Eesti Postimees ehk Näddalaleht M M L /K.<v /Z/S «/ 7 - « tB«5. Tartus, L. Nowembril. -MAMMII- ja lmnarahivale.UM- Teine aasta. Negistert Koggokonna waesedUapsed. Ommalt maa lt. Tartust: Uus prohwesser. Willandk makonnast. -- Tallinnast: Mõrtsuka tö. Riast: Raudteest. - Kuramaalt: Tullekahzo. Peterburgist: Tullekahjude hulk. „Palmi" hantwärgisellsi pühyapäwa kool. Moskwast: Õnnetus. Tihwlisse linnast- Wina prukiminne. Polamaalt: Mis kelmide wasto aitab. Wilnast: Wenne keles ussoöppetus. Grodnust. Wöeralt maalt. Preisimaalt. Tüttarlaste näppotõ öppetus. Austriamaalt. Prantsussemaalt. Lahtilastud katoliko preestrid.—Tullemaaastased riziwallirsusse rahhad. Jtaliamaalt. Inglismaalt: Tullekahjo. Kirjawastussed. Teadaandmissed ja kulutamissed. Koggokonna waesed-lapsed. ei tahha tcinna mitte wacsteholekandmissest  ülleültse kõnnelda, mis jnbba ennegi mõnda korda olleme teinud, waid isseärranis neist koggokonna  waestest lastest, kes ilma issa wallitsusseta  peawad ülleskaswama. Kuida on siis nendega lnggn? Parrako pudnlinne ja willets kiil! Waatge, annad sõbrad, innimesse lomast ei peta jo mitte, nago lojusselomast, temma kehha surusse ja rammo järrele lnggn, waid temma mõistusse ja hea ellokombede järrele; on need kõlwatnmad,  siis ei kõlba innimenne ka isse middagi. Õppetus ja harriminne, kuida saggedaste olleme üttelnud, teeb innimest innimesseks. Witsa wänetakse  norelt, mannalt ei anna ta ennam nõrko;  nenda peab ka innimesse harrimissega warra peale hakkama, kui tööst middagi wälja peab tullema. Lastekaswataminne ei olle agga mitte karjapoisi tö. Kui harutud ja mõistlikko wan- nematel onuna lapsi kaswatades murret ja waewa, melehaigust ja pahhandust küllalt on ja siiski mõnned wäggise käest raisko lähwad: nns peab siis neist sama, kes nõdra, issegi õppetamalta emma õppetusse al üksi peawad ülleskaswama? Kui paljo on neid lapsi, kellest ilma hirmota innimessed sawad? Hirm ei te knl üksi head lasll, agga arm ka mitte, waid hirm ja arm kous, õigel aeal ja õigel wisil. Küssime nüüd, kui paljo on meie armsa Eesti wannemate seas neid, kes selle polest parrajat nweto teadwad piddada? Ja kui mitte, mis wõime siis nõdra lesk-emmade käest nõnda, kellel pealege poeglapsed  jnhtnwad ollema? Nisuggustest lastest olli meie nõu tänna isseärranis nattuke jutto aeada. Eks ei olle sähharduste laste ülleskaswaminne mitte ennamiste koggokonnas, nago nõggesel aea äres? Ühhelt poolt ei olle neil õiget holekandmist  egga järrelewaatmist, teiselt poolt mitte õiget  õppetust. Mis teeb emma poislapsele! Meie ei tunne mitte Paljo emmakesi, kes Poega-