ennam, km kahheksateistkümnes jaggo, ja seitseteistkümmend jaggo, se on 1760 miljonit Dessatini seiswad metsade, soode, rabbade,  järwede ja laggendikude al. Wenne rikis ellawad Eestirahwaga kokko, 70 miljoni innimessi,  85 jaggo on põllomehhed, 10 jaggo kanpmehhed ja handwärgid, 3 jaggo rigi ja koggokonna  ammetlnikud ja 2 jaggo ilma jcidawa ellokohhata karjahoidjad, nago Kirgisid ja muud nende sarnatfed Asiama serwas. Pärris südda põllomaad on Wennemaal 100 miljoni Dessatini  ehk 300 miljoni wakkamaad, ja sest 54 jaggo tallorahwa ka, 14 jaggo mõisnikude kä ja 32 jaggo on igga aasta kessamaad. Põlloteqgiaid  on üllenltse miljoni meeste ja nisamma paljo naesterahwast. Igga aasta samad  68 miljonit tsetw. wilja alla, se on 33 mil. tsetw. talwe- ja 35 milj. tsetw. suiwilja. Labbi seggamine annab Põld 4. ja 5. term ehk ühtekokko 375 mil. tsetwerti wälja, mis 1270 miljoni rubla wäärt on. Sest wiljast pannakse seemneks 88, innimeste toiduks 175, winaks ja õlleks 15, lojukse toiduks 83 mil. tsetwerti; 9 mil. tsetw. müakse wõerale male ja 4 nnl. tsetw. jäwad taggawarraks. - Oh kui paljo maad õlleks weel Põlluks tehha, mis muido kassota  seisab, kui rahwas terrasemad ollekstd! Palumaalt. sAsjad parranewad.j Pola  tallorahwa ued seadussed peawad jubba igga pääw omma wilja kandma. Jubba peab ka paljo mõisnikust ollcma, kes ennam mässamist egga mässajaid ei salli, ja sellega rahhul ei olle, et neid ülle Preisi piri sallaja sisse tungib. Et uemmad sedda mitte üksi suga ei ütle, on sest nähhä, et saggedaste ommad keige panemad hobbused  soameeste alla andwad, mässajaid Lagga aeada. Tallorahwas towad neid, olgo halvatud ehk terwed, iggatt poolt wätja, kust kätte salvad; sest uemmad ei tea, mis nad rvmo ja tänno parrast omma Keisri Herra heaks meleks teeksid.  Üksi katoliko pappidest on tihti kuulda, et uemmad sellega, mis Keisri Herm tallorahwa õnneks teinud, mitte ei pea rahhul ollema, mis läbbi mõnned neist ka jubba tenitud Palka sanud. Mis mässajad nüüd weel ütlewad, et nende nõuka olnud tallorahwale ammoseddasamma tehha, misWenne wallitsus nüüd teinud, selle ülle Merab rahwas ja teab kill, et se ennam wäärt ei olle, km rebbane ütleks kannale, kes kõrgesse halja oksa peale sanud: „sögge loom, minna tahtsin sind annno jubba senna aidata, kus sa nüüd õlled." Mässajad Polakad püüdwad kül walleks aeada,  agga on ounneti lõssi, et Warsawi linnas ühhe naesterahwa maeas, nimmega Gnsowska, sallawallitsnsse kirjakoggo on üllesse leitud ja ärrawõetud. Seal on keik nende kirjad mässamisse  hakkatussest, künni nüüd Märtsi kuni kous olnud ja selle läbbi 400 kelmi, kes õige iunimesse  nänl lahti ollid, lõnga sattunud. EL kirsa hoidja naesterahwale, kelle jurest neid leiti, ka just pai ei tehta, on muidogi teada. Saggednste leitakse ka nmssajate sõariisto ja mona üllesse, nago hiljuti jälle kahhes kolmes kohhas, kus liggi tuhhat Püsst teiseks korraks olli Marjule pandud. Wõeralt maalt. Rondoni konwcrents. „Noh, kas Londoni  konwerents rohhclisse laua ümber kous?" - Teil on hõlpsam küssida, kui mul kosta. Tännap se 8/so. Aprilli pääw on, mil nad kous piddid ollema, agga kas ma tänna Londonis näggemas olleu? Nad on jo ka ni uhked, et „ Eesti Postimehhele"  sealt telegrahwi sõnnumid ei sada; ma põlle neid ka sellepärrast weel pallunud. Mis mõtted neil senna minnes ennmniste peawad ollema, sedda ollen minnewa kord jubba üttelnnd.  Kuida se näddala kulukse, peab Austria ja Preisi wahhel isse nattuke waidlemist ollema. Austria ööldä: „Teme Londonis ennam Inglase  tahtmist ja peame protokollist kinni." Preislane  kostab: „Ei mitte, waid teme ennam P rant susse tahtmist ja küssime Slcswig Holsteini  rahwast; sest Londoni protokollile on meie ommad suredtükkid ammo augud sisse teinud." Saksama rigikoggo Prankwurti linnas olli kottwerentsi  parrast nende päwade sees eddasi ja taggasi mõtlemas. Sakslased ei teadnud issegi, kas ja kedda nad konwermtsi sadiknks piddid uimmetama.  Kord piddi esmalt Hanowri minister, kord jälle Baieri minister sadetama; nüüd tõi agga 3. Aprillil telegrahw sõnnnmed, et Saksi minister, Baron Benst, seks olla ninnnetud. Daanlaue ja Inglane agga ei tahtnud künni wiinlse otsani sest middagi teada, et kegi Sleswig-Holsteim 121