Siiski tahhan ma süddame põhjast tanuades teie armastusse kingitust wasto wvtta ning just teie tahtmist mäda tallitada. On se lummala lähtumine  ja õnnistab temma uio kättetööd, ehk saan siis wimaks aega mäda ka omma lastega „ommas  peõsas" istuma. Keik jägo agga lummala  katte ja sündko ui kui Lemma tahhab. Paljo tuhhat terwiösid teile igganhhelesowideS Teie tännolik Eestiwend J oh. Jan usen. Tartus, 29. Apr. 1864. Kirjawastussed. 72) Z. T. T. . . . -w. . . .6. Ni wagga kui innimesse  südda mönni kord kannaks, ni wagga raske on innimessel  mönni kord tännada. Meie iggaühhe ümberkaudo ei ella mitte üksi sobrad, waid ka innimessi, kes mönni kord oigel körvweraks ja köwwerat oigeks nimmetawad.  Kirja läbbi könncleme scsi asjast pikkemalt. 7?) A. L- L —f. Teie tahtmist same teggema. 74) „C. A. M. zu N. . .a." Meie tahhame hea melega sclletust anda, agga mitte enne, kui nimme järvele  teame, kes fedda nöu.ib. Seadus ei lubba meid milgi kombel metsa kohhamisse jänel käia. 75) M. L. W K. . . .k s. Jäi minnewa kord kitsa rumi parrast jarrele. 76) S. M. D. K. Armas söbber', ct seitungi luggejad  se terrasem hulk Eestirahwast on, selle eest tänno Jummalale; agga just sellepärraft ci tohhi meie, nago muial paikus sündinud, se tungi mitte Abitse-ramatukS tcbha, kus cssimessi tahta öppetakse. Sedda wöiks igga terrasem innimenne pahhaks panna. Postimees ei tohhi koolmeistri ammetkt ennese katte kiskuda. 77) J. H. K. . -l. Wägga hea melega, meil ep olle mingisuggust okkast süddamcs. 152 Von der Censur erlaubt. (Nr. 74.) Dorpak, d. 27. Äpril 1864. Druck von H. Laakmann. (Veranlworil. Redacteur J. Jannsen.) Teadaandmissed ja lulutamissed. Aksi. nacll 4ubiwte,  svli xu Oderpsilien liik äiesjskrige Xüster- iißl! ?oi acliial: lerenx Mr 638 estniseke I.ivlsvä sdKedsltev ökKivn us? 10 Dkr VormittSKs; Bekwss enäneäer sm pikses oäer sm KsckmittSK äes uücksten lür eis Unterkommen Mrä KesorKt sein. 6e- Kevstänäe äer VerlMväiuvK: 1. vie Xüster- 2. Ilas 3. ver äourosi-(.irl<ei. 4. ist äie Küde äer?groedisl-Belnäen? und >vie soil äer Xüster in musillsiisciier Lexie- InniK in äer demeinäe 6. ie unä >voäurcii kleit>t äer köster unä ?aroekisikeörer  vor Versaueru öe>va!lrt? äere namentüek kär äie seki-jft. iic-de kedsuäiunK smä vstürüek uickt Kus- Keseüwsseo. kieuväUc-kst eivKeisäeu Bwä viekt bws äie 6!ieäep äer  sonäerv  suck sonst äie äeu Ilerru äesum unä seine Xiicke Ziek dsbeu. oberpsk!en ä. 24, 1864. Muracb. Pihkwa kubbermangus, Holmi makonnaS on !999 Dessätini rnaad müa ja maksab 6 rubla Dessätin.  Lähhemat teadust antakse Tartus Tleksandrekolimaeas.  (l) Kambia kihhelkonnas Kameri mõisas, müakse karjamõisad ning tallokohhad. Ostjad tulgo pärrisherra  jure Tarto linna lama--u!itsale. (Z) Gipfi-kiwwi müakse Tartus C G Tennisfoni  podis suise kallaturro äres. (2) Keiksuggu warwid, isseärranis ued Unilini ja walmistud Kvfhewilje punnast warmi misgo iggaüks  wõid eht ja illusat lõnga wärwkda, on sada Ambla kaupmehhe Jakobsoni podis. Äppetusse lehhed antakse kasa. (2) Paide linnas, Pikka-ulktsal oü ükS täielinne pottiseppa  lvärktubba, ellomaea kõrwalisse houete ja aeaplatsiga müa. Peale sedda ka üks weike uus maia sure aeaplatsiga allamal ulitsal. -- Selgemat teadust annab Ehr. Sion. .7 Wanna-AntsmõksaS, Urmaste kihhelkonnas, müakse  wina, mis 48 kradi kange, maksab D rubl. S 4 kopp. wedro. (l) Tartns kaupmehhe Kelleri podis kaubahowi nurga peal Nr. 2! <8? 23. müakse Anilini wärwi, kellega mõib wärwita siuuist, punnast, rohhelist, kollast, pruni, lilla ja wioletti karma, msikese puddelite sees ühhe naela willa tarmis malmis kalutud  ja maksab 29 kopp. puddel. Wärm on eht ja ei lähhä ia! pessemisses wälja. (i) Jllusad Anilini-wärwid, punnast, rosa, siuuist lilla, rohhelist ja pruni, misga willast lõnga ja riet, kui ka sidi riet ja paelo wöib wärwiba, on vddawalt  sada Tartus Sturmi optegis. (i) Tartus Aleksandre ulitsal on üks weike puust maea ulitsa nurg.a peal Nr. 339, keige aeaplatsiga müa. Selgemat teadust antakse postkontoris. (i)