Inglismaalt. Mis saab telegrahwist?j  Mis tast saab, mis katki, on katki ja ots Põhjas. Tradil olla kohhegil wigga olnud,. nemmad tahtnud laewa Peale taggasi rullida ja parrandada, seal tulnud õnnetus, et katki läinud ja põhja waunud. Essimest korda on ots weel kätte sadud, agga tõmbades teist korda jälle katki läinud. Nüüd tahtwad tööd seks aastaks seisma jätta ja tullewa kewwade ueste jälle peale hakkata; järrele nad ei jätta. slmmeks on pannaj, et Inglased, kes muido mitte ni kärsitumad ja kergemeelsed ei olle, ka Prantsuste wisil ommast merrepiddust immet kui suurt politika kasso lootwad tullewad, mis ommeti ülleültse muud middagi ei olle, kui mängo assi. Teised merrewäed, isseärranis Wenne ja Amerika wallitsussed, watawad kaunis  ülle olla selle mängo peale, ja kui Prantsus  ommal kombel kiitleb: „Ilma Prantsus- Inglisse loata ei tohhi kegi pauko lasta," siis õlle sest ka suremat piddada; Lemma sõnnad lendawad ikka kõrgeste. TurginraM. sKoleratõwwestj ei tulle sealt poolt mitte häid sõnnumid. Tõbbi olla ennam kaswamas kui kahhanemas. Konstantinopolis  ei teada ennam kegi, kus ta pea seisab. Mõnnel päwal jada 2000 iunimest haigeks ja 500 surra ärra! Keik kolid olla kinni, nendasamma  kohtud ja podid. Ka sõamehhed olla linnast wälja sadetud; agga haigus minna nendega,  kes tuhhande kaupa pealinnast põggenewad, ühhes kasa ja ümberkaudo olla innimessed maal ja merre saarde peal nisamma häddas kui pealinnas. GHiVtussemaatt. Mõnned luggejad mälletawad weel, et meie ommal  aeal Egiptusse kaewetud jõest olleme kõnnelnud,  mis wahhemerd ja punnast merd teine teisega piddi ühhendama. Prantsussed wõtsid sedda tööd enneste peale agga Inglased ollid wagga selle wasto, et nende India riik nenda mailma jalgo ei saaks. Se olli suur tö. Peale 200 miljonit pranki arwati ärrakulluwad ja Egiptusse wiitsekunningas andis iggapaäw kom trahhi jürrele 20,000. rahhatömest kaewama ja kärrutama. Mis esmalt naerdi, on ommeti tõeks läinud: uus jõggi on walmis ja Augustil sNaPoleonipäwal) läks essimenne laew wahhemerrest  uut jõgge möda punnase merrisse. Sedda uut jõgge hüüdwad mu rahwas „Su es-kanal," et weike Su esse lm seal lähhedal on. India merre-te on selle läbbi wägga paljo lühhendud. Uemad sönnumed. Niast. „Latweeshu Awises" ehk Mitawi latti seitung kõnneleb üht pikka kurwa luggu Lätlaste wäljaründamissest Nowgorodi knbbermango,  kuida nemmad seal pettetud sanud ja willetsalt ja häbbiga piddand taggasi tullema. Petorburgist. Mödaläinud aastal on Wennemaalt laewakaupa wäljawidud ülleültse 171,203,896r.ee5tja5i55et0dud147,693,916 rubl. eest. Sissetodud kauba seas ei olle agga mitte sedda kaupa nimmetud, mis kronole ehk mõnne seltsi kullo peale ilma tollirahhata sisse tulnud. - Tullewa kord pikkemalt. RoyenHagtst. Suurwürst Konstantin olla omma söalaewadega Dani randa Kopenhagi linna alla jõudnud. Dani Kroonprints olla neile aurlaewaga wastosõitnud. Seal olli lodetud, et Wennewõerad näddala Paiwiks senna piddid jäma. Werkinst. Preisi ja Austria kaup olla eestotsa  nenda janud: Shleswigima jääb Preisi ja Holsteinima Austria kätte. Lauenburgima jääb koggoni Preisi pärralt ja Austria saab selle eest miljoni taalrit kahjotassumist. Rasukesed. Mis on au? Se, mis mitto rahha eest kitt wõiwad ärramüa, agga mitte ennam taggast osta, ja istuksid uemmad ka, kus Napoleon istub. Jggast innimessest, kes ommast auust ennam luggu ei pea, sest ei pea teised ka ennam luggu, ja se on üsna õige. Senni kui innimenne omma  au Parrast weel middagi head ei mõista tehha egga pahha jätta, senni on ta alles harrimatta,  tores loom. Meiega ennam rahha laenata, km sa maksta 285