neil õige mark peas ja tahtminne süddames on. Agga on siis meie rahwal jubba keikil sedda? Sepärrast pean tunnistama, ni tännowäärt  ja tarwilinne kui assi on: kui head üllemad ja öppetajad seal meie nöuusse ei heida, kardam sedda Eestirahwa omma pikkaldusse ja kassina tundmisse parrast ommeti polele jäwad.  Wötwad agga, kui lubba peaks antama,  ausad üllemad ohjad omma peusse ja hoidwad otsa üllewel, siis ei karda ma mitte, isseärranis kui targemad Eestlased weel takka lükkawad, et ka se aeg tulleb, mil kesk Eestirahwa  seas ja nende omma tänno läbbi üks ellaw, tullus ja kassulinne keisri Aleksander  I. mällestus mis. pölwest pölweni jääb ja wilja kannab Andko Zummal, et se, mis sellepärrast könneldakse ja kirjutakse, mitte metsast, waid innimeste seast wasto kostaks.  Riast. sTurro ..Talwet ei õlle ennam Lota. Jubba 20. Webruaril ollid mitmed körwalised jõed, mis Düna-jöe sisse jookswad, lahti läinud; Düna-jöggi isse kandis  meel kergemaid koormaid. Laewo on senna  ka jubba mönned tulnud ja kaup, mis nad Lonud, isseärranis lõuna poolt Eüropa puwilja,  on warsi raudtee peal Peterburgi linna sadetud. Mönned laewad on ka minnewa kuus jubba Riast wälja läinud. Ma kaubast ei olle neil nisammage suurt asja olnud, nago  meil Pernus. Paljas te pannud keik kinni. Werego kül rattas, talwe aeal ei were ta ial ree wasto. Linno on neil Litawi poolt keige  ennam sisse tulnud ja sesamma luggu olli meil ka, ehk kül meie linnad ennamist Willandi  poolt tullewad, kus mönni kord ka..nurmed  nurrisewad", kui Postimeeö nende ninna  järrele ei sa. Kronlinnad maksnud Rigas  minnewa kuus 46 rubl. perkpund. Kannepid  on kauniste tagga küssitud ja puhta kauba eest on 126 rubl. maksetud. Wiljaga olnud assi waggusi; Kurama rukkid, kui 116 ja 117 naela rasked, on 102 rubl. sällits maksnud; odrad omma raskusse järrele 88 künni 92 rubla ja kaerad 60 rubl. sällits. Kuramaalt» sAuwäärt mõisawann  e Aitummal, asjad nihkuwad möllemilt poolt aega möda ikka eddasi. Aeg saab wanna  hawo parrandama. Üllematel põlle tarwis  allamaid alwaks panna, egga allamatel õllemaid wihkada, kui möllemad omma aega möistwad. Mitte teine teist röhhuma egga piggistama, mitte teine teise wasto põrkama egga pörmitsema, waid teine teisele abbiks ja nöuuks ollema ja rahhus ning Jummala kartusses  kous ellama: se on möllemate ön. Lasko Zummal ahnust, uhkust, holimatta meelt ühhelt poolt ja rummalust, kaddedust, tõrgest meelt teiselt poolt langeda, siis siggineb möllemate  õnnelik põlli, ni paljo kui siin kadduwas  ellus õnne wöime leida. Ülleminnewa näddal könnelesin ühhest auwäärt  talloperremehhest, tänna rägime ühhest auwäärt möisawannemast. Möllemist peab oige mees ennast römustama. 19. Webruaril  olli Bikste mõisas Kuramaal üks arruldane  piddopäaw. Sedda au- ja römopäwa olli mõisa herra, Baron Ropp, ühhe wanna tallo perremehhele walmistanud, kes herra issaissa  aeal perremehheks olli sanud, ja selle päwani  59 aastat ausaste perret piddanud. Herra laskis wanna perremeest ommas töldas  mõisa tua ja keik teised walla perremehhed  sõitsid ratsa körwas. Mõisas wöttis herra tedda lahke terretamissega wasto ja keik tallo wöerad widi sure tuppa kokko. Siin piddas kirriko öppetaja könnet ja rakis Jummala armo  truussest, mis 50 aastat kestnud ja iggaweste  kestab, tulletas ka mele, et sestnnane pääw meie arm õlisse Keisri Herra wallitsüsse  hakkatusse pääw olli. Peale selle istusid  78 tallo wöerast wie sure kaetud laua äre ning wanna perremees herra ja temma poea wahhele. Kui nelli röga järge mõda ommad käigud wöeraste ees ollid ärrakäinud, wallati jodawat wina klaside sisse ning jodi esmalt hurra öiskamissega Keisri Herra terwisseks. Pärrast wõttis herra üht höbbe peekert winaga, pöris wanna perremehhe pole, kitis tedda temma 50-aastase maeapiddamisse eest, mis teistele öppetusseks olnud, jõi temma  terwisseks ja kinkis peekert wannakesele 86