liat sillitab, agga mingi assi ei pudu nisugguses sõbrusses ni wägga, kui sõbrus. Mis meie muud lihtlabbased innimessed sõbrusseks nimmetame,  sest ei tea politika middagi; temma tunneb üksi omma kasso, muud ühtegit; ta näggo on lahke, sõnnad pehmed ja penikesed, agga —- lummikülmad. Sseswig Holifteinist. No mis sealt poolt mhwas tewad? - Mis nad tewad, ellawad kahhe wahhel, nago hired kassi käppa al. Rahho odatakse ja rahho tehhakse, agga rahwale ei to se rahho weel mitte keik, mis nemmad ootwad. Wini rahhoseadus, kui walmis saab, teeb neid kül Daui rigist taieste lahti, et neil Taanlastega  middagi ennam teggemist ei õlle; agga sellega  ei olle meel keik tahtmissed täidetud. Mis saab parrast selle? Kes saab Sleswig-Holsteinima  Parriaks ja perremehheks? kas hertsog Augustenburg,  hertsog Oldenburg, Preisi kunningas  ehk mõnni mu? Iggaüks tahhaksid. Nahwas tahhaksid kül omma hertsogi, kedda nad eestotsast jubba tahtsid, agga nemmad seiswad keige omma hertsogiga Preisi kappa al ja peawad ootma, mis Bismarki suust wälja tnlleb. Se weab ja wennitab asja ühhele ja teisele pole ja katsub iggapiddi, kuida Preislane keige suremat kasso wõiks wüljapiggistada. Nenda ei Lea rahwas, kui ka rahho tänna pääw walmis saaks, weel middagi, mis neist eddespiddi saab. Nende luggu  on nüüd nisamma, kui 1859 Italia ja Prantsusse wahhel olli: Italia sai keik Prantsusse  armust, Piddi tännolik ollema ja muist omma issa-issa maast weel abbimehhele andma, ja Italia seisab praego alles Prantsusse käppa all Just nenda näitab ka assi Sleswig-Holsteinis  minnewad. Kui ka Preislane maad mitte teiste hirmo parrast isseennese alla ei kissu, smis Napoleon Jtalias ka ei wõinud tehha) siis püab ta ommeti Sleswig-Holsteini ja temma hertsogi ni Preisi külge kinni sidduda, kui ia! wõimalik, ja sellepärrast wiwitab temma aega. Wata, nenda on tossi, et Sleswig-Holsteini rahwas kurbdusse ja rõmo, kartusse ja lotusse wahhel ellawad, ei olle küpsed egga tored, ei kalla egga lihha, ja mitmed meled on nukrad, et asja nenda wennitakse. Austriamaatt. Woib olla, et telegrahn, weel tänna sõnnumed' toob: „ rahho walmis!" sest liggikordas peab ta ollema. Kui need sõnnumed  üksi Wini linnast tulleksid, wõ iks assi weel kahtlane olla, agga seddasamma kuuldakse ka Kopenhagist, et Dani asja tallitajatele Wini olla kask järrele sadetud: mitte ni Paljo wasto- Punnida, et rahhnst ükskord ommeti rahho saaks. Austria Parlament on ka kokko tullemas ja seal saab siis ka mõnnesuggust waidlemist ollema, kui nemmad ka ui terrawad waidlejad ei õlle, kui Preisi Parlamentis. Sahhärduste maeade sees peab mõnnige mees tõt kuulma, mis mitte maggus ei olle. ILMamaaU. Seal on nüüd ka Parlamenti  jut üllem jut. Jtalia Parlament peab uut leppingut, mis Prantsusse ja Jtalia wallitsus  3. Septembri! teggid, läbbiwatanm ja kinnitama, nendasamma ka ütlema, mis nad sest asjast arwawad, kui Jtalia pealin Turinist Wlorentsta saab, ja mitte Noma, mis Napoleon ei lasse, ehk kül keik Jtalia rahwas sedda iggatsewad.  Seal Parlamentis saab nüüd jälle tullist waidlemist ollema. Sardinia sadikud maid- lewad: „Turin peab jäma!" Toskana sadikud: „Wlorentsia peab sama!" ja Sttsilia rigi sadikud:  „Kui meie Noma linna Pealinnaks ei sa, siis ei olle parremat, kui meie Neapoli lin, mis kesk Italiamaad seisab ja ikka knnnmglik pea ja pessalin olnud." Kunninga wäljarändaminne ja keik need kullud ja ehhitussed, mis seal jures tarwis on, arwatakse 50 mill. maksma tullewad, mis ka Parlament peab kinnitama. Paawst agga, oh sa õnneto, temma südda on wägga rahhuto! Praego ei tükki kül kegi temma peale, ja seadus on nenda tehtud , et Wiktor Emanuel tedda peab isse rahhule jätma ning ka teiste waenlaste wasto kaitsma; agga paawsti meel on ennam kaelas, kui enne, sest temma lotus, omma endisid maid kätte sada, kanb ikka ennam ärra. Wiktor  Emanuel, kedda ta ammo kirrikowande alla lennud ja taewa ust temma eest kinnipannud, st peab nüüd pühha issa warjopaik ja kaitsja ollema,  se on liig! Peale selle teab ta kül, mis mõtted keige Jtalia rahwal Noma linnaga on. Se käppotäis soamehhi,. mis temma enncsele ka 342