samisse allustust teggid Wenne ja Preisi walletsus  teine teisega kaupa, kuida selle pahha tulle kustutamisses teine teisele tahtsid abbiks olla. Meie suggune ei leia seal jures middagi pahhaks panna. Kui naabre maea pöllema läinud, tõttab teine naber appi, aitab kustutada,  issearranis ka sellepärrast, et temma omma maea ühhes pöllema ei lähhäks. Sedda pannewad nüüd Pola mässajate sõbrad üks pärdik sõbrust Jtalia-, Prantsusseja  muist ka Inglismaal wagga pahhaks ja anbwad Preistle sönno, ööldes: „Miks sa tuld läksid kustutama, mis sind ei põlleta? Lasst Wennema isse omma tullekahjo kanda ja kustuda!"  .Preislane wastab kül: „Mul on ka Polakaid küllalt ja mässamisse tulli õlleks ka minno kattuksesse tulnud!" Sedda ei tahha mässajate sõbrad kuulda, waid mönned unnistawad  koggoni, kui ähwardaks Napoleon jubba  sõrmega Preiölast, ööldes: Oot, oot, kül ma sulle näitan!" Ehk kül Napoleonil head asja õlleks omma Prantsustele uut söamängo mängida, kes temma Meksiko mängust ammo ennam suurt asja ei arwa; siiski ei ussu meie, et temma ni mötlematta soatuld pöllema sütab, misga isseennast ka wöib körwetada; ta põlle tännini mitte ni ettewatamatta olnud.  Nenda  seiswad praego wöerama politika asjad, ni paljo kui nad Pola mässamisse külge putuwad.  Jtalia, Prantsus, Inglane ja wanna Türgi Sultan ka, on kül 6 aasta eest Wennemaga  rahho teinud, agga kuida näikse, kaddedus  ei olle nende süddamest ommeti meel kaddunud. Nemmad ei nuttaks mitte, kui Wenne Polamaad kautaks, waid hüaks wist öissa! agga aitummäl, senna male on weel aega. Jummal kinnitagu meie Keisrit ja hoidko Temma issalikko pikkameelt, mis Tal siamale olnud. Mis peame nüüd mõtlema, kui nende öhtopoolse mässajate söbrade ja Pola tallorahwa peale watame, kes omma Keisri pole keige truussega hoidwad? Õnneks näitwad  need ses asjas ennam teadwad, mis neile kassuks ehk kahjuks tulleb kui wöerad. Saksamaalt. Mutterusse surremisse Lutterusse sündinusse maea on Eis- lebeni linnas ja temma surremisse maeä ka sealsammas. Sündinusse maea olli ammo jubba sure õige usso ülleswötja mällestusseks ärraostetud ja keik nenda seatud, kui se 19. Mardi ku päwal 1483 olnud; agga temma surremisse maea olli siamale alles ühhe perremehhe  omma. Nüüd on Preisi kunningas sedda ommeti ärra ostnud ja lasseb nenda kohhendada, kui se 18. Webruari ku päwal 1546 on olnud, mil Mutterus seal sees hinge heitis, parrast sedda kui ommad wiimsed 21 ellopäwa seal sees olli ellanud ja haige olnud. Eddespiddi koggotakse üksi sähhärdusi asjo senna maeasse, mis Lutterust me^etulletawad. sWarrased Olgo Reini-jöggi ja Kölni lin kül hea tük' maad meitest lõuna pool, siiski ei mälleta kegi, et seal enne lv. Webruaril naesterahwas lillekimbudega möda ulitsad käinud ja neid müa pakkunud, nago se tännawo olnud. Oh sa imme, .Küünlapäeval  jubba wärsked lilled! Kus lilled jubba kaswawad, seal peab ka .adder sa äkki likumas  ollema. Muido on keik hea, kui agga talwe mitte wimaks Mai küüs omma wõlgä ei tulle tagga pärrima. Hoidko Zummal, se õlleks waene luggu. Inglismaalt. sPrints Wälisse maea No iggaüks tahhab hea melega  jallad omma laua alla pista, sedda põlle immeks panna. Znglisma aujärjepärria, kulda  teame, heidab nüüd abbiellusse, ja seal on siis noorde innimestel omma tubba ja lubba tarwis, ning et nisuggused innimessed omma kattetöga ennast ei toida, siis andwad Inglased  neile aastas 100,000 naela, mis meie rahha järvele omma kuus ja seitse kord ni paljo wälja teeb. Peale sedda saab printses minni weel aastas 10,000 naela nöelarahha ja kui lesseks peaks jama, 30,000 naela senni kui ta ellab. Lähhäb korda. Ei meie omma lastele sedda jõua anda; peawad katsuma isse kassi, jalgo ligutada. Kirjawastussed. 28) H. W. T.. s. Tänname Teie kirja eest, agga I. jaggo on Lemmast kitsa wärrawa wahhele kinni janud, mis meie sü ei õlle. 111. jaggo, mis siin lehtis pudub, saab eddespiddi ettetullema. 79