8. Kus on nüüd nende Luggemus Ja manna aegne wäggewus. Kes enne reddo paikades Neid marjas kindlas kantsides; Nüüd püssi rauast purrustud Ja kimmi warreks mudetud. Mis enne olnud kulus Leal, Nüüd maggab mulla katte al. Keik Eesti rahwa Jssa-ma Nüüd Aleksandrit auusta Ja laula ühhes kooris ka Hurrah Z hurrah! hurrah! 9. Au önsa Aleksandrile, (I.) Au temma wenna poeale, Mei' keisre Aleksandrile (II.) Kes kaitseb riki kindluste, Kes rigi seadust uendand Ja ihho nuhtlust kergitand. Keik terme rahmas Wennemäal On priust sanud temma a'al: Sepärrast terme Jssa-ma Nüüd Aleksandrit (II.) auusta Ning öiska Juubli piddul ka Hurrah! hurrah! hurrah! 10. Kes nüüd on holas Pöllomees Käib mõistlikult ka teiste ees, Se tunneb mis ka prius on. Kui kossutaw jo rahwa ön: Mis Jummal meile kinkinud Ja keiser kindlaks raeanud, Kui agga isse märkame Ning ommad wead tunneme: Siis wöime Eesti Jssa-ma Nüüd Aleksandrit auusta Ja römo pärrast öiskada! Hurrah! hurrah! hurrah! 11. Nüüd Eestiwennad ruttate Ja walmistage aegsMe End „Tarto laulo piddule". Kus Eesti kõrid ühtlase Seal wöido laulud laulawad Ning piddo-könned peawad; Seal Eestlan' Eestlast tundma saab Ja ennast sõbraks ühhendab: Sepärrast Eesti Jssa-ma End laulo piddul ühhenda Ja Aleksandrit auusta! Hurrah! hurrah! hurrah! 12. Nüüd laulge keiser ellago Ja klasid kokko köllago Siin keisre auuks, seltsi seas. Kus piddo wöerad istwad reas: Siin wötke Läne koito ka Nüüd piddul mele tulleta Kes meid wöib wimaks ühhenda. Kui Eestiwennad söbrusta: Nüüd Eestiwennad, Jssa-ma Tru Aleksandrit (II.) auusta Ning piddo römul römusta Hurrah! hurrah! hurrah! M. J. Meie leme kögi heaks on üks Eesti koggoduse  lige, nimmega H. S. kaks rubla andnud  ja üks tundmata söbber Peterburgist? rubla. Tänname neid ausaid mehhi waeste holekandmise wallitsuse nimmel wägga süddamest  ja pallume, et ka teised helde süddamega innimesed nende peale mõtleks ja annaks, mis kellegi kassi üllatab. 143 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Bon der Censur gestattet. Pernau, den 29. April 1869. Teadaandmissed. Perno wogtei-kohto polest antakse seläbbi teada, et rae-kohto lubbaga 9. selle ku päwal M 995, siit kaupmehhe H. Magnussoni parralt 2. allewi  kwartalis, sure Ria ulitsa äres M 14/166 al seisampu ellomaea, keige selle parralt körwaliste  honete ja platsiga amwalikult auksjöni kaupa saab ärramüdud ja Väljapakkumise päwad on 24., 26. ja 28. Mail se aasta, neljas ja wimane termin,  kui sedda peaks nõutama on 31. Mai ku päwa  peale kinnitub. Keiki neid, kes sedda maea osta tahtwad, kutsutakse nimmetud päimil ja iggakord  kello 11 enne lõunat, üllemal nimmetud kohto ette, omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma, ning pearoad parrast otama, mis jurelömisse parrast  saab mõistetud. Pernus, rae-koea peal 19. Aprillil 1869. Oberwogt Brakmann. M 384. Sikkertär A. G. Mors. z Perno wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et 3. Mail s. a. pottisseppa meiftre Petromitsi maeas mitme suggust poe kaupa, nenda kui: mütsid, sallid,  wärwi, nööpa 2c. ja üks poe-let, kello 11 auksjöni  wisi rohkema hinna pakkujale, kohhe maksetawa rahha eest samad ärramüdud. Pernus, wogtei-kohtus 25. Aprillil 1869. Oberwogt Brakmann. M 402. Sikkertär A. G. Mors. i Perro karjama-kommissiön annab seläbbi teada, et karri se aasta 1. Mail hakkab wäljas käima. Karjama seddelid on iggapääw oldermann Glabe herra jures hommiko kello kahheksast künni kümmsni  ja pärrast lõunat kello kahhest künni kueni sada ning tulleb maksa: 2 rubla hobbuse pealt, 90 kopp. lehma pealt, 25 kopp. lamba pealt. Wälja aeamises müttab karjamees hommiko kello kuus karja wasto ja nimmelt