20 koppikat, mis ka praego ikka maksetud saab. Wurmberg sai koolmeistriks wallitsetud ja peale selle ka weel eestkostjad nimmetud. Nüüd hakkas meie koolmeister Jummala abbiga meile Üht Kristasse üllestöusmisse laulo öppetama ja sedda laulsime esstmel üllestöusmisse pühhal  Pühha-Waimo kirrikus kori peal. Kesk Aprilli kuul astusid kaks wöörmündert tullewase  Dom-Kaarli koggodussest meie hulka ja need könnelestd, et tullewane Kaarli koggodus  ennesel üht hädda kirrikut ehhitab ja sowiwad, et meie selle önnistamisseks paar laulo laulaksime. Nende sowimisse järrele õppisime  Jummala abbiga need laulud: „Sind waggew Issand Jehowa auustakse" ja „Kida hing" !c. kätte ja se teggi meile suurt römo, ka omma kelega Zummalale au ja kitust anda. Sel õppimisse aeal kutsusid need kaks Kaarli koggodusse liget meie koolmeistert Wurmbergi omma koggodusse köstriks, mis ta ka lubbas wasto wötta. Heina kuul sai se hädda kirrik  sisse õnnistud, kus meie ka omma kaks laulo laulsime, mis ülle koggodus ennast wägga  römustas ja kui ühhest suust sowis, et Wurmberg neile köstriks saaks, mis ka kirriko wannematte mele pärrast olli, ja näddala pärrast  olli ta seks kinnitud. Nüüd ollime sures  murres, et meie Pea eest kaddunud ja pallusime  tedda meid mitte mahhajätta; ta lubbas,  agga ei mitte meie palwe, waid omma sure armastus sepärrast meie wasto, ikka õppetada ja omma jures ilma ürita koos käia. Septembri kuul hakkasime jälle temma jures koos käima. Nüüd on selgeste nähha, et se selts mitte Kaarli koggoduste liikmetest, waid mitme koggoduste  liikmetest kokko korjatud ja wälja öppetud. Aastal 1864 Heina ku 16. päwal piddasime  nõu mollemate ue kirrikute ehhituste heaks üht kontserti anda ja Taweti laulo salmi nimmel  kutsusime ka naesterahwast, kes jubba enne lauloga tuttawad ollid, enneste seltsi ja pallusime ühhel päwal ennese jure, kus omma sowimist neile ette pannime ning nemmad  ka ses nõus ollid, hakkasime omma õppimist  ja õppisime kümme laulo 7. Märtsi ku päwani selgeks, kus jures meie öppetajal kül suur waew olli, agga Jummal andis temmale seks jöudo ja kannatust. 14. Märtsil olli meie kontsert sures gilde salis, mis Jummalast  õnnistud sai, sest rahha tulli sisse 375 rubla 29 koppikat. Meie rööm olli ütlemata  suur, et Jummal sedda ettewötmist ni rohkeste  olli õnnistanud. Pole aastase õppimisse kullu olli 74 rubla 34 koppikat, mis nodide kirjutamisse, silmawalgusse ja mu asjade eest olli wälja antud, se sai mahha arwatud ning siis jäi 390 rubla 95 koppikat järrele, mis poleks jaggati; kummagi kirriko jauks tulli 150 rubla koppikat. Sago Jummal neid koggodusse liikmid ja ka saksa rahwast õnnistama, kes meie kontserti peale tullid ja omma annetega meie külwi peale rohket römust leikust annud. Löppetusseks ütleme, et Perno  Postimees omma 12 numris eksinud, kui ta ütleb: „et nad sedda mis kontserti läbbi kirriko ehhitamisseks said, mitte ükspäinis ennestele  ei piddanud, waid jaggasid sedda Jani kirriko koggodussega," waid laulo selts „Rewalia"  on sedda kontserti mollemate kirrikute heaks andnud. Jummal andko meile rahho ja siddugo meid weel surema armastussega kokko. Laulo-seltsi „Rewalia" eestkostjad. Nalja nattukessed. Üks naene, kes peale pool ööd omma last, kes allati nuttis, olli kigutanud, ärratas omma  meest kes rahhoga maggas, et temma tedda  ka nattuke kigutaks, ütteldes: ta on jo seddasamma jaggo sinno, mis ta minno laps on. Sul on õigus, wastas mees ennast teise külje peale pöördes: õlled sa omma jaggo kigutanud,  lassen minna omma jaggo karrida. „Kes on so issa?" küssis üks wöeras pissokest  poissi. „Minno onni", wastas pois. „Kuida nenda?" küssis wöeras eddast. Enne olli ta mo issa, agga sest sadik, kui ta mo täddi önsa emma- öe jälle naeseks wöttis,  sai ta mo onniks. 141 Verantwortlicher Redacteur: C. F. LorenZsonn Von der Censur gestattet. Pernau, den 27. April 1865.