ja armast öppetajat kantsli peale näggin astuwad.  Parrast jummalatenistust, kui lõunat  ollime ärrapiddanud läksime sõbraga saddamasse,  agga piddime seal künni teise hommikuni  otama, enne kui aurolaew ..Leander" Riast tulles, senna jõudis. Muido tulleb ta ikka neljapääw parrast lõunat kello 3 ja lähhäb kello 5 jälle Peterburgi, agga sekord ollid kanged tormid tal paljo aega käest arra raisanud, istunud 12 tundi Kurresare linna al paigal, ja sepärrast tulli wast rede hommiko kello kolm Tallinnasse ja kello ühheksa astusime  sõbraga ta kukkile, ning läksime tormates Peterburgi pole. Jlmoke olli waikne, sepärrast  ka wägga kenna sõit merre peal. Laupääw  hommiko kello pool kuus ollime Peterburgis  ja astusime laewa pealt mahha, ning iggaüks piddi nobbe ollema worimeest murretsema,  muido wois pea jalla mehheks jäda ja se on seal sures linnas wägga raske. Muido  on worimehhi kui seäska seal koos, kui laew senna tulleb, agga sekord olli neist suur pudus, sest et se Peterburgi rahwale weel liig warra olli, nemmad on harjunud nattuke kauem puhkama. Saddamast senna, kus kortert  tahtsin wötta, olli linnast läbbi, liggi seitse wersta maad, se olli liig jalla käia, sepärrast  katsusin agga, et troska peale sain ja sõitsin ülle Nikolai silla Keisre Peetre I ausambast,  mis senati kohto maea ees, ja uhkest Zsaki kirrikust möda sure Newski ulitsa peale ja siis otse eddasi künni pissukesse Ohta kohta  A. Krohni õlle wabriko peale; seal wöttis  armas wend mind armoga wasto. Sel päwal ei sanud ma ennam kaugemale wälja käima, sest aeg kullus jutto aeades ja sedda suurt ölleteggemisse wabrikud immestelledes.  Käisin tedda otsast otsani läbbi ja ollen kül piddand immeks pannema, kui suur ja laialinne ta seest ja wäljast poolt on. Parrajate  olli kattel kemas agga mis arwate:  kui suur se peaks ollema? Mitte karma  wäärt surem egga wähhem kui 200 Peterburgi  mati, se on 340 künni 350 Perno wati. Kahjo et unnustasin küssimata, kui mitto sülda ta pealt lai ja süggaw on; üsna kolleto pealt wadata, kui ta keeb. Nüüd tahhame igga asja isseärralikkult tähhelepanna siis on kergem keigest arro sada. Seal prugitakse iggapääw wakka linnasid ärra. Linnase teggiad, kus ülle pea 54 meest töös, peawad iggapääw, kui mitte pudus kätte ei pea tullema 666 wakka malmis  tehtud linnasid käest ärra andma; neil on iggapääw ühtekokko nendega mis leus, kassumas  ja kuiwamas on 5466 tsetwerti odre käes; wsib kül arwata, et seal meestel keik näppo otsad tööd täis on, keigega malmis sada. Olle kärimisse tarbeks on 88 tört, igga ühhe sisse lähhäb keige wähhemast 456 wedro; peab ruum ollema, kus nad seiswad!  - Umbes 76 worimeest on igga pääw hommikust õhtuni platsis, öllut puddelite ja wadide kaupa keldrist wälja weddamas. Wöite kül, armad sõbrad, issegi arwata, et se üks jominne on, kui iggapääw 46 tuhhat puddelid  tühjaks juakse, egga kegi sedda mahha kalla,  waid ikka köhto. Kui sedda ühte kaewandusse  peaks kallatama, saaks jo kaunis tiik, agga nüüd lähhäb ta keik innimeste köhto. Peab issigi kot ollema, kes sedda keik mastowöttab!  Et sedda märjokest ni rohkeste tarwitakse,  sepärrast on hommikust õhtuni 126 meest jeä keldris öllut puddelite sisse willimas ja auromassinaga tuakse keik jälle keldrist ülles keldri lae peale, kust neid wankre peale pannakse  ja ärrasadctakse. Mees panneb kümme kasti peale, iggas kastis 36 puddelit ja lähhäb  millistes wärrawast wälja. Üllepea on seal luur hones 456 566 meest töös, kes kui sippelgad pessa ümber ja otsas jooksewad.  Ka meie Eesti wendi näggin seal ammetis ollewad. Kui nüüd igga puddel 16 koppikat maksab, siis on lühhidelt mõista, on iggapäine sisse tullik nelli tuhhat rubla. Agga meie ei pea siin ka ärra unnustama, et kus luid lautas seal neid ka lauda tagga. On ka se jubba kokko arwatud, kui paljo puddelid  neil aastas seal weddamisse jures purruks lahmad ja se tehha ülleültse 26 tuhhat rubla aasta kohta. Jubba ka hea summake! Ei woi meie siin nimmetamata jätta, et se wee! mitte se ainus luur hone Peterburgis põlle, waid seal on teisa küllalt. Kui paljo siis 264