Agga nüüd, oh LuMastaja, Et ellad, olle awwiwjü, So pattuse mailmale! Et ta selge päwa walgel Ei kõnniks pimmedusse tedel, Waid tungiks surmast ellule! Oh sita, et keik maad. Ja paljo pagganad Nääks so nmlguft! So Waimoga Keik juhhata So nimme auuks ellama! Sannumed ommalt maalt. Pernust. Noh söbrad, mis nüüd: pühhad mödas, talwe läinud, jöggi lahti, parwed wäljas,  linnud laulmas ning pöllomees hakkab jubba pölloriisto watama ja lojuksed ei tahha ennam kuiwa pöhko narrida, mönnel põlle seddagi ennam anda. Aitummal, Jummal lasknud kewwadet jälle meie male tulla. Se teeb wannage innimesse  mele kergemaks, kui keik loom nago surmast  üllesse töuseb; lapsed olgo räkimatta, neid pea ükski ennam toas kinni. 30. ja 31. Märtsil olli siin meie jöggede laggunemisse aeg; 29. kuulsime ka essimest mürristamist ja näggime  wälgolömist, mis agga mitte ni liggi ei olnud. Ria Düna-jöe lagguneminne on ka selsammal aial olnud. Kes enne pühhi weel Pernus käis ja ülle jeä wessiwärrawast sisse tulli, se näggi seal innimessi, nago sippelgaid  walli lautawad ja mötles: „Oho! Perno mallid löhhutakse ka mahha, nago Rigas."  Agga põlle tössi; ei tehta muud middagi,  kui wessiwärrawat nattuke laiemaks, et lahkem on sisse ja wäljasöita, mis enne liig kitsas  ja köwwer olli. Sui aial, kui laewad käiwad, on meil sest wärrawast keige ennam prahtwankridel sisse ja wälja käimist, ja tännawo  saab se sedda surem ollema, sest ükski ei mälleta meil ni paljo wilja laewade tarwis ülles ostetud näinud ollewad, kui tännawo, ja sedda hakkatakse laewa pannema, siis on wankre  mürrinat küllalt ja laiemat wärrawat wagga  tarwis. Warske räime ots olli jubba enne pühhi waljas, agga ennam wadata, kui süa. - 10. Aprillil pandi essimessed nodad wälja, saab nähha, mis Jummal teeb. Wiatka kubbermangust kulutakse jälle wlnamahhajatmissest.  Seal on, enne sedda pahha  joki paljo prugitud. Ühhes ainumas su- res küllas, nimmega Mostowoi, kus 800 hinge  ellawad, on kirriko pühhil mönni kord 600 rubla eest wina arrajodud; agga tännawo Januari  kuus on küllamehhed ärratunnud, et assi sel kombel alla pole lahhab, on keik ühhelmelel  winajomist mahhajätnud ja ses auwäart nöus ka kannini kindlaks janud. Kes nisugguse  asja parrast pahhandab, „se öppetab ja ellad teist wisi, kui Jummala sanna öppetab ning ei pühhitse mitte meie keskes Jummala nimme."  Körtsid jookswad meie maal weel liig priskeste! Sannumed wöeralt maalt. Sweitfimaolt. Sweitslased karjuwad. No mis hädda neil siis on? Jah, hädda küllalt:  Prantsus tahhab neile pinde polest kahjo  tehha. Kuida teate, on Sardlane omma Sawoiemaad Prantsusse pärrandusseks jätnud: agga wasto Sweitst radda on üks hea tük sest maast pri-ma, mis Sweitst- ja Prantsussema  wahhel, nago tük karjasmaad külla wäljade wahhel seisab: sedda tahhab Prantsus  ka tasko pista, et temma radda Sweitstrajaga  kokko üllatab ja sellepärrast karjuwad Sweitslased. Prantsus teeb, nago ta sedda kissendamist ei kuleks, ehk nago kissendaksid Sweitslased ilma asjata, ja astub omma sodo eddasi. Nüüd ei janud Sweislastel muud nöu, kui keiki neid rigi wallitsussi appi hüda, kes 1815, pärrast „Punnaparti" söddasid, Eiropa rahho kinnitasid, ning need on isseärranis Wenne-, Preisi-, Austria, Jnglisma :c. Need peawad nüüd Prantsussele õigust ja seadust meletulletama;  kas se sest ka holib, sedda same eddespiddi  kuulda. Sweitsimehhed arwawad sedda paljo parremaks, kui nende ja Prantsusse wah- Wata Sweitsima kaardi peal. 106