sekka, ehk tewad lõngaks ja nõelnwad onuna rideid :c. Mikspärrast? Noh, siis peab kohtus hästi õigust sama ja saksa wihha nende peale mitte langema — (jälle orjapölwe pärrandus!), et neid teised peawad armastama ja auustama, wist ka, nago lambad jannest, nattuke kartma. Wa'a, mis rnmn-al rummala lamba warraStud  willast keik lodab wäljatullemad!" PctcrLurgist. Maskrahha.j Kuida pealinna poolt kulutakse, olla keigeüllemast kohhast käsk antud, et 3,000,000 rubl. uut waskcahha peab jure lodud sama. Mis rigil 1866 sissetulleb ja wüljalähhäb.j Et sedda hea tiik rahha on, wõib igga luggeja isse arwata. Sissetullik on mönnesugguSte rigimaksudest ülleültse 362,475,811 rubl. 35 kopp. ja wäljaminnik 21,583,000 snrem, kui sissetullik, mis sündsal  wisil taSsa murretsetakse. Keigest sissetullikust  nelawad rigiwõlla intressid 68,586,684 rubl. 40 t/4 kopp. ärra. Sõawäe üllespiddaminne  maksab ka 116,464,319 rubl. 34 kopp. ja nenda muud ministeriumid omma Larwiwst möda. Suur maeapiddaminne knllutab suurt hinda. Meil ei olle tänna sedda rumi, keik üllespanna, mis eest iqga sumnm sissetulnud ja wäljaläinud. (Samojedlasedj, kes omma Põhjapödradega  talweks Peterburgi tullewad, näggid hiljuti weidrat juhtumist. ShlüSselburgi linna lähhedal sllid nemmad omn;a 70 põdraga laggendiko  peale öseks janud. Õsel pirasid kriimsilmamehhcd  neid itluste sisse ja assusid põdrade  kallale. Muidogi kargasid need nüüd iggale pole laiali ja andsid jalgele watlo. Parrast on Samejedlased ommad Põdrad jälle nllesotsinud ja kokko korjanud, agga mitmed ollid ösel hundi hammaste wahhele sattunud, kellest Paljad sarwed  weel siit ja sealt leiti. ja leetrid.j Samara kubberm. Nikolajewi makonnas on pärrisrõuged wäljas. Leetrite Me on meile ommal maal ka mitmest  paigast, isseärranis Willandi ümbertkaudo, fimmmed tulnud, et mitmes tallns keik lapsed nende kimpus olla. Se kordhaigus ei olle kiil muido mitte ni knrri, kui agga wannemad haigid  korrapärrast mõistwad tallitada ja külma tule eest hoida. Polamaalt. Warsawi liriuast on meile kuri tulnud, kus sees Ecstisuggu  sõamecste õppetaja, lummala sõnua ja saak. ramenti pudusse parrast wclgga kaebatakse ja X abdt pallutakse. Et meil nüüd tänna cnnmn ruun ei olle kirja trükki panna, siis nimmetmne ni paljo, et sea! ununema kuus 3 tullekahjo olnud. Essimesses olnud kahjo 33,000 rubl. teises 7000 rubl. suur ja kolmanda kahjo on kirjasaatjal teadmatta. 35. lanuaril õhto kello 7 aeal on Warsawis kangcste murristauud ja selle järrel raske wihmasaddo olnud. õnnes paikus ümberkaudo lönud jubba põllud haljendama.) Wõeralt maalt. Preisi parlamentis, olge waggusi, on nüüd paggan lahti! Kuida nemmad seal kaklewad ja mastastiko ühheteisele kibbedaid sõnno pähha lobiwad,  ei sünni cnnam räkida! Ja kui parlamendiliikmed  wahhcl leiba wõtwad ja puhkawad, siis hellisewad seitungid kitusse ja laituösega, nago tornikellad tuttekahjo aeal, järrele. Nende seas isseärranis üks, nimmega „rist:-seitung," kes wihhaparrast ennam sõnno ei leia, misga rahwasadikuid õigusse aeamisse parrast soimada. Sesiunane seitung on ülleültse allati malmis just nisamma truiste õigust teggema, nago lõwwi sagijaggamisses. Agga mis ülle nemmad siis nenda tüllitsewad? - Se kord nende ütlema kohto ot susse ülle. Paar parlamendiliikmeid ollid nnnncwa aasta parlamentis sõnno prnkinud, mis teine poolt ei sallita ja tahhetakse neid selle eest kohto ette kutsuda. Et nad nüüd parlamendiliikmed on, siis ütlev  mad 263 liget 35 wasto: „ Nemmad on teinud,  mis meie põhjaseadus Z 84 lubbab ja ei olle sepärrast mitte kohto määrt, waid kohhus, mis seadusse waSto kohhut mõistab, on isse kohto wäärt Ühhed iitlewad: „meie wõime parlammtis üttelda, mis lahhame," teised jälle: „ei wöi mitte," ja nenda pi.ab igga selts Z 84. omma! wisil ärrasellelada, ja selle paragrahwi kallat on nad praego ni kärredaste waidlemas. Austria asjad ehk kill Preisiga suurt kokkosüudimist ei olle ollcksld muido kaunis waggusad, kui mitte Ungri parlament wimaks 48