werrewallamist ja keik suggust muud pahha, mis agga üyhe söa platsi peal olla moib. Siin ja seal suitsemad pöllewad küllad ja linnad  ja risutakse ja röwitakse, et hirmus pealt nähha. Tsuppas olnud ühhe korraga nelli sadda maea lama tulles, Pohori ja Maina olnud polest ärrapollenud. Stanjiwihha kindluse  ärraandja, nimmega Beretta, sanud üllespodud  ja Pope Danowih otad omma otsust ja Risano pürjermeistril põlle ka parremat palka lota. Mässajad, kui wähhä mahti samad,  ei te muud, kui risuwad ja röwiwad, sepärrast on fealatse rahmä luggy waesem kui waene. Mis omma koddune rahwas ei jõua risuda, sehdä söwad arvutumad söa mäed, mis seal praego on, mässajaid waigistamas ja need wimased möttawad üsna õiguse nimmel> sest nad hoidwad ja kaitswad neid jo kurja innimeste  risumise eest, siis on keik asjad head, põlle sedda, siis on keik pahha! Selle ku 4. päwal: ..Peale selle, kui roimast  korda mässajate käest olli nõutud, et alla peawad heitma ja linna kätte andma, mis nad agga kuulda põlle wötnud, on mäed neljas  jaus Kriwosnitsi makonna peale läinud. Sedda nähhes olla mässajatest Muist issi taggasi  läinud, agga muist olla söa wäggedest taggasi röhhutud, ilma et seas jures middagi wäggiwaldist Lööd õlleks tehtud." Jtaliamaalt. Sealatse rahwal on seddakord  römo päwad, nende rigi issa ja kunningas  on terwise polest jubba ni kaugele jõudnud,  et wodist woinud wälja tulla ja tubba möda käia, Agga neil on seal weel teist römo, kus kassa laksutawad ja römo parrast öis kamad,  nende kronprintsi abbikasa, kronprintsessin  olla 31. Oktobril nore poeaga mahha sanud, kellele se aunimmi antud „prints Neaplest."  Emma ja laps peawad terwise jures ollema. Selle römo parrast, et kunninglik wamil Jummala armo läbbi kaswanud ja noor prints ilmale sündinud, arwab rahwas, et kunningas üht maniwesti ehk armo kulutust saab wälja andma, mis läbbi ta politika süüdlastele, andeks  andmist saab kulutama. Nore printsi ristitused olla jubba 2. selle ku päwal olnud, kus tale nimmed Wiktor Ema- nuel Werdinand antud. Kas ka sured warrud woi jodud petud, sest ei tea seitungid mitte sönnakest lausuda ; isstennesest mõista, ei olle nad kül pissukesed olnud. Ristituse päwal olla kunninglik armokulutus wälja tulnud, mis teisel päwal rahwale awwaldud, kus sees mitte ükspäinis kunningas politika süüdlaste peale j)olle mõttetnud, waid ka neile andeksandmist  kulutanud, kes jahwatamisse makso parrast mässamist teinud ehk sest ossawötnud. Kunninga terwisega minna õige ruttust eddasi, nenda et arwatakse tedda pea kotto wäljasöitwad ja lõuna pole minnewad. Mitmed  seitungid tahtwad jubba teada, et kunningas  laupäwal Wlorentsi ja sealt warsi Neapli linna saab sõitma. TiirgimaaK. Inglise ja Prantsuse savikud  Konstantinopolis olla wanna Sultanile nöu andnud , Egiptuse wiitsekunninga käest mitte ftdda nõuda, et kui temmal rahha pudus  käes ja ta wäljamaalt laenata tahhab, sedda enne wanna Sultanile peab ütlema ja temma käest lubba küssima. Sedda ei olla Sultan agga mitte kuulda wötnud, waid jä- nud köwwaste selle jure, et ilma temma lubbata,  ei woida wiitsekunningas middagi ette wötta.  Kaks wallidad meest ühhe pukki peal, ei jõua wankert kohhe hoida ja nenda tahhab ka nende assi olla; nokkiwad teine teist, künni wimaks tuttipiddi kokko lähhäwad. Suetsi kanali pühhitsuse ja lahti teggemise pühhandus on hakkannd. Lausa taewa al petud  jummalatenistust ja Prantsuse keiserina liggi söitaw piiskop olla õnnistamise sönnad räkinud, mis ülle issi ärralik rööm sea! olnud. Selle pühhitsuse peal olnud Kediwe omma ministriga. Prantsuse keiserina, Austria keiser, Preisi kronprints, Hesseni ja Niederlandi printsid,  sadikud iggast rahwast ja arroto hulk wöeraid. Jsmailiast kirjutakse 5. selle ku pawal, et keik würstlikud wöerad, kes Suetsi kanali sisse õnnistamist liggi pühhitsemas olnud, nüüd koeo pole ruttamas olla; igga ühhel on omma koddune teggemine, separrast ei tahha kegi ilma asjata aega wita. Olla igga üks omma laewadega 8 tunniga Suetsist Jsmai- 377