Eesti Postimees ehk Näddalaleht 4? Tartus, 20. Nmvembril. ma ja linnarahwale. WieS aasta. Eestimehhe teekond ümber mailma „Askoldi" laewa peal. XXII. A-aks Nangafaki linna kubberneri käisid ka meid laewa peal watamas. Se olli kobhe teisel päwal parrast meie seie tullikut. Nad tullid ühhe sure lootsikuga, kellel näitnud ka mingisuggu muud uhkust jures nähha ollewad, kui puhtus ja mönnudus: ausa kubberneri herradel polnud karta, kui ka mönni pakkitus õlleks lootsiku peal juhtunud, sest ta otsa pea! Olli wäike onnike tebtud, kuA nad iggal aeal sest lahti '.võisid sada. Hea salk samuraist tulli teistega seltsis laewa peale. Teiste seas ei läikinud nad suggugi parrema ehtetega, kõik ollid ühhesuggused  lapaanlased, ni paljo agga olli wahhet, et neil kannupoisid möekasi järrele ollid kandmas, mis teised isse piddid teagema. Muido näitsid kaunis lahked mehhed ollewad. Neile näidati ja selletadi kõik laewa nurgad ja asjad ärra, mis jures waene Morokko küllalt mudeid kubberneri herrade ees murda sai omma tõlkija ammeti täitmisel, teisel päwal  wist selg wallutas weel. Mönne päwa parrast sedda käis meil Widsi maakonna wallitseja würst isse külaliseks. Japani maa on jo mitmeks würsti rigiks jautud igga ühhel omma wallitseja. Üks kõige wannem neist ..kaikun.. peab teiste pea ollema, kelle peus kõige rigi ilmlikud asjad seiswad. Kõige surem melewald arwatakse  ..mikadv" parralt ollcwadjja taikun olla agga ta ilmlik kässi, kell' waimoliko asjadega teggemift põlles mis mikado terwelt omma peawallitsuse a! piddada. Se tulli omma auro laewaga meile. Terwe wägge samuraist koggus jubba enne laewa peale. Ta olli weel üsna noor ja omma modo illus mees. Helle sinnine kuhwta, atlase modo sidi ridest olli tal selgas, ja selle alt rippus rohheline, nisamma suggusest sidi ridest alluskuub, sest püksteks  sedda hirmsa laiuse parrast nimmetada ei sündind,  ehk ta kül nago pükstel kummagi jalla tarbeks  isseärranis arro olli. Seddawärki alluskubesi kandsid ka samaraid omma täiema mundri jures. Jalge al kölkusid würstil ka õllest tallused ja paljas  pea olli juukstest sarwega ehhitud, nago teistelgi  Japaanlastel. Kannupois käis möegaga järrel,  kedda rättiko sisse mässitud peus hoidis, wist ep olnud waärt, palja käega ta külge putuda. Meie admiral sirrutas tale wastominnes kat: mees tõrkus essiteks wasto wöttes, agga pärrast ommeti sirrutas omma würstliku kae tale wasto, kui meie nllem Morokko läbbi se olli jälle siin niudeid murdmas —temmale sai selletanud, et Wenne admiral kül selle auu waärt ollewad. Siis käis ta admiraliga  laewa möda kõik kohhad läbbi, Morokko ja mönned öppetud ammemikud samuraid wennisid järrel. Wiimsed ollid kül terrased kõik tähhele pannema  ja mis ial neil udis näis ollewad, sai holega iggapiddi üllewavatud, järrel pärritud, wahhel ka