mönned olla weel õlle kubbusid lemmale marjuks  ette pannud, et külm tuul otse ta peale ei puhhuks. Kohtomees, kes surnut olli watama  tulnud, könneles: ta olla n'a körwalt kuulnud, et üks rehhelinne H. L. tedda hobbuse  wankrega senna tonud ja kuhja naeale pannud. Kiltte weddaja kutsutud mõisa, kus. ta ka tunnistanud, et kilter tedda küllas T. perre õues pallunud wankre peale wötta ja mõisa tua, mis ta ka olla teinud. Külla kõrtsi ees piddanud ta kord kinni, kus ka mõisa teomees  T. N. olla kuulnud, kui kilter öölnud: ..te kärmeste ja lasse sõita, et mõisa same." Weddaja' rübanud kõrtsis hästi mina ja siis olla temma ja ta wend J. wankre peale istunud  ning mõisa tulnud, kiltert rehhe ette õlle kuhja naeale mahha pannud, egga ka siis tedda ennam watama läinud, kui rehhe pekstud  sanud. Nenda piddi se manna auus mees keige se ö senna külma kätte jäma ja seal ilma  kellegi näggematta ja awwitamatta omma wimast tundi otama, kus ta ka iggaweste maggama uinunud. Ma juttustaksin ka weel, et se surm suurt kohto käimist olli saatnud ja mitto neist, kes senna putusid, karredat kohto  otsust ollid sanud, kardan agga jutto liig pikkaks wenniwad, sepärrast jättan sedda teggematta  ning ütlen weel ni paljo: kas täitsid need mehhed sedda lummala kässo sönna: ..Sinna pead omma liggimest armastama, kui isseennast." Jah, se piddi kül ollema, agga ei olnud! Kui nad sedda õlleks täitnud, põlleks  ta nenda surnud. T. Kuramaalt. sJlmade Meie kaebame,  et meie tännawune talwe weel ei tahha tulla, ning lasseb ennese järrele liig kaua odata;  keigist on jubba suur pudus käes; seddasamma  kaebtust kuleme ka Kurama naabritte suust, neil põlle tännini ka rohkem sani teed olnud, kui 29. Detsembrist künni 3. Januari ku päwani, agga kui 4. Januaril üllcs tõusnud terretanud warke wihm neid warra hommikul, egga põlle enne ülle janud, künni wimane lumme nattuke silme eest kaddunud. Nende ilmad olla sojad ja wihmased, otse kui kewwadi  ja süggise, ellajad käiwad wäljas, rukki orras haljendab ja marri-puud ning mönned muud wössud roht aedades, aeawad nori lehka;  agga selle wasto jäwad kelk tallised tööd ja weod taggasi, kegi ei sa pu kanti metsast wälja, kellest jubba praego suur pudus on, mis saab weel eddespiddi ollema? Neid, ja muid sesuggusid kaebtussi kuleme iggalt poolt. Peterburgist. Eestima möisawannematte ehk rüütlite peawannemal baron Pahlenil olnud  17. Januaril se au meie armolisse Keisre  Herra juttule sada. sHöbbe pulmad Üks Peterburgi seitung teab sest selgeste juttustada,  et meie armolisse Keisre Herra öel, Würtembergi kunninga proual Olga, se kindel  nöu olla, Paasto kuul Peterburgi tulla ja meie sure ja armolisse Keisre pari höbbe pulmadest, mis 16. Aprillil sawad ollema, ossa wötma. Rigi bank annab teada, et neist wöedudest,  mis minnewa aasta 1. Zulil (1865) ollid wälja tulnud, tänna päwani weel mõnned  pilletid, mis wöitnud, põlle ette näidatud ja rahha wasto wöetud. Need on nimmelt: Serie 5319 41 wöitnud 19 tuhhat rubla: Serie 3593 ja 16,171 numred 14 ja 34 kummagi 1999 rubla ja 19 nummert, kus igga nummer 599 rubla on wöitnud. (Serie 2995) M 5; (5357) 24; (5518) 46; (5777) 25; (6868) 3; (7672) 44; (7944) 21; (8193) 13; (8769) 37; (19,682) 3; (19,239) 31; (19,967) 31; (11,134) 26; (12,369) 37; (12,877) 31; (18,779) 37; (18,956)31; (19,198) 25; (19,513) 2. Kellel need pabberid, need wadako neid numrid holega järrele, leiab ta omma numre siit seast, siis pallugo keddagit, kes sedda rahha  sealt wälja nõuab. Õdesfast. sSidi usside Sidi ussi ei leia meie mitte igga makonnade ja mailma jaggude seest, waid ta siggib agga üksi sojema made sees. Saksa-, Preisi-, Italt  a- ja Prantsussemaal kaswatakse paljo sidi ussa ja nendasammoti ka Wennemaal, Astrakam  kubbermangus. Pöllo harrimisse ehk 36