Perno Postimees ehk Näddalileht M Ltt. ISK9 KAnes Wersms, kesknäddal 26. Julil.l aasta. Ses IsWZS seisab.. Eestlaste laulo-piddo Tartus. Ommalt maalt: Peruust: Risi-többi. Leme-köök kinni. Riast: Pettus. Õnnetus. Külm südda. Tallinnast: Õnnetus merre peal. Raudtee ehhitusest. Hiomaalt. Rahwa  ollemisest. -- Kuramaalt: Ilmadest ja wilja kassust. Peterburgist: Ellapte többi. Keisre Herra köddo. Weike lahhing. Wöeralt maalt: Saksamaalt: Krahw Golts surnud. Heidelbergist: Hnneto surm. Jtalmmaalt: Surma kohhus. Bukarestist: Mõrtsukad kinni woetud. Teadaandmsed za kulutused. Intressi pabberid. -- Kauba hinnad. Eestlaste laulo-piddo Tartus. ii. 8» Junil, hommiko kello kahhekss, helliötasid  Maarja ja Jani kirriky kellad Jubeli pühha sisse. Kui kellad wait jäid, puhhusid musekandid möllemate kirriko tornidest üht korall.  Sedda kuuldes ruttasid lauljad ja mängomehhed üksikult ehk seltsi kaupa omma kortritest wälja, kus nad lahket wastowötmist ollid leidnud wöeraste wastowötlik Tarto, olli piddo komiteele rohkem korterist prugitawaks  lubbanud, kui tarwis olli! - ja ruttasid  piddo maea pole, mis nad jubba paaw enne kennaste ehhitud, tundma ollid õppinud. Kes sedda keik omma silmaga näinud, on süddameliko  römo tundnud. Kui Eesti laulikute  kokkotullemine Tarto rahwale kül hirmo ja kartust põlle teinud, ommetige on nago üks raskus nende süddame peal seisnud ja sedda ei moi kegi immeks panna, sest igga uus assi on emalt kardetawam, kuida ta tõeste on. Mis peaks Eestlane nõudma? Kuida saab ta ennast  üllalpiddama? Mil kombel peame nende waöto ollema? Aina rööm paistis igga wöera nao pealt seltsi maea pole ruttates ja rahhul ollemine igga maea rahwa silmist, kelle jures nad korteris ollid, sest iggas maeas ollid möllemqh  wastastiko tutwaks ja sõbraks sanud ja iggas süddames piddo rööm asset leidnud; keik kartus olli korraga kaddund. Taewas  läinud selgeks ja päike wadanud lahkeste ja römulikult keige Tarto linna ja piddo wöeraste  peale. Seltsi maeas sanud liso läbbi üksiko laulo-seltsi numred wälja jaggatud ja selle järrele sanud laulikud ja mängomehhed piddo märkidega wälja ehhitud. Piddo märk on wägga kennaste wäljaarwatud ja tehtud  tärn, kus Liwi- ja Eestima wappenid peal ja aasta numred 1819 ja 1869 paistma  päwa al; lauljatel keikil höbbetud ja mängiatel kullatud. . Peale selle märgi olla Tarto laulo seltsil weel üks punnasinninekollakwalge  shleihw (Tarto), Tarto Maarja koggoduse  seltsil punnasewalgemust shleihw (Tarto tallorahwa wärw.) Waarshalidel olnud walged  rinna sharpid. Piddo seädijatel walged shleihwid öllade peal. Piddo komite liikmetel