Wõeralt maalt. Wöerama sönnumed on se näddala wägga wessised ja pudulissed, mis meie rahwale mitte selged ja maggusad põlle, sepärrast jätkame  neid prukimata ehk wöttame agga need keige tarwilissemad, ei meie sobrad meie waöto mitte nukraks ei lähhä. Tahhame siis esmalt Preistmale minna, sest Berlini linnas odetakse meie arm õlist Keisri Herrat, kes Nitsa linnast tulleb, pikkisilmi. Tal olla tahtminne sealt läbbi soita. 6 tundi tahhab ta puhhata ja siis jälle eddasi Peterburgi pole minna. Annaks lummal, et ta terwisega koeo jõuaks. Potsdamist kirjutakse, et seal 6. selle ku päwal sured ristitussed olnud kronprintsi pojokenne, mis 3. Septembril sündis, sanud nimmetud päwal ristmisse läbbi ristikoggodusse  wastowoetud. Ristmisses on lapsokessele  nimmi antud: Prants Pridrik Sigismund.  Kindral Wrangeli! Olli se au, ka seal wadderiks olla. Mannheimist. sKeisri proua allan- ühhel päwal tulli auro wankre rong Ludwigshaweni raudtee howi; hulk innimessi meeste- ja naesterahwas tullid wankritest  wälja ja iggaüks ruttas omma teed. Ühhest wankrest tulli üks naesterahwas wälja, kelle järrele mitmed meeste ja naesterahwas käisid. Temmale pakkuti üht worimeest, kes neid eddasi piddi wima, agga ta kostis kaunis kange murde peal: „Meie lähme ka jalla otse kui teised." Kes olli kül se naesterahwas? Ei muud kegi, kui Prantsuse keisre proua, kes ennast ni wägga allandas, et kegi temmast woinud öölda, et ta keisre proua olli. Sealt läks ta omma seltsilistega Reini jöe silla otsa, maksis enne silla-rahha ja siis läksid ülle. Ta korter ei olnud ka kussagil uhkes maeas, waid ühhes reisiate korteri maeas, kus ta ka sealsammas toas lõunat piddas, kus Inglane omma teed ja üks Mannheimeri pürjer omma päwa tö peale, klaas öllut joob. Ni wägga allandas se suur proua, egga iggatsenud mitte ilmalike au egga illo, kellest meie liig paljo woime õppida. Prantsussemaalt. sKeisrite koos olle minnes Wenne- ja Prantsusse keisrid ollid Nitsa linnas, kus nad wastastiko teine teisel wöeraks käisid; ka Preisima minister von Bismark olli kord nende seas ja sedda arwatakse Eüropa ma sureks kassuks, et need üllemad wallitsejad seal koos olnud. Sea! olla nad enneste keskel üht söbraliko ühhendust  teinud, et eddespiddi Wenne-, Prantsusseja  Preisima ühhes otse kui kassi käes könniwad.  Ons se nüüd nenda, siis lähwad keik asjad eddespiddi Eüropamaal paljo parremaks;  siis on lota, et ükski assi ennam Eüropa  rahho ei sa rikkuma ja ilma süta werri ärrawallatud! On nüüd üllemad wallitsejad ühhes nõus ja käiwad armastusses, egga siis ka allamad teine teise tutti ei sa kargama. Sedda lodame meie! Donimaalt. Kopenhageni seitung könneleb,  et seal suur kartus olla, et kui rahho kulutus senna üllatab, rahwas mässama hakkab.  Söa wäggi olla ka jubba walmis, et kui rahwas kuskil peaks julgema rahhotumaks minnema, söa-mehhed, neid sawad rahhule sundima. sNahho kinnitus ja aujärje pär- Ühhes Dani seitungis seisab üks könne,  kelle peale kirri on: „rahho kinnitus ja aujärje pärria." Selle kirja kirjutaja tahhab  seal sees näidata, et selle rahho kinnitamissega,  mis nüüd Saksa ja Dani wahhel tehtud, kus jures Dani poolt üks suur ossa maad ärralangeb, ka kunningas Kristian IX. omma õigust, Dani kroni kanda, ärrakautab; waid kunninga proual olla surem õigus selle peale, sedda kroni kanda, mis ta tunnis-kirjade läbbi arwab woiwad tõeks tehha; isseärranis selle seadusse järrele mis aastal 1853 tehtud ja kinnitub, wallitseda kunningas agga proua assemel ja temma nimmel. Üks teine seitung  nimmetab sedda tühjaks lorriks ja ütleb,  et kunninga proual suggugi suremat öi- 350