pitus sündimas ollewad, agga nüüd tulleb jälle tülli 8 miljoni Sakslastega, kes temma rikis ellawad ja ka omma tahtmist tahhawad. Annab  ta neile järrele, siis on Böömlased, Polakad ja Slawi suggn rahwas jälle kissendamas. Säh, te nüüd, kelle tahtmist sa teed! Kõige selle jureS  on weel rigi rahhakassad ni tühjad nago popsi õllewadid. Minister grahw Belkredi olla ennast ammetist lahti wõtnud, ei suda ennam laewa eddasi aeada, kel tüür ja purjud puduwad.  Italiamaalt ei tulle ikka Meel sell geid sõnnumid, kas ehk mil wisil paawst ja kunningas  kokko leppiwad. Ühhelt poolt ööldakse: kaup sünnib, teiselt poolt jälle: ei sünni mitte. Peame weel ootma. Prantsussed on Würtembergi  saksa seitungi peale wägga wihhased. Se üllekohhune leht („Ülle ma ja merre") olla julgenud nende maad kaardi peale üllespanna ja kõik need makonnad, kus Prantsustel isseärranis  suur kolide pudus ja rummalus koddo on, mustaks wllrwida, ja neid makonde peab ni rohkeste ollema, et makaart ennamiste kõik must olla. Mis weel pappisi wägga pahhandada,  olla se, et need makonnad, kus nemmad kõige waggamad ja parremad innimessed kiitwad ellawad, vlla üsna mustaks pinseldud, nago ellaks seal pärris rummalad lambad. Eks se pea nende harja punnaseks aeama? .... (Agga mis teie arwate, kui mõnni torkia meie Balti kubbennangude makaardiga seddasamma kibbedat nalja hakkaks teggema, missuggune makond Narwa linnast Sõwemani pikkuti ja Ruhjast Tallinnast sadik Põigeti, peaks kül kõige mustem sama? ? ) Inglismaal rägitakse jälle ühhest  märato surest tVst. Raudtee sure Temse ja maeade alt läbbi tehha, Lewiatan, Atlanti-telegrahw,  Manai-sild ja muud sellesarnatsed asjad  peawad ikka Inglastest tullema. Nüüd tahtwad jälle raudtee ülle merrekaela Prantsussemale  tehha. Kule ommeti, raudteed ülle merre! Rägiks sedda kegl mu, siis sünniks naerda, agga rägib Inglane, siis on teggo sõnna tagga. Ws tahhab raudtee merre alt, teine merre pealt ülle kanali Prantsusse randa kinni tehha. Igga mu innimenne kohkub nisugguse tö eest taggasi, agga Inglane mitte, waid ta katsub, nago Atlanti telegrahwist olleme näinud, mitto korda, künni wimaks ommeti omma kiuso saab. Kauba sönnumed. . (Peruus, 25. Januaril 1867.) Karre kõwwa külma ja paks lummi on kauplemist  seisma pannud. Teed on wägga lvaesed ja willetsad, sellepärrast ei sa üllesostetud kaup maalt linna. Linno ja wilja saab keige ennam pärritud; linno on lillepea sel talwel peale 7000 pärkpunda sissetulnud. Parrema seltsi kauba hinnad on: Linnad, V-linnad 48, Lv-linnad 52 rubl. pärtp. Linnaseemned, külwiks 12 rubl. õlliks K'/s r. tshet. Willi, nissud 9, rukkid 7'/», odrad Kr. 70 kopp. kaerad 3 rubl. K 0 k. tshetwert. Sool, pnnnane 7 rubl. 50 kopp., walge 7 rubl. p. Kartohwlid, 100-116 kopp. wak. Heringad, 14 rubl., püt. Räimed, Somest 14 Va, ommarannast 12 rubl. püt. Wöi, 7 rubl. 60 k. puud. Raud, 19—20 rubl. pärkpund. Tubbak, 100-120 kopp. leisik. Kiwwisoed, 1 rubl. 20 kopp, püt. Intressi pabberid. (PeterburgiS, 28. Zan.) 5 protsent!, wöidolaenopabberid l. jaagv 197. ~ ~ „ N. „ IV6-196. 5 „ rigi pankpilletid 77. kuld '/» imperialid L rubl. 5 kopp. 47, protsent!. Liwima pantkirjad 96'/,. Kirjawastussed. 45. 43) T. P. P Olleme mdllemad kirjad ja mkS nendega ühtzss tulli, illusatte kätte sanud ja tänname wägga. Kirja läbbi pikkemalt. 47) N. T. A —. Wanna sönna ütleb: koer kar» jub kui kaikas pihta lähhäb; agga mönnikord karjub jubda sest, kui näeb wiskawad, ehk kül mitte tedda. 48) H. K. P. On käes, olge terwe, olleme ka warst prukinud. 49) „T. MS" ? Ei wöi Teie kuSsimisse peale, senni kui metsast wälja rägite, middagi kosta. 59) J. J. T Ussume kül, et seal juresmon, nesuggust on ettetulnud. Eks sedda te koik manna armas auahnus. 51) J. W. N Olleme kätte sanud za same Teie tahtmisse järrele tallitama. Bon der Censur gestattet. Dorpat. d. 31. Zanuar 1867. 39 Teadaandmissed ja lulutamissed. (Mit Po lizeilicher Bewilligung.) Möldridele ja pöllomeestele. Minna annan teada, et minno jureS linna seemne puh' haStamisse massinad sada on, kelle hind, kui3o tolli laiad, 25 rubl., kui 38 tolli laiad, siis 30 rubl. on. Kes weel laiemad ehk issemodi tehtud tahhab sada, neid pakun enne minno jureS tellida. Nenda teen minna ka linnakolkimisse maSsinaid, kelle hind 4V —ZW rubl. sadik on; nende seas on ka üks selts rattaSte peale tehtud ja ühhe hobbusega ühhest kohhast teise wia ja ilma aeawiitmatta warsi hobbusega kolgitakie ja mässin seisab omma rattaSte peal — Minno jure< oa ka sada masfinaga ühhest tükkist