protsenti, se on pool hinda, mis eest se ostetud ma senni pandiks jääb, künni wölg tassutud. 3, woiwad ka Landstoa pärris mõisa (Ritterschaftsgüter)  tallopoead omma maid pärriseks  osta sada; agga mitte enne kui weel ükskord omma Landstoa kokkotullemisses selle ülle sawad nõu piddanud ja üht isse ärraliko  seadust teinud. 4, on krono sedda heaks arwanud, et tallorahwa  maggasini wilja surus hingede pealt saaks wähhendud, mis ka Lanstoa koggodusse holeks järrele arwata jänud. Et nüüd mõisa  wannemad ka arwawad sedda tarwilisse ollewad, sest et tallorahwas aeg aealt jöuakamaks  lähhäb, kus wähhema wiljaga läbbi sawad, on nemmad sedda nenda seadnud, et eddespiddi, tgga mehhe hinge peal maggasinis  mitte ennam nenda kui enne üks tsetwert rukkid ja 2/g tsetwerti odre peab ollema, waid tsetwerti rukkid ja 1/3 tsetwert odre; mis rohkem maggasinis on, sedda wöiwad ärramüa  ja rahha walla laeka kassuks intressi peale panna. Sedda uendust on nemmad kindral  kubberneri herra kätte kinnitada andnud. 5, on Lanstoa koggodus enneste kes kes üht kommisioni nimmetanud, kes õige hõlega  peawad järrele arwama ja kirja pannema mil kombel sedda seada, et iggas kihhelkondas  üks piddal ja tohter tallorahwa kullu peale sawad seatud ja üllespetud. 6, on Lanstoa koggodus sedda heaks arwanud,  et iggas waldas, kus 4—500 hinge on, üks öppetud ämma emma peab ollema, kedda wald omma kullu peal peab piddama. 7, on nemmad koggokonna kolide polest sedda nöupiddanud, et neid köwwaste selle seadusse järrel saaksid üllespetud, kuida seadusse  ramat mis 1819 wälja antud Z 116 punkt 1 selle polest kässib ning iggakord  kui neid allustakse, koli kohto loaga pead tehtama. Kui mõisa wallitsus selle tarbeks ei tahha maad lubbada, siis peab tallomade körwast sedda wört wöetama, kus mõisale 150 rubla taaldre eest arwatakse. 8, on Lanstoa koggodus ommalt poolt ma ja letti rahwa heaks, kedda Siberi male sadetud, 500 rubla lubbanud, mis pea senna tahtwad sata. Peterburgist.  Olleme  sest jubba könnelenud, et Ria kubberneer  von Oettingen Peterburgi sõitnud. Tänna loeme, et temma ja Tallinna kubberneer  v. Ulrich ja Tallinna ma möisnikude peawannem Baron von der Pahlen 11 selle ku päwal Sarskoi Selos Keisri Herra juttul olnud. Mis asjast nad könnelenud, kes sedda meile ütleb. Keiserlik sugguselts on 10. Mail jubba linnast  wälja sui korterisse läinud, se on Sarskoi Selo lossi peale ellama ja seal olla ka Polama  sadikud Keisre Herra polest lahkeste wasto woetud ja lõunat süa sanud. Keisre Herra on ka neid, kes 1. Januarist  1864 20 ehk rohkem aastaid wäe tenistusses  teninud, lahti lasknud. sKauba Peterburgi seitung konneleb, et nende kauba aeaminne sedda puhko hästi korda minna ja neil ka se kindel lotus olla, et se hirmus werre wallaminne  mis Saksa ja Dani wahhel tännini olnud,  pea lõppema hakkab. Nad kidawad rahho  tähte õige kaunis kõrgesse jubba tõusnud ollewad, mis kulutada: tülli otsas, rahho käes. Küllad seal on weel paljo selletada, enne kui keik rahhule jäwad. Kes wimaks keik sedda kullu peab tassuma, sedda ei tea meie praego weel mitte; agga ni paljo tean kül, et pari kümmekonna rublaga se ammugi weel tassutud põlle, seal on ennam tarwis. Polamaalt on teised sadikud jälle Peterburgi  Keisre Herra jure läinud, ühte kokko 115 meest, temmale omma süddamelikko tänno  üllestunnistama ja omma truusse ja armo  pallumisse kirja Keisre Herra kätte anda. 7. Mail on nemmad Peterburgis keiserlikko  maea ees wastowöetud, kus ka Keisre  Herra isse ja keik temma suur keiserlik sugguselts neile wasto läinud. Et agga Keisre  Herra omma sui korteri tahtis minna, põlle ta nendega suurt rakinud, agga kmda jubba olleme kuulnud, on ta neid Sarskoi- Selus jälle armoga wastowötnud. Polama 172