Dünaburgist. Sealatsed koddanikkud  olla enneste keskes 800 rubla kokko pannud, mis kui lissa-annet Kommissarow- Kostromskoi kingitama maea ostmisse tarbeks Peterburgi saatnud. Kes sedda ärrapölgaks, kui meie ka middagi sadaksime. Tartust. sSilmade leikaminne.^ Sealane uus saksa seitung toob üht kirja, mis ta Saksamaalt sanud luggeda ja se on nenda: ..Keige sobrade ja tutwatele, kes prohwesseri  J. H.- Madlerist kolm werand aasta ees taggasi jäid, kui ta omma silmade parrast wäljamale läks, saab se sönnum wist römo teggema, et selle kuulsa mehhe silmad 15. Aprillil Wisbadenis prohwesseri vi. Pagenstecherist  sanud leigatud, ja se hal kallo, mis temmal silmade peal pääw päwalt pahhemaks olli läinud, nüüd koggoniste kaddund on." Mitawist. sHöbbe Koli herra Tsimmermann, üks wägga armas ja keigist auustud mees, pühhitses selle ku 3. päwal omma höbbe pulma päwa. Jubba selle päwa hommiko warra ollid laulikud ja mangi mehhed temma maea ukse ees, omma laulo ja mängo healega aupari ärratamas ja neile onne sowimas. Pärrast tullid, keik pühhade  ehtes, temma koli lapsed, omma auustud  koolmeistrile au andma ja tedda terretama. Päwa pole läksid ka paljo muid onne sowima ja iggauks wiis kingitusseks, mis kässi üllatas.  Ohto ei olnud aupakkuminne wähhem. Gimnasiumi koli lapsed tullid, pöllewad törwaksed  käes mängomeeste mängoga linnast läbbi aupari maea ette, kuhhu arruto rahwas kokko langes ja keik ühhest suust viskasid: „Ellago meie auus koolmeister." Tallinnast. sUus Hakenrihter. Cestima kubbermangu wallitsus annab teada ja isseärranis neile kellesse se putub, et Wirroma  Hakenrihter Rennenkampff lahti sanud ja Kullina mõisa herra de la Trobe jälle temma assemele sanud. Uks Peterburgi wenne seitung könneleb ühhest kirjast, mis Karakosowi sugguwössale kirjutud, kus neid pallutakse eddespiddi ennast mitte ennam Karakosow nimmetada, sest et se nimmi keige Wennerigile üks teotusse ja wande nimmi on, waid selle assemele üht teist nimme wötta. Mis nad sawad teggema sest same wist eddespiddi kuulda. Peterburgist. Kes ei Lahha sönna kuulda, se peab karristust sama, olgo se siis kuida se on, agga mis kellegi tö wäärt, sedda palka peab ta sama. Üks söa mees, kes alles keige allama pealikko au nimme  pulga peal seisnud, olla omma ammeti woimust rohkem prukinud, kui seadus sedda lubbab, teiseks olla ta wäggiwaldsel kombel ühhe tallotüdroko au risunud ja kolmandaks sedda ohwitseri, kedda läkkitud tedda wahhi alla toma, roppul kombel teotanud. Nende tillemal  nimmetud süde eest olla kohhus tedda ta seisusse aunimmest elluks aeaks lahti mõistnud  ja tedda Siberi male wangi töösse saatnud.  Nenda käib selle kassi, kes ei tahha sönna  kuulda. Wöeralt maalt. Preistmaalt. sSöa Wimaste sönnumite järrele peaks kül Preisi ja Austria wahhel judba tulli pöllemas ja sured tükkid paukumas ollema, agga kuida hiljemad seitungid  könnelewad, põlle seal näddala aea sees middagit tehtud, mis isseärralikkult tähhele pannemisse wäärt õlleks. Suri tukka wetakse kül kantside ja pattareide peale, agga healt põlle nad weel teinud. Muido on kül iggapiddi  kibbe tö ja teggeminne ning walmistaminne  nende werriste pulmade wasto, agga kas keige selle tagga middagi saab ollema, sedda ei tea weel kegi; sest keik wallitsussed põlle weel ses nõus, et rahho saaks rikkutud, ehk kül grahw Bismark näeks et jubba keik mailm tuld täis õlleks. Kolm wäggewad hoidwad weel ohjad köwwaste, et Bismark, kui mönni pirre loom, ei saaks hüppa ta ja omma tahtmist tehha ja need kolm wäggewad on Wenne- Inglisse- ja Prantsusse rigiwal- 157