Sannumed kirrikutest. Amerikamaalt. Ebbaussust öige us susse. Paawsti usko on ma peal wägga paljo ja leitakse igga mailma jaust; agga mitmest  paigast tullewad sannumed, et rahwal aega möda, kui agga selget Jummala sanna luggeda sawad, silmad hakkawad lahti minnema:  et nad selle usso öppetusse järrele mitte tee peal ei könni, waid tee körwas. Nenda kuleme sedda kesk katoliko usso made seest, nago Prantsusse- ja Jtaliamaalt, kus innimessed saggedaste hulga kaupa endist radda mahhajätwad ja Ewangeliumi usso öige tee peale pöörwad, mis pühha kirri öppetab. Sepärrast  on agga piibli ramat ja piiblikoggodussed  ka ni wägga paawsti ja temma pappide  wihha al, et neid ärraneedwad ja ärrapölletawad,  kus ia! kätte sawad. Agga mis teie arwate, kas se kül peaks aitama, astla wasto takka üllesse lüa? Ma ei ussu mitte. Kui päike tõusta tahhab, ei wöi õ-kullid sedda  keelda, ja kui Kristus käia tahhab, ei wöi paawst egga Muhamed temma jalgo kinnisidduda.  Agga tänna tahtsime sest nattuke könneleda,  kuida Amerikamaal selle polest luggu on. (Kennel kaarti on, se wötko sedda katte, siis saab ehk nattuke selgem arro.). Kanada ja Illinoa makonnas peawad Prantsusse katolikud praego sures likumisses ja küssimisses ollema, ja tuhhande kaupa Ewangeliumi usko wastowötma. Kuhho Jummal  isse üht säddemekest wiskab, seal hakkab se ka pöllema; sest Kristus on jo tulnud tuld wiskama. Oh, et jubba keik mailma nurgad temma armo tulles pölleksid! Amerikamaal on Issand se kord omma tullesütajaks üht katoliko  preestrit, nimmega Siniki (Chiniquy), wälja wallitsenud. Seddasinnast meest on ta kindla usso ja rohke waimo annettega ehhitanud,  agga ka mitmest raskest kannatusse kolist läbbi saatnud, et ta uskus kindlaks ja maimus  allandlikkuks jääks, ja sedda on tarwisz sest öppetaja kuub ja nimmi ei te weel keddagit  Jummala silma ees öppetajaks, waid se suur küssiminne: „Kas sa mind armastad?  siis hoia ms karja talled." Sinikit nimmetakse nüüd seal „Kanadama Lutterusseks", ja temma koggodusse karja talled  ei tea temmale lapse kombel muud nimme anda, kui „issa Siniki." Jubba 8 aasta eest olli preester Siniki Prantsusse preestritte seast Kanada rahwal keige tutwam ja armsam; sest iggamees tundis, mis temma öppetas, se tulli süddamest ja läks ka süddamesse. Ta surem hool olli esmalt kassinusse-seltsi omma rahwa seas lautada ja aeg aialt korjas ta 200,000 nimmi, kes temmale Jummala nimmel  ollid lubbanud wina mahhajätta. Kas keik parrast omma lubbamist piddanud, teab Jummal.  Wina pölletajad ja müad turtsusid kül ellawat  tuld, agga sedda laskis Siniki körwast sisse, teisest wälja ja käis omma teed eddasi. (Nenda teggi üks kulus preester Mathew mönne aasta eest ka Jrimaal.) Pari aasta eest läks Siniki Kanadast wälja Jllinoa makonda ja peale 10,000 katoliko usso inni* mest temmaga ja assutas sea! üht uut ellamisse  paika, ja nimmetas sedda „pühha Anna aösutus." Ta ehhitas senna üht maia ja kirrikut  ning nimmetas sedda „Anna-kirrik", kuhho  jure ta 6000 Dollarit isse ommast warrandussest  andis. Roomlastest lahkuda, ei tulnud tal weel melegi. Agga mis sündis? Roma usso piiskop nimmetas kirrikut omma pärrandusseks ja ei küssinud mitte, kelle rahhaga  se ehhitud olli? Kui Siniki sedda ei tahtnud lubbada, pandi tedda ning keik temma  koggodust kirriko wande alla, mis Roomlaste!  ikka warsi käepärrast on. Saggedaste käis ta sepärrast piiskoppi juttu!, agga ei aitnud  middagi, waid piddi keige omma koggodussega,  nago pölgtud laps issa koiast, ristikoggodussest  wäljatöugatud jäma. Kui katoliko  preestrile, teggi se temmale suurt süddame  wallo. K"i ta wimast korda nisamma ilmaasjata kui enne, piiskoppi olli pallunud, läks ta koio ja puistas paljo silmameega omma  süddant Jummala ette wälja, ning lummal  kulis temma palwed ja näitas temmale parremat teed. Ta löi omma piibliramato lahti ja ennäh! warsi tulli temmale Paulusse sanna (1 Korint. 8, 33) silma alla: „Äeie ollete kalli hinnaga ostetud, ärge sage mitte 321