Wglmis; siin jA seal ümberkasdO peaWadruKi wilja- wäljKtzl keskWissed ja msss ka MteuwLMa sandid ollemaagga-heina saak-W leüldse kaunw rohke. Plokki makonNas peawad  ttihästi rukkid kui nissud wägga- head oWema ja nendasaMmoti ka -odvahf ja kaerad'; kgga erned Ma Mna ärrakuiwanud ja külm, Ms 8. Juuil olmd, teinud kartuhWAele suurt waewa. SbeS-DW Ma Nendel sön? nunnte järrele mis Ddessast tuÄewad, on Nelli Bulgari mässajate seltskonda, Rumänist ja Serbimst tulles Mrgi ma peal, kaunis tWgewaste tuttipiddi kssH olnud ja peale kAi ühteteist tubliste oMd Wirrutanud jä mitmed werrised silmad sanud, olla nad maggedikütesse poggenenud. Türklassed Ma kaunis Nõbdedad kriWassi Ruffhukkis üllespoMas!  Süstowi linna olla Türklassed imme modi lõhkunud ja purrustanud. Somemaalt. Wilja sagist kirjutakse: Mggalt poolt tullewad need römulikud sönttumed/  et rukki wilja saak seal ülleüldse keige made sees kaunis hea olla ja sui wiljast lodawad  ka WMA saki sawad. -Tühwus ja ellajate  tõbN, mis seal pahha teggid, on jubba wähhemaks janud ja olla lota/ et pea ärra WppewW'^ Wõeralt maalt. Saksamaalt. Olleme omma maadkaunis  laialt Wbi käinud ja omma pölloMeste wilja Matjad läbbi wadauud, kust mõnda olleme  leidnud se on: head ja waest wilja. Ülleüldse on si aasta nattuke rõõmsam aasta, km minneMs aasta M. Kus willi wahhagj kasmanudz sn ta tumakas ja hea. Nüüd as- Mme ka ülle naburi aea ja watanW kmda Mmma Wilja wäljad seisawad. Meie keige lähhem nabur, wasto lõunas on Preistam/  sagL.-Mnuwed.-tzolle. stÄtaMitte wägga liig sandid. Ütlewad nissud ja rukkid  kA wmsed' põhho Polest Mewad,  aWa terrad olla head ja tumakad. Kartuhwledllkassuda  - wägga kennaste ja ülleüldse olla keik sui mUL wägga hea jalodawad, et ksik NWde D aastsne keige wähhemast  keskmine saab ollema. Kui' st aasta ka terrade arro wähhem peaks Mema, kui mõnni aasta, Mski on st aastane wiN paljo raskem ja jshho rikkam. /- Jtaliama kronprints on 25. Julil omma  nore abbikasaga Badenis olnud; kui kauaks ta senna jada tahhab, põlle seitungi wäljaandjate! teada, olnud. KisMgifi. Seal. on praego meie rigi Zssa ja Emma, meie armolme Keisre Herra ja Proua. Teleprahwi sönnumite järrele, mis 22: Zulil sealt sadetud, on möllemad> tänno Jummalale wägga hea termist jures ja prugiwat  termist Tunnaeila, st on 19: Julil, tulnud- Würtembergi kunnings proun, meie Keisre Herra ödde, Olga Nikolajemna, ka senna ja teisel pämal -We Baieri kunningss./  Meie Keisre Proua niMmepämal, 22» Jutil, on seal JuMmalatenistus pstud ja õnne sowijad- õnne- sswimas käinud. Meie suur Keisre Herra on M. Julil ka kord Shwalbahhi läinud, omma armast tüttsrh  Suurwürstmat Mariat Aleksandromnat watama. Ka on lota, et Keisre Herra- ja Preisi kunningas seal samad kokko sama. AustriSMaslt» Kõnnelestme wimatl WlNl linna küttide Mhhu lggalt poolt rohkeste  püssimshhi Mi kokko tulnud, stst suvest piddust ossa wötma. 25^.. JuM olnud wimane  piiddo paäw, kus minister präsident üht pikka piddo ksnnet piddanud. Ommas könnes  olla ta ööbnud ennesest üht head Austrialast  sanud, aggs Lhtlasse ka ühheks heaks Sakslasseks jänud ollewad ; ei ünnustanud La ka seddai nimMetamast, kui wägga häddast fe tarwis Ma, rahho piddada ja ssdda ei milgi kombel rikkuda ja Mi wägga Austria politik sedda tarwitada/ keikidega leppitust' tehha, koggonMe ennast Sakslaste Mjade sekks seggada.l stirjuwkft, et sea! 2D Zulil ühhes sütte kaewandusses wagga suur õnnetus  olnud; kaewandus lönud korraga pöllema, juvesz MMs! MM 256