muud ketserlikku st suggust tedda raudteehowis saatmas käinud. Rasukesed. Palme on pattuse süddamele Masto meelt assi, agga usklikkule sedda armsam. Palme on armastusse ankur ja usso ello hingetõmbaminne. Mis tuleõhk kopsule, tarkus mõismssele, sedda on Palme süddamele. Temma ees käib lotus, temma järrel rahho ja mõllempool karmas armastus  ja allandus. Sullased tenimad palga eest, ostjad tingiwad kauba jures; kui sa lummalat pällud, siis ärra olle orri egga kaupleja. Nõua, mis temma armust  annab, agga mitte, mis sinna wäärt õlled. Ei olle kõrgemat kõnnet, kui süddamelik palme,  ei ka innetumemat egga jõlledamat asja, kui palme mokka otsast. Kirjawastussed. 247) G. K. T .. s. Olleme tännoga wastowötnud  ja prukrnud,- agga ärgo pango teine föbber pahhaks:  salmik ei olle trükki tarwis weel mitte küpse. 248) J. Fl. K s. Meil on allati kahjo, nenda könnelda, kuida mönned ei tahha; agga möttelgo isse, kas meie kellegi heaks meleks musta wöime walgeks nimmetada? Laidowäärt teggusid tehhes ei wöi ommeti ytöisttik kitust odata. parrandada on kassulikkum kui pahhandada. 249) Z. S. T. s. Sai arratallitud. Minnewa korraks tulli liig hilja. 250) R. L. R. P- Mustemat asja ei ollegi innimeste seas, kut laste tannamatra südda omma lihhase wannemate wasto; agga se kord sest pikkemalt konnelda, ei olnud ennam rumi. 25 i) K. k. i. Gl Meie „gradk-klaas" näitab ikka ühte wisi ning ei muda ennast suil egga talwel, külma egga soea läbbi. 387 Von der Censurgestattet. Dorpat. d. 29. Novembr. IB6K. Teadaattdmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Bewilligung.) Neid sõbro, kes Wandra tumma-koli tarwis andeid lubbannd ja kelle nimmed meie ramatus seiswad, pallume omma lubbatud andeid meie kätte sata, et neid eddasi wõiksime läkkitada. Tahhab  mõnni weel neste nende heateggiate seltsi astuda, sedda tänname waeste tumma laste nimmel jubba ette. (1) Kdre ostwad õlleteggemisse tarwis W. Felschau ä- Comp. (3) Warrastud hvbbune. Antakse fellelabbi teada, et 3. Nomembril, neljapäwa öse wasto redet, Lua wallast Tauni tallust Lua Säskülla meski körtswiko  Aleksander Maro hobbune, helkjas körw ruun, keskmissest surussest, 8— 9 aastat manna, lak ja sabba muft, wassakjalla kontsa peal kitsas kriips ilma karmata  ja wassak körwajurika peal penike walge kriips paar tolli pik, ärrawarrastatud. Keiki ausaid innimessi pallutakse tähhelepaunes abbikS ja nöuukS olla, et kahjokandja omma hobbuft jälle wöiks kätte sada. Tammiste mõisas, Perno linna lähhedal, on Zürrkpäwast 1867 tallokohtasi müa ehk rendi peale anda. -- Kes neid osta ehk rentida himmustawad,  mingo marsi kaupa teggema. Selgemat teadust annab Tammiste möisawa llitsus (2) Pusärgid. Zggasuggu malmis pusärgid, mis keik hästi tehtud, samad seddamaid ja oddawalt igga telliale antud. Silledad oddawamat seltsi manna innimestele  3 rubl. eest ja lastele künni 75 koppikust sadik Tallinnas, Pikka-ulitsas krono jahho-maggasini  wasto, maea Nr. Il 6. C. H. Dunckel, tislermeister. (6) Tallinnas Bökleri podis, sure turro äres Ratusse nurga arest teine pood, on jälle sada kirjut'se-tahwlid,  krihwlid, pliatsepulga d, terrasest kirjut'ss sulled ja nende marred. Rohkem ostjatele saab hind oddawam ollema. (3) Tallinnas Rattaskawo«ulitsas Sih marti maeas saab üks pookbendri-press keigega, mis senna jure käiwad, oddawa hinnaga ärramüdud. (1) Wahhetud kubbar. Minnewa kord on kegi omma lehti ärratues wöera kübbara koggematta pähhä pannud ja ommal sia jätnud. Sedda wahhetud peawarjo  pallutakse jälle taggasi tua, et iggamees omma kätte saab. J. W. Jannsen. Wäljamüminne. Walmistehtud meeste- ja naesterahwa rided, nenda kui kallewit, triko.o ja naesterahwa-kallewit,  kui ka mitmetsuggu wähhemat puddokaupa,  müüb keige oddawama hinnaga D. F. Fedorom. (4) „Misjlonäri" luggejaid, kes selle aasta esfimessed  numrid (Nr. 1 —15) wöiwad taggasi müa, pallutakse selle lehhe wäljaandjale teada anda. (3) Kraasmassinad. Kaks willakrasimesse ja üks lahhutamisse masstu, ued krasid peal, on parraja hinna eest müa. Selgemat teadust annab selle lehhe wäljaandja. (3)