lomade näitmist ja makswad neile, kelle lomad,  olgo hobbused ehk muud lojuksed, sedda wäärt teistest parremad on, üht aupalka. Nenda tahhetakse 27. Zanuaril 1864 Rakwerre  linnas jälle tehha, ja sedda Wirröma lomakaswatajate heaks, et selle makonna tallorahwas  parrem hakkaksid omma lojuste kaswatamisse  eest hoolt kandma. Seal saab siis 27. Zanuaril hooste ja weiste näitminne ollema.  Keige parrema täkko eest antakse 36 rubl. aupalka, keige parrema märra eest 25 rubl., mis wähhem hea, 26 rubl. ja mis sedda wähhem, 15 rubl.; keige parrema pulli eest 26 rubl., keige parrema lehma eest 15 rubl., mis wähhem hea, 16 rubl. ja mis sedda wähhem, 5 rubl.; nendasamma ka keige parrema kohhitsetud härja eest 15 rubl., mis wähhem hea, 56 rubl. ja mis sedda wähhem, 5 rubl. Selle eest ei wötta kegi loma käest ärra, waid se on aupalk, mis kingitakse. Kui sa ei ussu, minne 27. Zanuaril Rakwerre linna watama, ja ütle siis mo sönna kätte! Ägga kui sa Wirromamees ei olle, siis jätta omma loom koeo; se lojuste näitminne on se kord üksi Wirroma rahwale. Ommeti, km muido aeg kannab, siis minne ikka watama, sest wöib sul suur kasso olla. Sähhärdused näitmissed on pöllotoos ja karjakaswatamisses  nago werstasambad teeares: innimenne näeb jälle, kui kaugel' temma teistest etteläinud  ehk tahha jänud, ja mis läbbi need, kes ees, on ettesanud? Pöllomeeste seisus on pöhjaseisus, sepärrast peab ka pöllomees mõistlik, terrane mees ollema, kes omma tööd ja maeapiddamist mitte palja tule ja päwapaiste  holeks ei jätta ehk mötlematta, totra melega ei te. Somemaalt. sTänno Et Somaal  nüüd rahwa wannemad ja sadikud kous on Parlamenti piddamas, sedda meie jo teame.  Seal mu omma ma asjade parrast nõu piddades, on nemmad ka selle peale möttelnud,  et heateggemessi ilma tännota ei pea wastowötma. Kui neil minnewa aasta külm wilja ärrawöttis ja nälg kätte tikkus, said nemmad meie maalt, Wenne- ja Rootsimaalt paljo abbi. Selle heateggemisse eest on Some Parlament nüüd 2 tännokirja wäljaannud, üht Wenneallamatele ja teist Rootsirahwale, kus sees nemmad süddämest kerki neid häid innimesst tännawad, kelle armastus liggimessi hadda aeal ep olle aitmatta jätnud. Kes siis meie maal sel aeal olli teinud, mis armastus tedda sundis, wötko sest tarmust ossa. WettneMsalt. sKeigeüllemad wannemad  Mnno Jummalale, meie issama armastud issa ja emma, se on Keisri Herra ja Proua, on nüüd jälle hea terwisftga koeo jõudnud. Keisri Herra olli jubba 1. Nowembril ja Keisri Proua paar päiwi hiljem koeo sanud. Polamaatt. sKurjateggia lõngas.) Üks ebbawallitsusse tener, nimmega Smolinski,  kes kaua aega mönnesuggust kurja teggi ja teiste innimestele hirmuks ja waewaks ellas,  on nüüd ommeti lökso läinud. Kui tedda  wangi wöeti, teadis ta silmapilk, mis tedda otas. Temma ümbert on paljo pabberit, isseärranis  250 innimesse surma kohto otsust leitud! Neile keikile õlleks ta wist otsa teinud, km ta mitte isse ep õlleks wangi sattunud. sOktobri ku mässajatele önneto ku.) Kuida keik seitungid tunnistawad, ei olle P õlakatel keige selle mässamisse aasta sees ni paljo äppardust juhtunud, kui se Oktobri kuul. Selle ku sees on nende üllejänud  salgad koggoni wähhenenud, mitmed nende õelamatest peameestest wangi sattunud ja nenda iggapiddi neil äppardus äppardusse peale olnud. Nende lotus Napoleoni tronikönne  peale, mis Posi- ja Galitsiamaal nenda tuld kihhutas, on ka tühja läinud. Selle läbbi piddi Warsawis weel kord katsutama, agga Wenne laetud püssid, suredtükkid ja haljad  pajonettid aeastd selle himmo ka ärra. Warsawis on keik waggusi, ja 21. Oktobrist sadik põlle ka ennam mõrtsukatööd kuulda olnud,  agga selle eest saab pea iggapä üks ehk teine mässajate peameestest kinni wöetud. Kuida ööldud, 1100 Warsawi maeaperre-- meestel jäi 20. Oktobri ku päwast sadik weel 364