nud ja käsknud sedda nende heaks prukida, kes Kandia sare sõa eest Krekamale põggenenud. —- Werri on ikka paksem, kui wessi. Lissa. Tartust. Keiserlik nekrudiwötmisse käsk, kes ommas eestikeles luggeda tahhab, seisab Liwi knbbermango  zeitungis 18. Dets. 1867 Nr. 146. Trükkiwigga. Wanna aasta wiimses nmnris seisab Järwa Jani kihhelkonnas 1 leht. ja peab ollema AO lehte. Ta Ui unus on 23. ja 25. Dets. öse olnud ja essimessel ööl 2 maea üsna ärrapöllennd. ' Jtaliamaalt. 23. ja 24. Dets. olla Wesuwi  mäggi wägga paljo tullist wirna ehk lawa wäljaaeanud, mis nago tulline jõggi mäe otsast mahhajooksnud. Ssme häddalistele on annud G. A. l rubl., Willandi kirrikomöisast M. K. 13 rubl., J. St. 25 k., J. K. Tarwastust l 0 r., C. G. B. 1 rubl., K. K. 65. k., J. F. R. 1 r., P. Kl. 50 k., Ostrominsk. H. J. 1 r. 30 k., Pillistwerre  koggodus weel 25 rubl. endiste andidega kokko RSV rubl. kopp. Peale selle on Kannape koggodus waeste Some bäddalistele 64 rubl. 40 k. ja Tarto linna Maria-kogg. 63 rubl. 31 kopp. annud ja praos Willigerode kätte saatnud. Muidogi  on need anded eesti ja saksa koggodusse liikmete  käest kokko tulnud. Kui korjamine on löppetud,  saab summa siin lehhes nimmetud. Meie agga sowime, et lummala õnnistus wöiks andjate ja andide peale hingada. Kirjawastussed. 1) 51. i. k Mis Teie ka kurbdusse ja nukra meiega ial mõtlete ja ütlete assi on ommeki nönda, kui ammo olli; agga Jummalaqa ei maksa kellegi! kiuso aeada. 2) W. K. T l. Olleme prukinud, agga ni paljo kui larwis olli, lühhendanud, wübhe ka muutnuv. 3) H. F K s. Olge terwe. Ei olnud se kord ennam wöimalik, ei olle meil ka rumi ni pikkaks jätta. C. N. J. P — Tanname wäqga! Imme tullus tük. 5) v -- Olleme katte sanudz agga pallume andeks, oeg ei annud kirja ladbi wastust anda. 6) J. E. P— Pahhakspannemissest ei olle juttogi. Jggamees veab jo selle prilli ladbi watama, mis tal just ninna peal juhtub ollema. Teie tahtmist täidame hea meiega. 7) P. W. U— Kahjo, ei woinud selle numre sees mirte ennam sündida. Meile on ka Peterburgi poolt seddasamma teadust lubbatud. 8) J. T. P...was. Mis meil wöimalik on, same prukima.  Ni pikka kirja terwelt prukida, ei olle meil muidogi  wöimalik, õlleks liig paljo sönno. 9 j L. E. H On kül kaunis hiljaks janud, agga same sellegipärrast prukima, sest et assi wagga tahtjas. Rigas, 30. Detsembril 1807. !. kodduse laena 5-protsentl.- pabberid N7V«—^7'/-. il. » „ 112^.—112^. Von der Eensur gestatter. Dorpat, d. 2. Jan.uac 1808. Berantwortl. Redacteur Joh. lannsen. Druck von H. Laakmann. 8 Teadaandmissed ja knlntamissed. (Mit polizeilcher Bewilligung.) Tarto Raekohto polest antakse teada, et Lubja wesfiweske, mis Peterburgi teed 16 wersta Tartust kaugel, kui ka Sovtagguse Lelatse tuleweöke  1. Mai ku päwast savik 1868 RB aasta peale wäljarenditakse ja wäljapakkumisse päivad on 9. ja 12. Januaril 1868. Reuditahtjaid kutsutakse siis nimmetud päiwkl kello 12 siin Raekohto ees omma pakkumist kulutama, kautsioni sissepannema ja siis ootma, mis ennam pakkujale otsuseks antakse. Renditingimissed samad 15. Detsembri ku päwast  sadik neile, kes tahtwad, Raekohto kantseleis nähha ollema. Tarto Raekohtus, 27. Nowembril 1867. Nr. 1334. Kohtopurjemeister V. Kupffer. Üllemsikretär R. Sillmark. (1) Mäksa mõisas Wönno kihhelkonnas, 15 wersta Tarto linnast, saab 6. Januari ku päwast sadik  1868 allati head tocp-ollut ja I. Webruarist sadik ka puddeli ja Baieri öllut müvud. (3) Krimanni mõisas Wönno kihhelkonnas saab Jürripäwast 1868 karjamöis (288 wakkamaad põldo ja 169 wakkamaad heinamaad) rendi peale antud. Mõisas järrelküssida. (3) Some ride maggasin, Ratusse wasto, Bauchi maeas, on ettetullewa saksa lada tarwis köigesugguse Some ride kaubaga rohkeste täidetud, ning on seal peale selle köiksuggu põlled, pearättikud, linnadsed rited j. n. e. oddawa hinna eest sada. D. Arnold. Tutwa ja sõbrad ele kui ka kõige muile annan seläbbi teada, et minna Faure keldremees „Mihkel" ja peale selle Faure podis St äri majas kaupleja, nüüd 1. Januarist sadik 1868 isse ollen kauplema hakkanud  Schrammi kgtgesuggusse napside, õlle, ädika, möddo, siggari ja penikese tubbakaga, mis kõik minno jurest wabriko hinnaga sada on. Minno pood on pekkermeister Frey maeas ramatotrükkija Laakmanni  ja treiskoii wahhel, Stäri maea rinnas. M. Karo (3) Rendi peale antakse Eksi kirrikomöisa põllud tullewast Jürripäwast sadik. Selgemat teadmist annab  öppetaja Eksi kirrikomöksas. (2) Willandi linna Raekohto polest antakse teada  , et seal kaks päwa igga näddalas, ja nimmelt esmaspääw ja neljapääw linna turro-laata peetakse, kus iggaüht ello üllespiddamist, mis maalt sissemakse, ostetakse. (3)