mitte rahhul, et Wenetsia üksi Austria küljist langeb, waid nad arwawad ennestel õigusse ollewad, weel rohkem nõuda, sest Ztalia endine piir minna nattuke kaugemale, mis Austria ommal aeal ennese kätte kiskunud, egga lubba enne moeka tuppe panna, kui sedda taieste jälle kätte sanud; sepärrast on se Austriast wägga suur rummalus, sel kombel rahho nõuda.  Kegi ei woi sedda heaks kita, mis ta teinud.- Prantsnsfemaalt. Parisist 29. Junil.  sßahho Üks Prantsusse  seitung könneleb, mil kombel Preislane lubbab rahho pakkumist wastowotta. Temma nöudmissed on, kui jälle rahho peab tehtud sama: 1, Austria peab Saksa rikide koggust wälja astuma ja kautab omma õigusse, kui Eüropa suur riik. 2, keige Saksa rikide koggo söawäggede üllem wallitsus, nihästi merre kui ma peal, peab Preisi kätte jäma. 3, Preislane  jäeb keige Saksama rikide eestkostjaks wäljamade sees. 4, Elbhertsogimaad jäwad temma pärralt. Need on Preisi tingimissed, mis peale ta lubbab rahho tehha. Et Prantslane  ommast peast- sedda ei woi lubbada, ssst on siis arwata, et ta neid tingimessi ka kohhe Wenne ja Inglisse wallitsuste ette pannud. Söariistade rahho tahhab ta jälle selkombel tehha: „Keik kindlussed ja linnad, mis Preisi piri ja temma wäggede wahhel jäwad temmale  ja nendasammoti ka raudte, mis Saksenit,  Baierit ja Shlesiat ühhendab. Keik üllespiddamisse kullo, mis Preisi wäggedel söariistade rahho aeal on, peab Austria kandma.  Keik Austria löune poolsed wäed pearoad  senna seisma jäma, kus nad praego on, egga tohhi mitte Wini linna tulla ja Austrial ei olle wolli egga mele walda söariistade rahho aeal wägge jure palgata egga wötta. Ülleüldse  peawad temma wäed seal seisma, kus nad praego on. Uemad sönnumed Tallinna laulo pühha laulikkud ja muud wöerad, kes sest pühhast ossa wötsid, olla wimasel päwal Kosse lusti paika sõitnud, kus neil üks issearralik ja arrudlane room sanud ollema. Nende igga laulo-seltsi isseärralisse laulmisse  wahhele, olla ka üks Eesti laulo selts, Zurri kihhelkonnast, tellinud ja sowinud ka ommalt  poolt paar laulusid laulda, mis ütlematta  sure römuga keigist lauljatest ja selle pühha ossawötjatest sanud wastowöetud. Neid olnud umbes 30 lauljat meeste- ja naesterahwas  kokko ja laulnud nelli laulo, mis üllewägga kennaste läinud, et ka se keige terrawam  tundja kõrw põlle wigga leidnud. Et keik need tuhhanded kes seal koos olnud selle ülle römo tundnud, selle tunmstusseks olla iggalt poolt lillesid nende ülle saddanud. Tõeste olla ka keik wägga kennaste läinud ja üks allalinne römo õiskaminne neile tänno  palgaks sanud. Wimaks sowitud, et sedda wimast laulo weel ueste saaks lauldud, kus siis kaks tiskandi lauljat wägga kenna healedega  solut wahhele laulnud. Peale laulo, piddanud selle lusti kohha pärris herra nende kohta üht könnet, kus sees ta keige kuuljate  römo nende wasto üllestunnistas ja ka: ehk nad kül esmalt kartlikkult nende tuhhandete  ees laulma hakkanud, olla ommetige keik wägga hästi läinud. Nad peaksid nüüd sest römust mis keik need kuuljad maitsnud, weel paljo hooltsamalt õppima, et kui ükskord jälle seal üks sesuggune laulo pühha saab petud, nemmad ka liggi wöiksid laulda. Keik läksid nende liggemale ja iggaüks teggi ennast nendega  tuttawaks. Nende öppetaja ehk juhhataja  tõsteti ülles ja kanti römo öiskamisse al keige rahwa hulga seast läbbi, ja kui ütlematta  suur rõõm olli keigil sea! koos ollewa  sakstel, kui nemmad öhto keiserlikke aeda (Katharinenthal) tulnud. Neid wõetud laulomaeas  ausaste wosto ja petud kennaste ülles, kus igga seal vlleja essimenne tahtnud olla, nende terwiseks klaas kallist shampanja wina jua. Kirjawastussed. G. L. T. Olleme Teie kirja kätte sanud ja sedda ka warsi Teis tahtmisse järrele prukinud. 223