ei tahha meel löppeda, waid ähwardab suremaks minna ja ülleültse sellepärrast, et Hessi kurwürst  jarreleandmatta kiusakas mees olla, mitte üksi omma rigi seaduste, waid ka surema kronitud  naabride wasto, kes tale head nöu andwad,  tülli löppetada. Hiljuti satis Preisi kunningas ühhe kindrali senna, teggi isse omma  käega kirja kasa, kus sees seisis: „Armas  naber, et so pissukese rigi rahwas üks kord rahho saaksid ning sa isse ka, siis ma annan naabre polest head nöu: te nenda ja nenda, et kirrik kesset külla saab ja iggaühhele  öigus jääb, siis on tülli läinud ja rahho tulnud." Agga panne sa kangekaelne karro tantsima! Kurwürst, kes tulliäkkiliune mehhike peab ollema on esmalt kurja nimmega üttelnud,  et temmal Preisi kunninga kirja tarwis  ei olla, wötnud siiski kindrali käest kirja wasto, agga wiskanud wihhaga mahha. Oho! se olli liig. Mis tulli järrele? No esmalt sedda, et Preisi kunningas warsi omma sadikllle  kasko andis: „Tulle Hessimaalt ärra!" ja Hessi savikule Berlinis laskis üttelda: „Wöid koio minna!" Nenda seiswad nüüd loud. Söbrus on katki ja üks ainus säddemekenne  wöib püssirohto pöllema panna. Wihte mällõstusse pääw. Agga wadder, sedda sa ehk ilma selletusseta ei mõista.  No pea, ma ütlen sulle, mis assi se on. Wihte (saksakele: Fichte) olli üks innimenne  nago sinna ja minna, agga hea tük targem, sest ta olli prohwesser ja tulline issama  ja omma rahwa armastaja mees. Temma  on neil kurwal paiwil, kui wanna „Punnapart"  Saksamaad ja rahwast omma piitsa al piddas, omma mönnusa könne ja kirjadega  Sakslastele sureks troostiks ja Napoleonil sureks okkaks silmas olnud. Zssearranis sütis  temma ja temma sarnaste meeste issama armastus Preisi noorde meeste süddamed pöllema,  et möegad peusse tõmbasid ja issamaad Prantsusse küsist peästsid. Sest sadik jäi ka Wihte neile armsaks, et igga aasta 7. Mail tedda mele tulletasid. Ta on isse jubba ammo  muldas, agga ta ei lähhä Sakslaste metest,  nago Otto Willem Masing meie melest  ka naljalt ei lähhä. Möda läinud 7. Mail peti iggal pool Saksamaal Wihte 160. sündimissepäwa, sest ta olli 7. Mail 1762 sündinud. Iggal rahwal on ommad  head ja wead, agga sedda peame Sakslastest  kiitma, et nemmad omma waimo pslest küünlasüütjaid, kes rahwa öppetusseks  ja kassaks ellanud, mitte ärra ei unnusta.  Need mehhed ja neid on Sakslaste  seas mulla al ja peal paljo ellawad nende hulkas omma teggudes, kirjades ja mällestusses  ikka eddasi. Mitto neist, kennele nüüd auusambaid ehhitakse, on kül enne kehwi  päiwi maitsnud, sest rahwas olli alles rummalam  ning ei mõistnud weel head kalliks piddada; agga nüüd on luggu selle polest ka teijeks läinud. Jaggab kegi neile omma waimo  annid, siis küssiwad ka jarrele, kas tal ennesel ihho polest ellada on, ja murretsewad saggedaste selle eest, et ta murreta nende heaks wöib tööd tehha. Nenda on öppind rahwas. Jtaliamaalt. Prints Napoleon, Jtalia  kunmnga wäimees, kes nüüd omma äiatadi watamas on, sanud ka imme sure auuga Neapolis  wastowöetud, agga ma ussun ennam äiatadi, kui ta ennese parrast. Sure öiskamissega  on rahwas tedda kunninglikko lossi saatnud, kus ai tedda otas. Paawsti pölli ei ollemitte ennam kidopölli.  Temma kolmekorne kroon ei tahha koggoni  ennam peas seista. Punnib kül weel karredaste wasto, agga mis üks hulgale teeb? Pahhem luggu on ikka se, et paljo temma omma piiskoppidest ja preestridest jubba teised mõtted sawad, kui temma! on, ja hakkawad üsna awwalikkult sowima, et Wiktor Emanuel Roma linna lähhäks ja paawsti wallitsussele otsa teeks, mis lihha egga kalla, külm egga soe ei olle. Kuida ninnatargad innimessed teadwad räkida, peab paawsti minister paljo kirjutud pabberid ärrapölletama, kellest arwab eddespiddi, kui teiste kätte langenud, pahhaha  jutto töuswad. Ma kardan, et need päwad  mitte ennam kaugel ei olle, kus seitungid arruldasi asjo Roma linnast sawad kulutama. Agga et Egiptusse wiitsekunningas, Said- 166