keik sedda suurt headusse kito, misga petjad awwatellesid, ütlewad nüüd: „on keik lausa walle!" Willi piddi sõnnikuta kaswama ja põld liig wäggewa rammo parrast 3. aastal mahhajaetud sama, ja muud sellesarnast narra jutto. Mahhajäetakse põld kül, agga mitte rammo, waid kuiwa parrast, et ennam nisutajad  mättast sees ei olle. Mönned on katseks  sõnnikut peale pannud kohhe teine willi; ilma selleta peab ta wägga waene ollema,  kui meil siin lahjas rabbasoos. Nisamma  walle olla se suur kideldud töpalk: waewalt kolmas ossa sest, mis kideldi. Kus 30 kopp. kideldakse, seal ei tahha naljalt 10 kopp. sada. Üks narrasabba kirjutas sia, et ta seal sure tamme metsa sees ellada. Selle peale ütlewad  ärratullejad, et nad sest arro ei sa, on se kurri hooplemisse ja walle himmo, wõi isseennese  pilkaminne; sest 80 wersta ümberkaudo ei olle pu ragogi nähha, keik lagge ja kuiw kus seisab temma tammik? Wvi on üks ohhakaseltsi rohhi temma tammik, mis seal ..Burjaniks" hütakse? Agga kui luggu nenda, siis on meie pöllo- ja karroohhakad ka tammed.  Keik tühhi walle. (Jääb polele.) sMuist ma „Talwe olli meie Järwa pool rukkist paiguti hästi näppistanud.  Mis järrele jänud näitab kauniste hea ollema. Sui wilja kaswo olli kaua külma  ja kuiwa läbbi kinni, agga nüüd jubba kauniste kaswanud. Heina ei olnud Zanipawa  ümber middagi, ei kuiwal ei soos; siis tulli iggapääw kanget willo wihma ja rahhet seie aeani (14. Juli), et rahwas jubba jus, heina tännawo ei suggugi sama. Tänno Zummalale, nimmetud päwast sadik kaddus wihm ärra, et nüüd (18. Julil) parremat heina-ilma sowida ei olle. Kange wihma kohta on siiski weel wee pudus, et jõed, kaewud  ja hallikad kuiwad." Saremaalt.  Tännawune  sui näitab ka kaunis heitlikke melega ollewad.  Külma näppistamist on iggalt poolt kuulda, se ep õlle ennam arro assi; agga et Saremaal minnewa kuus öhto pool sarerannas hea kord lund saddanud: se on luli ku kohta hopis weidram. Mönnes paikus on lummi 6 tundi mahhajänud ja ilm willo olnud, nago Nowembri kuus. Somemaalt. sKeisri Herra Keik sedda römo ülleskirjutada, mis Somlased meie kallist Keisrit wastowöttes tunnud, ei olle mitte wöimalik, sepärrast agga lühhidelt. Keik Helsingworsi liu on 15—19. Julil päwa lippude ja lillekrantsidega ja öse autulledega ehhitud olnud. Kes ial jalgo jõudnud tagga weddada, se on ka jallal olnud.  Helstngworsist on Keiser ka Tawasthusi  linnas käinud (seal wahhel on raudte), kus 9609 söameest piddid näitama, kas omma  ammetit ka korrapärrast möistwad. Nendasamma  on ka Helsingworsi söamehhed ja Sweaborgi pattareid üllewadatud. Iggal pool, kuhho Keisri Herra ial pöörnus ehk ennast rahwale näitnud, ei olle römoöiskamissel  otsa olnud. Mis meile agga suurt römo teeb, on se, et kui Keiser Tawasthusi linnast raudtee peal taggasi tulli ja öhto eh- hitud Helsingworsi linnas ümber sõitis, siis istus üks ellaw Eestlane kutsariks pukki pea! ja piddas ohjad peus. Selle mehhe südda wöis ka römus olla, et temma seal ühhe kaupmehhe  tenistusses, kesk Soomlaste seas, kui Eestimees omma Keisri Herra t wöls söidatada.  Mees ööldakse omma kutsari ammetid  ausaste mõistnud ollewad.  Zummalaga  jättes on Keiser rõõmsa Somerahwale üttelnud: „Kue näddala parrast näeme jälle teine teist!" Sennamale tullewad Some rahwa  wannemad ja seisuste sadikud kokko ning Keisri Herra isse lubbanud, nende nõupiddamiste  allustusseks neile jälle wõeraks minna. Onnelikkud Soomlased! Polamaalt.  Polakad  hullustawad agga omma luggu eddasi. Neil jolledatel peab ka nöu ollema talwe omma  hullo tempusi eddasi tehha. Seks murretseda  nende sallawallitsus jubba talwerideid ja soja jallawarjo. Mil wisil nemmad talwe  metsades tahtwad ellada, kui nad karro kombel pessas käppa ei tahha immeda, sedda 246