gise ehk kohto kässo parrast peab uskma? Kui paawsti ussul parremat tuggi ei olle, kui nisuggused waljaspiddised öllekörred ja pillirood, siis langeb ta ommal aial ommeti. Türgimaalt. Tühhi hirm. Türklased  on omma usso polest, sest et neil kolmainust  Zammalat ei olle, nenda üttelda põled pagganad. Meie ei wöi siis mitte immeks panna, kui ebbausk nende seas ellamas on ja rahwas tühja lörri töeks peab. Eks sedda meie maal küllalt ep olle olnud? Praego on Türgi rahwas sure hirmo sees, nago mönned Eestlased,  'kui wanna Maltswet wimist päwa kulutas;  sest nende tahhetundjad ja prohwetid olla önnetussi ja hirmsaid asjo ettekulutanud, et Türgimale mässaminne ehk murdajad haigussed, mis innimessi unnikus hauda lükkawad.  Eks se pea neile hirmo teggema? Agga nisuggused hirmud on tühjad Türgimaal ja tühjad meie maal.. Eks Maltsweti wiim-- ne päaw põlle ammo selja tagga, ja wanna mailmake ei ligutage ennast weel? Se peaks ommeti märko andma. Amerikamaalt. Somuslaewade lahhing.  Senni kui suredtükkid merre peal on paukunud, ei olle nisuggust lahhengit weel olnud, kui 24. ja 25. Webruaril Hamptoni Unna al olli. Jssennesest mitte just suur, agga  immeM. Lõunapoolsete somuslaew, nimmega  „Merrimak", tulli Norwolki linnast Hamptoni alla, kus põhjapoolsed söalaewad ankrus seisid, ja hakkas seal töösse. Sesinnane  somuslaew olli ka ühhel hobil oinaslaew,  se on, temmal ollid hirmsad raudsarwed  ees otsas, misga ta teiste wasto puksu lõi ja nenda neid purrutas. Mis teised tedda  lasksid, se olli ni paljo kui wiöka wet anne  peale; keik kulid kukkusid merde. Sure söalaewa paljo suretükkidegq kaewis ta marsi läbbi ja satis keige täiega merre põhja, agga ennesel ei langenud mitte laasto küljest. Teine suur söalaew, kui sedda näggi, heitis alla, mehhed wöeti wangi ja laew pisteti pöllema. Kolmas õlleks nisamma põhja läinud, kui essimenne,  kui ta mitte liwa künka otsa ep ol- leks kinni jänud, kuhho raud waenlane ei julgend  järrele minnema, et pimme jubba kätte tulli. Teisel hommikul õlleks ta rvist hirwitades  temma pihta märki lasknud, künni purruks õlleks läinud. Agga pea kinni, mäng ei olnud  meel otsas. Kui hädda keige furem, siis abbi keige lähhem. Pöhja poolt tulli üks pissuke raud oinas, nimmega „Monitor" ja , tahtis „Merrimaki" Norwolki saddamast otsima  ja terretama minna, agga et tedda Hamptoni  al töös leidis, sai nüüd temma ka lähhedamal  tööd. Sesinnane „Monitor" on üks immelik söa- ja söidoriist. Mitte ennam, kui 18 tolli paistab ta wee seest wälja ja kui nattuke tormi on, ei nä tedda ksgi laenete alt. Kesset libbedat ja kindlat rautud laggi seisab üks 9 jalla körgune torn, kus 9 tolli terras somuksed ümber. Selle torni sees 2 suurtükki, mis 184 naelasid taotud rauast treitud kulisid  wäljasülliwad ja hukkatust saatwad, kuhho nad lendawad. öaened ja waenlase laew wöiwad  temmast ülle minna, sest ep olle tal middagit  wigga, tõuseb silmapilk jälle wee peale ja aunab tuld. Nüüd hakkasid kaks raud oinast pukso löma, ja se olli essimenne kord somüslaewade wahhel. Esmalt lasksid teine teist werstama pealt, siis tullid ikka liggimale Aedda pissuke „Monitor" tahtis) kunnrwimaks ni körwo seisid, et mees õlleks wöinud teise pealt teise peale hüppata. Nelli tundi laskis „Merrimak" ommad kulid „Monitori" peale saddada, agga keik olli wette wissatud ja mitte üks kruwwi lahti.' Selle aia sees kerutas „Monitor" omma sure waenlase ümber, kuttni ta kohtasi leidis, kuhho temma kulid teise somuste wahhele wöisid tungida. Nüüd hakkas  ka temma tuld andma ja pea ollid sure „Merrimakil" 3 auko weepinnas sabba al, kes siis ka warsi teggi, et lastud sabbaga eest ärra sai, muido õlleks ka wauminne warraks olnud. Pöggenes Norwolki saddamasse jälle taggasi. „Monitor" olli wöidomees. Se wöit ärritas nüüd põhjapoolsete hukkas ütlematta  römo, kes esmalt „Merrimakki" teggude pärrast üsna ehmatand ja kurwad ollid. Sest kui ta mitte nenda sabba alla ei õlleks sanud, mis õlleks tedda wöinud keelda põhjapoolse laewa 134