Olli me jõudnud, läks klima kord korralt pallawamaks, ja wimaks nõnda, et laewa sees soe tahtis ärralämmatada  ja nõrgestada; peale selle olli õhk nr aurone, et kõik asjad.kippusid käest läppaStama za hallitama minnema. Üllewel laewa peal seisis allati 23 gradi (õse l graad wähhem) ja laewa sees peale 26 gradi soja; merre wessigi olli 23 gradi peal pindas soe, nõnda et luplimissest ka mingisuggust jahbutust ei tulnud. Wärske wessi sai merreweest maggedaks  aetud, sedda agga ei raatsinud kegi jahhutusseks  kaela aeada. Wannast jubba on kõige merremeestel  prügiks janud, et kui ülle Ekwatori ehk kesk lõunapiri lähwad, siis ikka üht naljapiddo tewad, kus iggamees, kes essimest korda ülle Ekwatori lähhäb, ennemuistse merrejummala Neptunile peab ohwerdama ja makso maksma. Meil sai se naljatemp  ka ärratehtud, agga loppis kurwaste. Se olli just 26. Oktobril parrast lõunat, kui meie laew ülle lõunapiri ojus. Naljatemp hakkas seddawisi peale: Neptun, kroon peas ja temma wallitsusse taht, kolmearruline  wäster peus, omma naesega ühhes, said auwankre peal teisest laewa otsast teise weetud. Naesel olli lapse assemel põrsas sülles, kelle hullo kissendamift  ta sure emmaarmastussega pudis waigistada. Waukre körwas käisid tantso ja lauloga Neptuni teenrid  köigesugguse mängo ja lärmiga, torm, tulispask uäkkid zc. Kõik ollid nõnda ehtes, kuida kellegi au ja ammet tarwitas. Sure weewanni ees jäi wanker seisma, kunniugas Neptun astus troni pealt senna sisse ja, omma wästrit pörrntades, hakkas ta laewa nimme pärrima, mis olli tohtind temma rahho seggama tulla; siis küssis, kust laew tulleb ja kuhho lähhäb ja pärrast kutsus, kapteiuist peale hakkates, kõik korra järrele' ennese ette, ja panni neid ouimale  ohwrid maksma, kes essimest korda ta piri ülle astusid, muido ähwardas tuled ja tormid laewa  kallale sata. Naljatembuteggiad ollid kõik madrused  ja said sel wisil hea tük kingitust ohwitseride kaest. Jgga ohwerdaja sai merremusikantide mängo al wanni kohhal öötsutud, weega mehhewisi ripputud  ehk ka wanni sisse kastetud :c., kuida aulik merrewallitsega keddagit wäärt arwas ollewad. Sai se kommet tehtud, siis ta laskis omma teenrid (tuled  ja tormid) nattuke, isseärraniö madruste kallal,  omma nalja kehha, kes siis mehhi tagga aeasid,  wanni sees osutasid :c. ja wet aeti pritside ja pnmpatega iggaühhele kaela, kes ette juhtus. Lust olli just parrajalt lahti, kui korraga heal kollas: "Mees kukkus merde!-- Lust nago puhhati iggalühhel näust ärra. Mees seifis kül esmalt wee peal, agga ei märkanud ehmatades warsi abbi kõrkidest kinni hakkata, mis üsna ta lähhedale wissati. Mõuni aeg paistis ta pea weel emalt laeuete peal, agga kuuni laewa, mis purjude al eddasi läks, saime kinnipiddada, ja paati appi sata mis liggi werend  tund turis ei leitud ennam muud, kui mütsi wee pealt! Sf õnneto noor madrus, ka meie suggu Eeestimees, olli nimmega Jaan Jllifon Keila kihhelkonnast. Se õnnetus juhtns agga sedda wisi: Mönned madrussed ollid ennast wee pritsimisse eest marjule peitnud ja waljapole laewa are tahba läinnd, kus kül wägga hästi wöis nörireddeli  küljest kinni hoida, agga kui wee prits ka senua pöördi ja mehbed ennast eest arra hakkasid nihhutama,  siis ei tea, kuida fe waene mees olli kaed lahti lasknud ja merde langenud. Arwata on,, et lemma hirmsa haikalla suhho juhtunud, kus nende parras koht olli. Selsammal päwal olli neid laewa tsgga lurimas nähtud ja mehhed, kes padiga õnnetumat otsimas kaisid, ütlesid ka neid naljatsid merrekiskujäid  näinud ollewad. Nõnda kurwalt loppis meie naljapiddo. Parrast sedda ei tulnud meil ennam middagi isseärralikko asja ette, waid laew läks rahhulikkult  eddasi, künni Mardipäwal, se on 10. Nowembril  Rio Janeiro (ütle Rio Shaneiro) linna alla saime, mis Lõuna-Amerika rannas seisab  ja Brasilia rigi pealin ou. Sesinnane lin seisab  ka wägga kennas kohhas, kaunis sure merrelahhe  äres ja illusa mäggede wahhel ma ninna peal, mis lahhi sisse käib. Agga olgo seks korraks kül. Teine kord, kui aega saan, könnelen omma reisiluggu jälle eddasi. Paljo tuhhat terwisid sulle ja so sõbradele, kui nendega juhtud kokko sama. Ütle neile, et nemmad allati truiks Eestimehhiks jääksid  sa paaw päwalt ennam ergemaks ja targemaks saaksid, ärratundma, mis neile kõige ennam tarwis läbhäb, õppetust ja ja sedda püdes wässtmatta eddasi astuksid. Oppetamatta rahwas ei wöi ial önnelikkuks rahwaks sada. Sepärrast,  kui Jummal aitab, ostgo maid, tehko tööd ja harrigo põldo, agga ärgo Jummala pärrast omma mõistusse ja waimo põldo sõti jätgo! Sedda sowib süddamest so tru J. Jürrison." Peterburgis, 6. Aug. 1867. Nõnda kaugele üllatas sõbra essimene kirri. Nüüd otame wahhel, künni aega saab, omma wennalikko lubbamist täita. Kui krono wäepealikul  on temmal ka ommad ammetiasjad tallitada ning ei wõi meie pärrast allati sulge peus piddada;  agga sure tännoga wõttame wasto, kui meile ni tähjat reisiluggu kõnnelematta ei jätta. Ommalt maalt. Dsrrs makonnask. piihha  st,j kulda sedda maal puhhitsetud, ei olle meie weel paljo sõnnumld sanud. Erko ello ja terrast arrosamist ei olle jo weel liga ja nisuggused  asjad lähwad meie keskes, kuida ello ammo õppetanud, ikka pikkalt ja kukkesammul. 282