Inglismaalt. Sealt tullewad need kurwsd  sönnumed, et hirmsad tormid möda läinud  aastal neil wägga paljo laewo merre põhja  maggama pannud. Nende arro olla mitte suggugi wähhem kui 2131 laewa. Kui paljo innimessi seal jures surma sanud, ei tea nemmad  issigi mitte. Ammus se olli, kui seal sutte aukus õnnetus  olli ja tänna loeme seddasamma jälle, näitab nenda, nago õlleks rahwas liig julge ehk liig holeto, sest muido ei sünniks ni paljo ja ni saggedad önnetussed seal. Hilja aea eest janud jälle 8 meest prüggi alla. Pääw ja ö teinud mehhed kibbedaste tööd, enne kui kehhad kätte sanud; kahhel olnud weel pissut hinge sees, agga teised malmis surnud. Õlleks  kül paljo parrem kui ennam ettewataksid, siis põlleks ni paljo önnetusst. Uemad sõnnumed. Peenust. Möda läinud pühhapäwal sai meie Üllejöe surno-aeda üks wöeras mees Maarja  mulda hingama pandud, kedda merri Ainaste  alla olli wälja wiskanud. Millal' ta ärrauppunud, sedda ei tea kegi; meie olleme agga rõõmsad, et ta ihho mulda sai. Kas tal naest ja lapsi ka järrele janud, on meil teadmatta.  Kui tal neid olnud, siis trööstigo Issand neid issi ja olgo neile tõeks ja kaitsjaks! Testamaalt. Pühhapääw parrast Neäri päwa pühhitses meie koggodus omma piibli pühha, ja seks olli Perno linna ma koggodusse  öppetaja Bergwits sia pallutud meile waimoliko  külla leiba jaggama. Ta kulutas Paulusse  sönnade peale, mis Kalatia rahwale kirjutud 4, I—6.1 —6. üht wäggewat ja kossutawat  taewa mannat, et iggaüks, kel nälg ja janno olli, tõeste üht leiba on sanud, mis selge ja puhhas ja meie hinged on toitnud. Zummal önnistago temma külmi, mis ta ommas  koggodusse allati külmab ja ka sedda, mis meie süddame pöllo peale sai külwatud. Parrast jutlust läks meie omma öppetaja kantsli peale ja teggi arro, kui paljo piiblid, testamenta, laulo ja muid wähhemaid pühha kirja ramatuid wimasest piibli pühhast sadik mümisse ja kinkimisse läbbi on walja laotud,  kui paljo rahha ramatute tarbeks sisse tulnud ja wälja läinud ning Mekas lühhidelt  ärra mis wäggi lummala sönnal iggaühhe  süddames on, tööd kehha, kes tedda armastab.  Wimaks lugges üht wägga kenna  luggu ette, mis 60 aasta eest Prantsusse maal sündinud, kuida lummala sönna kuulminne  ja temma wäggi üht kingisseppa wägga  usklikkuks olli teinud, Issand anna omma  sönnale täit wägge, et ta keikide süddamete  läbbi tungiks! Kirjawastussed. C. T. W ....... . Teie kirri piddi rumi pudusse  parrast näddal hiljemaks jäma; olleme tänna prukinud.  Piddage meid ka eddespiddi weel meles. P. P. H ..... . Römustome, et jälle meid ollete mele tuUetand, tahhame tullewa kord prukida. G. L. T Saime weel wimase otsa peal Teie kirja kätte, mis ka kohhs olleme prukinud; olge terwe saatmast. Ued ramatud, mis aastal 1864 trükkitud. Meie tuttaw Eestimees M. Zürgens, kes jubba mõnda aastad keiki suggo Eestitele ramatuidk  wanno ja ust - korjab; (mis agga ial Eestitele trükkitakse, on temma „Ramato  koggust" leida; sepärrast on temma Bibliothek  jubba ülle 600 ramatud sureks sanud. - Lähhab korda!) annab jälle Postimehhe söbradele teada, kui paljo ust ramatuid möda läinud aastal on trükkitud: Tartus H. Laakmanni jures: Lühhike Piibli luggude öppetus. Krahw Wlorentin Braunstein. Krahw Oroslow, leitud laps. Eestirahwa ennemuistsed juttud.  Söa sönnum, wiis kaunist laulo. Eestima õpik, aealikud laulud. Laulud Jesusse  söbradele. Wanna opmanni nutto laul. Üks Tallekenne ?c. Maggusad pähkle terrakessed. Musita öppetus ic. -- Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Bon der Censur gestattet. Pernau, den 12. Januar 1865. 15 Möistatusse felletus, mis Nr. 52 seisab: Uddu.