et kunningas isse ministeriumi koos ollemisses  konseili peawannemaks istunud ja selle polest  toeliko nöu piddanud, kuida hädda wähhenda  ja rahwa silma-wet kljiwatada. Wähhema  mamehhi, kellel keigist pudus leiwast ja seemnest lubbatud rahhaga aidata. Pressima justitsminister olla ennast ammetist lahti pallunud ja kunningas ka temma palwet  kuulda wötnud. Roma konwerentsist rägitakse paljo, agga kas ta kokko saab tuttema, on nisamma teadmata,  kui keik tullewad asjad. Preisi poolt ei olle kül lotust, sest sealatsed juttud on keik selle wasto. Ülleüldse põlle ükski mu suur riik selle poolt, kui agga ükspäinis Austria, kes selle peale näitab seiswad, et ta petud peab sama, sest et siis ühtlasse ka muid Eüropa  asjo tahtwad ettewötta ja mönned wahhedamad  nukkad, mis otse tülliks ees, mahha wilida, et kegi neist wigga ei saaks. Preifimaalt. Suurde meeste sönnadele kaswawad ka saggedaste okkad külge, mis ühteteist torkiwkd. Nenda olla Berlinis hilja aego präsidendi grahw Bismarki ja Twesteni wahhel luggo olnud. Ühhes kommissioni koos ollemisses olla Twesten rigiwallitsusse kohta middagit öölnud, otse kui põlleks keik mitte seadusse järrele sündinud. Grahw Bismark ei woinud üht sesuggust rigiwallitsusse laemdust  mitte wastowötta, waid hakkas wasto ja sest tulli nende sönnadleminne. Assi läks ni kaugele, et grahw Bismark üll es tõusis ja ärralaks; egga lubbanud enne nende kommissioni  nöupiddamissest ossa wötta, kui sesuggused  waidlemissed on lõppenud. Jtaliamaalt. Üks sealane seitung könneleb,  et mitte ükspäinis wanna Garibaldi ülleüldne  termis Warignano sarcl põlle waene olnud, maid arwatakse temmal tisikusse-tobbe ollewad. Zubba nelja näddala eest, kus kirjutaja  tedda wimast kord näinud, olla punna temma palgis, üht kardetawat asja temma terwise pärrast kulutanud. Sedda olla ta isse jubba ärratundnud, kuida temma terwisega  luggo; sepärrast on ta ommad poead ennese jure tellinud. Major Kantsio ei kirjuta  mitte, otse kui õlleks temma parrsmaks sanud, waid nad põlle tedda mitte tahtnud wangi hones surra laska. Wlorentsis olla 18. Nowembril jälle nimme ja ammeti polest sured mehhed Matsini komete  liikmetest lukku tahha pandud, mis sü parrast, peawad isse teadma. Prantsusse wäggede wimane ots olla jubba Romast wälja läinud-, et jälle koeo taggasi minna; laewad otawad jubba ammugi. Paljo on Romas, kes sest romustawad, et neist wöerastest lahti sanud, paljo agga ka neid, kellel se mitte mele pärrast põlle olnud. Ühtlasse olla ka jut likumas, et Garibaldianlassed  Ztalias jälle likumas olla ja ennast walmistada, ueste Roma riki minna. Ni pea, kui Prantsusse söawäed Romast wälja läinud, sanud ka keik Prantsusse plaggud mahha wöetud. Parifist kirjutakse, et keiser Napoleon äkkiste  haigeks janud: pea hakkanud korraga ümberkäima ja ta olla mahhakukkunud. Ei arwata haigust ommetige ni raske ollewad, et kartust ello polest peaks ollema. Kange torm olla seal 21. Nowembril ösi suurt kahjo teinud, lükkanud sedda maea, kus näitusseks kokko sadetud rosid ja muud triibhones  kaswawad taimed sees seisnud, ümber. Paljo neist keige kallimaist taimedest sanud ärrapurrustud, nenda et kuhhugi ennam ei kolba. Kahjo olla seläbbi wagga suur, sest et mõnda ärrapurrustud taimet kellegi rahha eest ennam sada põlle. Londonist. Ramatud, mis nemmad Ohto-Ahwrika  rannast sanud, towad selgemaid teadussi sest wöitlemissest, mis nende ja seatakse  rahwa wahhel olnud, kus wiitse-konsul Fell surma sanud. Oktobri ku hakkatusses olla Jnglisma piiskop Krowter läbbi watamisse  reisi peal Niger jögge möda ülles lainud,  käinud mõnda missioni kohta watamas ja tulnud wimaks Ida küllasse. Ni pea kui selle kohha peawannem temma tullemissest teadust sanud, olla ta temma peale läinud, kinniwötnud ja warsi üht käskjalga Nigeri jõe suhhu Inglisse konsuli jure läkkitanud temmale  sest teatama, et piiskop wangis; ta woida tedda hea makso eest jälle lahti sada, 400