Peal jsrrele ei ookmd. Kük otsid ja ilasid kei? linna Mbi tühhi keik. Agga pea kiuni ! ' wimaks kuulsid jürwe äres kõrtsis ommeti, et Wiralse koolmeistri wend olla ühhe miga kullaseppa  jures käinud, sedda takserida laskmas. Sedda mi olli mees kiitnud ühhe Jnglismehhe jaggo ollewad, kes sedda koolmeistrile olli mahti  elada pakkunud. Nüüd ollid jälgi peal: esmast kullaseppa jure, sealt koolmeistri jure —jubba uur käes! Ni kui tener uri seina peal näggi, tõmbasta  nago kul warblase kinni: „se on meie herra uur!" Waese koolmeistril jäid mokkad pikkale, ta olli ettewatamatta wisil kelmile selle eest 25 rubla annud ja need ollid nüüd wette wiskatud. Uri ketti külges ollid 7a 3 kuld rahhatükki, ja 1 weike süddame modi pruun kiwwi, mis warras  ennesele piddanud. Kes neid peaks juhtuma  kütte sama, se wigo neid Woltwedi mõisa, kus omma waewa ausaste tassntud saab. Uur on käes, agga warras otab alles koit kaela. Margus, j Tulle lummal appi, wargus, wargus ja ikka wargus! Sedda 'woib raske luggeda olla, agga Jummal teab, kirjutada põlle se ka mitte kerge! Seal on 19. Märtsil õhto öse ülleannetuma warga käed Hallinga walla maggasim aidauksed raudkangiga  lahti murdnud ja 3 lukko ärrarikkunud. Lukkud ollid kowwad, agga raudkangidele ep olnud  nemmad mitte tehtud, isseärranis kui kurri waim omma jullasid wälja sadab. Mis siin jälle tullist süddame wallo teeb, on se, et' need pea koerad ka Eestinimme kandjad olnud! Wilja on nemmad uipaljo ärrawinud, kui loom weddada jõudnud, ja sest warrastud wiljast tahtwad  nemmad hullud nüüd omma kõhto täita! Õnneks ep olle wallalaegas mitte maggasim aitas  seisnnd, muido olleksid kurjateggiad sedda ka ree peale tõstnud. Jummal olgo Eestirahwale  kül isse armolinne ja parrandago temma hawo, agga neid on weel wägga paljo! Niast. sPärrismadest.j Nende mümisse ja ostmissega on assi jälle nattuke eddasi läinud. Peale selle, mis siamale olleme teada annud, te ostetud: Ria makonnas, Allaja kihhelkonnas 148 taalr. 83 krossi maad 23,475 rubl. eest; WVnno makonnas, Smilteni kihhelkonnas 251 taalr. 69 kr. m. 34,935 rubl. 25 kopp. eest; Wifladi makonnas, Karksi kihhelkonnas, 164 tr. 40 kr. m. 30,039 rubl., kokko 565 taalr. 13 kr. m., mis 88,449 rubl. 25 kopp. maksid. Pammne sedda nüüd endiste pärriSmade jure, siis same Lihwlandimaal ülleültse 47,331 taalr. 58 krossi wäärt ehk 591 V 2 adra pärrismaid. Lähhäb korda; kui ühhes kous seisaksid, saaks, jubba mõnni tossin mõisasid; agga ommeti ei, Me se keigest mütawast tallomaast mitte ennam kui Z 2 protsenti ehk 88 Protsenti ehk 88/1 oo seiswad alles üsna waggusi. Ria kubÜermango seitungi järrele on möda-- läinud aastal Lihwlandimaal 67 wanna ja 97. noort, kokko 164 hunti enneaegse surma sanud, kes wist ka parrem wannadusse olleksid surra. Et nende surma läbbi paljo lambaid ja! muid lome kamm wöiwad ellada, on muidogi teada. TaMimssF. sEesti laulo selts „Rewalia."j  Sest eestikele laulosellsist, lasko tedda kossuda ja õitseda, lubbasime ja tän-.. na pikkemalt kõnneleda. Silma näo polest ei. tea meie mitte üttelda, kas ühtainust neist arm-, sai st seltsiliikmist tunneme, agga sest põlle wig-' ga, se wõib eddespiddi ka sündida. Pea assi on, et agga eestikele lauloseltsid jubba hakkaksid, ja sellepärrast terretame Tallinna Eestilauloseltsi  rõõmsast süddamest ja tuhhat wimissega, kui kallist taime, kellest lummal suurt wilja puud wõib tshha. Aitummal, jubba dakse ka muial meie ma ja linna koggodustest ja noremad Eesti meeste- ja uaesterahwas, kel healt ja mõistust antud, koggowad nende ümber kokko, kellelt juhhatust ja õppetust lootwad sada ja assi lähhab ennam ehk wähhem eddasi; agga Tallinna  selts „Newalia" on essimenne eestikele lauloseltsid  e seast, kelle seltsi seadusse punktid hwõe-, rakele: Ltstutiü) jubba wallitsusse polest lubbatud  ja kinnitub on ja kes, nenda üttelda, õigus  sega wõiwad-laulda. Nende seltsiliikmite hulk peab jubba 50 pead suur ollema, kes näddalas  kord omma wahwa ja ausa lanlomeistri jure kokkotullewad ja eddasi õppiwad. Wiiskümmend  lauljat, kui need keit jubba omma  jalge peal ilma toeta wõiwad püsti seista  ja uodi Mrele eddasi astuda, siis wõime neile süddamest õnne sowida. Se põlle lauljatel,  kes lapsest sadik laulpkolis ei käinud, mitte 114