aetud, waid se aeas neid ueste kokko. Teise kõrtsi jure jõudes, läksid jälle tutti piddi kokko ja et seal ued mehhed liggi astusid olli mässaminne  surem; mitmed kes wägga wigga sanud,  kanneti maeadesse. Mo sulg kihheleb näppo wahhel, neid keiki nimme pärrast nimmetada,  agga ma jättan sedda kord, sest et tean, Jummal teab jo muidogi kes nad keik on ja saab neid ükskord omma kohto ette kutsuma,  omma pühhapäwade pühhitsemissest arru  teggema; egga meie kellegi kohtomoistjad põlle, et meil nende nimmesid tarwis teada. Minnewa kewwade luggesime üht jutto, kus ööldi, et üks kolilaps ühhe anne sulle jämmedusse  keppiga teisele surma hobi annud, kus külla eidekessed, nago räästas pu oksas käddistanud, agga siin pütakse neid iggapiddi wabbandada, kes pomi, teiwaste ja nuggadega  teine teise kallale läinud. Sedda teeb keik wiin! Üks neist peksetud meestest surri pari näddala  eest ärra, monned ütlewad et ta pekso surma surnud, mis meie ei woi toeks tunnistada,  waid jättame Jummala teada. Üks manna  sönna ütleb: „rägi mis tossi ja sö mis küpse",  ja sedda peame iggal aeal meles piddama. Eks ei pea se ristikoggodust kurwastama, kui ta kuleb omma lapsi ja liikmid nenda raisko  ja mäddanema läinud ollewad, kus ennam ei ükski rohhi tahha aidata? Mis peab ühhe koggodusse öppetaja südda sees ütlema, kui ta kuleb omma koggodusse lapsi, kedda ta ni sure armastussega kaswatanud, ja kelle jures ta ni paljo waewa näinud, raisko läinud ollewad?  Eks ta ei pea seal nutma? Tulle appi Issand Jummal! ja aita sedda korda sata, et kõrtside uksed laupäwa õhtust esmaspäwa hommikuni kinni saaks pandud, siis õlleks wist lo ta, et sesuggust hirmust tapmist  ennam ei saaks ette tullema! Kuramaalt. sKaebtus wina jomisse  Praego olleme löppetanud omma kaebtust sest önnetussest mis wina läbbi tulnud ja seal kaebatakse nenda, et kiwwid ka peawad kuulma, jälle selle ülle, et rahwas sedda kallist  märga ni wägga kassinaste jowad. Mui- do römustab igga õige ristiinnimenne, kM kuleb et siin ehk seal wina jominne wähhemaks  janud ja rahwas kui innimessed, agga mitte kui mönned nelja jalgsed, porri sees pöõrlewad, agga seal nähhikse koggoni teised mõtted likumas ollewad, ja se teeb süddame jälle kurwaks. Nad kaebawad et olla wina hinna jubba ni maddalaks teinud, et kahjoga müwad, agga siiski ei lähhä kaup eddasi; arwawad  sedda ka ühhe wägga sure eksitusse ollewad krono polest olnud, et wina aksi ehk tolli 1. Januarist 1864 kõrgemaks tõstnud, mis läbbi mitte ükspäinis wina müad, waid ka krono isse ütlematta sure kahjo saab. Surem  ossa wina pölletajatest olla lubbanud, omma winakögid kinni panna, sest et neist middagi kasso olla. Minna näeksin sedda wägga hea melega/et mitte mönned, waid keik neid lukku panneks, agga ei tea mis teised  ütlewad? Peterburgist. sSuurwürst reisi peal. Kuida sealt seitungid könnelewad, on suurwürst Konstantin Saksamale reisinud ja teisel Mail kalli terwisega Wilnast läbbi sõitnud. Millal ta sealt jälle saab taggafl tullema, põlle mitte teada antud. sSomus laewade Peterburgi laewade ehhitusse platsi pealt on 26. Aprillil kaks somus-laewa wette lastud, mis seal otse seddasamma modi, kui Amerika Monitor, peawad ehhitud ollema. Et se üks arru assi, kui sesuggused wee lomad omma  sündimisse paigast wette lähwad, mis iggaüks  nähha tahhab, sepärrast olli ka senna wägga arruto hulk rahwast kokko koggonud sedda immet watama, ja keik seisid kartussega seal ümber, sest nad kartsid et laewad omma arrutuma raskusse parrast otse kohhe põhja piddid minnema. Kui sisse jooksid, läks laewa tagguminne ots ees ja kaunis süggawaste  wee põhja, agga ni pea kui jubba pea polest sadik wee sees olli, tõusis ta jälle  ülles ning läks keik wägga hästi. Möllemad  laewad said minnewa aasta 23. Zunil  allustud, keik raud mis ehhitusse jures tarwis olli, sai Belgia maalt todud ning 164