pea ja kehha tömbatud. Pari minuti järrele olli ta surnud! Kui nüüd pole tundi seal olli rippunud, wöeti tedda mahha, pandi ühhe musta pusärgi sisse ja widi Kolossi sare peale, kuhhu ta mulda pandi." (Olgo Jummal ta hingekessele armolinne)! kes, kuida teame  Moskwas ja Nishni-Nowgorodis käisid, olla 31. Augustil omma reisi pealt Peterburgi  taggasi jõudnud ja kohhe omma laewa „Miantonomo" peale läinud, et koes pole ruttata.  Kolera pärrast kirjutakse: ta olla paljo wähhemaks jänud, agga koggoniste kaddund  ei põlle ta mitte. Suurwürst ja Aujärjepärria ja Suurwürst Wladimir Ztleksandrowitsh, kes süggawas Wennemaal  käisid, olla 27. Augustil, hommiko kello 8, Moskwa jõudnud ja sellesamma päwa õhtul kello 9 Peterburgi sõitnud. Muidogi teada on nad jubba ammugi koddo. Septembri ku päwal olla kaks auro  laewa Kronstadtist wälja läinud, et Dani male Kopenhageni linna printses Dagmari järrele  minna. Kui kuulda same, millal se suur keiserlik pruut Peterburgi jõudnud, siis kõnneleme  sest eddasi. Meie könnelesime jubba kord grahw Murawjewi surmast lühhidelt, sest et siis selgemad teadussed pudusid, nüüd loeme seitungide seest temma surmast nenda: ..Grahw Murawjew olli mönni pääw enne surma  omma mõisa peale sõitnud, ja seal wägga römulinne olnud. 28. Augustil olla ta ennast  terwisega öhto wodisse heitnud, agga 29. hommiko omma kirjutusse laua arest istukil surnud leitud. Tal olnud se nõu 29. jälle Peterburgi taggasi sõita, agga öhto jõudnud enne katte! Septembri ku teisel päwal sanud  ta Aleksandre - Newski kloostrist maetud. Keisre Herra issi, Suurwürst ja Aujärje pärna,  Suurwürst Wladimir, Oldenburgi prints Peter, Meklenburgi hertsog Georg, ja muud suurt suggo ammet-mehhed ja rigi tallitajad olnud temma mattusel, kes sedda ausat meest ta hingamisse paika saatnud. Meie ei tea temma suurdest teggudest kül middagi muud, kui agga sedda, mis seitungid kõnnelewad, ja need kidawad tedda üllewägga ausaks mehheks, kes rigi kassuks omma ello kalliks põlle piddanud,  mis ka sest näeme, et Keisre Herra tedda ka siis põlle auustanud, kui ta isseennesest  middagi ennam ei teadnud ja surm tedda ta ellowaewast olli lahti peastnud. Wenne rigi söawäggede surus olli 1864 aastal 1,135,0 M meest ja 96,0 M hobbust. Essimessel Januaril 1865 olli nende arru kes weel tenistusses ollid 909,0 M meest, ja 82, VM hobbust; se aastane mäe surus on 805,0 M meest ja 75,000 hobbust. Enne kui keik wäggi koos olli, siis tulli temma ülleöpiddaminne  kronul 1864 aastal 152,155,000 rubla maksma; aastal 1865 maksis üllespiddaminne  127,831,000 rubla ja 1866 aasta peale on arwatud 116,580,000 rubla. Kronstadtist. sWee-allusest Sealatse merre peal, se on Kronstadti reidi peal, on 18. Augustil üks katse assi olnud, mis ülle meie kül peame immestellema, sest et se ülle meie mõistusse lähhäb; targema rahwal ei woi se suur imme olla.  Aleksandrowski  herra temma lähhemat nimme  põlle seitungis luggeda olla wälja arwanud, üht sesuggust laewa tehha, kellega wee al otse nendasammoti, kui wee peal woib sõita. Se laew olla nüüd malmis ja üllemal  nimmetud päwal sellega essimenne katse sõit katsutud, mis wägga hästi olla korda läinud. Sellega olla wöimalik ka hulk somus laewo, mis ühhe linna ehk ma peale tullewad, korraga ülles taewa alla laska, egga põlle sedda  ennam karta, et ükski merre wäggi meel ühhe linna ehk male kahjo woiks tehha. Wõeralt maalt. Preiflmaalt. Berlinist kirjutakse 4. Septembril:  .Meie ja Austria wahhelissed asjad on jälle omma wanna talla peal; mis on olnud,  on keik unnustud, sadikud on jälle iggaüks  omma kohha peal. Agga selle wasto on Sakseni asjad ikka weel seggased ja täis lustid;  kü! neid tulatakse ja sõelutakse, agga parremakö  ei tahha nad minna. Ni paljo peab 294