ma, mis õige põlle, sedda siis nikohhe ärrakeelda.  Jggaüks lodab, et keik nende tülli agga ähwardamisse jure jäeb. Danimaalt. Dani kunningas ja prints Wales on ommalt poolt telegrahwiga Kreka kunningale nöu andnud, sedda mis Sultan öigussega nõuab, ni paljo, kui tal woimalik, täita ja ennast ilma asjata tülli eest hoida, sest et seläbbi Krekamale suurt kahjo woib tulla. Krekamaalt. Türgi wallitsus watab pahhase silmaga praego Kreeklase peale ja mmstab tedda hukka z sest et temma Kreta saarlastele/ nende sure ütlemata hädda sees, abbiks olnud ja põlle kelk sedda, mis Türgi wallitsus saarlaste kaela panna tahtnud, mitte lasknud korda minna ja ähwardab tedda nüüd sellepärrast wastamisss alla kiskuda; selle wasto ütleb agga Kreka wäljaspslise asjade tällitaja  minister, er Kreka rigiwallitsus omma au ja rahwa sowimisse parrast sedda põlle woinud teist wist tehha W tahhab selle polest käes ollewad  tunniskirjad ette panna, ja selävbi näidata,  et ta middagit wasto oksa põlle teinud. Ehk kül eestkostjad rigid Kreka rigi wallitsusele  mõnda köwwa pähkelt ammustada andnud,  ütleb ta ommetige sedda woimata ollewad,  Sultanile järrele anda ja sedda tehha, mis ta nõuab, ja et ta sedda ei te, sepärrast kramib ka Türgi sadik, Krekamaal, omma asjo kokko, et sealt ärraminna. Türgimaalt. Wennema sadik, Konstantinopolis,  on Inglise, Prantsuse ja Preisi savikute  peale köwwaste käinud, Türgi wallitsussele  nöu anda, mitte selkombel, kuida ta hakkanud, omma asjo seada, sest et seläbbi keik Eüropa rahho woib rikkutud sada. Selle peale olla Sultan tülli hakkatust mönneks päwaks  seisma jätnud, ning tahhab Kreka wallitsussele  weel ükskord tengimessi ettepanna, ja siis odata, mis ta selle peale saab ütlema. Wennema sadik katsub keik ärra, Türgi ja Kreka wahhelist tuld enne hakkamist kustutada ehk sedda, et ta ommetige ni järsko pöllema, ei hakkaks. Mõnnesuggused sõnnumed. Kuida töuset, mis mihha, heaks tehha. Tuttaw assi on, et tõuse issiennesest wihha ja teeb perrenaestele saggedaste suurt melepahhandust,  kui saial wihha maggo jures. Kui ollete tähhelepannud, on tõusel pissukesed tükkiv  sees ja need on, mis keik töuset rikkuwad; puhhas ja hea tõuse on nago kerge waht. Sijn tahhame nüüd armad perrenaesed teid nattuke öppetada, kuida omma tõuse sest sedda wihha wälja woite sada. Wadake: enne kui saia teggema hakkate, wallage tõuse peale nattuke  wet, et weddelemaks lähhäb, laske sedda siis nago killet läbbi penikesse sõela ehk läbbi arwa ride, siis jäwad wihhad tükkid sõela ehk ride sisse ja hea prugitaw tõuse on al nõu sees; seal laske sedda nattuke selguda, tõuse lähhäb alla ja wessi peale, wimast kallake parrast  pealt mahha, siis on teil hea prugitaw tõuse alt wötta ja saia sisse panna. Muidogi  teada, ei pea tükkid sõela ehk ride sees mitte katki piggistud sama, muido rikkute omma töuset jälle ärra. . Kirjawastussed. - Leiate jubba tännasest numrest. F. F. Need kaks siin nimmetud tähte ei ütle weel, kes kirjutaja oluud: sepärrast on siis kirri nisamma hästi, kui ilma nimmeta. Teiseks olleme kirja kaks kord läbbi werinud,  agga mitte sedda arro sanud; mis kirja saatja on öölda tahtnud; andsime üllemate kätte; same nähha mis nemmad ütlemad. 407 Lon der Censur gestattet. Pernau, den 10. Decbr. 1868. Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Teadaandmissed. Perno politsei-kohhus annab selabbi teada, et se aastane Zöulo weiste, hobbuste ja kauba  laat 16. ja 17. Detsembril Üllejöe allewis,  wanna tuttawa kohha peal saab petama. Pernus, politsei-kohtus, 5. Dets. 1868. Politsei - peawannem Brackmann. M 2123. Sikkertär E. v. d. Borg. i Perno maksowötja wallitsus annab selabbi teada, et ettetullewa nekrudiwötmisse tarbeks, nende lisutamine, kes linna koggokonnast 1. ja 2. klassist ja neist seisustest, kes nekrudi kohhuse al seisawad, 11. Januaril 1869 enne lõunat kello kümme saab ollema ja ka sedda,