ma, muido on tuul meie au jubba ärrapuhhunud.  Et laiskade ja kelmide su ees lussikaga  peame seisma ja neid söötma, sedda ei nõua egga wõi kegi meie käest nõnda; agga et raskel aeal nälg mitte äkkiste nago karro waeste kallale ei tulle, selle eest peame aegsaste  murretsema; kui mitte, mis tähheks on siis wallawannema ehk wallawallitsuse nimmi? Üttelgo nüüd mõnned isse, mis peawad mõistlikud innimesed sest arwama, kui Wõrro pool sel aastal, kus mitmed perremehhed ei tea, mil wisil läbbi sada, tillemate küssimeste'  peale mitmelt poolt seal wastust antakse:  ei ollage hädda egga pudust? Tõssi kül, laenada, kui laeno tarwis ei olle, on jõlle; agga nälja eest uksed aknad lahti jätta, kui mõistliko laenoga neid wõib kinni panna, on weel jõlledam, on tuimus, holetus ja üllekohhus, kellel omma wastuseandmine kannul käib. Rigi wallitsuse murre käib ülle rigi, kubbermango  wallitsuse murre ülle kubbermango, maakonna  wallitsuse murre ülle maakonna, noh, siis peab koggokonna wallitsuse murre ülle koggokonna  käima. Kui agga sesinnane wiimne wallitsus  kostab: põlle middagi hädda," ja näljatsed kissendawad leiwa järrele, ilma et tööd ehk leiba kohhegilt wõtta õlleks, kuida peame nisuggust wastust siis nimmetama? Wõib kõik muud olla, agga mitte mõistlik egga õige. Meie teada ei olle Wõrro maakond mitte Liwimaa wiljakam ja rikkam maakond, ja sealt just antakse  nisuggused wastused! Kuulda on, seal piddanud tillematest üks wallast walda ümberkäima  ja rahwa pudust üllekulama, agga et wallawallitsused pudnst ei üttelda ollewad egga Wllewad, siis arwata ka üllekulamist ennam tarwis ollewad. Agga, mo armad wallawannemad, kui leiwapudus ommeti meie keskel wallitseb ja wiimne luggu pahhemaks lahhäb, kui essimene, mis siis? Kui õige aeg abbi sada on ärrawidetud ja pärrast ennam abbi ei sa, mis siis? Kui ommad ja maggasini salwed tühjad on ja nälg hakkab niito piddama, nago Somemaal mullu, mis siis? Wägga hea õlleks enne ettewadata, kui pärrast kahhetseda, kus kõik middagi ennam ei aita. Mis nõudwad koggokonnad,  mis nõudwad Nemad wallawannemate  käest? Et neil tark pea Zllade peal mõtleks ja kristlik südda rindus tuksuks. Sedda andko Inmmal neile, kel' sedda weel peaks puduma. WMandi maakonnast. Enneaegne surm. Ello on innimestel kõige kallim assi maapeal, agga siiski ei wata nemmad sellega ette waid tewad saggedaste, km ep õlleks se middagi wäärt, ehk kui saaks sedda igga Judi käest pari koppiko eest osta. Helme kihhelk. Lõwwe wallast kirjutakse meile: „Meil uppus kohtomees J. T. kõige hobbusega  mõisa järwe ärra. Temma olli 7. Nowembril teise mehhe heina kuhja söötmist, waatma  sõitnud. Sealt läinud mõllemad mõisakõrtsi, wõtnud seal paar werandiko, teises kõrtsis pole weel peale, noh, eks „lummala wiljal" olle ka omma wäggi sees, pead hakkanud kihhama, agga Zhto olnud jubba käe ja tarwis koeo minna. Teisel hommikul leiti kohtomees kõige hobbusega järwest! Naene jäi lesseks, lapsed waeseks ja ammet teise holeks. Kes teab üttelda, kas surm õlleks tnlnud, kui klasipõhhi mitte söggawam ep õlleks olnud, kui järwe põhhi. Nekrudi assemikude murretsemist on krono omma peale wõtnud, kuid maksa 570rub1., siis wZid koeo taggasi jäda. Mitto tewad sedda, meie ei teeks mitte. Assemiko murretsemesega olli monnikord  ka weider luggu. Lõwwe wallast piddi noormees W. J. mullu nekrudiks minnema, ütles: „Wend, palka assemik, sada järrele, siis tullen jälle taggasi." Üks wend läks, teine hakkas assemiko  otsima. Sai wimaks ühhe Walga linna poisiga kaupa, kes wenna assemikuks piddi minnema  ja selle eest 360 rubl. sama. Agga sel olli ka mõnni tilk rebbase werd soonte sees,, teggi ennast haigeks, pikkendas aega, künni 150 rubl. ette olli wõetud ja nüüd Nowembri kuus, kui P. J. tedda 3 näddalat söötnud, mitto korda Tarto sõitnud ja aega wiitnud, tnlli alles wälja, et assemikust assemiko ei saagi! Säh nüüd! Mis olli temmal taggasi maksta? Paljas  ihho hing! Nõnda wõib innimene näppistada  sada, kui head nõu ei ussu." Aiast. Priuse lubelipühhast hakkawad  ka saksa ja latti zeitungid jubba kõnnelema.  Kuramaal peetakse 30. Augusti ku Päwa priuse päwaks; sest sel päwal olli õnnis keiser Aleksander I. isse Mitawis. Kuramaa priuse kulutamine tulnud senatikohto polest jub- 380