, Peterburgist. Noh sõbrad  ! olleme teile Kiwwi-arro Kustase ja Saueaugo  Zuhhani asjad ärrakönnelenud, nüüd pallun nattuke weel aega wita, et teile ka Peterburgist  üht kenna asja woin könneleda, mis seal mödaläinud päiwil sündinud. Teate jo issige, et Peterburg üks suur ja uhke lin on, kus arroto rahwas sees ellab ja mönnes ulitsas  korraga ni paks rahwas eddasi taggasi käimas, nago meil ladade peal; kes woib seal öölda, kes õige ehk kelm; agga ommetige leiab politsei terrawus kelmid sealt hulga rahwa seast wahhest ka ülles, mis wägga immeks panna. Mödaläinud päiwil olla seal kaunis kennaste ehhitud rides herra, nimmega Z. . ~ kellel wägga kennaste tehtud kastikene kaenlo al olnud, mis ta praego Parisist ütleb sanud ollewad, ulitsa peal hulga rahwa seast kinni wöetud. Järrelwadates leitud kasti seest 115 wals pabberrahha, keik wannamodi SV-rublased,  mis ühtekokko 5750 rubla wälja tewad. Keik need pabberid olnud ni täielikult jarreltehtud,  et keige terrawam silm põlle öigede ja wals rahhade wahhelt wahhet leidnud. Arwatakse,  et se mitte essimene kord põlle sa ta olnud, waid et sedda jubba enne ka tehtud. Kllida ööldakse, peab J. . . üks Polakas oliema.  Peale temma, olla ka temma issa kinni pandud; möllemad on pärriselt Peterburgis ellanud. Kuida könneldakse on kastikene weltjäägriga  ühhe wäljama sadiko kätte sadetud. Kas põlle kenna? Mees lotis suurt kasso sawad, agga ennäh! assi läks nurja, nenda teeb Zummal ommal aeal keik kurja, mis sallaja  tehhakse, awwalikuks ja toob päwa ette, mis pimmedus tehtud. *sAea-r osi de Se aasta tahhetakse Peterburgis üht aea-roside näitust ettewötta ja kutsutakse sepärrast iggalt maalt kokko, kellel middagi näitusele tua on; keige rohkem lodetakse Belgiamaalt tullewad. Wennema  raudte selts on lubbanud neid, kes aearosisi  näitusele towad, pole hinnaga weddada ja tahtwad ka wäljamade raudtede wallitsusi palluda, ommalt poolt aidata, et oddawa weo rahha eest rohkem woiksid tulla. Antwerpenist  peab 19. Aprillil üks auro-laew sesugguste  kaösude ja rosidega, mis külma ei karda,  wälja tullema ja kui Peterburgi merri siis weel peaks kinni ollema, et senna ei woi sada, siis Riga minnema, kust rosid ja kassud  raudteed möda Peterburgi sadetakse. Õrnemad  rosid sadetakse Antwerpenist otse raudteed  möda Peterburgi. Ehk wast on Eestiwendadest  ka mönned kellel middagi senna wia, siis ärgo jägo ta hiljaks, waid katsugo neid aegsaste senna sada. Kronstadtist. sßussikate - södd Ennamiste sünniwad sesuggused narri-tembud Inglismaal, kus innimesed, olgo woidojooksmises,  rabbelemises, russikate-södda piddamises  :c. rammo katsuwad, agga nüüd näitab assi ka Wennemaal peale hakkawad. Kule wanna wadder kuida luggo olnud. Se olnud pühhapäwal,  2. Märtsil, siis läinud soldatid laewa madrused ja suretükki mehhed wäljs teine teise wasto lumme pallidega södda piddama,  nago sa iSsigi linna koli-poisid ja muud jömsikad õlled näinud teggewad; agga assi läinud aeg aealt töelikumaks ja harjad  punnasemaks, et wimati lumme pallid kaddunud  ja russikad assemele astunud. Nüüd olla üks kommission seatud, kes nende asja peab üllekulama. Weider on se kül, kuida ühhest mängust sesuggune tössine luggo tulnud, mis issiennesest wägga immeks pannemise wäärt; nad olla ni tulli wihhased teine teise wasto olnud, et kellegi! põlle aega olnud kõrtsi minna ja keige mässamise sees põlle* nad ka keige wähhema pealt wataja lapsesse putunud, kuhho neid ni rohkeste olli kokko jooksnud; agga nipea, kui laewade kommanderid ja kindraladjutant  Lessowski senna tulnud, on keik otsas  ja möllemad põled ilma selle peale watamata, kumma pole wöit jänud,  tillemate  kässo peale madrused omma ja suretükki mehhed omma kassarmusse läinud; kello pool seitse olnud keik waggusi. Sedda ei olle kül olnud,  et mönned söddimise platsi peale surnud mahha õlleks jänud, agga kuida rägitakse, peawad nelli madrust ja nelli suretükki meest raskeste hawatud ollema, kedda nikohhe piddalisse  widud. Katharineni linnast kirjutakse ühhe Wolga saksa koggoduse minnewa aastase wiljasagist:  „Meil olli se aasta üks wägga õnnis- 93