sanna: „silm on kunningas." Kui armas on kuulda, kui ni sured mehhed ennast ka maddalatte  pole allandawad. Wiimse jahhi peal Kuramaal on Ta jälle ühhes tallomaias sees käinud. Sealt ma prügi järrele on perrenaene  Temmale paar kindaid kinkinud ja ühhe walge kätterättiko Temma ümbersiddunud.  Sedda manna pruki ep olle Suurwürst  mitte pahhaks pannud, waid keik sedda aega, mis Ta seal olnud, rättikut ennese ümber  piddanud. Siin ni hästi, kui iggas paitus,  kus Ta sees käinud, lasknud Ta ennesele tük leiba ja klaas wet anda, ja leidnud sedda ka siin maias hea ollewad. Sure holega on Temma keik järrele kulanud ja küssinud, et norest pölwest sadik keik isse tundma saaks ja mitte ni paljo tarwis poleks teiste silmadega  wadata. Pärrast sedda kui Ta tük aega maddala tallorahwa jures sees olnud ja nendega  könnelenud, annud Ta perrenaesele head kingitust ja teinud minnikut; muidogi on maiarshwa  süddamelikkud eestpalwed ja önnesowimiösed  Temmaga kasa läinud. „Kui keige selle lühhikese aia peale matame ütleb üks Kuurlane mis Suurwürst Aujärjepärria  meie jures olli, siis peame tunnistama,  ni noor kui Ta on, mötleb Ta jubba nüüd omma rahwa önne peale. Jggamees, kes mitte üksi omma seisusse kasso külge ei olle kinnikaswanud, peab ennast wäggise selle ülle römustama. lummal aitko eddasi! Jubba  on meie maal mitto asja teiseks läinud ja lahmad meel." Sepärrast andkem tanno. Peterburgist. 27. Julil on Keisri Emma, Aleksandra Weodorowna wöeralt  maalt Peterhswi taggasi jõudnud. Keisri Herra ja keik Temma muud lapsed ja suggulased  tullid Temmale sure römoga wasto. 15. Julil on Peterburgis suur tullekahjo  olnud; 90 ellomaia ja muud honed nendega on pari tunniga tuhhaks sanud; ka mönned pu laewad Newa-jöe peal, on selabbi pöllema läinud. Kahjo arwatakse 500,000 höbberubla peale» Keisri Herra on waeste  paljaks pöllend innimestele 3000 rubla kinkinud. Jubba 12. Junist sadik on Keisri Herra käsko annud, et 3 miljonit höbberubla  waskrahha peab tehtud sama, agga meie maal põlle meel otsa nähhä olnud. Kaup» mehhed wallawad nüüd holega kiubbisid, saab nähha, mil höbbe ja waskrahha neid nurka aiawad  ja ärrakautawad. Bessarabiast. Rohho tirtsud. Musta-merre  ümberkaudsel mail on need lomad innimestele saggedaste sureks nuhtlusseks. Tännawo  sui olla neist seal jälle suur hädda. Zuni  kuus on rahwas nendega otsekui lahhengit piddanud. 20,000 innimest ja hulk söamehhi  ka weel abbiks, on neid kautamas wäljas  olnud. Waewalt olla nemmad essimesse salga ülle woimust sanud, kui jubba teisest küljest  jälle arrato karri neile kaela tulli, arwage isse 60 wersta pitk ja 20 wersta lai! Rutto koggosid 10,000 innimest jälle kokko, mees mehhes kinni, 15 wersta pitkuti nende wasto seisma ja neid hukkama; pärrast tulli söamehhi ja muid innimessi ikka weel jure, et jubba wasto pannejatte rong 20 wersta pitkaks  wennis. Teises kohhas ollid 9000 innimes  wasto pannemas ja neid hukkamas. Keige parrem hukkatakse neid tullega, kui Heino  ja ölgi wälja lautakse ja pöllema pannakse; agga kahjo on pöldude peal ikka suur, sest tulli ei pölleta üksi södikuid, maid sedda ka, mis nad söwad. Ka Ungrimaal on tännawo need lomad mitto tuhhat wakkamaad puhtaks laastanud, et sealt mingisuggust ennam nita egga leikada ei olle. Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Kirjawastus. Pranksus  mötleb ikka middagi üdist wälja. Tünnini olli temma kawwal kihhutaminne suur hulk süüd, et Saksama üllematte meled hästi kokko ei sündinud. Sest sadik agga, kui Preisi prints wallitsusse ohjad omma kätte wöttis, ja keigest jöuust senna pole söuab, et keige Saksama üllemattel üks südda ja meel wöiks olla: tundis Prantsus ärra, et endine nöu en- 252