Olli, egga tahtnud ennam rahwa hulga wastowötta.  Kül wöib sest 500 aastat teed ehk ennam weel olla, kui endist kirrikut ehhitati, sest peale sadda aastat enne õige usso ülleswötmist  on ta keige wähhemast seisnud. Haua kiwwi kirriko pörrandas ja wanna kel tornis, mis 50 aasta eest lõhki läks ja ümberwallati, kandsid 1400 aasta numri; ka on mönne Roma usso preestri nimmi, kes seal ennemuiste  altari pealt wiroki suitsetas ja wöera kele palwed lugges, meil weel teada. Sest wöib siis igga mees arwata, et hone, mis ni mitme pölwe rahwast olli näinud, wimaks ka isse piddi tunnistajaks jäma, et ni kui innimenne muld on, nenda ka temma kätte tö. Se peab ommal ajal ärralöppema ja tulleb  siis temma assemele uus Jummala kodda, mis innimesse kässi jälle ehhitab, künni wimaks  Zummal annab taewas asset ja kodda, mis iggaweste jääb. Harjo-lani koggodus hakkas ue kirriko ehhitama  aastal 1860 Jani kuus ja löppetas nüüd süggise. Kirrik on wägga illus nähha ja kõrge kohha peale ehhitatud. Peale sedda on temma torn 145 jalga kõrge, ja paistab kaugele, nenda et need, kes maanteed möda Tallinnast Jõelähtme pole lähhäwad, kullatud risti ta otsas wõiwad nähha. Seest on kirrik  wägga lahke, sest kummastki polest on seitse suurt aknat; ka rumist ei pudo, ta on 7 sülda lai ja peale 16 sülda pitk, et arro järrel kül 12 ehk 13 sadda innimest peaks wastowötma, kellest muist orrela kori peal paika leiab. Ei olle kirrikus posti egga sammast,  mis meid kelaks ümberringi keik näggemas,  waid, kus kegi iötugo, ikka on temmal lahke näggeminne. Kaks asja on agga, mis seal nago wöerad ehk ued silma ette tullewad: kantsli koht ja kirriko laggi. Kantsel seisab järsko altari ülle keskkohha seina külles ja on meie arwates liig kõrge; agga siiski on jutlus,  mis sealt öölda, iggal pool selgeste kuulda.  Kirriko laggi on suur puust tehtud wölw, teisest seinast teise, missuggust kussagi põlle nähha olnud; ta on uus assi ja sest se wöis tulla, et mönni sedda tahhab pöllata; om- meti ta ei olle polegi näoto, waid kui silm temmaga ennam õppind, siis näeb, et ta illo polest põlle laita; kas tuggewusse polest on nisamma hea, noh sedda peab isse näitama, kui kaueminne seisab. Kellad tornis ja kirriko  orrelad on wannad, nendasammoti kaks wask krooni; kolmat krooni altari pool otsas on Somema konsul G. Fr. v. Böningh Tallinnast  kinkinud jä kuida kuulsime, on ta lubbanud,  weel kaks nisuggust kirrikule anda. — Ue kirriko tarwis annud Rasiki ja Kambi herra krahw Siwers 7 wakka maad omma põllust selle kaubaga, et teised kihhelkonna mõisnikud selle krundi eest piddid maksma 270 rubla höbb. Agga selle hinna on ta kohhe kinkinud ue kirrikule, et nüüd selle rahhaga mõnda, mis weel kirriko illuks tarwis lähhäb,  wöis murretseda. Meie arwates õlleks tarwis, altari pildiga ehhitada sedda ei olnud weel nähha. Küllo on ülleüldse suur olnud, et kül hõlega pütud, asjata kullo eest hoida. Maksud langenud ennamiste möisnikude  peale, sest need annud selget rahha ehhitusse  tarwis 10,000 rubla ja mönni sedda peale, isse weel puud ja mu tarwidus, mis 3000 rubla wäärt arwatud. Tallopoegade holeks jäi, et omma poolt tööd aitasid eddasi sata selle läbbi, et hobbuse ja jallapäiwi teggid.  Rahhamaksmist põlle nende peale mitte pandud, agga kui mönni tahtnud töpäwa eest maksta, siis põlle keeldud. Kui keik ma-koggodusse  töpäwad rahha järrel üllesarwame, siis tewad 4700 rubla wälja, nenda et roimaks  ülleüldse ue kirriko hinnaks wöime nimmetada  liggi 18,000 rubla höbb. Siit näeme siis: - suur tö olli kätte wöetud, agga Zummal on aidanud sedda löppetada; suur waew ja kullo olli kanda, agga se on suurt römo sünnitanud: Zummala kodda on malmis.  Armastus Zummala wasto on sedda korda saatnud, agga ka mitme poolt armastus  liggimeste wasto; sellepärrast lodame, et Zani koggodus, kui uest kirrikust sisse ja wälja lähhäb, kui seal Zummalat tenib, siis ka ei unnusta, omma möisamattele nende armastusse  tö pärrast Zummala käest õnnistamist  palluda, et temma neile tassuks rohkeste 341