Ses lehtis seisab: Suurwürst Aujärjepärria nimmepääw.  Eestlaste ja Lätlaste pöllotö-kool.  Ommalt  maalt: Juhtund önnetussed. Äkkilinne surm. Raudtee sissetullik. Mitawi hantwärgi selts. Kurama ihhonuhtlus. Keisri kirri. Kallis asjokütte. Bessarabia hirid. —Wöeralt maalt ühk ja teist nattuke. Keiserlikkult austud Suurwürst Aujärjepärria Tsesarewitsi Nikolai Aleksandrowitsi nimmepääw. Ellago meie Keisri Herra! Ellago Keisri Proua! Ellago Suurwürst Aujärjepärria  tänna Temma nimmepäwal ja ellago keik Keiserlik sugguwössa! Et se pääw just tänna kääs on, põlle meil mitte tarwis meletulletada. Zubba liggi 40 aastat tundwad  Wenne allamad sedda päwa. Önsa keisri Nikolai I. ellopäiwil sai sesinnane 6. Detsember,  kui keisri nimmepääw 30 aasta sees (5825 —1855) 29 korda pühhitsetud ja tänna  pühhitseme tedda 7. korda, kui omma üllewagga  auustud ja armastud Suurwürst Aujärjepärria nimmepäwa. Kus Wennerikis  ial üks Jummala kodda seisab, seal peab rahwas kokkotullema Jummalat tännama,  et meile „waggad ja truid üllemad ja head wallitsust" annud ja palluma, et helde Jummal meile sedda pölwest pölweni hoiaks ja jätkaks, et meie lastelapsed wöiksid ni önnelikkud  olla, kui meie nüüd vlleme omma kalli Keisri Aleksandre armolisse wallitsusse  al. Önnistago Jummal meie Keisrit, Keisri Prouat, Suurwürsti Aujärjepärriat  ja keik keiserlikko sugguwössa, ja pitkendago  nende ellopäiwi meile jädawaks kassuks  ja wagga ello tähheks! Meil on 9 kronopühha aastas, ja tännane 6. Dets. on neist se wiimne. Ka meie Perno kirrikutes peti tänna Jummala tenistust ja eestpalwed tõusid Selle eest taewa pole, kelle nimmepäwa  pühhitseminne rahwast kokko töi. On se nüüd maal ka iggal pool nenda olnud? On krono allamad kronopühhal ka kirriko kella hüüdmist kuulnud ja selle järrele käinud? On neile ka mele tulnud, et Zummal  meile Memat wMtstjat isse annud, kedda meie palwe kätte Mal peame kandma? Eestirahwas, se põlle meile mitte auuW, kui kronopühhad ni lödwalt. petud samad. Oh, kui suur armoanne on se, et meie iggaüks rahhoga ommn tööd wöime tehha ja leiba süa; et õnnelikkult omma Keisri warjo al wöime ellada ja öigust leida, kui meil öigus on! Söbrad, se on sure tänno määrt assi. Peale selle on meie armolisse Keisri Herra mötted allati selle pole pöördud, kuida Tem - ma ka meie sarnaste alla ma rahwa koormat  wöiks kergitada ja nende meled parrema  öppetusse läbbi walgustada. On siiss kronopühhal kirriko uksed lahti, Eestiwennad, siis töttagem sisse, meil on omma kalli Keisri pärrast tuhhat tänno anda ja Temmale ning Ta sugguwössale tuhhat önne sowida ja palluda,  ja meie tohhime sedda keik ommas uskus  ja Jummala koias tehha. Temma kaitseb  meie kirrikud ja kolid, hoiab meie seadust  ja öigust üllewel ja murretseb selle eest, et meid söakärra ei hirmuta, ja et kegi öige hölma kinni ei hakka. Selle eest sedda Jssa tännada ja kita, kelle käest keik head anded  tullewad, on meie kohhus. Ma tean kül, kui kegi tahhaks üttelda, et Eestirahwas omma Keisrit ei armasta ja Temma pole ei hoia, se walletaks sure suga; agga sedda ka ni teiste rahwa wisil iggas asjas awwalikkult. üllesnaitma, olleme kül alles nattuke  tuimad, harjumatta ja lühhikese möistussega.  Ei mitte armastusse, waid möistusse  pudus panneb meid mitmes asjus lonkama.  Kust se kül muialt tulleb, kui sest kallist koddosest öppetusest, mis mönnes nurkas  ni heaks kidetakse. 600 aastat jaggawad  alles Eesti-emmad sedda omma koonla körwas, ja selle lühhikese aia sees on suur hulk jubba ni kaugele jöudnud, et sorrinal luggeda möistwad. Mis sa weel tahhad?! Agga püüdkem sest kidetud tarkusse, ni pea kui ial jöud kannab, möda joosta, siis möistame  ka ommad kronopühhad parrem pühhitseda.  378