koppiko polest pöudne aeg kätte tulnud, nenda,  et põlle teadnud, kust koppikat tarwi tassuda wotta; korraga olnud nöu petud, kust ja kuida sedda tühja jälle woib sada. Pannud omma keige parremad hilbud ümber, läinud saddamasse laewade peale ja walletand seal kapteinidele ette, et temma selle ja selle kuntori pea perremehhe poeg ning olla tulnud  nende käest wäljama kuld ja höbbe rahha tükka pari päwa peale palluma, et neid mahha  malida, sest sedda armastada ta wägga hea melega tehha. Kapteinid põlle ka wasto seisnud, waid iggaüks andnud, ni paljo kui ta woinud. Sel kombel korjanud ta liggi 30 rubla kokko, mis ta ka kohhe lähhämas podis ümber wahhetanud. Ühhes laewa kapteinide korteris tulnud sest jut ja seal olla nad kuulnud, et nad pettetud sanud, andnud sedda asja kohhe politsei kohtule teada, kes warsi ommad teenrid wälja läkkitanud ja neil olla ka pea se ön olnud, kelmi jälge peale sada.  Mees sadud kätte ja nendasammoti ka rahha. Sesamma kelm olla jubba minnewa aasta üht pea sesamma suggust kelmistiko teinud,  kus ta ka jälle kinni tabbati. Jälle on awwalik: kui häddast on üks tö-maea tarwis,  kuhhu sesuggufi kelmist woiks nattuke ammetisse  panna, et öppiks eddespiddi tö ja waewa läbbi ennesele üllespiddamist tenima. sßaudte Loeme Ria seitungis  ühhest raudte önnetussest, mis Peterburgi-Warsawi  raudte peal 4. selle ku päwal, öhto kello pool kahheksa aeal, Dünaburgi ja Kalkuneni jama wahhel sündinud; kaks massinat jooksnud teine teise wasto. Üks olnud kauba woor ja teine reisiate woor. Kauba  worist sanud kuus wankert kauniste wigga;  agga reisiate! põlle middagi muud wigga olnud, kui et hiljem senna jõudnud, kuhhu läksid. Tartust. sEestlaste mango ja laulo Tallinna seitungi 234 numris loeme ühhest Eestlastest antud mango ja laulo kontserdist, mis 3. selle ku päwal Tarto Maarja kirrikus antud, nenda: ..Luggematta hulk saksa- ja tallorahwast olli 3. Oktobril meie Maarja kirrikus Eestimeestest  antud mango- ja laulo kontserti kuulmas; kirrik olli nenda murdo rahwast täis, et pea peas kinni olli. Ammugi teada, saksa rahwas, kelle körwad paljo parremaga õppinud, ei tulnud mitte selle mango- ja laulo parrast, waid, et se kontsert waeste koli heaks anti, ka ommalt poolt sõbralikkus armastusses middagi anda, ei tahtnud külmad kiwwid ristikoggodusse templi müride sees olla, waid ka ommad andid senna  jure lissada. Esstmenne assi on essimenne assi, seal on kartust, seal on kohkumist ja need towad saggedaste wiggadussi sekka, mis ka seal olleme tähhele pannud; agga sellegi parrast ütleme: suur tänno neile, kes sedda waewa omma öllade peale wötnud, Eesti noort rahwast, kes ommetige ni wägga omma tö koorma a! äggab ja õhkab, on jõudnud ni kaugele öppetada, et awwalikkult wöisid wälja astuda ja kennaste mängida ja laulda. Kes sedda isse katsunud, se teab kui kerge ehk kui raske se tö on, neid öppetada, kes karja tagga  ülles kaswanud. Üks wanna sönna ütleb: ..«Jgga hakkatus on raske,"" mis ka siin peame  tunnistama. Ilma waewata ja tüddimata  kannatusseta ei põlle nad sedda kätte janud.  Kui seal, isseärranis mango jures, ka mõnda sowida on, siis sellegi parrast on ütlematta  suurt waewa ja hoolt seal jures nähtud,  mis wähhegi mõtlejat innimest tännama panneb. Sootaga walla koolmeister, Tawet Wirkhaus, pärris Eestimees, kes aasta eest omma wanna alwatud issa assemele koolmeistriks  sai, on se kallis ja armas mees, kes sedda waewa omma peale olli wötnud, norimehhi  mängima öppetada ja meie ausad mängo  mehhed on Sootaga ja Wesneri walla nored  mehhed, kelle sõrmed kül adradega tutwad ollid, agga nüüd ka mängo riistadega tutwaks  sanud. Lauljad on jälle keik ennamiste  linnast, waesed teniad, kelle aeg just künar-puga iggaühhe kätte möedetud; agga ommetige  weel ni paljo järrele jänud, laulmist õppimas käia; nende öppetaja ehk koolmeister on auus ja armas Maarja kirriko köster Luig, kes ka tüddimatta nendega senni möllanud,  künni Jummal ta tööd õnnistanud ja 338