Sest wõime arwata, kes seal Pärris krundi perremehhcd  wõiwad olla. Neegridc lnbba Auierikamaal ollid waesed  Neegrid enne, kui pärris orjad, wacwalt poleks innimeSseks arwatud. Nüiid olla luggu parremaks läinud. Ue aasta hommikul, kui ui mitmed seisussed ommad sadikud Prasidenti (mawallitsejat),  kes neil seal kunuinga eest on, terretama saatsid, on ka Neegrid nende seas olnud ja Präsidentile  kät anuud. Ni kaua kui mailm seisab, ei ole sedda enne olnud. Tänno lummalale, innimeõsed hakkawad keik aega möda innnimes  seks sama. Kiw)vi-õllisödikute wasto. Kuida Hollandimaalt  kulukse, on lojnkse kaswadajad seal ärrakatsunud, et kiwwi-õlli ) wägga tullus peab ollema, södikuid lomade, isseärranis lammaste pealt ärrakautama. Nemmad tilgutanad  seal sedda õlli lojukse peale ja õeruwad sisse, muud ei pea tarwis ollema. Rummal kihlweddo. Slesiamaal weddas  üks hoopleja, halp mees teisega kihla, et temma 30 kedetud kanna munna korraga ärra sööb. Mees sõi 27 tükki kül ärra, agga 28. ei läinud ennam kurgust alla. Warsi peale selle olli mees surnud. Ma rägiu sedda sellepärrast,  et meie rahwa seas ka mõnni kord sähhärdusi  narri-kihlweddusi kuuldakse. Pik ello igga. Saksamaal, Halle linna lähhedal ühhes küllas surri 17. lanuaril üks lamees ärra, kes 118 aastat olli wannaks ellanud.  Kuuni paar püiwi enne surma olli Lemma meel tööd teinud, kui ka mitte ennam paljo. Temma teinepool surri kahhe aasta eest Ürra ja olli ka 115 aastat wannaks sannd. Sähhärdust  mannadust leitakse meie päiwil wägga Mahhe. Mis lojukse pnhhastaminne teeb. Rummal  ja holeto inniminne ei pea sest suurt luggu. Üks mölder panni 6 sigga korraga numa peale, mis keik ühhe wmmadussed ja ühhe raskussed otlid, ja sotis neid 7 näddalat. Keikile anti just ühre söki ja ühhe paljo; 3 sigga said igga pääw soetud ja harritnd, agga teised 3 mitte. Mis tulli wälja? Sedda tulli wälja, et kui sead keik iihhel päwalärrawernstadi,siis otli igga puhhastud sigga 30 naela raskem kui teised. Kes annab, et need lomad puh ha st ella põlgawad, se waatko, kas nennnad ial omma maggamisse pahna ärrarojastawad.  Lajuksid puhhastada ja harrida, selle peale kostetakse: „Kes selle tö keik ärra teeb?! Noh, tossi kül, sedda tunnistawad ni miwle maea laste korpas käed, jallad, räppused  silmad ja sassis pead. Põhja- Ameri ka sõalaewad. Põhja- Amerika rigikoggul on praego 588 soalaewa ja nende peal 4443 suurtükki (se on 161 laewa ja 1175 suurtükki ennam, kui aasta eest). Neist on: 46 merre-somuslaewa 150 suretükkiga, 29 jõe-somuslacwa 153 suretükkiga, 303 rattas-aurolaewa  2240 suretükkiga, 198 kruwwi-aurolaewa 1578suretükkigaja wimaks weel 113 Purjo-sõalaewal39B  suretükkiga. Nendega hoidwad põhjapoolsed  189 saddamas lõunapoolsete kaupa kinni, isse need sõalaewad, mis suurde jõggede peal waeulase kauplemist keelwad. Sellepärrast on ka lõunapoolsetel suur toido pudus ja hädda käas. Härjapolwemehhe pulmad. Tilsiti linnas Preisimaal wõttis hiljuti üks Härjapõtwemees,  kes 2 jalga pik ja 34 aastat wanna on, nacse, kes 18-aastat wanna ja 5 jalga pik, se on kolm jalga pikkem, kui mees, kette sõnna ta peab kuulma. Mees peab uaese pea otlema, agga sette mehhe pea seisab 3 jalga maddalamas, kui uaesel. Potte tvist paljo sähhardusi Parist. Laewa õnnetus. Mõnne näddala eest tullid Shottima rannas kaks Pati kaldasse, ühhe sees 17 ja teise sees 2 laewamadrust. Need õnnennnad mehhed ollid ühhe laewa pealt, mis sure merre peal hukka läks, sel wisil hingega peasüüd,  ja ollid 4 Päwa ilma toido marjata laenetest  aetud. 14 seltsimeest ollid sette aca sees nälga ärrasurnud ja 3 Peast rummalaks janud. Merremehhe ello ei õlle iggakord mitte kerge. Iggal maal ommad head ja wead. Paradisi ei olle ennam kuskil paikus ma peal (ei ka neid, keS senna ellama kõlbaksid), agga kus innimenne sundinud, se on Lemma iösama, 114