Kuida Türklased Konstantinopoli linna ärrawötsid. (Ms Nr, 15 polele jäi.) Agga kuida ollid loud Türklaste leris? Koggoni teised. Ka neil ollid ommad ettekulutamissed,  agga mitte muialt, kui Koramst; sest muud ettekulutamist nende usk ei salli. Muhamed olli agga jubba ommas Koranis Konstantinopoli linna peale möttelnud ning nenda kirjutanud: „Kas ollete kuulnud ühhest  linnast, kelle üks külg wasto maad, ja kaks külgi wasto merd on? Wiimne (kohto) tund ei tulle mitte enne, kui 60,000 Zsaaki poega (Jsmaeli suggust) sedda linna on ärrawötnud.  Kui nemmad selle linna alla tullewad,  ei sa nemmad mitte söariistadega söddima,  waid selle sönnaga: „Allaa on Jummak,  ja Jummal on suur! SiiS langeb esmalt  essimenne külg merre poolt, pärrast teine, wimaks kolmas, ja siis lähwad nemmad römoga  sisse." Teine kord ütles Muhamed üsna selge sönnaga: „Nemmad sawad Konstantinopoli  linna ärrawöitma. Keige parrem würst on, kes sedda teeb, ja keige parrem temma waggi." Nisugguste ja nende sarnaste ettekulutamiste  al, mis Krekalistele önnetust ja Türklasteks  önne lubbasid, hakkas aastal 1453 Konstantinopoli ümberpiraminne sellega peale, et se minnewa kord nimmetud ränk suurtük Adrianopolist Konstantinopoli weeti. Wiiskümmend  pari härgi weddasid tedda ja 200 meest käisid kummagi pool körwas, tedda kohhe hoidmas; temma ees käisid weel 50 hobbuseja  200 jallameest, teesid ja sildo walmistamas. Kaks kuud läks temmaga selle tee peal aega, mis muido kahhe päwaga ärrakäidi. Selle aegsed asjad ei olnud weel, mis nad nüüd on. Redel parrast lihhawötte pühhi (6. Aprl.) tulli Sultan Mahomed 11. omma wäega linna alla. Nimmetud suurtük sai Roman osse wärrawa  ette seisma seatud, mis weel tänna päwal  Konstantinopolis „suretükki-wärrawaks" hütakse. Omma hirmsa suretükkiga ei mõistnud  Türklased ennam kui 7 korda pawas lasta, mis siiski wallisi ja maiasid hirmsaste purrustas. Agga pea laks se suur tulle riist löhki ja tappis isse omma wallajat Urbani ärra; pärrast sedda, ehk nad tedda kül parrandasid,  ei olnud temmast ennam suurt asja.  Sel aial satis Ungrima kunningas Huniad  savikuid Sultani jure, kellega ta kolme aasta peale olli rahho teinud, ja sesinnane pudis üllemal nimmetud ettekulutamisse järrele  ka igga wisi Sultanil nöuuks olla, et Konstantinopel ristirahwa kassuks (?) piddi langema. Kui ta naggi, kui waewalist Sultani  sullased suretükkidega möistsid lasta, naeratas  temma, ja öppetas neid, kuida sedda parrem wöisid tehha. Sultani wae jöud olli 20 korda, ja nende julgus 1000 korda surem,  kui Krekameestel. Kveka söameeste hulk ei olnud linnas sure  m, kui 5000 meest, peale sedda 2000 möerast  abbilist ja 500 Genua meest, kedda neile ka appi olli sadetud. Agga se keik olli Türgi  wae wasto paljas kappo tais innimessi ja mitte ennam, kui 14 laewa, ni sured asjad  kui needke sel aial ollid. Kust murid ial laggunesid, seal parrandasid nemmad kül ösel ruttuste jälle ärra, teggid ka mönnel kombel waenlastele kahjo küllalt, agga mis se ommeti  kaua wöis awwitada. 15. Aprillil tulli Türgi laewade hulk, 4VV tükki, linna alla. Ehk kül needke nüüdsed laewad ei olnud, agga selle eest olli neid wägga  paljo. Mönm pääw pärrast sedda tullid, üks keisri ja nelli Genua laewa linnale appi,  mis Türklased ei tahtnud saddamasse lasta.  Kül saddas tuld ja nolisi nende wie pealt Türgi laewade peale, mis maddalamad ollid,  ja Krekamehhed söddisid, nago löukoerad ja pillasid sulla tuld ja kiwwa Türklastele wasto silmi. Wee pind otti nolidega kaetud, et ennam söuda ei sanud. Keik linna wallid ollid rahwast täis sedda lahhengit watamas, ka Sultan isse watas ratsa kalda peal ja kirristas hambid kui mitto omma laewadest naggi wauwad ja mitto pöllewad. Ta wihha süttis ni pöllema, et hobbusega merresse aias ja nenda omma laewadele appi tahtis jöuda, kes kaldast kiwwiga wissata, söddisid. Kui ta söamehhed sedda näggid, katsusid kül, mis 122