lahti ott, mis järjed parrast Paawsti surma Jtalialnaa!  sawad tullema. ei tahha ennam kroni kanda.j Paljo ei tulle nisuggust asja mitte, agga arlvast sekka tulleb ommeti, et mõnni kunningas  ennam kroni raskust ei tahha kanda. Nenda nutid Italia kunningas Wiktor Emannel. Tennna himmo olla knnuinga annnetist llsna täis. Polte ka ennam laps, waid lapsed jubba innimessed.  Ta nõu olla vmma kroni poea Humberti  pähhä panna. Seks on agga keisri Napoleoni  head nõu tarwls, ja sepürrast tahta kunningas  nende päwade sees Prantsusse naabrit watama minna ja sest asjast kõnneleda. No same nähha, kas asjad tõeks lähwad. Prantsussemaalt. Marsh al Pelissier Cedda meest mimmetadi jnbba 8 aastat taggasi, hertsog Malakowiks. Tedda leinawad  nüüd Prantsussed tagga. Agga kes olli Pilissier, et meie just lemmast, kui Prantsusse mehhest peame kõnnelema? Pelissier olli kül wapper, agga walli ja ilma armota soaüllem. Onuna hertsogi nunmi kandis ta Krimmi sõast sadik, kus ta Sewastopolis hirmsa sõameestetapmissega  kindla Malakowi kantsi ärrawöttis.' Temma olli Nowembrikuns 1794 sündiimd ja norelt waetenistusse  alla heitnud.- Kuida ööldud Pelissier olli walli ja ilma armota innimcnne; agga temma häbbiks peab weel ööldud sama, et Alshiriamoal,  kus ta nüüd kui kubberner ärrasurri, aastal  1845 liggi 2000 innimest, kedda ta Kantava  kopast kätte ei sauud, suitso läbbi laskis ärralämmatada. Kolm Pciwa laskis ta tllld kopa augo ette tehha, kumu wiimne Arabia innimenne,  nende seas paljo naisi ja lapsi, kopas surnud olli. Nisanuna ilma arniota olli temma ka Krimmi sõas. Sedda meest maeti nüüd Prautsusscmaal mahha ja leinatakse tagga. Keiser  Napoleo;: peab temma surma parrast wägga kurb ollema. Inglismaalt. Dani sakiksid  ollid omma kodduse kässo peale tunnistanud,  et uemmad, kui selle ku sees mitte Pärris rahho ei tulle, sõdda mitte kauem puhkada ei lasse kui 31. selle ku päwaui; 1. Janil tahta uemmad suredtükkid jälle mängida lasta, ja siis häddn saksa kaubalaewadele! Kui luggu nenda, kas siis Sakslased Intimaal ommad käed peaksid tasko pistma? Taanlasel on nõu melega sõdda pikkendada, wimaks ehk tulleb mõnni ommeti appi; kui mitto muido, siis ommeti Sakslaste kiuste. Se kotus näitab ttthhi ollewad. Agga nüs tehha, kui kius senni järrele ei anna, kui weel karwa Lutti peas on. DammssK. sD aaulaste w Tõeste, klli Daanlased woiks, mis nad tahhaks, siis ei ellaks 3 päwa parrast mitte üht ainust Sakslast ennam ma peal, Maid keik 40 miljoni hingaksid waggnsi mulla põues. Sakslased on nende silmas  kolmekordse surma wüärt. Sleslvig-Holsteini  rahwaga teeksid umunad just seddasanuua, mis hunt lammastega, kui nad tedda hea inelega  ei tahha august wälja aidata. Teuuna on neid taggaaeades ja murdes auko langenud, ja nemmad üllekohto lomad ei tahha tedda nüüd waljaaidata, et neste woiks murda. Ühhe Daui mõisnikul ollid Saksamaalt telliskiwwiteggiad  rahhatöös, kellel sõaasjadega nüngisuggust teggemist ei olnud. Agga ota uattuke. Ithhelpäwal tullid Daankased summas korko ja käisid sure kissa ja karraga seimi kaua mõisniko peale, kui piddi ommad saksa tömehhed seddamaid lahti laskma ja minnema saatma. Sakslased ei tohtind  Dani ma peal koppikut teuida rassige! Sel kombel näitab pissuke Taanlane omma suurt jõudo. Uemad sönnumed. Kraft. 19. Mai ku päwal on Keisri Herra kässo peale, mis siuuatikohtule autud, Lihwlandima kindral supertent ja Ria piiskoppikohto  waimolik wiitse präsident piiskop Vr. F. Walter omma palwe järrele ammeti st lahti sauud. Tartust. Ue eesti kirriko chhitamisseks on mödalcnnnd näddalal antud praos Willigerode kätte 7 rubl. 60 kopp. Endine koggo olli . . 1073 „ 66 „ teeb kokko WBO rubl. 36 kopp. Telegrahwi sõnnumed. 33. Mail. Wiimsel konwerentsi istumissel waieldi Londonis 183