PzMNtjNSsemaaÜ. Inglased kartwad, et PrantsnSse ja Italia lepping Austriat nenda saab pahhandama, et pahha melega middagi teeb, mis tal parrast sureks kahjuks wõib tulla. Inglaste  nõu järrele Peaks Austria Italia kunnmga sZbraks heitma, agga Austria südda ei kanna sedda tehha, ja se on Italia õnneks, muido wõiks pea temma Prantsusse tuggi eest ärra kadduda. Uemad sönnumed. CartuKt. Et nüüd meie Maria-kirriko parrandusse.  tv jubba walmis sanud, siis tahhetakse sedda, kui lummal aitab, tullewa pühhapäwal Oktobril) kui leikusse pühhal, neste fisseõnnistada.  Koggobus tulleb kello 9 aeal enne Dom-mäele kahhe silla wahhele kokko ja lähhäb sealt laulo ja passuna mangoga omma uendatud kirriko Laggasi. Kirriko illuks ja tarwidusseks on uus kantsel ja 2 uut kroonlühtrit jure tulnud. Üht kroonlühtrit on kaks meie linna kaupmeest, Reinhold ja Mihael Umblia, Hamburgist  135 rubla eest ostnud ja kirrikule kinkinud,  teine on 100 rubla eest koggodusse kullo peale ostetud. Kui lummal terwist annab, siis same tullewa nmnris kirriko pühhitsenüssest pikkemalt kõnnelelua. Tarto teise eest! kirriko tarwis on mödaläinud  näddalal praos Willigerode katte todud 15 rubla, nenda et endise koggoga wäljateeb: 1371, rubla 69 kopp. Telegrahwi sõnnumed. Kuida kulukse, olla meie Keisri Proual nõu, talweks Nii sa linna wahhe-merre are ella- Ma minna ning Nende tullewane minnia, printses  Dagmar, ja Preisi aujcirjepürria proua, Printsis Wiktoria, tahta seddasamma Lehha. Kauba sönummed. (Peruus, 25. Septembril j 864.) Ilmad: Zkka weel wessised, pilwis, arwa kuiwad, sojad päwad, sellepärrast teed alles soppased ja kauba worid sure waewaga sisse tullemos. Laewo on siamale 97 sissetulnud ja 96 wälja« läinud. Kaup on süggiset wasto ning neil päiwil ennam jooksma hekkanud, isseärranis Kuida tännawuse ilmadega karta sUi, on liunoseemed waesed, kui neid ka paljo wäbhem  ei peaks ollema, kui mullo. Nende hind olli marsi eestvtsa 12 rubl. tshetwertist; nöuued ustesostjad  on ka önue peale nattuke ennam annud. Kuida kindel hind wimaks jääb, saab Willaubi ladal mahhatehtud ja tullewa nätdala teada autud;  eestotsa ou hind 12 rubl. tshetm. troon linnaseemnete  eest» Alii-litMKseemnid on tännawo rohkeste sada j« xingirakse 7 rubl. tshetmerti eest. Linno, tänuamnsi ei osie meel palja malmis puh» haslud; agga et jaak hea ning rohke on, siis ou armata, et kõrged hinnad, mis siamale olnud, samad  tvist allcmema. Nattuke, mis sissetulnud, ou V-linnate eest 42 rubl. ja lID-linnade eest 46 rubl. perkpunnast antud. WiIZK kaup on naga holetusfe sisse jänud, ei küssiia  paljo. Rukkis te eest antakse 5 rubl. 25 kopp., odra de eest 4 rubl. 50 kopp. ja kaerad makswad  3 rubl. tshstwert. Sola hinnad ou igga seltsi peal (7, 6, 4 rubl.; manna wisi jänud. Heringid küssitakse paljo tagga ja maksmad head multssõ heringad 10 rubl. ja tännawused 11 künni 11 rubl. 50 kopp. püt. Akmmcöe hind on 8 rubl. püt. - Tubbakat müakse 8 kopp. nael. sWöi naelast, kuida wöi on ja tinaitakse, antakse 16 ja 17 kopp. Raud on manna hinna peale jänud, 90 kopp. künni 1 rubl. leisik. Kirjawastussed. ÄZ. i. b. Kui Teie arwate, et mkddagi õlleks sündinud, mis mitte ep õlle sündinud, siis eksite waSro tahtmist.  Hallik ci jookse mitte aeoti. maid allati, agga koit mvda ei minda taewasse. Ahjud jahtuwad Lrra, paike jääd kumaks. On kaewandus ree peal ees, siis teate kül, et meie ssdda ei olle kaewanud. Teie cllatc sos ja rabbade tagga. Terretage omma prssukesed! P. 81. T. Sure tannogct wöttame Teie anded wasto, peame ommeti nags mölder paUuma, kui wiija peale kallatakse: piddags naktuke, kulla hakkab ülleaeama s lä8) J. R. R .n. Teie ei olle wist mirte enne möt-elnud, mis üttelda ehk kirjutada sünnib. Keik Eestimehhed ei Ullata weel kaugele watama, sepärrast ei panne meie ka Tere kurjustamist mitte puhhaks. Äuk Postimees peaga läbbi seina ei jookse, .siis nimmetate Teie tedda „arraosretud" ehk innimesseks. Sedda üllekohhut andko Teile Jummal andeks; Hakkate Teie iarwcdrga  wärrawaid lahti teggema, siis ärra aeage minno süüks, kui sarwed mahhasaerakse. Möttelge sedda nattuke järrels. - 327 Von der Csnsur erlaubt. (N?. 185.) Dorpat, d. 21. Skptbr. Teadaandmissed ja kulutamissed. Keisertikko Tarto liüna raekohto polest antakse keige neile teada, keS peaksid tahtma liüna öötööd eaneste  peale wötta, et nsmmad sedda raekohtule lähK