Peteröllrgist. sKreka kunninglik nõnda kulutab Peterburgi zeitung - piddi künni 27. Okt. Peterburgi jäma ja siis ärrareisima.  Nemmad piddid Warsawi linnas Keiserina  Maria Aleksandr ownaga, kes Liwadiast  taggasi tulleb, kokko sama; sealt piddid nemmad ülle Altenburgi reisima, kus nore kunningana emma-issa ellab. Seal sawad wist mõnni pääw wibima, künni Austria keiser Prantsussemaalt  taggasi jõudnud, kedda nemmad Winist  läbbi reisides ka tahtwad watamas käia. Triesti linna al sawad Kreka laewad neid ootma,  kellega siis Ateni linna pole eddasi sõitwad. Agga sedda piddo ja rõmo, mis Atenis saab ollema, kui nored rigiüllewad omma pealinna jõudwad! Kas nore kunningana Olga Konstantinowna  wannematest ehk suggulaste kegi saatma lähhäb, ei tea ma praego weel üttelda. olla Peterburgis jälle nattuke allanenud, mis isseärranis selle läbbi tulnud, et soea ilmade ja lahtise wette parrast wiljalaewad weel järwede, jõggede ja kanalide peal Peterburgi peasewad minnema. Kui ilmad weel kauem soeaks jäwad, tõdetakse talweks rohkeste  üllespiddamist sissetullewad. Et assi ruttem  lähhäks, sadetakse ka wahhel aurolaewo wiljalaewad  ele wasto, neid enneste tagga linna weddama. sMade kingitus.j Würstina Golizyn olla Shlüsselburgi makonnas, mis pealinna lähhedal,  omma mõisa jaust 1000 Dessätina maad losep Kommissarowile kinkinud ja se kingitus  on Keisri Herra polest kinnitatud. sKahjo, mis hundid tewad,j' on mitto sadda kord surem, kui nende ommad nahnad  wäärt on. Harkowi kubberm. Bogoduhowi makonnas olla holega järvele kulatud, kui paljo hundid seal aastas weisid ärramurdnud, ja wata, tulnud wälja 771 tükki! Sedda kõik piddi ühheainsa  makonna rahwas ilma koppikuta metsale ohwerdama? Ja muidogi ilma koppikuta; mil on hunt kellegi käest küssinud, mis hobbusewars, weisemullikas ehk lambatal maksab? On Bogoduhowi  makonna metskutsikad ni lihhanäljatsed olnud, siis ei olle nende hallid suggulased muial Paikus ka mitte paastunud, ja mis wõib se aastas  wäljatehha! Neid södikuid kautada, on sepärrastj wägga kassulik assi. sWennema raudtede pikkus.j Wennemaal  on wiimse 12 aasta sees läbbiseiti 200 wersta aastas raudteed jure tehtud ning on raudtede pikkns siamale, kui neid ühhe teise otsa peaks pandama, 4,325 wersta. Agga kui se mitte ruttem ei siggine, siis same meie alles 200 aasta parrast sennamale, kus Amerika ühhendud  rigid 1860 ollid; sest nende raudtede Pikkus olli nimmetud aastal jubba 5,500 pennik.  ehk 38,820 wersta. Wadder, mis sest arwad? Amerika sadik wõis kül hiljuti Moskwas piddosögilaual üttelda: „Ma sowin, et Wolga joggi ka ni paljo kaubataewo kannaks, kui meie Missisippi, ja et Wenne riik ma ja rahwa kassuks nisamma raudted.ega üllekaetud õlleks,  kui Amerika." Se olli tarwiline sowimine, sest wahhe on alles wägga suur. Hõlpsad teed, mis wähhe kullo tewad ja aega raiskawad, need aeawad ka Põldo ja wabrikuid õitsema ja rahwa rikkust kaswama, sedda tõt ei wõi kegi walleks tehha. Nõndasamma tõssi on ka, et head teed muidogi raudteed kõigeparremad iggal maal, mitte üksi ühhe egga teise, waid igga innimesse  kassuks on. Rronstabtist. Seal olla 18 Okt. tullekahjo olnud ja 6 pu ma ea põhjani  ärrapõllenud. ' Kahjo surust anvatakse 70,000 rubla peale. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Säh, eks ma üttelnud? Sealt ta nüüd on! Baieri ja Würtenbergi parlamendid  aeasid esmalt Preisi wasto ni kulmud kortsu ja harjaksed püsti, kui ei tahhaksid nemmad  temmaga ellades head sõnna räkida. Wallitsussed  ollid mullu Preisiqa.leppingut teinud, tolliseltsi kokko jada ja sõa aeal kaitsmisse ja wastopannemisse seltsi heita, kui mõnni waljaspiddine waenlane nende peale tahhaks tulla. Muidogi piddid seal sõa aeal pissumad surema ja nõrgemad tuggewama käe alla heitma, mis Baieril ja Würtemb ergil raske olli. Nad tahtsid Manna modi Saksama õnnetusseks isse issandad olla ja ilma tthhesurusse rammuta nhhesurusses  Mollis Preisiga seista. Parlamendid tullid kokko ja lepping piddi jälle katki lõhhutud sama. „Minnogipärrast!" ütles Bismark. „Kui 349