läinud, waid iggakord sedda waewa ueste immekspannud,  mis enne piddi nähtama, kui innimessed  ja hobbused keik sedda ollid katte õppinud,  mis nüüd ni kergoste tewad, kui õlleks se neile lodud. sXansumi-selts.j Meie teame kül, et sedda wõerast sõnna mitto ei tunne, agga sest põlle wigga, meie peame tedda tundma õppima,  ja se põlle raske. Meie sowiksime wägga et nisuggused Kosumi-seltsid ka meie ümberkando linnas ja maal ammo tutwad asjad olleksid, siis teaks rahwas issegi, kui suur kasso neist õlleks. Agga mis selts se Konsumi-selts siis on? —. Ootge, ma sclletan nattuke. Konsum on eht laddinakele sõnna ja tähhendab eestikele. keik sedda, mis innimenne omma iggapawase ello üllespiddamisse tarwis ärraprugib, nago söök, jook, rided, kingad, lojukse põhk, ahjokütte zc. Keige nende asjade ärraprukiat nimmetakse konsum  ent, ja muda olleme meie keik nisuggused toido, riete, ahjokütte ja lojukse põhho ?c. konsumentid  ehk ärraprukiad, kui agga käes on, mis ärra wõime prukida. No seeb se kirjo luggo on, et keik konsum Pääw päwalt ikka kassinamaks  ja kallimaks lähhäb ja mitme konsumentil ei tahha ennam peust suhho üllatada ja õhkawad isseärranis waesemad innimessed: oh et keik assi ni kallis ja pealegi ni kõlwato ei õlleks! (uago mõnne pimameeste ristitud piim ja koor ja mõnne tallonaeste pettiga seggatud pessematta wõi!) Mis seal heaks nõuuks, ehk kuida selle wasto abbi otsida? No waatge, selle wasto on just konsumi- ehk elloüllespiddamisse-Larwitusse-prukimisse-seltsid  wägga tullusad, mis läbbi seitsiliikmed allati parremat kaupa ja oddawamalt  sawad, kui need, kes nattukesekaupa podist,  kärnist, ehk ree ja wankre pealt peawad ostma.  Missuggune mõistlik innimenne õlleks ni juhm, mitte arramõistma, et parrem ikka parrem  on? Kuida need seltsid nüüd omma liikmetele  keik tarwitust hulgakaupa ja oddawamalt üllesostwad  ehk kaupmeeste, lihhonikude ja paggaritega  kontrahti tewad, sest same eddespiddi laiemalt  konnelema. Nüüd agga weel ni paljo, et meie Tarto linnas ka sähhärdune konsumi-selts assutakse, nago Rigas ja Tallinnas jubba on. Seltsi põhjussed on jubba wallitsusse polest kinnitub,  ja kegi ei peaks, kui teadust antakse, aega wiitma, seltsi liikmeks heita, et oddawamalt Mõiks ellada. Ma arwan, meie luggejad on nüüd arro sanud, mis konsumi-selts tähhendab. Kül parrast on igga lapsele tuttaw. Seeb se laddinakele  au on, et temma pari tähhega ärraütleb, mis peale meil, nago üllemal näggime, suur pik ridda ärrakullnb. sPüssi Ammuks se olli, kui sest sai konneldud, jubba tänna jälle! Mikspärrast  ei wadata sellega parrem ette? Püssid, habbemenoad ja muud selle sarnatsed terrawad ja tulleriistad ei olle ommeti kellegi mango asjad.  On õnnetus sündinud, nago parinäddala eest siin Neolas slHwersta linnast), siis ei aita ennam kahhetseminne. Seal ollid 2 meest esmalt metsas käinud ja parrast koddo uksest labbi minnes  olla ühhe püs lahti läinud ja teine laengut terwelt omma niuete sisse sanud keige troppidega. Nüüd on waene mees laatsarettis, ei tea, kas surreb Mvi ellab. Eks se õnnetus ei õlleks mitte wõinud tullematta jäda? Miks mitte, kui tulleriistaga  õlleks parrem ettewadatud. Ehk mönni tark ütleb siin jälle: olli õnnetusseks antud! Äörro makonnast. sLiwima keigewanem  ja norem õppetaja.j Kes need ommeti peaksid ollema ja kus ellama? küssib mõnni luggeja, ja meie wöime kosta: need on manna ja noor õppetaja Shmarz ja mõllemad ellawad kui issa ja Poeg ühhe kattukse al Põlwa kirrikomõisas. Wanna auustud Põlwa õppetaja Johannes Georg Shmarz, kedda temma koggodus nago omma issa armastab nenda peab ka ollema on 13. Julil 1793 Ria linnas sündinud ja sai 11. Januari! 1820 Põlwa abbiõppetajaks sisseõnnistud. Temma on nüüd 73 aastat manna ja aastat õppetaja  ammetis. Põlwa kihhelkonnas on siis wähhe wanno innimessi, kedda nende praegune õppetaja mitte ep õlleks ristinud ehk toetanud. Et ni pikka tö järrele ühhe innimesse jõud wähheneb  ja abbi iggatseb, ei olle koggoni immeks panna. Paljuks innimestele on ni pikka ammeti aega antud? Jätgab lummal temma ello, siis saab 31/3 aasta parrast ka omma 50-aastast ammetipäwa nähha. Abbi, mis tarwis olli, on lummal Lemmale ta ommast koeast annnd; sest 28. Augustil sai temma norem poeg Georg 287