Bulgari rahwaga, kes Türklaste ikket kaelas peawad kandma. Nende peale ei mõttelda kegi, weel wähhem tulla kohhegilt abbi, waid ristiinnimessed,  nago Palakad, minna weel Türklasele appi, neid mahha rõhhuma, ja kui mõnned wimaks  ammeti neile olla appi läinud, mõnned neile ka suritükkisi winud, siis olla warsi kärra lahti: need olla Wenne suredtükkid ja Wenne nimmi piddada süüdlane ollema, kui Türklane omma ristiussu allamaid ni rängaste rõhhub, et nemmad ilma karjumatta ei jõua ärrakannatada.  Muidogi olla Wennemaal kahjo ommasuggu  rahwast ja lemma üttelda, kui wõimalik, nende eest hea sõnna; agga paljo kotust ei olla mitte, et hea sõnna ilma mõegata seal suurt awwitada. Türklased ei tahha muud õppetust mõista, kui sedda, mis mõegaga neile ette näidatakse  zc. sWeider peigmees.j luli ku hakkatusses  tullid 5 perrekonda Lappimaalt Peterburgi linna, nago neid ennam ehk wähhem igga suwwel  senna tulleb. Nende seas olnud üks 34- aastane noormees, kel koddo 3000 põhjapõdra peab ollema ja rikkaks mehheks peetakse. Se sanud seal rikka wenne kaupmehhe tütrega tutwaks,  kel liggi miljon rubla kasarahha olla ühhes sada, ja nende wahhel sündinud kossimisse nõu. Prudi issa ei olle wastopannud ja 15. Aug. piddand pulmad ollema. Peigmees heitnud hea melega wenne usko; agga kui ta kuulnud, et temma tullewane teinepool temmaga mitte Lappimale  ei tahha tulla, waid temma äiatadi abbiks Peterburgi piddada jäma, seal olnud kaup seddamaid katki, ja et ennam kiusatusse sisse ei langeks, olla ta seddamaid ommale male taggasi reisinud omma põdrade jure. Temmal olnud 3 teenrit kasas, kellest üks iggapäaw Nikolai--silla äres õngitsemas käinud ja mis ta sanud, warsi torelt ärrasönud. Kõik se luggu näitab meil nattuke kahtlane ollewad, agga seisab awwalikkult  zeitungis. Mosüwast. lummi.j Augustil öse olla Moskwa ja Bologowo wahhel essimene lummi saddanud ja hommiko raudtee peal jalga lund maas olnud. On kül wägga warra, agga lummal teab nisuggusi asjo nattuke parrem, kui meie, kes kül nurriseda mõistame, agga muud middagi. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Enne politika asjo rägime ühhest kuulsast ehhitussest. Kölni linnas Reini jõe äres, kus peale 100,000 innimest ellawad, seisab Saksama kõige surem kirriklik hone, nimmega  Kölni Dom-kirrik. Aastal 1248 hakkati  sedda kirrikut ehhitama ja 1499 olli lemma  kallal kullalt weel ehhitada. Peale selle seisis kaua polel, ehk kiil annno katoliko ussu jummalatenistusseks  Prugiti. Nüüd 23. Augustil said 25 aastat sest aeast täis, kui endine Preisi kunningas  Pridik Wilhelm IV. sedda ehhitust jälle Weswõttis ja eddasi hakkas aeama. Seks annab  Preisima isse aastas 50,000 taalrit ja korjatakse  weel muialt jure. Kui nüüd minnewa kuus 25. aastat täis said, sest aeast kui uut allustust tehti, siis on nemmad seal ka üht 25-aastast tö- ehk ehhitusse pühha piddannd, kuhho kunningas  ka omma aujärjepürriat olli saatnud, sedda päwa liggi pühhitsema. Seal on siis ka arro antud, kui kaugele tö 25 aasta sees jõudnud ja kui paljo seks koppikut ärrakullunud. Kölni Domkirrik  on Saksama ehhituste seast kõige essimene, agga ennego mõllemad tornid ka walmis sawad, arwatakse weel 4—5 miljoni taalrit ärrakulluwad.  Nõuda paljo sest kirrikust. Preisi wallitsus  olla Hollandi wallitsussele meletulletanud, ei temma Luksemburgi sõakantsid mahhalõhkuda, kuida Londoni protokollis kinnitud, mitte ärra ei unnustaks ja wimaks assi koggematta nõnda ei juhtuks, et Luksemburgis, kust Preislased ärratulnud,  Prantsussed assemale tulleksid, mis läbbi wanna tülli hullem kui enne, lahti õlleks. Muido tunnistawad nüüd Preislane ja Prantsus, (se on lühhidelt Bismark ja Napoleon) wastastikko, et mõllemil rahhomõtted süddant täita, Austria Prantsusse  kõrwas ütleb ka seddasamma ja kõik ühhelhobil:  „ma ussuu, naber, ma ussun!" agga minna  ei pistaks sõrme nende kellegi suhhu. Austria omma koddomail, kelle rahhahädda  ja Ungria-hädda temma peahäddad on, peab wahhel katseks mannad ministrid tahtma lahtilasta ja ued assemele panna; agga kas uus tühhikot ennam Püsti seisab, kui wanna, on alles teadmatta. Ka konkordati muutmissega on tal waidlemist küllalt: pappideselts ja paawst ei tahha järrele anda, agga Austria parlament sedda 285