kirrik ja Gdowis üks ma kirrik - on nüüd Jamburgi makonda weel üks jure ehhitud, mis selle ku 3. päwal, otse leitusse pühhal, sanud sisse õnnistud. Se kabbel on 35 wersta  Narmast Korowina mõisa lähhedale ehhitud  ja sedda kallist honet on sealane mõisa pärris herra omma önsa issa mällestusseks ehhitada lasknud. Sel kabbelil on se nimmi ..Nikolai kabbel." Nimmetud päwal enne lõunat, kello 11 aeal, läks keik se rahwa hulk mis senna lähhedalt ja kaugelt seks kalliks pühhaks olli kokko tulnud,  seatud reas mõisa õuest ue kabbeli jure, mis umbes pool wersta mõisast emal. Kui kabbeli jure ollid sanud, jäid keik ukse ette waggusi seisma, kus öppetaja kelle holeks üllema piiskoppi kohto polest se sisse õnnistaminne  olli antud üht wägga armast tänno ja kitusse palwet esmalt saksa- ja pärrast ma kele teggi. Selle peale sai uks lahti tehtud ning siis läks öppetaja ees ja koggodus ühhe pühha allandussega tagga järrele senna weikesfes  agga wägga kennaste ehhitud kotta, mis nüüd Jummala aumaeaks piddi õnnistud sama. Pühhitseminne ja sisse önnistaminne sündis jälle esmalt saksa- ja pärrast ma kele. Möllematte kelede peal sai Jummalatenistust petud ja Jummala armo wälja jaggatud. Pärrast  Jummalatenistust.läksid mönned ausad koggodusse liikmed, täis römo, omma pärris herra kaptein von Bippeni jure, tedda keige koggodusse nimmel selle kullu ja waewa eest tännama, mis temmal sedda maea ehhitades olnud, kus aulik mõisa herra neile lubbanud senna kabbeli jure ka pea üht koli maea ehhitada,  kus nende köster ehk etteluggeja, kes ka ühtlasse koolmeister, ellada ja lapsi kolitada  woib. Jamburgist.  Esmaspäwal  27. Septembril, otse meie lada päwal, just löune aeal, olla monne tallopoisi ettewatamatta  kombe ja holimatta wisi läbbi tulli lahti peäsenud, mis sure ussinussega laiale läinud, et kegi ennam põlle woinud kustutada. Tunni aeaga olnud Nowaja Derewna küllas, mis Peterburgi kubbermangus ja Jam- burgi makonnas, 31 maea tuhha unnikuks tehtud; nelli ainumast janud järrele. Nenda ollid siis lühhikesse aeaga 31 leibkonda  tallorahwast ilma peawarjota, ihhokatteta  ja üllespiddamisseta! Kül on raske wastv talwet nenda allasti ja nälgas kuse alla jada! Korowina mõisa pärris herra v. Bippen, kes üllewägga helde, hallastaja ja armolinne möisawannem, olla ommas maldas  kohhe õnnetumate heaks rahha korjanud; põlle agga rohkem kokko sanud kui 50 rubla. Pissuke saak kül, agga küllad Jummal, kes ni ütlematta rikkas, woid sest piskusest paljo tehha! Peterburgist. Leina Zummalate- Selle ku 12. päwal sai pool aastat,  et meie armas ja kallis Suurwürst ja aujärje pärna Nikolai Aleksandrowitsh ommad silmad kinni panni ja siit waewa ellust  Jummala rahho sisse läks, olla keik söa wäed, mis Peterburgis ja seal ümberkaudo asset Keisre Herra sowimisse peale sel päwal leina Jummaltenistust piddanud. Teiseks  olla Keisre Herra kässo peale se seadus  kulutud, et söamehhed, kes Warsawi, Wilna ja Kiewi makonnades mässajate wasto söddinud, nisamma arwatakse, kui olleksid nad wöerama wäggede wasto söa lahhingis olnud, mis nende tenistusse ramatusse nenda peab üllespandud sama, et pärrast kahhekorrist pensioni  woiwad sada. sHilline Sedda paljo ei olle, et peale Mihkle päwa wälgo heitmist nähtud ja mürristamist kuuldud, agga se aasta olla näddal parrast Mihkle päwa Peterburgi  lähhedal -- 35 wersta Peterburgist emal ühhe külla jures kolm korda wälko heitnud ja raskeste mürristanud. Selle järrele  ka warsi hakkanud lund saddama ja ni paksult, et lühhikesse aeaga ma tubliste kaetud  ja kenna sani te käe olnud. MoMvast. sZälle wals rahha meist- Üks wenne seitung teab sest selgeste juttustada, et Harkowis ka monned kaunis sured mehhed kelmide seltsi heitnud ja wals 347