Wenne-Polama seest leidwad nad wist wägga pissut sesuggusid, kelle werri ni wägga liig palla on. Tallorahwas nüüd ammogi mitte. Kui se peaks ka ollema, et nad jälle hakkawad, siis Warsawis ommetigi keddagit põlle, kes nende nõusse heidaks, sest Warsawi politsei pn selle polest wägga paljo teinud, mis selle linnale rahho on saatnud. Paljo mässajate pessasid on koggoni ärralöhhutud ja nago sippelga  pessad laiale lautud ja kelle süddames weel kurri nöu kumas, on sealt politsei eest pelgo läinud ja sepärrast on siis ka lota, et sealt koddanikud paljo rõõmsamad sawad ollema  ning selle eest hoidma, et need kurja nöulissed  ennam usi pessasid senna ei sa teggema. Zgga kära peal on rahho sowimisse könned kuulda. Need ued mässamisse allustajad olla ka nende käest tahtnud rahha sada, agga kegi põlle koppikut lubbanud. Annaks et kegi nende nõusse ei heidaks. Wöeralt maalt. Saksa ja Dani södda, kellest jubba mõnda korda olleme könnelenud, põlle mödaläinud  näddal suurt eddasi läinud egga middagi  muud sündinud, mis isseärraliko teadaandmisse  wäärt õlleks. Nende södda põlle muud, kui teine teise nokkiminne, wähhem tagganeb surema eest ja wahhel löwad jälle sarwed kokko, agga ikka nattuke awalt; suurt lahhengid põlle olnud, kellest ka middagi wöiksime  könnelda, agga kuida nimmetasin: pissukessed  nokkimissed, kus ka omma ossa werd wallatakse. Teada muidogi, paljo parrem õlleks,  kui nad söbralikkult ühhe teise wasto tulleksid  ja lahkeste terretaksid; agga selle wifiga põlle nad suggugi parremad, kui pörmis härjad,  kelle wahhel ka leppitust põlle, enne kui teine teist on ärrawöitnud, siis peab nõdrem alla heitma ja rahho jäma. Prantsusse ja Inglisse wallitsussed nähhikse Daanlasse poolt seiswad ja sepärrast nöudwad nemmad Preisi ja Austria käest üht selget wastust, mis peale nemmad södda allustanud; on siis nende ettewötminne  selge ja neil õigus, siis taht- wad waggusi seista, agga kui assi mitte ühhe õige ja kindla põhja peal ei seisa, ka walmiö olla, Daanlastele appi minna; sepärrast wöib se tülli assi pea lõppeda ehk weel õige sureks minna. Sedda peame kannatlikult otama. Tahhame nüüd m õnned üksikud kohhad läbbikäia  ja wadata, kuida asjad Sleswigimaal on, siis same ka warsi arru, kuida loud lahwad. Preisi seitungid könnelewad, et nende kommissäridele  Sleswigimaal köwwa käsk kätte antud, selle ülle walwada, et Daanlassed, kes seal weel ammeti tallituste peal on, ei milgi kombel pea julgema, rahwale middagi etteräkida,  mis neid mässama aeaks ja kui sedda peaks leidma, siis neid kohhe ammetist lahti teggema ja Preisi mehhed jälle ammeti peale pannema ja teiseks ka sedda püüdma õiendada ja seadida, et kirrikutes ja kolides, ning keige Lallitustes selget saksakeeli rägitakse. Dani wangid, mis Preisimale sadetakse, olla räkinud, et Dani söa-wäest 1. ja 2. ning üks jaggo ka 3. Diwisionist kui suur üks Diwiston on, ei tea Postimees, sest wäetenistusses  põlle ta ial olnud ja külla tannawates ei loeta seäska mitte Diwisionide kaupa olla Alseni sare peal sedda kaitsmas ja 6 pattaljoni neist peawad Düppeli kantsisid, mis holega tehhakse, kaitsma, 2 pattaljoni ees wahhe peal ollema, et Sakslassed kallale ei sa. Sealsammas Düppeli kantsis on nad jubba korra ka rammo katsunud, agga kui suur kellegi kahfo ehk kasso olnud, sedda hoidwad  nad nenda waggusi, et kegi middagit ei pea teadma. Arwawad wist: sest on jo kül, kui isse teame; mis teistel sellega teggemist. Suretükki paukuminne on Wlensburgi ärra kuuldud. Ei põlle mehhed ühhe päwaga õigeks  sanud, waid wötnud teise weel jure. Hiljemad sönnumed könnelewad nattuke selgeminne  ja nimmetawad, et Preisi soldatid Esmaspääw  hommiko Düppeli kantsi ümber piranud  ja peale selle, kui nad Dani wahhed ollid taggasi Lönud, on lahhing hakkanud. Wöit jänud Preislaste kätte ja Daanlassed kautanüd paljo lippusi ning 299 meest sanud wsngi wöetud. Prantsus ja Inglane sowida wägga, et 69