Kord könnelesid seitungid, et Austria wiitse admiral Tegethoff, kes Mehhiko keisre surnud kehha sealt Austriamale piddi toma, tühjalt taggasi tullemas. piddi ollema; agga nüüd loeme telegrahwi sönnumid, mis minister von Beust sanud, et Tegethoff 31. Oktobril surnuga  sealt wälja purjutanud ja nüüd pea kojo odetakse. Prints Salm ja keik wöerad wangid  olla lahti lastud. Ztaliamaalt. Ehk wanna Garibaldi kül ennam issi wälja ei woi astuda, egga kellegile  pahha tehha, siiski ei magga temma sullased  woi jüngrid, neil tuksub nende südda weel wihha parrast, et assi nurja läinud. Romast kirjutakse 9. selle ku päwal, et hea seltskond Garibaldianlassi jälle katsunud ülle Roma piride tulla, kes pealt nähha ilma söariistadeta  olnud, ommetige olla nad mönne makonna peale tunginud. Üks seltskond, kus 59 meest koos olnud, olla Kerwara linnakesse peale läinud, seal kolm sealast koddaniko kinni wötnud ja ennestega liggi weddanud ning noudwad nüüd nende wäljalunnastamisse eest 8999 Roma talert. Teine seltskond olla jälle ühhes teises kohtas möllanud ja mässanud ja kus õigus neile põlle lubba andnud risuda, seal olla üllekohhus sedda teinud. Need asjad  olla mässajatele, kes kord ollid rahhule sunnitud, jälle nago uut olli nende tulle peale wallanud; peawad jälle paljo rohkem likumas  ollema. Wanna paawstil olla tahtminne,  kui Roma asjade pärrast konwerents saab petama, ka ommalt poolt sadikud senna lakki ta da, sest konwerentsist ossa wötma; mis läbbi nende rikide wallitsuste käest abbi lodäb  sawad, kes paawstliko wallitsusse toli ja aujärge kohhe hoidwad, et Umbrini ja Garantini  taggasi woib sada. Inglisse sadik Ddo Russel olla politsei käest sedda selletust nõudnud, mis assi neid on aeanud temma maea läbbi otsima. Selle peale olla kardinal Antonelli  wastanud, et otsiminne se läbbi tulnud,  sest et teada antud, mässajad olla selle maöa allust püssirohhuga täitnud. Selle wastusega  olla Russel rahhule jänud. Inglismaalt. Wallitsusse tahtminne põlle rahwa tahtminne, sest annab allamal seisaw assi tunnistust. Kuida se meil jubba ammugi teada, olli Jrimaal mässamist; rahwas  hakkas rigiwallitsusse wasto, egga tahtnud  ennam sönna kuulda, waid tahtis omma käe peal ellada. Mässaminne sai waigistud ja mönned mehhed, järrel kulamisse pärrast lukku tahha pandud. Peale selle, kui kohhus neid üllekulanud, wöeti nelli meest wälja, kelle sü keige surem, ja kes kui teiste tagga össitajad  ja peamehhed leitud ollemast, neid mõistetud  surma. Se ei olla agga rahwa mele pärrast olnud, sepärrast olla liggi 20 tuhhat meest kokko tulnud, ja sedda nõudnud, et need surma mõistetud nelli, peawad ellusse jäma ja kui sedda seal ei lubbata, siis enneste seast mehhi wallitseda, kedda kunninga proua jure läkkitada tahtwad, armo palluma. Peale selle olla nad nõu piddanud ja sedda ka kindlaks  kinnitanud, et kui need hukkamöistetud laupäwal peaksid surmatud sama, siis nende mattuse jures mustad leina plaggud tahtwad ülles tõmmata, kelle sees nende surmatud meeste nimmed. Et sedda asja weel suremaks  tehha, olli neil nõu, omma plaggudega Londoni linna ulitsaid pilli ja passunatega eddasi taggasi läbbi käia, ja mattuse jutlussi piddada. Kunninga prouale olla nad palwe kirja läkkitanud ja tedda pallunud, nende õnnetumatele  armo anda. Söa-wäed olla malmis seisnud, agga rahwas olla isse rahhulikkult  jälle ühhest lahkunud. - Surma mõistetud mässajad sanud 11. selle ku päwal surmatud ja se olla teisel päwal tuhhanded innimessed jälle kokko kutsunud, kes kaunis suurt karra teinud. Sel hommikul, kui neid surmatud, olla arruto rahwas hukkämisse  paika kokko tulnud, sedda hirmust tööd pealt watama; ilmuke olnud sel hommikul  agga wägga paksus uddus, misläbbi nad middagi põlle näinud. Uemad sõnnumed. Peterburgist. Keisre Herra on keige kõrgemalt 8. Nowembril 1867 antud ukasi läbbi wallitsewa sinati kohtule teada andnud: ..Et meie tännasel päwal antud maniwesti läbbi üht ülleüldist nekrudi wötmist, mõtlemist rigi poledest, olleme seadnud, ja nelli meest 382