrauppunud. Onneto sadud kül kohhe jälle kätte ja ehk kül tohter Deeters tedda katsunud jälle hinge seada,  põlle se Lemmal ommetige õnneks läinud. Martin Plorup, kes seal ühhe auro saeweske peal töös olnud, kukkunud  23. Junil üht palki seades, wasto sagisi, mis temma wassak palle ja silma wälja kiskunud.  Waene önneto sanud kohhe Aleksanderhöhe  peale tohterdamisse alla widud ja tohtre arwamisse peale peab pissut lotust ollema,  et weel ellama jäeb. Tartomaalt. Sealane kolmas kihhelkonna  kohhus annab kubbermango seitungi läbbi keikile teada, et alla kirjutud päwast savik  keik kirjad, mis selle kohto kätte tarwis sata, ülle Kuigatsi jama Arrula mõisa sadetud  peawad sama. Arrulaö, 3. kihhelkonna  kohtus 14. Junil 186?. 1398. Tallinnast. sHobbuste läbbi katsu- Juni ku 26. päwal on Tallinnas pissukessc Ranna ja Sawwi wärrawa wahhel  Eestima hobbuste rammo järrel katsuminne  olnud. Seitse perremeest olnud omma  hobbustega seal, kes wöido-palka sada lootnud. Se te nende kahhe wärrawa wahhel,  põlle ühhe tassane ja olli se aasta kaunis  porrine, mis weddo paljo raskemaks teggi, ja misläbbi siis ka se aasta weo-rammo  paljo wähhem näitis ollewad, kui muido olnud. Rammo katsuminne sünnib nenda: Hakkatusses on koorm sadda puda raske, mis igga wie sülla ma peal kaks puda raskemaks tehhakse. Nenda kaswab koorma raskus ja te pikkus ühhe tassa. Kui siis teised aastad enne 306 künni 325 puda se keige raskem koorm olli, mis üks hobbune ärraweddas, olli se aasta selle polest luggu teine: keige parrem  hobbune ei jõudnud ennam kui 186 puda 168 sülda maad eddasi weddada, kelle perremehhele  wöido palgaks 40 rubla wälja makseti.  kirrikcOristi pelle pannemissest.)  Tänno on se uus pühha kodda, mis temma nimmel Septembril 1862 allustadi, ni kaugel walmis, et Zani päwal kullatud rist torni otsas katte alt wälja tulnud ja kellest meie Tallinna seitungis nenda loeme: Peale jummalatenistust, mis wannas kirrikus peti, läks koggodusse öppetaja Lutter ees ja koggodus takka järrel, künni selle ue kirriko essise platsi peale, kus selle kirriko konwent  jubba koos olli. Risti pühhitsus hakkas selle lauluga: Jesu ristist Tahhan räkida  :c. (Laulo ram. M 2?6) mis järrele konwendi  peawannem märki andis risti ja kuli kattet  ümbert ärrawötta. (Möllemad on sealatse plekkisseppa Kotkest tehtud ja Hagströmist tubliste  kullatud.) Selle järrele piddas öppetaja koggodussele üht könnet, kus ta sedda katte ümbertwötmist ja selle tähhendust koggodussele  ärraselletas. Pärrast könne löppetust sai 228