wisil jäid nemmad ussinaks ja allandlikkuks innimesseks.  Et nad taewast ei kantaks, anti neile maast ni wähhe kui ial wõimalik. Nüüd hakkawad  Palka jure pärrima, minnopärrast 35 taalrit aastas. Säh, sedda tulleb sest, kui Meklenburg  Preisiga nhhendud saad! Saab rahwas paar korda päwas pallawat wet, siis hakkawad parrast kaapsaid ja lihha ka sisse tahtma. Mis pead weel siis sama, kui nende silmad kolide läbdi ennam lahti lähwad, nago sedda Preisimaal  ja muial Paikas judda on! Hakkad kegi judba mõtlema, aega möda üht ja teist tahtm a, siis on paggan lahti, ja sedda tewad siis kolid  ! Sepärrast jägo kõik nago enne olli, siis jääd kõik nago enne olli. Nõnda rägitakse Meklendurgis ja katsutakse ni paljo sõnna pidgada,  kui wõimalik. Mis agga Saksamaalt illus kuulda, on se, et Sakslased Sakslasi nälga ei lasse surra ja onuna hommikopoolse Preisi häddaliste wasto nisamma armastust üllesnäitwad,  nago aitummal mitmed meie Eestirahwa seast Some häddaliste wasto tewad, kes meie usso ja sugguwennad on. Nistiinnimene, kel lummala werri süddames, ei pea kül hädda aeal mitte küssima, mis sugg ust häddaline on, waid awwitama, kui jõuab, mis meie, lummal tänna  tud. ka musuggu rahwaft ommalgi maal näeme; ommeti tunned iggamees sedda üsna lomulikko asja ollewad, kui Preislased ommad arm vanded Preisi häddalistele ja meie Some häddalistele sadame ja mitte ümderpöörd wisil. Iggalt Poolt Saksamaalt Peawad anded Berlini kokkotullema, kust neid häddalistele kätte sadetakse, ja se on iggal õigel innimessel lõdbus ja trööstlik kuulda. Kus agga suggu mitte ennam suggu pole ei hoia, olgo se nüüd rummalusse ehk uhkusse parrast,  seal on asjad wõereti ja nisugguste Issand, Issand ütlemine tühhine. Itatiamaaüt. Sellesinnatse waese ma asjad  on wägga sassis ja seggased. Paawstiga tülli, Prantsusteaa tülli, riik Pankrotti jamas, mitmesuggused Parteid, nende seas ka rööwliseltsid  ja muud kihhutajad, tuustiwad maad ja rahwast,  nago muttid orrakse põldoFtö ja kaup on kassin ning hädda ja kaeddust iggal pool. Paawst istud, nago kessaparm, kunninga ninna peal, mis ta ärra ei wõi aeada, sest et Napoleon" käed kinni hoiad ja Garidaldi peab KapreraV sare peas, otsekui kaljo külge rauda pandud, istuma ja Prantsusse kotkas üllewel kaljo otsas wahhiks jures. Millal kõik parremaks saab, on teadmatta.  Õnneto ma on Italia, ehk seal muido kiil sitronid ja sidi ussid kaswawad; jah, politika palest õnneto ma! Tahhab ennast 9 aastat jubba ühhenda, agga tükkid ei tahha kokko jäda ja seadussed, mis pabberi peal seiswad . . . . kui wähhe saab neid täidetud! Seal jures turtsub Wesuwi mäggi ja aeab tullist wirna wälja. Tullewa süggise Detsembri kuus lolli paawstil kõwwa nõu, kõik katoliko piiskoppid Roma linna kokko kutsuda ja seal suurt kontstliumi piddada, mis temma toli weel piddi kinnitama, et ümber ei langeks. Agga temmal on teised mõtted tulnud ja kardab, et kontsiliumist ennam kahjo kui kasso wõib tulla. Kui pea wõiks piiskoppide  seas ka partei-waidlemissed tõusta, nago parlamentides mis siis? ... . Lassi parrem  õnnetus rahhul seista. Nüüd sel aeal ei tea epnam kellestki öölda, kas tal weel need mõtted on, mis , mmm es tel 500 aasta eest ollid. Prantsnslemaakt. On kegi, nago Napoleon 2. Dets. 1852, isseärralikknl wisil troni peale sanud, siis peab ka katsuma isseärralikknl wisil ennast seal peal hoida, ni kaua kui jõuab. Puhta oigussega se kül ei lähhä, agga kui kaua kunstlik kult, on ka teadmatta. Prantsussemaal  olla wiimsel aeal mõnda kõnnumai kuulda, mis Napoleoni und just mitte maggusamaks ei te. Siamale on ta jõudnud omma raudset kät rahwa su peal hoida, et temma awmeti hakkatussest  ei lobbiseks; kas rahwas surmani suud peab, on raske üttelda, ja õnneks ei pärrita sedda ka meie käest. Wõib olla, et troni peale surreb, wõib ka tulla, et wanna ea sees weel jalgo peab katsuma, nago sedda noremal põlwel rahha eest teggi. Agga rahhosõunmued lendawad nüüd nago walged tuwwid Parisist wälja ja kulutawad,  et Neinowadder kellegi kauno ennam ei tahha murda. Hea õlleks, kui need rahhotuwwid  walgeks lodud ja mitte walgeks wärwitud  ei olle. Ommeti on meil lubba middagi immeks panna. Kui rahhoarmastus tõssine on, mikspärrast need saddatuhhanded siis iggal Pool Pilssi al ja mundris peetakse? . . . . . Agga seeb se on, et kegi teist ei ussu! Nahho suus ja pabberi peal, agga rüggemendid kuklast 30