passiad ?a arro, et mehhed omma korteri keisri maea lähhedal ollid ürinud ja ikka siis wäljas käisid, kui keiser ka wäljas käis. Pangem nüüd nende surmariisto sellega kokko, siis põlle meil ennam suurt selletust tarwis. Meestel olli hirmus kurri nõu, agga õnneks ei läinud se neile mitte õnneks, waid mehhed on kinni ja ootwad omma palka. Kes ennast kurrati orjaks annab, peab ka omma palgaga rahhul ollema. jMeksiko asjadj on nenda kui nad on. Austria prints Maksimi li an näitab ikka wimaks Meksiko keisriks sawad. Jnbba rägitakse Parisis temma reisist ja sest, et ta weel enne Parisist peab läbbi minnema ja keisri Napoleoniga susõnnaga  kõnnelema. No muidogi, kelle käest ta siis muido omma uut keisrikroni saab? Teado pärrast ei olle Eesti Poötimehhel middagi selle waõto, agga se on karta kui se kroon mitte pärrast okkaskroniks ei sa, mis kandjale kahjo teeb. Olnmeti, mis tehha, igga innimesse tahtminne on temma taewa riik, krn parremat ei olle. Inglismaalt. taggasi waatminne wanna aasta pealej on nende neneste metest õiete rahhutinne. Muial Eüropamaat  otla tülli õhto Pool ja tülli hommiko pool olnud; Põhja pool (Danimaa!) olla tülli praego lahti ja lõuna pool sltaliamaal). igga silmapilk hakkamas, agga nende maal olla aitummal waggune  rahho wallitsenud; nemmad olla wägga Laegaste teinud, et ennast mitte Amenka egga Pola tülli wahhele ep olle segganud. (Nago neil nutte sedda tahtmist ep õlleks olnud, kuid neile mõllemilt poolt su peale ep õlleks lodud!) Kui ennast tännawuse suise põllosagi ülle rõmnstawad, siis on se keige puhtam rõõm; agga Irimaal ei olle ka selle polest suurt head olnud. Neil on seal ennamiote allati wilja ikkaldus, sellepärrast on sealt tännawo jälle paljo innimessi Amerikamale  wäljarändanud. sDani kõnnelewad nemmad ka jubba kaunis terraseste ja Püüdwad ähwardanustega  Sakslasi kohhutada. Nemmad tahtwad, et keik need wallitsussed jälle peawad nõnpiddamisseks  kokka tullema, kes Londoni protokolli Dani aujärje pärrimisse parrast ollid allakirjutanud,  ja nenda sedda asja selletama. Et Taanlased  Holsteinimale jubba selga Pöörnud, ei näita Inglasi mitte tvcigga pahhandawad; agga et nende lang ka Sletzwigimaad peaks ärraandma, se aeab neil harja punnaseks ja arwawad, et Preisi lang wägga pahhaste teeks, kui sedda nõuaks. Dani lang tahta jo ka ellada, ja suur ei olla temma ma muidogi mitte. Seal jures ütlewad ka muda teine poolt su arest, et Sakslased  mitte piddada ärrammustama: "kui Danima isseennesest nõrk olla, siis olla Lemma lang, Inglisma,  tuggew omma sõalaewadega tedda aitama. Jah, agga kui külm ei lubba, kas siis Inglased  omma sõalaewad postiga Lahtwad Tanima akbiks sata? Se on imme, kuida keige targemad  mehhed mõnni kord sedda kerget asja meles ei sa petud, et lummal peaperremees on innimeste kunningrikis. Uemad sönnumed. Tartust. sPaljo Tarto Jani- ja Surekoli koggodusses sündinud ja surnud  Peale Maria-koggodusse on Tartus weel 2 meie usso saksa koggodust, ja nende mödaläinud  aasta asjust peame ka kõnnelema. Jani-koggodusses on sündinud 38 poislast  ja 51 tüttarlast, kokko 89 last (nende seas 2 surnult sündinud); loetud said 67 Pois- ja 35 tüttarlast, kokko 102 last; laual ollid käinud 774 meester. ja 1331 naester., kokko 2045 innimest (nende seas 47 haiget); laulatud said 25 Pari; surnud 47 meester. ja 39 naesterahwast,  kokko 86 innimest, nende seas 30 last ja 25 peale 60 aasta wannad. Surekoli - koggodusses, mis teistest paljo wähhem on, sündisid mõd allunud aastal 7 poislast ja 6 tüttarlast, kõkko 13 last; loetud said 6 Poislast ja 5 tüttarlast, kokko 11 last; laulatud sai 1 paar; laual käisid 755 innimest; surnud on 8 innimest. Maria-koggodusse lauarahwast otti ülleültse  7645 meester. ja 11,438 naesterahwast, kokko 19,073 innimest. Agga armad luggejad,  aitage mulle ommeti arro sada, kust se peaks tullema, et meesterahwal (saksa ja eesti koggodusses)  wähhem Jummala armo tarwis olnud, kui naesterahwal? ? Wilsanbimaast» jUllekohto sur Wanna Tännaülma wallas on üks õnneta met- 14