mis Saltsburgi ertspiiskop omma allama piiskoppi  ja pappidele sepärrast kirjutas: „Mo südda  on wägga kurb ja pahhane, et meie Austria söawandidele Prantsussemaalt taggasi tulles pahha innimeste läbbi piibliramatud on kätte toppitud! Meie katoliko usso puhta (???) öppetusse parrast kässin ma teid, kus ial wöimalik,  neid rahwa käest ärrawötta, et pahhandus  ei laggune." Tohho hullo! Eks olle, nago ütleks temma: kus ial wöite, pistke rahwal silmad wälja, et neil meid sedda ennam  eestjuhhiks tarwis õlleks? Nisuggnne peab Kristus se karja hoidma ja toitma!!! Õuna - ja marja-pude piddamissest.  *) (Wata sestsammast asjast ka „Kärneri ramatus" lehhekülg  97—106.) Ma tunnen armsaid marahwast ja nende ellamist.  Ollen ka teiste ma nurgades teiste rahwa ello tähhele pannud, et marahwal weel mönne makonna wasto omma aia-tö, öunaja  märja-pude piddamisse polest paljo tundmist  pudud. Ehk kül ennamist igga tallo perremehhe!  omma marri -pu aiake on, kus ka mönned öuna-puud kaswawad, agga arwaste omma au näitawad, ja siiski nisuggust wilja andwad, et üks öige perremees, kui neid müa tahhab, ühhe ausa ostjale neid rahha eest müa, peab ennast habbenema; sest et mönned puud weel üsna pokimatta ja teised muido hukka läinud,  ja harrimatta pu-wiljal ei olle poolt sedda  maggo egga näggo mis harritud pu peal kaswab. Ollen siis sellepärrast nöuks wötnud,  neile, kel tahtmist ja nöu õlleks, üht weikest  aeda ennesele aega möda assutada, ehk wanna hukka läinud puid ja pöesaid jälle kandjaks  tehha ja isse sellepolest weel teadmatta on, öppetust anda, ja sowin et ka marahwa aedades eddespiddi sured öunad ja marjad saaks kaswama, mis igga ausa perremehhele süggise  aego mönne hea koppiko sisse towad. *) Seddasinnast lühhikest öppetuft on meile Pe- Lerburgi kubbermangust üks hea söbber saatnud; temma uinuni saab ka löppetusses al seisma. Ue aia assutamissest. Midda liggidam üks aed ellust maiast, sedda parrem se on. Aia surus olgo perremehhe omma möista. Aia koht tulleb heaste Messe harrida, keik kimmid ja kännud wälja murda,  mitmel korral läbbi künda ja äästada. Oige moe järrele samad need aia kohhad ennamist labbidadega läbbi kaewatud. Se tö on nattuke iggawam kui kündminne, ja ma tean, et marahwas ei olle ka sured kaewajad  mehhed, mis nad omma sahha ja adraga  parreminne tewad. On jubba ma harritud,  platsil aed ümber, siis tulleb möda aia äärt, üks süld aiast emale, üks te, kolm ehk nelli jalga lai (nenda kuddas aia surus, seddamöda  ka tee laius) ümberringi aeda tehha. Aia pole, ümberringi möda tee äärt on üks pool kolmat ehk kolme jalla laiune penar ehk rabatti tehha, ja keske aeda keik otse peendrad,  penar peendra körwa, mis nisamma laiad wöiwad olla, kui se äärminne rabatti on, nenda  kuddas se plaan näitab. *) On peendrad ja te malmis, matta read möda tee äärt pandud,  siis tulleb pöhja ja hommiko pole aia äärt, sisse pole aeda, üks pool sülda wahhet, üks metsa puderidda, külma tule marjuks istutada,  kuuski, kaski, wahtrid j. m. t. Zgga kahhe peendra Lakka tulleb üks ridda öunapuid,  kaks sülda igga pu wahhet ja igga öuna-pu wahhel kaks marri- pu pösast istuda. Se äärminne rabat on muido sellesamma moe sees istutada, agga tee pole rabatti äärt möda wöib ühhe rea murrolauko (Schnittlauch) istutada,  mis jöudsaste kaswamad, et jubba essimessel suil nago rohhelinne lint rabatti are peal seisab, ja illusa finnis te öidega, nago  Jani-lillesed, kaua aega öitsewad. Jsseärranis  on ka murrolaugud perredel toido teggemisse  jures tarmis. (Jääb polele.) *) Plaan tulleb tullewa numre sisse. 335 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby.