zeitungid mõistwad Tshehhide tahtmist hukka, mis järrele kegi ei wõi tehha. Tänna tahta nemmad sedda, Home teist, ja Mehome jälle teist. Tänna on nad Ungria sõbrad, Home waenlased; tänna tahtwad kõige Slawisuggu rahwaga ühhentud sada, Home jälle isseärranis kunningriik olla :c. Kes essegi ei tea, mis ta Lahhab, selle tahtmist ei wõi kegi sada. Itatiamaal käib wallitsus jälle kibbedaste selle peale, et Pranksus omma sõawägge paawsti rigist koeo kutsuks. Italia ei tahha sellega mitte rahhul olla, et Napoleon temmale otsego wahhid tagga peab. Italia olla teinud, mis temma kohhus on, tehko nüüd Prantsus ka seddasamma. Kas Lõssi ehk walle, ei tea meie, agga Italiamaal  kardetakse, et Prantsus omma sõawägge ennam Italia hirmuks, kui paawsti kaitsmiseks seal peab. Sellega Piida temma hoida, et Italia juhtumal soaaeal kellegi sõbraks ei julgeks  heita, Maid Lemma külge kinni jääks. Wõib olla, agga Italia südda on selle ülle täis. Prantsusemaal aetakse wahhel sekka üsna uut jutto, kui peaks Napoleon omma keisri ammetit  jubba enne surma käest ärraandma ja kõrwale  heitma, omma poega ennese assemele keisriks nimmetama ja keiserina semuks wallitsema pannema,  kui poeg mehheks saab. Mikspärrast? Jah, nõnda wõida temma wee! omma käega asjo ärratallitada, mis ehk pärrast temma surma kõik wilto ja raisko lähhäksid. Ni wägga kui Napoleon ööd ja päwad selle peale mõtleb, kuida temma omma poega Prantsuse troni peale wõiks kinnitada, siiski ei tahha meie uskuda, et nimmetud  teggo ni warra teggema hakkab. Kes wõib teada, ehk sel wisil jääksid mõllemad istmest ilma. Amerikamaalt. Mässamine sai seal omma!  aeal ärrakustutud, ehk kill ütlemata Paljo werd sea! jures ärrawallati. Prasident Johnson hakkas agga pea mässajaid ellitama ja nende pole hoidma, mis läbbi ta kongressiga rido läks ja kohto alla sai, ehk kiil wee! isse ammetisse jäi. Nüüd olla endised lõunapoolsed mässajad koggoni hullus meles. Õelamad ja tiggedamad nende seast ei pea muud teggema, kui neid püüdma ärratappa, kes mitte nende nõus ei olle. Sellepärrast peab seal mõrtsuka tööd igga pääw kuulda ollema, ilma et kegi julgeks mõrtsukaid tagga aeada ja nuhhelda. Kohtud olla üsna kohmetand sedda pealt wadates. Tggal pool kissendakse, et Präsident sõamehhi appi sabaks. Kõik mässajate  wastased tahhetakse ärraaeada ehk ärratappa,  ja nõnda on mässamine neste jälle tullemas. TrükKimigga Minnewa numre laulonodide  trükkiwead pallutakse nõnda ärraparrandada: Hakkatusest wies noot tenoride reas peab s, mitte k ollema; Ilmas taktis on sõnna: „mei-e" lahhutamata  nodide alla pandud ja 14mas taktis peab kahhest nodist kolm tehtama, et se sõnna „õn —nis—ta" nende alla sünnib; wimaks on 19mas taktis passin oot d. ärrakustada  ja teine pass laulab essimesega ühhes ka 6 - Kirjawastussed. 89Z J. P. ja J. K. P— Ka lühhidelt prugitud. Nimmesi üllesanda, ei olle mitte meie mäes- Sedda teme üksi surema kohto sundimise järrele. 99) O. K. M— Pikkemalt ei olnud rumi. Omma maa sündinud asjust könnelda, kas arwate seal warrawad lahti seksivad? 199) M. D. P— Leiate eest. Peaks tahbelepandama. 191) J. M- M— Wanna föbber, kui meie kõigist kelepeksja „Maiedest," kandko nemmod au- ehk häbbitanno, tahhakstme könnelda, kui mitto zeitungi meil sus tarwis õlleks?  Kellel õlleks lusti neist luggeda? Olgo siis jutto sees. 192) P. F. W — Sest on ka enne könneldud, agga sedda ei peaks üksi meie holeks jäetama. 193' W. F. M— Mis seal tedba, igqa mees omma möedo ja mõistuse jarrele. Kus kukkur sönna ei tahba kuulda, seal ei aita kellegi sundimine. 194? ?? P — Üks küllamees Peterburgist sadad meile hea käppotäie happo sönno Hiiglaste parrast, agga nimme ei olle waese mehbel olnud kirja alla panna. Noh, eks olle ka waene aeg, kus mönni puduieaa omma nimme ärraiönud. Kui ka meid kes teab kelle sõbraks on nimmetanud,  mis nisamma malle on, kui se, et isse Wennelane peab ollema, annab ta m imaks kõik meie süüks, mis waljarändajad pahha näinud, sest meie olla radwale teada annud, et nemmad  kui wabbad innimesed wöida minna, kuhho isfe tahtwad,  muido ei õlleks nemmad sedda teadnud egga läinud te. Üht mõistliko sönna meie kül selle ilma nimmeta kirja seest ei leia, agga selle eest on temma jo ilma nimmeta ja lahhab laua alla. 279 Bon der Censur gestattet. Dorpat, d. 27. August Is6B Teadaandmised ja kulutamised. (Mit volizeilicher Bewilligung.) „Wannemuine." ku öhto saab pühh «viitval I. Septembril könne ja lauloga peetud. Meie linna meesterahwast ei toda mitte kass. Hakkatus Vello s. Eestseisus- Uks härja nahk on maast leitud; kelle owma, se wöib Tartus Peterburgi-ulitsaS Rr. 27. kulama minna. (k) Kiwwisöe-tõrwa müakse oddawalt Tallinna gaoswabrikus. li)