ennast esmalt haige ollewad ja sanud piddali wangikambn korteri widud, muidogi selle lotussega,  et sealt ehk kergem ärrakargada ja nõnda olnud ka: pea olnud mees jälle kaddund. Parrast sedda leidnud ta ühhe Iõõpra walla mehhe ommale seltsimehheks ja sellega läinud nemmad Iõõpra perremehhe aidalukko katsuma, mis sep liig kindla olli teinud. Nad saginud laepalgi katki ja puggenud sisse. Agga mis wõisid nemmad selle eest, et kus teggiaid, ikka uäggiad peab ollema? Seal tabbatud neid jälle kinni ja todud neste Perus. Soldat sanud seal isseärranis puri ja temma jünger teiste päwawargade  seltsi wangi. Sesamma soldat olnud ka se meister, kes Wändra maggasini aida ärralõhkunud  ja peale 6000 rubl. rahha ja wekslid wäljaweddanud.  Nüüd üksikus kambris läinud temma! aeg iggawaks ning ta hakkanud aiawiteks müri sisse auko omistama» Noh, ennam saab ikka pissnkest tööst, km smest seisust. lubba olnud tö ni kaugel, et tuul lähbi müri käinud, kui jälle äppardns tulnud ja wangide toidoandja peale juhtunud ja kissa teinud. Säh, mis sa teed ä', kui monni leiwaissa omma leiwalapsi ni hea meiega  kous hoiab. Üks ainus ö, ja mees õlleks jälle omma jalge peal olnud, agga nüüd pandud rauda, mis ööd ja pawad jalgas kõllisewad. Peab agga häbbematta kelm weel kiitlema, et temma praegused rauad nende wasto middagi ei olla, mis ta enne kässis, jalgus ja kaelas kannud.  Enne Iõulo olnud ta alles Perno wangikoeas  kinni. Hea on, kui sähhärdused üleannetumad  mitte lahti ümber ei jookse. Harjo makonnast. sJkka eddasüj Meile tulli ptthhade aeal Kusalo kihhelkonnast kirri, kust jälle näeme, et ka Eestimaal koliassi mitte ei uino, waid ärkab. 8. Detsembril on Kolga walla Hirwli külla uus kolimaea sisse õnnistud, mis wägga kennaste ja lõbbusaste sündinud. Kahjo, et meie ruum ei jätgo kõik üllespanna. Kogg. ZPP. W. Kentmann olnud koliptthhitsemas  ja Mõnno Schnell, kolimaea ehhitaja, lasknud omma kullo peale laulud trükkida; ka Kolga mõisa pärrispiddaja, grahw Stenbock olnud seal jures. Korilaulud olnud ni illusad, et meie kirjasaatja ütleb: „OH Postimees, olleksid  sinna sedda kuulnud! Se olli ommeti korilaulmine!"  No sedda parrem. ÕPP. teinud wäggewa kõnne ja palwe, lauljad laulnud mõnnusaste  ja nõnda sanud kolimaea wisi parrast pühhitsetud. Seal olla ka nõuuks wõetnd õppetaja  ja wallawannema abbiga laulo seltsi assutada,  kelle kassa laulolehtede eest sissetulnud rahhaga olli assntud. Kolimaea olla suur ja kenna somuskattusse ja kahhe korsnaga hone, ruun kas ja kõlblik. Jürripäwa aeal wõetnd alles  ehhitamisse nõu ja Jõuluks olli kõik malmis;  seal on siis wahwaste tööd tehtud ja waewa nähtud; isseärranis wässimatta olnud seal jures tallitaja Peter Pawel. Agga inis tännowäärt, selle eest peab tännatama: grahw Stenbock ei olle mitte üksi kolimaea ehhitamisse materiali, waid ka kue-päwa maad kolikohhaks kinkinud. Hakkaks agga meie rahwas ennam arratundma, et neile parrema õppetussega kõige parremat  pakkutakse; ilma selleta ei aita kõik mu assi mitte paljo. Weidraid ja naljakaid asjo peab ka mailmas  ollema, muido on ello iggaw. Üks neist asjust on eestikelepudus kesk Eestirahwa  seas. Kes Tallinna zeitungi loeb, wõib seal wimastes numrides pikka kõnnet Habersti ja Nihhato, kui ka Rae ja Kautjalla walla Eesti kolide assutussest ja pühhitsemissest leida. Assi isseennesest on jo hea' ja kidowäärt, ja meie sowime ka nimmetud waldadele õnne, et ausad linna Naewannemad neile awwitanud õppetusse  koddasi assutada. Kui middagi meie rahwale, iggal aeal ja iggas paikas wägga tarwis  on, siis on se õppetus ja waimoharrimine; sennamale ei olle seal jures middagi naljakas egga weider. Agga küssime nüüd, mispärrast saksa zeitungid mu kolide assutamissest ja pühhitsemissest  middagi ei kõnnele, kellest meil aitummal pea igga näddala könnelda on? Tallinna zeitungi jarrele jnttustawad ka mõllemad Tarto zeitungid (pea wist ka Ria zeitung) nimmetud kahhest kolist  kaunis pikkalt; agga kolidest, mis Tarto ümberkaudo  ja mu makondades assutakse, ei tea nemmad pea sõnnakest kõnnelda. On siis Haberst-Nihhato  ja Rae-Kautjalla kolid tähtjamad kui muud Eesti kolid? Ei polegi, waid saksa zeitungid ei tea neist kõnneleda, senni kui mõnni saksa zeitung ees ei kõnnele. Agga Eesti zeitungid  kõnnelewad pea jubba liig paljo koliassutussest,  eks nad sealt ei leia? Jah, teil 12