ja seal pea! need sönnad: „Au kellele au tulleb  anda." Selle päwa hommiko warra, ollid  Waiwaro ja löhwi Eesti laulo-korid seal. Kello 7 ärratas Waiwaro koor omma öppetajat  kenna lautoga ülles. Kui öppetaja omma  prouaga tuppa astunud, olla sealatse Eesti koggodusse wannemad koggodusse nimmel üht wägga kennaste pogitud pibelt temma kätte annud.  Üks neist kandis pibelt ja kaks teist, teine parremal ja teine pahhemal pool, kennad  armlühtred pöllewa künaldega, mis öppetajale  kingitusseks töid ja nendasammoti ka muid kallid kingi tussi. Kätte andes piddanud  piible kandja üht lühhikest, agga kenna könnet. Selle peale olla kirriko wöormündri herrad O. Seiler ja Georg v. Seegebarth wanna au pari ühhe laua jure winud, kus Saksa koggodusse kingitussed peal seisnud, kus jures nad ka üht armast könnet piddanud. Se rööm olli nende süddamid ni ligutanud,  et pissarad, kui höbbe terrad ülle nende palge mahha werisid. Häddast olli se rööm maitsetud, laskis praust Meier löhwi laulikkud sisse astuda, kus nad kennad Laulud laulsid ja praus issi üht wägga armast könnet piddas,  mis keikide kuuljate süddamesse tungis. Pärrast sedda, kui üks ossa saksa koggodusse  liikmed ollid kokko tulnud, läksid keik, wanna auus öppetaja kesk omma ammeti wendade  - 9 meest üllepea kennaste ehhitud kirrikusse, kelle ehteks wanna auwäärt öppetaja  isse kaks uut kroon-lühtert ja koggodus ue altari tekki ja linnad kinkinud. Kirrikus piddas praust Meier altari tenistust ja Niggula  öppetaja Hunnius ma kele jutlust nende sönnade järrele: Rom. 13, B—lo. Sest pikkemat könnet tehha on meie ruum liig kitsas. Nimmetame agga weel ni paljo, et sel päwa! seal pühhas koeas üht wäggewat  Jummala sönna kulutadi, mis keikide süddamid ligutas ja se kallis pääw selle koggodussele  ja neile kes seal koos ollid ühheks mällestusseks jääb. Pärrast sedda olli weel saksa Zummala tenistus ja siis wöeras  piddo öppetaja maeas, kus ka 167 Eestlast  ausaste said üllespetud. Peterburgist. sHuntide karris Üks Wenne seitung juttustab meile neist metsa lomadest kui immet egga põlle meiegi enne sedda kuulnud, et neid ni rohkeste ial ühhes koos on nähtud. Umbes werst maad Shlüsselburgist  olla 69 halli kassuka meest korraga metsast wälja tulnud ja otse Samojedide põdra karja kallale, mis seal laggedal sömil olnud. Need willeda jalgega lomad sanud eest ärra pöggeneda, egga põlle metsa lomad omma söma issaldust põdra praega sanud kustutada; põlle keddagit kätte sanud. Küttid heitnud warsi kokko ja teinud jahti nende peale, kus nad ka kaunis rohkeste olla neid maggama pannud, kes nüüd ennam kellegi loma ei lähhä hirmutama. - Samojedid olla teisel hommikul  omma laiale pillatud ellajaid otsima läinud,  mis nad ka kaunis kergoste jälle leidnud. Kas on kegi enne üht ni suurt hundi karja korraga näinud ? Ei ma usso mitte. Kiewist. sAus Seal linnas jooksta se jut suust suhhu ja käest kätte, et surem suggo rahwas, kelges Wenne rikis sedda nõu olla piddanud, igga aasta üht kaunis suurt summat rahha kokko panna ja nimmelt selle aastaga hakkatust tehha, ja selle rahhaga iggast küllast üks ehk kaks last kolitada  laska. Se mõtte, tallorahwaga ühhes kassi käes käia, olla esmalt Moskwas ülles tärkanud ja sealt laiale laggunenud. Annaks Zummal, et nende ettewötminne rohket wilja kannaks. Wöeralt maalt. Preifimaalt. Preisi ja Austria sennad,  hertsogi asjades, lähwad aeg aealt terrawamaks  ja lendawad nago rent-kulid teine teisele wasto silmi. Kes neid pealt kuleb, ütleb ihho karmad püsti aeawad. Preislane lükkab keik süüd Austria kaela ja nimmetab tedda liig kiusakaks, kes tülli otsib ja rahholikkult ei mõista ellada. Austria ütleb: Preislasse on liig ahne, kes õigust jalgega tallab. Kellel seal õigus, sedda jätkame nende omma wastata. 53