ma; kaevatakse selle ülle, et rigiwallitfus liig pehme olla ja seläbbi rööwled ja mõrtsukad rahwale liig waewa ja nende ello rahhutumaks  tehha. Rööwlite ja mõrtsukate käes on wöimus, wallitsewad kui herrad ja tewad mis tahtwad. Keige pahhem luggo selle polest olla Peloponne makonnas, kus rahwas umbes M aastat ni waikselt ja rahholikult ellanud, kui emma sülles, agga nüüd olla selle polest assi koggoniste waene. Peale pärris rööwlite hulkuda  seal josikud woi kadakad sure salkade kaupa möda maad, egga karwa wäärt parremad  põlle, kui pärris rööwled issi. Trihwülost  makonnas on kodduse rahwa ja rööwlite wahhel pärris södda olnud. Sülima külla rahwas Läinud Aeto külla rahwa peale, risunud  keik nende praego stssewidud wilja warranduse  ärra ja läinud omma teed. Kohhus andnud käsko, et wilja taggasi peawad andma,  agga sedda käsko põlle nad mikskis pannud,  waid tapnud weel pealegi kaks shandarmi ärra, ja kui rohkem söamehhi senna läkkitud, olla nad küllast wälja laggeda peale läinud, nud, kus parrem wasto woiwad hakkata. Nenda on rahho polest luggo seal ja sedda süüd lükkatakse keik rigi wallitsuse liig järrel andmise süüks, mis ka ossast tööst woib olla: Jutto jätkud. Küssimine ja wastus. ..Armas mees, mis peame tänna lõuna söma?" ..Üht naerulist  näggo sinnust, mo kallis", wastas mees, ..sest saab mulle päwaseks üllespiddamiseks küllalt." ..Agga mitte mulle", kostis naene. ..Wötta siis sedda", ütles ta naese liggi astudes,  andis Musso ja läks uksest wälja omma  ammetisse. Lõuna jõudis kätte ja mees tulli löunele. Söma-laua-äres ütles ta: „se praat maitseb wägga hea, mis andsid selle eest?" ..Sedda mis sa tänna hommiko mulle andsid", wastas naene naerulikult. ..Tõeste"? hüdis mees, ..siis tahhan sulle eddespiddi parrem  näddala rahha anda." üks Inglane, kellel raudtee peal se ütlemata  suur õnnetus j uhtus, et ta teine jalg ni wägga ävrapiggistud say .A-' piddi alt armwoetud  sanM Keik sedda wällo/ mis mahhäwötmise  jures olli, kannatas ta kannatlikult ning kui tohter selle Löga walmis olli ütles ta naerölikult: kasso om mul ommetige sest õnnetusest, eddespiddl el prügi ma ennam kahte sabast tellida, saan ühhega läbbi." 250 Wastaja Redaktor: C. F. Lörenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 26. Julil 1869. Trükkiä F. W. Borm. Teadaandmised. Perno wogtei-kohto polest lyrtakse seläbbi Hada, et stit koddaniko Mihkel Nom m e  teises  allewiklvartalis, sure Ria ulitse äres > nusttmer  19/W2 al seisaw pu ellomäea, keige selle Parralt  kö.rwMste hvnetega, meel ükskord awwälikult ärramüdud peab sama ja mälja pakkumise piimad ou 1., A, ja 4. Septembril st a. ja wimane termin  aggä, kui sedda Peaks nõutastia 6. Septembri ku päcka PeW kinttitud. UütsutaM Mki neid, kes' sedda maea osta tahtmäd Mmmetud päimil ja iggakord ennelõunat kellp üksteistkümmend Mina kohto ette omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma  jä Peäwad pärräst dtämä, jürd lmstise Parrast saab mõistetud. - raekoea peal 10. Julil 1869. > ' Oberwogt Brackmann, M 681, - Sikkertär Ä. G. Mors. i Seitsme hakna jaust mannad hakna ramid, keige rududega on oddawalt müa. Kus? sedda teadust austab köster. Lorenzsonn. TaNomaad müa. Jäärja mõisawallitsus annab seläbbi teada, et seal 23 tallokohta müa on. Kes osta tahtmad, mingo kauba hinna Polest nimmetud möisawallitsuse jure kulama ja kaupa teggema. 2 Wägga hästi tehtud pusärgid, keik sedda suggo mis prugitawad, on allati malmis, uihästr keige uhkemaid saksa rahmale, kui ka keige almemaid maesema rahmale ja samad need oddawalt ja mõnne tunni parrast kätte antud tislermeistre G. H. Dnnkeli läbbi, Tallinnas Pikka-ulitsas M 116, krono jahho maggasini masto. s Perno Ria allewis seisaw trahter „Stndt- Nign" on keigega, mis seal körwas, wägga hea tingimistega müa ehk essimesest Januarist 1870 rendi peale sada. Kes sedda osta ehk rentida  tahtmad, woiwad tingimiste parrast arrö sada kaupmehhe Karl Th. Pfaffi kauba kojas, iz- Wörro makonnas, 56 wersta Tartust, on üks weikene mõis üsna oddawalt müa. Kes osta tahtmad,  kirjutago tingimiste polest Wörro linna mamöetjale  FxZ 3