Eesti Postimees ehk Näddalaleht I«V7. Tartus, L> Sevteml» ma- la umlaraWllik. M Neljas aasta. Register: Eestimehhe teekond ümber mailma „Uskoldi" laews peal. Ommalt maalt: Wöcro makonnast: Kronimisse pühha. Tarto ja Wirro makonnast: Sool tuim ja walgus wakka al. Riast. Peterburgist. Somuslaewad.  Lulgari rahwas. Weider peigmees. Moskwast- Essimene lummi. Wö eralt maalt: Saksamaalt. Austriamaalt. Jtaliamaalt. Prantsussemaalt. Spaniamaalt. Inglismaalt. Mehhikomaalt Lissa: Tartust.  Tarwastust. --- Ädemistest. Peterburgist. Kirjawastussed. Teadaandmissed ja kulutamissed. Eestimehhe teekond ümber mailma „Askoldi" laewa peal. I»». Äuleme nüüd sõbra reisiluggu jälle eddasi. „Meie seisime Lissaboni linna al künni 2. Oktobri  kn päwani. Pääw /une sedda sündis meil laewa peal kentsak lnggu. Üks messilaste perrekond lendas meie laewa peale. Seddamaid walmistadi neile pu ja assutadi senna sisse ellama. Et nihästi laewa peal kui merrepindas õied egga lilled ei kaswa, anti neile met toiduks ja nõnda tullid pissnkesed  tõmehhed meitega ühhes merd möda reisima. Eddespiddi same weel kord neist teeseltsimeestest könnelema. —Se kord laks meie teekond ülle Atlanti  merre Lõuna-Amerika pole Brasilia male, knhho kõige wäbhemast 70(10 wersta merreteed ees olli. Kuida ülleültse nisugguse merrereisi peal lnggu on, ollen ma jubba ommas Ipanimaalt sadetud kirjas nimmetanud. Lissaboni alt wälja minnes, saime warsi hea tule kätte, mis meid passati-tule sisse wiis ja sellega üsna ühte läks, nago õlleks passat warsi Lissaboni alt peale hakkanud. "Agga mis on passati-tunl?" küssib mõnni. Tuledest, nende lomusse seadussest ja puhhumissest wöiksime ramatud täis kirjutada, mis agga õppimatta innimessel  ommeti seggaseks jääks, kui selle polest laie- malt juhbatust ep olle sanud, sepärraft ütleme lühhidelt  nõnda: Passati-tuled hütakse need tuled, mis möllemilt mailma polide poolt kesk lõuna alla ehk ma-wö (Ekwatori) peale kokkopuhhuwad ja se koht, kus wastamisst kokko sawad, hütakse waikfeks wööks, ehk ka heitlikuks, sest et seal tuul kas üsna waikne seisab, ehk lühhidelt hookaupa, kange mürristamisse  ja wihmasajuga kord siit, kord sealt puhhub. Nimmetud passatid puhhuwad agga kestma soja ja makerra weremisse parrast allati ühhelt poolt, se on põhja poolt wildaki õhto pole. Kust ja kuida wist se kõik. sünnib, põlle siin rumi ärraselletada. Kui sedda Geograhwia ramatud ei üllata selgeks teggema,  siis küssige omma kihhelkonnakoolmeistri käest, ma lvdan, temma saab sedda teadma ja teile ärraselletama;  meie peame eddasi minnema. Tee peal läksime Madeira ja Antonia saardest mõda, mis nago mustad pilwerünkad, rversta meitest kaugel, taewa serwa al paistsid. („Madeira" marjawiin,  mis seal kaswab, on tuttaw ja kulus. Saar on !7 ruutpennik. suur ja ellawad 12V,VVV innim. peal. Mönni aasta tuakse sealt 30,V00 ami marja mina walja.) Kui ülle põhjapoolse tropiko piri