Marwilist jõudo ja mõistust õlleks, kuida Mähhäks seal keik lonkades ja loppergust ja kegi Kei teaks, kus pea ehk sabba ou. Ehk kui ka wannematel sedda wõrt mõistust õlleks,  et omma ammeti asjad kül wõiksid aeada, agga neil tulleks truusest ja õiglasest melest pudus, ehk nad panneksid vigussele wahhast ninna .Pühhä, mis iggale pole käända annab, ehk peaksid  omma ammetit renditud lüpsilehma eest, nidaks  lambaid, agga ei kaitseks egga sõdaks neid, no waatge, siis õlleks luggu sedda hullem ja meie saaksime omma ue asjadega wihma kaest räästa alla! Meie koggokonna wannematele saab Kaunis hulk wõimust kätte, head tehha ja kasso agga kui sündsad mehhed Pukki peale ei Isa, wöib wanker nisamma hästi ka pea krawi J minna.. Sedda on tarwis holega tähhelepanna ja meles piddada; sest parrein on ettewadata, kui pärrast kahhetseda. Meil õlleks ka koggokonna kirjutajate parrast paar sonnakest öölda, agga . sedda wõime teine kord tehha. Kohtomeestele ei jä eddespiddi muud, kui puhhas kohtomõistminne. Meie armolinne Keisri Herra on koggokonna  seadust meile kassuks annud, et aeg aealt cunam omma jalge peale saaksime: nüüd mur- selle eest , et meie sedda isseennestele ei te. Selle eest hoidko lunnnal! Ommalt maalt. Tartust. Miks raud-tesid ni wägga tarwis õlleks.j Lustisöido Parrast õlleks meil nendega aega küllalt, agga meie aeg ja asjad sunniwad meid pääw päwalt ikka ennam selle eest murretsema, kuida oddawalt ja ru°ttn ühhest  kohhast teise saaks, isseärranis weel koormaga.  Meie „Balti näddalalehhes" kirjutab Urmasto  h. v. Samson selle ülle pikka õppetlikko peatükki, kus sees ta isseärranis sedda ärraselle- Lab, kuida meie waeMalissed teed keik worid üllearro  kalliks tewad ja seläbbi meie põllotööd, mabrikuid ja kaupa kängo pannewad, ja se on sulla tossi. Kust se tulleb, et linnateggmisse korwas w iljateggeminue ja karjakaswataminne koggoni mahha jääb? Eks seläbbi, et linnad üksi meel kallist worirahha suutwad kanda. Rentnikude  rent ja pärrisperremeeste kohha intressid peawad üksi linnadest wäljatullema ja seal kõr- Mas ka nende kronomaksude, sola, raua, hermgate  ja muud sellesarnast tarmitust tassuma, mis ommas Põldus ei kaswa. Wiljateggeminue waub jubba alla pole ehk kül hinnad wiimse 20 aasta sees wähhemast 30 Protsenti on tõusnud. Sellega ühhelhobil jääb ka karjakaswataminne kängo. Sest kui perremeeste peale matame, kes jubba terme innimesse igga pärrismapiddajad ja ossast jõukad, mehhed on, mis on nemmad omma  karjalasMatamisses ja ellaja seltsi parrandamisses  teinud? Pea ni paljo kui mitte middagi. Keik lähhäb Manna issa-issa radda mõda romades  eddasi. Ka mõisade peal, kus wõimalik otti selle eest murretseda, on se pikkalt läinud ja liig kallist knllo teinud. Wiljateggeminne ja karjakaswataminne wõib jo seal agga kasso sata, kus üht ehk teist, ehk mõllemid hõlpsast ja rohkest  wõib ärramna ja rahhaks tehha. Senni kui sedda ei olle (ja kust se ilma parrema tedeta tulleb?) senni ei Mõi isseärranis pissnma g)õllomees  karja eest mitte suurt hoolt kanda, ta teeb parrem linno; agga se ei anna põhko egga terri karja kaswatada ja põld ei sa ka tarmilist rammo  perremehhe käest taggasi. Lähhab se nenda eddasi, siis mõiwad Päwad tulla, kus meie Põllud  nalgend lehmade sarnatseks on sanud, kedda kewwade karjasmaal eest ja takka tõstetakse —- lüpsa nüüd ja te wõid! Ilma raudtedeta peame agga wäggise linnadega maad kurnama, sago mis saab. Keigesüggamam kaem saab wimaks tühjaks, kui jure ei tulle, ja keigemäggewam põld jääb mimaks lahjaks, kui rammo ikka woetakse, agga ei anta ehk liig mähhe antakse. Km aasta eest kui Peruust Paljo milja la ema pandi ja 2 rubl. wakkast anti, nelas weddo 50 kopp. ehk neljat ossa wakka hinnast ärra, säh, kauple seal Põllomees  wiljaga! Tahhaks kegi tännamo milja Tartust  Perno ehk Riga sata, Peaks wist 60 kopp. ehk meel ennam wakka pealt maksma, agga raudtee  peal ei tulleks mitte poolt sedda hinda anda ja assi lähhäks nago tulega. Aeg on ka rahha. Küssi nüüd meel, miks raudtesid tarwis õlleks. . sWeel Aallatskimwi kirrikust.j Üllamal seisaw kirri on meile hea sõbra polest selle õiendusseks sadetud, mis minnewa kord nimmetud kirriko ehhitamissest kõnnelesime, ja meie mõttame tännoga masro. Mis on meile 343