tulla, ommetige ei pea se mitte enne sündima, kui keiserlik wamil jälle Peterburgis koos on; arwatakse na Joulo pühhade ümber tullewad. Sesamma seitung könneleb, et merri paron  Üks külla surnud kehha wälja wissanud, mis 17. Oktobril jubba Kopenhageni linna widud, kust tedda Peterburgi tua tahhetakse; arwatakse se näddal senna jöudwad, muidogi teada, kui ilmad ja tuled lubbawad. Keisre Herra on ilma wahhepiddamata keigile neile, kes randa läinud ..Aleksander Newski" tenistuöses olnud, nende aastase palga surust summat kingitusseks anda lasknud.  J. J. Kommissarow-Kostromskoi mõisa ostmisse tarbeks on, kuida wenne seitung „Jnwalide"  könneleb, se summa 79,271 rubla kokko tulnud. Wennema merre wäggi saab se aasta somus laewade polest jälle nattuke rikkamaks. Se sui on Peterburgi ehhitusse platside peal nelli sedda seltsi laewa ehhitud, mis Oktobri kuul wette lastud ja Kronstadti widud, kus omma raud mundre peawad ümber sama; sealsammas tahhetakse neile ka iggaühhele temma  ossa suritükkisi peale panna. Kaks neist on kahhe ja kaks jälle kolme torniga. Et meie sest ka wähhegi arro woiksime sada, mis üks sesuggune ojuw merre-maea maksma tulleb, on meile wimase hind, mis 18. Oktobril wette jooksnud, üllespandud ja se tulleb ilma massinata  845,347 rubla maksma. sWee Twerist kirjutakse Peterburgi wenne seitungi ..Jnwalideni" sees, et Wolga jöe wessi Septembri kuust sadik iggapäwaga  wähhemaks jada. Just Tweri linna kohtas olla üks liwa saar weest pea wälja pistnud, mis jöe kaldaga pea-aego kokko kaswanud.  Auro-laewade selts ..Samolet" on Tweri ja Rübinski wahhelist laewade söito piddand seisma jätma, sest et põlle woimalik olnud läbbi sada; ka sellesamma seltsi pissukessed  auro-laewad on piddand ümber pöörma ja Tweri linna taggasi tullema, kuhho talweks jama peawad. Auro-laew ~Babotshka" janud ka jubba puhkama, sest et nabbatpiddi jöe põhja putunud. Laewad, mis sola, jahhude ja rukkistega Rshewi piddand minnema, janud  wee maddalusse parrast Tweri linna alla otama, künni wessi tõuseb ja kui sedda ei tulle, siis omma ladungit sealsammas peawad wälja andma. Üks ossa laewo, mis Tweri ja Peterburgi wahhel te peal, olla Dorshoki piddand seisma jama, põlle sealt ennam eddasi  sanud. Keik sedda, et wessi Wolga jões ni maddal, arwatakse selle süüks, et neil tünnini  suur wihma pudus olnud. Seläbbi ja ka sure metsade pöllemiste (?) läbbi ütlewad järwed ja rabbad, Ostashkoi makonnas, mis Wolga jõe soned, kust rohkeste wet sanud, ärrakuiwanud olla. (Meie siin omma pool, ei woi selle ülle kül mitte ennam kaebada, et meil wihma põlle olnud, sedda andis wanna taewa Tädike, näddala kahhe eest taggasi, kaunis  rohkeste, nenda et keik teed liig porriseks ja pahhaseks ja jöggedes wessi kaunis sureks läinud.) Kiewist. Keikide innimeste ello-aeg siin mailmas põlle ühhe pikkune, üks surreb wsrrem  teine hiljem, nenda kuida kellegi päwad taewa Zssast temmale jaggatud. Kiewis on 56. Septembril üks wanna emmake ärrasurnud,  kes 137 aastat mannaks sanud. Üks wagga arrulane wannadus, mis meie aeal paljo kellegile ossaks põlle jaggatud. Tihwlist. sSuurwürstina Olga Könnelesime minnewa kord, et Suurwürstina Olga Weodrowno omma wennaga, Badeni prints Kaarliga, Odessa linna  olli jõudnud; tänna könnelewad Peterburgi seitungid, et Tihwlist telegrahwiga sönnumid läkkitud, Suurwürstina olla omma wennaga 21. Oktobril kalli terwisega koeo jõudnud. Ühtlasse antakse ka teada, et Suurwürst sealane  mawallitseja 23. Oktobril, sealast söawägge,  mis praego laagris, on üllewadanud ja manöwerit piddanud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. PMslane ehk ütleme parrem  Põhja-Saksama rikide koggo, kergitab mütsi ja ütleb: aitäh! olleme ommetige ükskord  omma naburi Daanlase merre-wäggede surufest ülle sanud, ei mitte ükspäinis selädbi, et meil rohkem laewo, waid ka rohkem suri 363