kutud onne assemele endise pri rahwale, kes stamale rahhus ja römus, omma keelt ja ello kombid kinni piddades, omma suggu kunningate  al paradist ello ellasid? Keik langesid ilma armuta künni kunninglikkust soust sadik orja pölwe alla, piddid Spania meeste piitsa alla ennast kummardama ja ristmisse wet ennese  peale wötma, ilma teadmatta, mis risti usk ja ristiusso öppetus öiete tähhendasid, kedda  wöeras keles neile ette loeti, kui mitte, siis wolas werri, et kiwwid kissendasid. Mitte ükspäinis, et Spania rahwas Perua rahwa ülle nago hundid lamba karjas pühha kohto ammetit piddas, ei nad piddasid sedda pealegi Spania keles, kellest rahwas mitte sönna ei mõistnud! Räkigo Peruamees ommalt poolt, mis tahhes, se ei maksnud siin mitte märki! Siin maksis agga üks ainus assi. Kuld! Kulda piddid nad saatma ni paljo kui jõud ial kandis, siis woisid rõõmsad olla, et neile lubba anti selle eest omma willetsat ello eddasi  aeada, mis hullem olli, kui surm ja kedda olleksid piddand kautama, kui neile sedda au ep õlleks antud, Spania meeste orjad olla, nende piitsa kannatada ja ristitud rahwa nimme  kanda! Ja igga kord, kui Perua rahwas julges omma ahhelate kulges rapputava, kruwiti  neid sedda kindlamalt nende kätte jalge ümber kinni. Kolm sadda aastat taggasi nüüd, sel aeal, nisuggused loud weel sündinud (tänna päine ristirahwas põlle aitümmal ennam ni werrejännulinne) kaswatas ja koli tas üks auwäärt  Spania mees sest nisuggusi juhtus ikka, olgo ka arwa, Spania rahwa hulkas ollema  üht Perua künningate poega ehk Inkat üllesse, esmalt koddo, pärrast Spaniamaal  Sumalauka sure koli peal. Siin ep se olli, kus noorrßes üht Spania suggo tüttarlast  tundma õppis, kedda pärrast koddomail, kui omma rigi kubberneri ainust last jälle ütles  leidis. Möllematte armastust ja süddame luggu könneleb meile nimmetud ramatukenne pikkemalt ärra ja pean selle polest iggaühhele nõu andma, luggo isse luggeda, sest kaks sönna ei selleta sedda mitte ärra. Jmmelikkum assi on agga se: ehk kül noor Inka Perua kunningate  soust sündinud; ehk ta kül omma rah- wa röhhujate koddomail ja ütlema sure koli peal öphetud rahwa keige süggawamat tarkust olli õppinud; ehk ta pealegi tüttarlapse lssa kolm kord ellawast surmast ja tüttarlast ennast nõel ussi kihwti surmast olli peästnud, jah, ehk kül wimaks nored rahwas endid keigest süddamest armastasid: siiski neid wäggise teine  teisest lahhutadi mikspärrast? Noh, sellepärrast,  et temma silmis orja pölwes hoitud Perua rahwa poeg mitte innimesse õigust ei tohtida pärrida, sepärrast, et möllematte suggu ja seisus mäe kõrgust wahhet nende wahhele tõsta! Kuida siiski Loja tahtminne üsna immelikkul  wisil piddi korda minnema, sedda leiab luggeja jutto sees. Ärgo jätko kegi järrele Peruama wiimse Znka lüggo tahhelepannes ja järrele mötteldes läbbi luggeda: ' P. B. Ommalt maalt. Pernust. sUus Meie uus hobbuste  ja linna laat on petud, olli minnewa teisipääw, kssknaddalä ja Reljapääw. Agga nüüd tulleb küssida: olli seal ka hästi rahwast  ja kaupa koos? Parraso! Eks tea iggaüks,  missuggused teed meil praego on; kes tahhab sellega kotto wälja tulla? Meie põlle omma jallaga senna sanud, sest ülle jöe saminne  olli wägga waene, agga kes seal käinud  ütlewad: sola kallo keige rohkem müa olnud; hobbusid ka sou pärrast, agga linno mitte peo-täit. - Olli essimenne assi, sepärrast  ka weel mitme! teadmatta, küllad koggub teine aasta rohkem kokko, kui esmalt mao suhhu sawad. Muud ei tea meie temmast könneleda; mis seal weel sündinud sedda jättame nende holeks könneleda, kes omma silmaga middagi näinud. Minnewa neljapääw pärrast lõunat  olla kolm Hobdust jõkke läinud, kaks sadud  kätte agga kolmas olla jea alla eest ärra puggenud. Petmomaalt. sKirriko Testama kihhelkonnas on moda läinud aastal sündinud: 15 pois- ja 20 tütwrlast; ühte- 34