teine neist warst uut usso seltsi, kes nõnda ussuwad,  kui temma ees teeb. Agga Põhja-Amerikama  priiriikis on assi weel õelam. Seal wõib igga rätsep ja kingsep koggodnst assutada, ja sellepärrast on ussoseltside hulk weel surem kui Inglismaal. Spanimaak, kus mässamisse tulli ammo kustunud, otsitakse ikka weel maeasid läbbi ja hädda seal, kus ehk sõariisto ehk middagi muud leitakse, mis mässamisse nõu peaks tähhendama. Paljo innimessi on jubba ärrahukkatnd, weel ennam arrasadetud, ja ommeti peawad kõik wangikoead  püsti täis ollema. Muido tullewad innimessed sel aeal talweks pealinna taggasi, tännawo peab Madrid pääw päwalt rahwast tühjemaks jäma; kegi ei julge taggasi tulla. Ka olla rahwas seal hulgakaupa Lõuna-Ahwrikamale  wäljarändamas. Spania wallitsus ei kõlbada  se kord middagi. Lissa. Tartust. Liwima kubberneri herra Vr. A. v. Ottingen jõudis, Willandist tulles, laupawa öhto Tarto ja on ammeti asjo tallitades kuuni esmaspäwank  sia wibinud. Tännawo teise poolaasta sees on Tartus 682 studenti õppimas ja studeriwad: 68 õppetajaks, 166 adwokadik, 136 tohtriks, 52 kelelundjaks, 33 apteekriks, 18 pöllomehhefs, 16 madetundjaks, 33 lahhutussetundjaks ja teised wähhemad hulgad öppiwad  muud ammetit. Neist on 264 Liwimaalt,ll7 Kuramaalt, 72 Eestimaalt, 16 Polamaalt ja 116 Wennemaalt :c. . Peterburgist. Nemad sõnnumed kulutawad, et Keisri Herra jubba 22. Sept. Liwadiast ärrasöitnud  ja ülle Nikolajewi, Harkowi ja Moskwa 29mal lootnud Peterburgi jöudwad. Kauba sönnumed. (Peruus, 22. Septebr. 2867.) Ilmad on heitlikkud, willud ja wihmased, 16. Sept. osti siin essimest korda 2 gradi külma, teisel päwal tulli nattuke lund. Linnasaak on minnewa aastast wähhem, kaswo lühhem, agga kiud sitgem ja pehmem. Linnaseemne saak on kasstn ja needki keskmist seltsi. Willi annab Liwimaal läbbistiko wiet semet, Eestimaa! weel wähhem. Hea kauba eest antakse allamal nimmetud hinda: Linnad, M-linnad v-linnad 62, rubl. Kvlinnad  66, rubl. k-linnad pärkpund. Linna seemned, külwiks !5 rubl., ölliks 9 rubl. tshetwert. Willi, mssudlo, rukkid 9'/-, odrad 7 ja kaerad rubl. tscht. Sool, punnane 7 rubl. 50 kopp., walge 7 rubl. püt. Heringad, weikesed 12, sured !4 rubl. püt. Wöi, 8 rubl. puud. Kartohwlid, 70—150 kopp. wak. Räimed, 12 rubl. püt. Raud, L 0 rubl. pärkpund. Kiwwisöed, 150 kopp. püt. Tubbak, 120 kopp. leistk. Kirjawastussed. 266) G. E. L-T . Pahha kül, et meie koggokonna asjus »veel nisuggust kaebdust peab ollema! 2(1l) J. R. U-W . Se kord ei olnud ennam wöimalik. Ehk ollete koggematta nattuke paksu wöid peale märinud, mis ehk mönned luggedes panneb pead köngutama? 202) H. K. P. Tänname wägga Teie lubbamisse eest, siis lahhab kökk jälle tutwat wisi. 311 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 26. September 1867. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit polizeilicher Bewilligung.) AOO rubla leido. Õse, Septembril on Zöhwi jamas postkommissäri  C. Walteril allamal seiswad wäärtpabberid  ja rahha ärrawartastud: 1. Taskoramat, mitmesugguse pabberite ja 198 rubl. rahhaga. 2. Suur kuwäär ja seal sees: a) AO tükki essi messe koddose laenopabberit Nr. 49. seria 7968 künni 7962 ja seria 6968-7982. b) 9 tükki teise koddose laenopabberit Nr. 29. seria 8393-8397 ja seria 8399-8312. 6) 4 tükki teise koddose laenopabberit Nr. I. seria 19493, Nr. 2. seria 17,647, Nr. 4. seria 14,199, Nr. 6. ferm 17,928. 3. Sidi kukkur, 26 pärris hõbberubla fees. 4. Sidi kukkur, 3 Hollandi tukkatit, üks Wenne kuldrahha u 3 rubl., mönned höbberublad ja - nende seas üks manna keisri Peetri rubla, sees. 5. Höbbe tubbakotoos nende tähhedega „C. W. 25. Detsembril 1865." 6. Höbbe tubbakotoos, kane jpeal üks laew. 7. Kuld pitfari-sõrmus nende tähhedega C. W. ja nende peal kroon. 8. Suur höbbe mällestusserahha, kus Peterburgi Zsaaki klrrik ja teine pool 6 näggo: Katarina 11. Paul I, Aleksander l, Nikolai I. Aleksander 11. 9. Höbbe siggaritoos, kane peal hobbuse pea sisse grawitud. Kes sedda kahjo awwitab kätte sada, saab üllsmal  lubbatud waewapalka. Rukkid, Misso, odre ja kaero ostab Tartus  C Henuig. (3)