innimessi omma alla sunniwad. Sinno sowiminne  ja Sinno troost on, omma rahwa mannad juttad kergitada ja nende priusse möeto seädust möda üllendada. Möisnikude seltS olli Sinnoga ühhes nöuus ja ohwertasid muist omma õigustest pärrisrahwa heaks. Peale kakskümmend  miljoni innimesst tännawad Sind omma priusse eest. Pallume nüüd Jummalat,  et se hea anne ka möistlikkult prugitud saab, et liggimisse ja issama armastus allati malmis olleksid jälle kohhe seädima, kus ue ja harjumatta pölwe al mönned asjad tahtwad wilto minna; et need, kes öigussi ön sanud, tänno labbi neid römustaks, kes öigussi on kautanud; et keelmatta tö otsiminne ja teggeminne  ni hästi ühhele kui keikile kassuks tulleks;  jah, sago Sinno armastus S o rahwa masto närtsimatta römoga kronitud, taewa Jssa önnistusse al wäljalautud ja Issanda heldus hingago Sinno, So wagga Abbikasa  ja õnnistud Laste peal!" Pärrast sedda peti tännopalwet, et Keiser ja Temma  ommaksed terwissega Mõskma jõudnud. Rio linna kolid. Suur lin, sured asjad.  Ria seitung kulutab, et nende linnas olla aasta löppetusses 20 awwalikko krono koli olnud, kus 1191 poislast jä 339 tüttar- Last, ning 45 mu koli, kus 899 poislast ja 1136 tüttarlast öppetust sanud; keige nende 65 koli peal on 220 meeste- ja 60 naesterahwast  öppetamas olnud. Sõnnumed wöeralt maalt. Preifima. Parlament on löppetud.  Sealt rigiwannemad ja rahwa sadikud on omma aia kous istunud, nöupiddanud ning wahhe! sekka hästi ka waidlenud, usi seadussi teinud ja wanno läbbi watanud nüüd on seks- korraks otsas. Wimaks, nago neil se wiis on, laskis kunningas Willem neid weel ennese ette kokko tulla, olli nende nöupiddamissega ülleültse rahhul, tännas ka mönne asja eest ja satis neid koio. —> Austria Parlament on alles hakkamas ning senna lahhab wist aega, enne kui se otsa hakkab näggema. Peale selle piddawad Austriamehhed  alles essimest korda omma Parlamenti,  ja essimenne assi on ikka alles harjuma  tta. se on ammo tuttaw assi, et Parlamentide peal, olgo riik suur ehk weike, tubliste saab waieldud. Nenda ka nüüd Wini linnas. Keige suremat mele haigust teeb neile Ungrima, mis kui isseärranis kunningriik/ isseärranis  öigussi ja seadussi nöuab, mis Austria  agga ei tahha ehk ei wöi anda, et mitte ühhe keisri al mitmesuggused seädussed ei tulle. Ungrimaal Pesto linnas, on ka sealt ma wannemad  ja rahwa sadikud kous omma asjo läbbiräkimas,  ja nende nöupiddamissed ei tahha Austria Parlamenti nöupiddamistega igga kord mitte kokko sündida. Sealt tulleb nüüd millemilt  poolt paljo waidlemist, et pitkad könned  petakse ja sured seitungid iggawaid asjo täis kirjutakse, agga asjad isse ei sa paljo sammo eddasi; mönned kartwad koggoni, et nende nöuud ia! heaga kokko ei sa sündima. Sweitsimaalt. Hädda ja abbi. Mie olleme Glarusse linna pöllemissest ülle minnewa näddala jubba nattuke könnelenud, et seal 500 maia üllessetäinud, 3000 innimest  lausa taewa alla jänud ning 8 miljonit kahjo suur olnud. Se õnnetus peab agga parrago weel surem ollema: mitte 8, waid 14 miljonit! ja mitte ennam kui miljo- - nit seista assekurantsis üllewel, mis neile tassutud  saab. Kust tullewad miljonit? Eks neid pea Zummal isse andma, ülleültse on Glarusse- linnas 726 maia olnud ja 500 neist on tuhha al, pealge surem ja illusam jaggo. Glarusse lin on hädda aial isse walmis olnud teisi awwitama, nenda kui 1842, kus Hamburgi lin ärrapölles, andis ta 45,0 W pranki; hiljuti alles, kui Türklased Siriamaal ristirahwast pölletasid ja risusid ning weel tännawo, kui Hollandimaal upputus olli, ei õlle Glarus mitte kukkurt kinni hoidnud egga möttelnud, nago mitto mötlewad: „mis mul nende tundmatta wöera innimestega asja on?" 180