tulli se nago selge ilmaga pikne taewast; sest sähhärdust julgust ei tulnud neil unneski mele ja ollid sepärrast ka kohkund ja kohmetand, kui meie söawäggi pilli ja passunatega otsego merrest  üllestöusis neid selle eest karristama, et Bonaparte taggakihhutamisse peale meitega ollid kiuso aeanud. Barklai löppetas sedda södda enne hakkatust ja ilma moega hobita ja püssi paugüta sai Somema, mis sennamale Rootsi parralt olnud, sest sadik Wenne wallitsusse  alla ning»on praego Wennemaga ühhendud.  Barklai ei janud selle eest mitte auus.tamatta  egga palgata, peale selle pandi tedda  weel söaministriks. Agga senni kui need asjad Meie maal sündsid,  olli Bonapart Saksamaal ueste keik omma  jalge alla tallanud ja ommas torredusses ni üllemeelseks läinud, et nöu wöttis ka Wennema  sisse tungida. Sedda ep olle temma kurn waenlane ka mitte. teggematta jätnud. Meie olleme küllalt sest kuulnud, mis ta aastal  1812 on teinud ja selle eest sanud. 500)0(10 mehhega on ta tulnud ja waewalt 25,000ga taggasi läinud ja needki pool küpsed  ja külmetand. Suremat õnnetust ja hädda,  kui Bonaparti söawäel Wennemaal, ei olle pea kellegi söawäel enne egga pärrast sedda  olnud, ehk kül siin sest konnelda mitte rumi  ei olle. Keisri polest tulli Barklaile käsk 127,W0 mehhe ja 5W suretükkiga waenlasele wasto minna, nendasamma ka keik muud söawägge omma wallitsusse alla wötta. Barklai mõistis  warsi, et kassina söawäsga ni kange waen- Lase peale w oimust ei sa, sepärrast pudis ta tedda targa tagganemisse labbi süggawamasse ma sisse awwatelleda, mis uhke Bonapart kartusseks piddas ja isseennese õnnetusseks eddasi  tungis. Parrast Smolenski suurt lahhengit,  kus möllemilt poolt ni mitto tuhhat meest langesid, anti üllem söawallitsus würst Kutusowi kätte, kes wenne suggu mees olli ja Barklai 'heitis nurrisematta temma alla, mis muud ei tunnista', kui et ta omma issamaad  ja keisrit ennam armastas, kui omma au, ja se on igga õige mehhe kohhus. Bonapart tungis wimaks Mõskma linna, teggi seal suurt kahjo, agga sai pärrast isse weel suremat. Moskwa rahwas pannid isse omma Linna pöllema, ja se tulli sütas keige Wennelaste wihha Prantsusse wasto koggoni pöllema. Kui parrast ärratundis, et senna ei wöinud jada, hakkas tagganema, agga parraks,  mis tagganeminne se olli: kedda külm ja nälg ei tapnud, sedda tapsid Kassakad, ja Bonaparti surest wäest peasis üks weike käppotäis  hingega ülle wenne piri taggasi. Ta isse olli ees ärratöttanud. Preisi- ja Saksamaal  ollid keik temma wasto üllestöusnud ja Wennema wäehulgad tõttasid järrele. Prantsussemaalt  olli Bonapart jälle ruttu uut wägge  korjanud ja 1813 tulli suur Leipsigi lahhing,  kus Prantsusse kangekaelus murtud sai. Meie Barklai olli keige selle tulle sees teistega  ühhes ning ei tagganenud ka siiski, kui suretükki kuul ta teist kaewart olli ärrapühkinud.  Keik, mis Barklai teggi, sedda teggi temma tarkusse ning tähhelepannemissega. Mango pärrast ei olle õnnis keiser Aleksander  temma rinda mitte ni mitme auristiga ehhitanud, mis tal ka ausamba peal weel rindas  seiswad. Kui Bonäpart iggalt poolt olli wallo sanud ning ennam wasto ei jõudnud  panna, olli Barklai ka nende seas, kes wenne .söawäega, mis keisri omma wallitsusse al seisis, Parist linna läks, agga mitte, nago  Prantsussed Moskwa, tapma ja risuma. Aastal 1815 tõstis keiser Barklait würsti seisusse sisse ja sest sadik on temma ja Lemma ihhosuggu selle nimme al. Olli suur Prantsusse södda lõpnud, siis ollid ka würst Barklai terwis ja ellopäwad lõpnud. Sõ'a aeal ep olnud ta ial omma ello ja terwist hoidnud, waid iggal pool ees otsas olnud. Nüüd, et ennam aega olli, läks ta keisri lubbaga Saksama terwisse kaewudest kinnitust otsima, agga ellopäwad ollid täis, ei sanudki ennam sennamale, waid surri tee peal Jnsterburgi linnas (Preisimaal) ärra. Se olli 14. Mail 1818, kui meie praegune auustud  Keiser weel täieste 1 ku wanna ei olnud. Barklai surnokehha sai sealt issamale taggasi  todud ja puhkab sest aeast judba 44 aas- 347