et kui madepakkuja seal külmemas kubbermangus neid metsamaid rahwale ka kingiks, nemmad ommeti õnne ei leiaks; kui rentnikust ei õlleks neid 20 aasta parrast mitte ühtainust sealt ennam  leida. Se on ni selge, et meil middagi ennam ei olle jure lissada, waid rõmustame, et üks teine teab üttelda, mis meil ommast kohhast wõimalik ei olnud. Wörro makonnast. sKoli surm.j Minnewa  kord kuulsime Wõrro Poolt rõõmsa sõnnumete  kõrwas, „koliuendussest," ka kmwi, et ühhe  kihhelkonnakool olla „hengussele lännu," se on meie kele: ärrasurnud. Tänna tulleb ühhe teise sõbra sullest selle pahha asja kinnitus. Kihhelkonnakool  olla ka tõeste 30. lunil hingeheitnud  ja ei mitte ausa õppetaja, mitte mõisawannemate, mitte koolmeistri sü, ei ka mitte koliõppkate egga üllespiddamisse pudusse parrast, maid - üksi rahwa omma tuima rumm eituss  epärr a st ! t Süddame walloga peame ütlema:  ni rummalat asja ei olleksime meie 1866 ühhest Eesti koggodussest mitte ennam arwanud kuulda egga kulutada! Kust peab nreie järreletullejatele  waimo walgus ja toidus tullema, kui wannemad isse melega keik tuld ärrakustutawad, hallikad kinnimatwad ja otsego emma rinnad mahhaleikawad?  Waene rahwas! Kelle kiuste torgid sa isse omma silmad peast wälja? Assi lähhäb agga weel innetumaks, kui eddasi kuleme. Selle kohha kihhelkonnakool olli kümmekond aastat priskeste õitsenud, auwäärt õppetaja olli, kuida rahwas isse peab tunnistama, seks paljo ohwerdanud ja kallutanud, ilma et suremat tänno  õlleks leidnud. Temma agga ei mässinud mitte ärra, lotusses külwada ja koggodusse wasto issameelt rindus kanda. Koolmeister, kes seal 6 aastat tööd teinud, sai kül mitmest armastud, agga mõnnest ka wihkatud. Temma lahkumissega tulli kolile otsego tiiskus. Õppetaja teggi, mis meie teades Paljo ei tehta, siis mõnned tännowäärt mõisawannemad, kes madekinkimisse läbbi kolrkohtasi kinnitanud) ja tahtis kihhelkonnakoli  peale 2000 rubl. kinkida, mis eest pärriskoht piddi ostetama ja kool senna peale assutadama. Au ja tännowäärt mõisawannemad  lubbastd keik ehhitusse materiali ilma hinnata anda ja peale selle weel meistri palka omma taskust maksta. Kui sure tanu oga olleksid piddanud koggodusse perrewannemad sedda suurt heateggo Mastowõtma, kus neile jädaw kolikoht ja kolimaea otsego pilwist õlleks mahhalangenud  ja nemmad eddespiddi omma laste õppetusse parrast murreta olnud. Mis sündis? Egga nad ommeti melest ärra ep olnud, sedda ärrapõlgama? Parrako, ui halle kui se kuulda on: nemmad on sedda ärra- Põlg anud! Ja mikspärrast? Üksi sepärrast,  et nende holeks jänud ehhitusse material kokkoweddada ja ehhitusse jure tömehhi anda. Oh kui kibbe on se mõttelda: need ollid Eestimehhed  ja ellasid 1866! Neile tahheti otsego uus miljaait ja täied salwed kinkida, ja nemmad ei mõtnud wasto, sest et omma kulloga piddid wilja meskile wima ja leimaks teggema, isse omma waemaga ka suhho pistma. Õlleks sedda Hottentottid ehk Kahmrid Ahwrikamaal teinud, meie ei õlleks sõnna lausunud; agga Eestiinnimes sed —ristiinnimessed 1866 tulle Jummal isse appi, tuimem ei wõi pukänd  metsas ka olla, wõeretim ükski wähk taggaspiddi käia! Mis janisi tujo on sel rahwal se kord peas olnnd, ehk kes waenlane nende meled ärrasegganud ja silmad pimmedaks teinud, isse omma kasso jalgega tallama? ! Nahwas,  rahwas, nisugguse teggudega mänd omma nimme piggiga, mis wägga missa on pealt ärrapesta.  Meie palluksime rõmoga andeks kui siin ollekfime  liggimessest wallet tunnistanud, agga on parrako  keik kibbe ja wallus tõdde. Jummal hoidko meid kuskilt sellesarnast ennam kuulmast. - Mis tulleks nüüd sel rahmal tehha? Meie arwates mitte muud, kui omma eksitust, ei mitte mokka otsast, maid süddamest kahhetseda ja andeks pällud  a, et nende lapsed ennast parrast mitte omma wannemate rummalussest ei peaks häbbenema; mist saaksid heateggiad neile sedda ka andeks andma ja arraunnustama. Oh, et pea mõiksime kulutada,  selle koggodussekool olla jälle lahti ehk rahma.sü parrast mitte ennam kinni. ÄtKandist. ja Witlandi põllomeesteseltsi Protokollist (24. Sep- 383