1 hoost tapsid; selle peale peitsid ennast kirriko  muri tahha ja lasksid sealt söameeste peale. Et nende hulk kaswamas olli, tagganesid  wenne mehhed taggasi, künni abbi järrele tulli. Selle wahhe aea sees ollid mässajad  pöggenenud. Ühhes küllas (Uniesek) ollid mässajad omma uöso pappi maeasse kokko tulnud, kui wenne söamehhed neid tagga said. Külla sai ümberpiratud ja mässajad ollid loksus.  Kül püüdsid ennast weel läbbi lüa ja pöggeneda, piddid agga igga kord werrise peaga pappi maeasse jälle taggasi minnema. Kui soldatid  maea ollid pöllema pistnud, tullid mässajad  wimaks wälja ja pallusid armo. Söa-- üllem käskis püssilaskmist wait jada ja läks nende jure, sai agga üsna liggidalt weel 2 kord püssiga lastud. Se teggi wenne soldatid  ni wihhaseks, et keik tükkiks püüdsid raiuda. Mässajate paugud ollid söaüllemast möda läinud. 75 mässajat said seal wangiwöetud,  22 hawatud ja 2 surnud. Omma söariisto  ollid nemmad ennamist tullesse wiskanud,  et neid nende käes ei piddand leitama, mis nuhtlust suremaks teeb. Teises küllas (Grubin) olli katoliko pap omma käega üht tallonaist tapnud, kes temmale ei tahtnud üttelda,  kus ta mees olli, ja siis temma maea pöllema sütanud. Teisel päwal lõid tallopoead  pappi, nago koera, mahha; ta seltsimees,  üks wabrikant, peasis ärrapöggenema. Sesamma pap olli ka nattuke enne sedda üht wenne sandarmi soldatit tappa lasknud, kelle moeka ta kasas kandis. Janowis ollid mässajaid, 600 jalla- ja 60 ratsameest, kokko tulnud. Ni pea, kui wenne wäe tullemist kuulsid,  pöggenesid ärra; agga neid aeti tagga ja Bugi-jöe äres, kust nad ni rutto ülle ei janud,  tulli pissuke lahhing. Kassakad tungisid  ratsameeste peale, tapsid 12 meest ja wotsid 14 hoost ja 2 monawankert nende käest ärra. Teised mässajad said ülle joe metsa pöggeneda. Kus nekrutist wetakse, seal on mässajad käepärrast, kui wöimalik, neid lahtipeastma ja enneste sekka wötma, kus jures nemmad agga ennamist isse körwetada  sawad. Se hullem luggu on, et ka Austriama j aust Galitsiamaalt, mis Pola raja äres, Polakaid ülle raja tulleb teistele appi. 25. Zanuaril on neid peale 1666 mehhe ülle raja tulnud, kes raja peal 2 wenne pealikut ja witto soldatid on ärratapnud. Muidogi ei olle neil Austria egga Wenne polest lubba, agga mässajad tewad jo keik omma teud ilma  loata, nago hundid, omma nahha peale. Sandomiri linna jures on 28. Zanuaril 166 mässajat surmatud ja 32 wangi wöetud,  wangide seas olli ka üks nende õelamatest  tillematest, kes jubba 1836 Pola soas mässamas olli. Ühhel hobil said ka 63 wenne wangi nende käest lahtipeastetud, kedda nad siit ja sealt ollid kätte sanud. Praego peab wenne wäest 211 One pealiko al 84,666 meest 166ne suretükkiga Polamaal ollema ja sadetakse weel jure. Seal saab kül Pola tö wägga tühhine ollema. Bodsentini linnas, kus mässajad söameeste peale tullid, on üks kurri pap omma käega wenne pealikut tapnud  ja mässajatega pärrast omma teed läinud.  Küllab leiab omma palga! Paljo pappisi  on seal ümberkaudo omma koggoduste jurest ärra, mässajate sekka jooksnud. Agga tallorahwast ei olle nemmad aitummal mitte enneste  järrel petta sanud, ehk kül ähwardanud ja melitanud. Bjala linnas ollid 1. Webruaril  3666 mässajad kous. Seal tulli wenne  wäeüllem, kindral Nostits, 2666 mehhe ja 2 suretükkiga nende peale, ja jäi öseks linna ette wahti. Kesk ösel tullid mässajad iggalt poolt nende peale ja taplus turis 2 tundi; agga püssi ja suretükki kulid teggid mässajatele ni pallawat tahha, et piddid tagganema  ja pöggenema. Ommad 42 surnud ja hawatud on nad kasa wötnud. Wenne poolt olnud 3 surnud ja 15 hawatud. Pimmeda  ö pärrast ei wöinud wenne kindral neid mitte tagga aeada. Pärrast wiendamal päwal  on ta neid tagga sanud, ommad wangid  nende käest peastnud, 32 meest tapnud, 26 meest püssirohhowankrega ülleslainud, 66 hoost keige koormatega ärrawötnud, kus peal paljo mässajate soariisto ja mona olnud, 8 meest ka wangi sanud. 4. Webruaril said 3 nunne (kloostre naesterahwas) Warsawi linna wangi widud. Mikspärrast? Omma 62