linnas pöllesid, tähhele on pannud, se woib sest kü! könneleda ja arm mõista, kellest rahwa süddamed on täis olnud. Otse kuida se Kieli linnas, nenda olli se iggas paikas, kus ta seisatas  ; römo öiskamissed kollasid iggalt poolt wasto ja rahwas kitis omma kunningast, kes ni issalikult nende ollemisse järrele olli kulanud;  issi ka mitmega räkinud ja neile omma würstliko head nöu andnud. Keik wastomeelt asja kautas meel se teadmine, missugguse wäggewa  wallitseja ka allamad nad olla. Keige teiste made seast tunneb Shleswig-Holstein sedda suurt kasso ärra, mis neil sest olla, et uhhe sesugguse wäggewa wallitseja allamaks on sanud. Sedda rahho mis neil praego on, põlle nad enne näinud. Prantfussema alt. Spaniama asjad on praego ni sassis, et seal ennam ei arro egga otsa põlle. Seal on praego wanna ennemuistne  aeg, kus wallitsust polnud ja iggaüks omma ennese kohtomöistja olli. Spaniama kadakad, kes Prantsussemaal peawarjo leidsid,  jooksewad nüüd taggasi mässajate sekka. Prantsusse rigi wallitsus tunneb sedda omma keige üllema kohhuse ollewad, selle ülle walwada,  et piri peal middagi üllekohhut ei sünniks  ja on ka ommalt poolt mönned soa laskvad  Spaniama saddamatesse saatnud, mitte selle nõuga, otse kui tahhaks ta ennast nende asjade wahhele seggada, ei mitte sellepärrast, waid neid kaitsta, kes weel truiks janud. Kui Prantslassel seal jures jälle mitte üks issi nöu ei peaks ollema? sest ennamiste püab ta teiste kahjust kasso sada. Krekamaalt. Sealatse kronprintsi ristitussest  kirjutakse: Ristikusse peale Ollid seitse sadda waimoliko wannemad se on: ertspiiskopi,  piiskopi;c. Atena linna kokko tulnud, peale nende 37 kindrali 43 oberstid ja oberstleitinanti  ja 600 wae üllemad, iggast wäggede  jaggudest. Zggaüks tahtis sest ristmisse sakramendi pühhitsussest ossa wötta; keik kirrik  ja ulitsad ollid neist tais. Ohto olli keik lin wägga kennaste romo tulledega ehhitud. Kirjawastussed. H. T. J. Teie kirri läks ni kohhe üllemate silmade ette, same nähha, mis nad senna jure lausuwad. Peäieb ta kitsast  wärrawast läbbi, siis tulleb tullewa kord kasa. Minna ei tea mikspärrast nimmi kirsa al pudud; sedda teate jubba ammugi, et ilma nimmeta kirja meie prukida  ei tohhi; jäeb sennist seisma, kui nimme järrel sadate. 323 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den I. October 1868. Teadaandmissed. Perno politsei-kohhus annab Würkeni möisawallitsusse  nöutamisse peale teada, et sealane  igga aasta petaw laat, se aasta mitte 6. ja 7. Oktobril, waid 4. ja 5. Oktobril saab petama. Pernus, politsei-kohtus 10. Sept. 1868. Politsei kohto-herra Brackmann. 1611. Sikkertär E. v. d. Borg. z Perno kassa-kollegium kutsub neid, kes kuus lamma nahhast kassukast wahhe soldaditele  tehha tahhab, 3. Oktobril, kui wäljapakkumisse  päiwil, ennelõunat kello 11 kassakollegiumi  ette omma wähhem nõudmist pakkuma.  Pernus, 19. Septembril 1868. 290.) Keiki neid, kes Kastna kõrtsi keige selle jaust madega rentida tahtwad, kutsutakse 3. ja 7. Oktobril, kui wäljapakkumiöse päiwil, ennelõunat kello 11 Perno kassa - kollegiumi ette omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma. Pernus, 19. Septembril 1868. 289.) i Perno maksowastowötja kommission annab seläbbi teada, et kronule maksetawad maeade maksud Oktobri kuus aina üksi agga seädusseö  kinnitub trahwi protsendidega wastowöetud  sawad. Pernus, 27. Septembril 1868. Maksowastowötja herra J. Ehrenstreit. 198. Kirjutaja R. Landsky. 2 Liwima Ul. makonna akstsi wallitsusse polest  antakse seläbbi teada, et Liwima kubbermango  wallitsusse polest antud patenti läbbi M 94 wallitsewast sinatist antud ukas keigile, agga issiärranis neile, kellesse se putub, teada antakse, et seisaw wina mümisse seädus mõnnes  punktis ümbermudetud, mis 1. Januarist 1869 omma täie wäe sisse astub ja selle järvele  tulleb kauplemisse lubba patendi eest aastas  maksa: trakteri piddajatel 30 rubla, agga