nud temma kõrwad mitte ennam. Tulli sai pea cirralämmatud. mõnned kambrid Põllefid ärra; agga pröhwessor leidis tullesurma. PeterüurAist. sSuurwürstina Olga Kostantinowna peawad jo liggikordas  ollema, et keiserlikkud aurolaewad mitte talwekorteri ei panda, waid peawad pulma aeal talwepalaSti kohhal Newa jõe peal seisma. Kreka kunningas ei tahha mitte ennam üksi koeo pole minna, waid nore kunningana kasa wõtta. SaratSWist Wõrtsukad.j Seal ollid kurjad innimessed ühhe lesse obersti proua Lobko ja temma tütre ärratapnud, et nende kurri risumine temma korteris wälja ei tulleks. Proua omma kögitüdruk oluud neile abbiks. Kõik kolm on kätte sanud. Mõrtsukad olnud arrakarganud wangid, 26 ja 23 aastat mannad, mõ tl emad preistri seisussest ja nimmega Bogoslawski  ja Sergiewski, kes nüüo omma palka ootwad.  Nende ohwrid on 27. Aug. mahhamaetud ja wägga Paljo rahwast on ossawõttes neid hauale  saatma läinud. Warkowist. ainud wargatö.j Harkowist on saggedaste kelmistükkisi kuulda- Kord rahhateggiad, kord rööwli hantwärgtd, kord testamendi rikkujad sc. Agga nüüd 1. Sept on kõige mõnnusam tük wargatööd walge ette tulnud. Kubbermango rentkambris seisid 2 miljoni  rubl. kronorahha. Nende hais käis wägga wargade  ninnasse ja teggi neile himmo , sealt ka ossa sada, agga ei peasnud liggi. Seal tullid mõnned  kirju peaga mehhed selle nõu peale, onuna palle higgi sees rahha jure tungida, et sedda parrast ehk rahhulissema süddamega prukida, mis sure waewaga ollid warrastanud. Nemmad wõtsid kätte, üllewelt pöningult peale hakkates, ni suurt auko serwiti paksu müri sisse uristada, et innimenne iilles ja alla peasis ronnima, ja se uus rottiauk piddi kuuni alla rentkambri üllatama,  kus siis hõlbus õlleks olnud, mõnned telliskiwwid  kõrwast lahti liia, rahhakambri tungida, kastid lahti murda ja kasawõtta, mis näppo putub.  Et ni kallis nõu Paljo tööd ja kannatust maksis, pealegi tö öse Piddi tehtud sama, on muidogi teada. Agga kui sandil middagi ei pea ollema, siis kautab ta kannika kottist. Kui jubba wargade tö pea walmis olli ja omma waewa palka lootsid, säh, seal piddi äppardus tullema. Al olli tarwis põigeti mürist auro läbbi tehha ja -- seal tulli salla-auk müri sees wälja ja kõik se mitmeaegne waew ja lotus olli mahhawissatud!  Kes need wargad olnud? Jah, ota senm, kui sedda ütlema tullewad! Ni patjo on arwata, et nemmad Pememad mehhed olnud, kes kõik maea ärratunnud ja teadnud, kuida asja kõige parrem ettewõtta; agga „ei olnud õnneks antud." Nemmad on nüüd isse wist ka nende seas, kes seal wargade kelmust kirmwad.  Wargad  ei olle mitte kõik warrese kartva, waid muist käiwad prakkid selgas ja hiilgwad sapad jalgas. Pissukesed puakse üllesse, suurde eest wõetakse müts mahha. Uiu)adrast. Suurwürst Aleksei Aleksandr  owitsh on 14. Sept. kello 6 Parrast lõunat omma pikka merrereisi pealt taggasi jõudnud. Kui keiserlik suggukond 25. Sept. Liwadiast  ärrareists, siis on nemmad nüüd tee peal koeo pole tullemas. Wöeralt maalt. MMamaM. Nüüd ei olle seal jälle muud jutto kui Garibaldist, kedda paawsti raja peal wangi woeti. Esmalt widi tedda Alessandria,  agga et rahw.as wägga nurrisema ja Palgati  mässamist hakkas teggema, Lodi tedda Alessandriast  jälle taggasi ja widi ta ellopaika KaPrera  sare peale. Sealt katsus mees weel Noma pole tungida, kus senni kaua mässamine olli tõusnud, agga todi jälle taggasi jä seisab nüüd kunniuglik aurolaew ees. Kuida se kõik nõnda tulnud? Uksi sepärrast, et üllem minister  Rattazzi muud ep olle, kui Prantsusse politsei tener, kes just nõnda tantsib, kui Napoleon  willistab. Temma läbbi on Prantsussel kõige hõlpsam käppa Italia kaela peal hoida. Et Italia kunningas ennam ei olle, kui Prantsusse  kubberner, kes mitte ei wöi öölda: nõnda ehk nõnda ma teen, waid kuida Napoleon lubbab, se waene luggu paistab se kord õiete kõikide silma ja aeab Italia rahwast tuld süttitama. Ni pea kui Italia lubbaks Garibaldit Roma linna minna, ähwardab Prantsus seddamaid sõalaewad ja 15,000 meest Italia randa saia. Seal seisab Italia seutud küttega ning ei wõi middagi tehha. 309