38, 8449 5, 19228 8, 8491 8, 8379 50, 4357 37, 4498 5, 19027 21, 19233 21, 12185 19, 17632 48, 16510 12, 6873 34, 1444 41, 12069 29, 2509 45, 9676 14, 11873 19, 75 35, 17140 44, 18290 25, 4352 4, 13073 10, 10323 26, 3696 41, 11475 15, 4604 16. Jntressikandmissest mahha arwatud numred,  mis kohhe wälja maksetakse ehk kelle assemele  ued pabberid antakse, on: 14,299, 16,228, 10,677, 10,526, 10,532, 4,974, 18,613, 5,550, 2,888, 19,789, j 8,816, 6,049, 9,745, 13,983, 2,178, 15,348, 4,481, 19,310, 9,808, 4,615, 11,193, 10,761, 4,882, 10,155, 17,571, 17,504, 6,856, 14, 17,582, 8,212, 698, 13,314, 13,447, 18,162, 15,357, 2,555, 5,804, 18,405. Kiewist. Asseennese tapmisse Jggaühhel peab ta ello, mis ta omma Jummala  käest sanud, armas ollema ja sedda senni hoida püüdma, künni se sedda jälle pärrib, kes sedda annud; agga monnel põlle ta middagi  wäärt. Kuida loeme, olla Kiewi kubbermango  rentmeister Lewitski 1. selle ku päwal,  hommiko warra, ennast püssiga mahha lasknud. Mis assi tedda aeanud sedda kurja teggema, põlle mitte üllesantud. Kaukasusfest.  Tsherkessid  peawad selle ammeti peale wägga meistrid  ollema ja seal ümberkaudo suurt pahha teggema. Se olla neil üks keik, keS ette juhtub,  kui nad agga middagi woiwad sada. Mitte wägga liig kaua, olla nad üht kloostrit,  kus wanna piiskop Arkade ellanud, ärra lohkunud. Kui keik ollid wälja weddanud, mis seal näppo ja silma ette olli putunud, siis wötnud nad selle kloostri üllemat, üht wanna peale 80 aastat ellatand mehhikest kassile, andnud temmale esmalt luggemata hopa, siis raiunud ta körwad ärra ja hawanud  tedda weel muialt, ja selle peale läinud omma risutud warraga. Sealatse assujatel põlle neist ial rahho, wöttawad pöllo peal hobbused käest ärra ja kui teised anda ei tahha,  ähwardawad neid surnuks lüa.  Peawad  rahhulisselt pealt watama, kui küllamees hobbusega lähhäb; hunti woib hurjutada, agga Tsherkessile ei tohhi sa sönna lausuda. Wöeralt maalt. Seitungid könnelewad pikkalt ja laialt Preisi ja Austria leppitussest, mis tingimissed Preislane  Austriale ettepannud ja kuida kuulda, olla Austrialane neid wastowötnud. Preisi tahtmisse järrele astub Austria Saksa rigi koggust wälja ja siis langeb se rigi koggo kahte jausse, põhja ja löune poolseks jauks. Põhja jao lige on ka Preislane ja temma jäeb keige koggo pea-wannemaks ja lõuna poolt würsti rigid langemad jälle kokko ja neil on omma wallitsus. Preislasse tahtminne, omma  riki suremaks tehha, põlle mitte liig. Peale Elbhertsogi made (Põhja Sleswig peab Napoleoni  sowimisse peale, kui rahwas sedda tahhab, Dani kunningale taggasi antama) peawad  agga need wõidetud maad Preisi külge langema, mis wägga häddaste tarwis on. Arwatakse, et Saksama kahhetsema saab, et Preislane ni pissut nõuab. Rahwa sowimisse  järrele olleksid keik pissukessed würsti rigid ja wallad ma pealt piddand kadduma, ja keik ühheks rigiks kokko sullama. Wöttame nüüd wäljama seisungid kätte, ja watame neid nattuke läbbi, siis on meil warsi assi selge, mis igga riik nõuab. Preisi seitung  könneleb: ..Meie rigi wallitsus nõuab, et Austria sest Saksa rikide ossast, mis temma omma wallitsusse alla wöttab, ja põhja rigi kogguks nimmetakse, wälja peab astuma. Pöhja-Saksa  rikide koggus, kelle seas ka Sakseni kunningriik, sawad söa-wäed Preisi wäggedega ühhendud. Sleswig-Holsteini maad ilma põhja Sleswigi made arwamata, mis Dani külge taggasi peab langema, kui rahwas sedda  peaks nõudma ja need ma jaud, wõidetud  madest, mis Preisi löune ja öhto poliste made wahhel ja mis hästi kokko sünniwad, sawad Preisi maga ühhendud. Peale Austria ühhendakse lõuna Saksama rigid ühhe politika  ohjadega otsa kokko; isseärranis kauplemisse  asjus põhja polise Saksa rikide kogguga  jäeb keik eddespiddise nõupiddamisse holeks.  Keik nöupiddamissed on lühhidelt kokko wöetud ja kirja pandud; woib olla, et su sön" naga rohkem könneldud, mis põhja peale rah- 237