Eesti Postimees ehk Näddalaleht 24. 18V6. Tartus, 15. Jutul. ma- ja linnarahvale, Kolmas aasta. Negister: Misläbbi ka mu rahwas, nago Sakslased ja Prantsussed, omma koddomail Eestlastest middagi tead, wad ja luggu piddawad. Ommaltmaalt. Tartust: Talla hobbuste watmmne ja ramma katsummne. Proh, wessec 0r Th. Harnack. Södda. Tarto makonnast: Kkrriko alluskiwwi. Willandi mak.: Kolm uut kolimaea. Willandi uus kirrik. Tullekahjo. Sowid sa head, siis ütle wälja Pernust: Laewa önnetus ja abbi. Tullekahjo. Riast: Koiera. -- Tallinnast: Laulopiddust. Kuda seminarium. Peterburgist: Rahwa hulk. Troost. Astrakanist: Persta küllalinne. Wöeralt maalt. Zubba ka>b tulli Satwksest wglja. - Jtaliamaalt. Prantsussemaälr. Inglismaalt. Wallahhi-Moldawimaaltl Telegrahwi sönnumed. Kirjawastussed. Teadaandmlssev ja kulutamissed. Misläbbi ka mu rahwas, nago Sakslased ja Prantsussed, omma koddomail Eestlastest middagi teadwad ja luggu piddawad. „Wannemuine - selfi" wiimsel ku õhtul s 4. lunil) sai laulo ja lahke jutto wahhel ka jälle ühhest seltsikiikmest praega nimmetud pealkirja  al kõnne petud. Mis ühhelt ehk teiselt poolt Eestirahwa külge putub, sest tahhaksime ka ni kaugele kui lühhike kassi üllatab, keige Eestirahwale teadust anda, et nende mõistus ja järrelemõtleminne ommas asjus tossuks. Sepärrast  olleme ka sedda kannet ommale trükkida pakkunud ja anname siin luggeda. Kellegi süddame  mõtted ei seisa meie wallitsusse al, agga hea jääb ikka heaks, kui sedda ka iggal Pool ni kohhe ja täiste ei mõisteta. Agga meie armsa sõbra könne olli nenda: „Wiimse! kuöhtu! näitasin ma Teile lühhikesseS  könnes, kulda parrem koliõppctus ja mõistusse harrlminne igga Eestlase süddamesse armastust omma  Eestiwendade wasto wallab ja kuida öppetud ja harritud Eestlane ka omma rahma heaks omma tarkust prugib, ja kui wagga tarwilinne se on, et õige paljo meie Eestiwendi sure ma t öppetust tagganöuakfid  sest nisuggudest õppetud Eestlastest on weel suur pudus. ..Se aeg, iänno Zummalale, näikse mõdas ollewad,  kus Eestlane, kui saksakele kolitud olli, mitte keige suremaks häbbiks ei piddanud, ei ennam Eestlaseks ei tahtnud jada, waid Saksa rahwa hulka ennast tahtis marjule peita ja parrem wiimns ja pölgtnd olla Sakslaste hulkas, kennel ommeti omma suggu õppetud meestest mingi pudust ep olle kui essimessed ja auustud omma Eestirahwa seas, kus enne ennam kui nüüd õppetud mehhi latritullega keskpäwa aeal wöis. otsida ..Selsammal õhtul lubbasin ma ka siin kohhas neist keletarkadest pikkemat teadust anda, kelle labbi keige targemad Europama rahwas, se on Sakslased ja Prantjussed meie Eestihulgakesest mitte üksnes ei tea, waid pealegi Eestisuggust suurt luggu peawad  ja sedda ka mu Europa rahwale tunuiStawad. Põlle saksa keletark Sckott egga Prantsusse kele-