st neil maitseb ja jõud stdda kannab , pipu tõmmata woi siggarit suitsetada, st on nende omma assi, agga pallume wägga selle Ülle walwada,  et nored lapsed stdda ei te. Esmalt on st nenhe terwistle wägga kahjolik, sest et iggapiddi pödduraks sawad. ja warra surrewad. Tubbaka kihwt immcb nendeihho rammo jubba norelt ärra , palzo sawad sest tisikust, paljo kautawad omma korwa kuulmist, jawad ihho, hinge, waimo ja mõistust polest kängo. Ellame  ühhe ulitst äres, kust iggapääw wägga paljo innimesi möda käib ja muidogi teada ka paljo lapsi, siggarid suus. Neile sowiksime kasst juusto sabba alla. Pallume weel koM wannemid,' köwwaste selle polest laste ülle walwada> sest mis mõistab üks kahheksa ühheksa  aastane lapsoke tullega umber käia, woib sellega issiennestl ja teistele kahzo tehha. Zssa hoidko omwa tubbaka kott:, et lapsed stdda Mts ei sa. Ommalt maalt. Riast. ba aeamisest.) Wenttema käubä aeamine kaswab igga aastaga nattuke hawalt suremaks; otse kuida keik assi eddasi lähhäb, nenda sellega ka. Aastal 1868 on liggi miljoni rubla eest kaupa wäljawidud ja liggi 245 miljoni eest sisse tobude Kauplemise  läbbi on siis 36 miljoni rubla Wennema  sisse rahha tulnud. Nende wimass mödsläinud 34 aasta sees on kauba wäljawimine  2V4 ja sissetomine kord suremaks kaswanud. Aastal 1834 on miljoni eest kaupa wäljawidud ja 54 miljoni eest sisse todud; siiski põlle se weel ni ruttust tõusnud, kui Inglismaal, kus 23 aasta sees korda ja Prantsusemaal 11 aasta sees 2 kord suremaks  läinud. Kauba hinnad on wimase kümne aasta sees 40 protsenti kõrgemaks tõusnud. Keige surem kaup, mis wälja widi, olli willi ja sisse todi keige rohkem poomwillo. Wenne- Asiamaal on sellega luggo otse sesamma; ka seal on kauplemine wägga õitsema hakkanud. Aastal 1863 on Kirgiside maalt 1,774,185 rubla eest kaupa ülle piri wälja läinud ja aastal 1867 jubba rubla eest. Ülle keige Wenne - Asiama piride on wäljawitzud  13,700,566 rubla jä 1867 aasta jubba 24,639,584 rubla eest. Eks põlle - hea hulk lühhikese aeaga suremaks läinud? -- sKahhekordsest mõrtsuka Pühhapäwal 14. Septembril, on enne lõunat kellö pool kaksteistkümmend, seppameister ommas maeas ja sealsaMmas ka kaupmehhe F. proua ärratappetud leitud Möllematel olnud süggawad noa hawad kaela peal. Ühhest  kirjad, mis feppameiöter L. omma õpipoisile  ette öölnud, on nähha , et sep esmalt kaupMehhe prouat ja parrast isstennast on. ärrataMud. Möllemad surnud antud politsei kohto kätte, et katsuda, kas peaks woimalik ollema,  lähhemat teadust selle kurja tö ülle sada. Teine pahha assi kellest Ria seitung meile könneleb, on nisamma pahha, kui hirmus. Se olnud laupäwal 13. Septembril, tulnud kingisep -Zakow K. joobnud peaga koeo, kus ta omma naesele terrawa noaga kaks hawa ihho sisse lönud, kellest teine tohtre ütlemise järrele, ellokardetaw peab ollema. Naene widud  kohhe piddalisse ja mees torni, kus esmalt omma j owastust peab wäljä maggama ja pärräst  ommast tööst otsust andma; woib ka olla> et pikkemat teed hakkab marsimm sAüro-laew kMe randa minnemisest hiljoti könnelesime, on we al Mate massina ja mee - töuso abbiga  rannast lahti peästetud ja ühhe wäikese auro-laewaga ninnat piddi ülle merre kaela Bolderaasfe widud, kuhho iohterdamisse alla peab jama; tahhetakse jälle ärraparrandada ja kui mõnned külje kondid wigga sanud, wälja wötta ja ued sisse panna, et jälle reisi peale kõlbab Mnna. Olleme ka jubba mõnda suggust aea wilja näinud, mis omma kaswo polest teistest möda läinud, agga kuida se aasta Ria linnas ühhe kärneri hakna pea! möda minnejatele wadatawaks wälja pandud, sedda põlle meie weel näinud; seal on kaapsa pea, mis 19 naela, üks kaal mis 1? naela ja üks naeres, mis 19 naela kalub. Noh, wend! kas õlled ommast aeast ka sesuggusid leidnud? Ei ma usso mitte ! Liwimaalt. Septembri ku 17 pääw on Neuermühleni koggoduse rahwa! üks kölme kordne pühha olnud. Pnble ja missioni 317