ka mu sõamoon ja tarwitus kokko. Se kõiktulleb  nüüd head hinda maksma ja Abissinia mäggesel, pallawal maal ja kõrbedes ilma sildade  ja tedeta, kus ma woeras ja tundmatta, sõdda piddada, ei olle mitte just mängoassi. Kümmetuhhat meest sadetakse senna, ja neil peab kõik tarwitus kotto kasas ollema; sealt ei olle middagi leida egga lota. Kolm aurolaewa antakse  hospiddaliks kasa, kus hawatud ja klimahaiged  asset leidwad. Nowembri kuus, mil seal ui palla ennam ei olle, peab sõatants Peale hakkama.  Wõib olla, et poolpaggana kunninga Teodorussel  seläbbi teised mõtted tullewad. Hiljuti otli Kreka kunningas Georgios Kopenhagist  kaLondonis käinud, kus temma ödde prints Wälisse proua on ja eddespiddi Inglisma aujärje peal saab istuma. Seal olla agga tedda Inglased wägga külmalt wastowvtnud. Miks nõnda? Noh, meie teame jo, et Inglased nüüd sured Sultani  sõbrad on, kelle ümber nad hiljuti karjusid ja omma kirriko kello hellistasid, nago õlleks kes teab mis mai lina heateggia nende linna tulnud, kuida wõisid nemmad pärrast ennam Kreka kunningale au anda, kes Sultaniga ni wähhe kokko sunnib, kui tulli ja wessi. Selle tembo pärrast karristawad neid ka mõnned nende zeitungid,  ööldes: Inglisma olla Georgiost isse pool wäggise Kreka aujärje peale aitnud panna, olla pärrast selle ka loni fared Krekcunale annud ja tuhhat õnne senna jure sowinud, ja nüüd tahta sesamma rahwas, et kunningas üksi Krekamaa! teiseti peab mõtlema, kui kõik mu Kreka rahwas. Se olla Inglastest immekspanna jõlle ja nõnda se on ka. Inglased ei püa „haige mehhele" mitte armast usse st, waid kaddedussest  ja omma kasso pärrast toeks olla, püüdko nemmad sedda kuida ial tahhes wabbandada.  Nende kartus ja kaddedus on seal jures kõige ennam Wennema wasto, kel Krekamaga  üks usk on ja kelle wäimehheks kunningas  Georgios saab. —, MeHHikomaatt. Präsident luarez, kui pealinna ellama tulli, kust 4 aastat piddi pelgus  ollema, olla awwalikkult kulutanud, et temmal  mitte nõu ei olle, endiste Mehhiko priusse waenlaste wasto ennam panna, kui prius sedda tarwitab. Mis sündinud olla, piddi sündima, agga sest olla küllalt. Sest sada Mehhiko waenlased ni paljo märko wõtma, et rahwa puust ärratappa. Mehhikomaal mitte ni hõlbus assi ei olle, waid seal jures wõib mõnui ka isse surma sada. Mõistame kiil, kelle kohta need sõnuad kälwad. Iggamees jätqo teise omma putumatta, siis op rahho üksiko innimeste  ja rahwa suggude wahhel. Mis sinna tahhad, et teised sulle ei pea teggema, ärra te sinna sedda ka teistele siis on rahho. Sedda ei olnud Napoleonil ja Maksimilianil wist mitte mele tulnud. Juarez kutsub rahwa wollimehhed  kokko, et warsi omma sõnna ütlewad, kes präsidentiks peab jama ehk sama. Lissa. Tartust. Tännawo suwwel on teatremängiad 62 korda meie linnas mänginud. Pool ossa sest aeast olli üks teatrepreili, Ch. Frohn Peterburgift  siin mängimas, kes omma kunsti misipärrast mõistis ja igga öhto teatremaea rahwast tais kiskus. Nüüd on ta esmaspääw ärraläinud ja mönni wes< sine silm watas öhkades takka järrele: ,-OH Frohn. Frohn, miks õlled sa meid mabhajätnud? ?" Mlngo järrele, kui sädda ei kanna mahha jada. Kaupm. A. Botsherowi poeg Konstantin, 12 aastat manna, olli 17. Aug. lootsikust jõkke kukkunud ja ärrauppunud. Surnokehha leiti teise! päwa! üll esse. Ria.st Knbberueri herra I)o. A. v. Oettingen  on 22. Aug. ammetitallitusse parrast Knrreiare  linna sõitnud ja wallitsust sennikana wiitsekubberneri  boleks annud. Berlinist. Põhjapoolne saksa rigiparlament on kous ja piddawad omma nõu. Londonist. Abisfinia kunningal hakkab jubba siit poolt püssirohhv bais ninnasse tungima, sest olla ta mõnned Eüropa wanaid lahti lasknud. Kas se sõdda ärrakelab, ei tea meie. Atenjft. Kreka sares olla tülli lõpnud ja nüüd nimmetakse üht kommissioni, kes eddespiddisid asjo peab korrale seadima. Hamburgist. (Telegram 28. Aug.) Pranisusse  tahta Wenne wallitsnssega ühhes nõus Kandia asjo tallitada, et jälle nisuggust werrewallamist  ei tulleks. Kirjawastussed. >B2) C. D. St. T. . . .l. Muido tännowäärt aSsi, agqa kabjo, muist endisel aeal ammo jubba prugitud. >83> P. W- P s. Pikkemat mustust kirja labbi, mis sellcsamma korraga tulleb. >B4) E. P. M ..... s. Nönda vali» kui meie teame, olli tännawo sui latti zeitungis „Mahjas weesis", ka kord priusse tannopiddo jutto kuulda, agga jäi parrast jälle waqgusi. 279 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 29. August >867