sel kombel Md-Mk tööd teggematta-M maea hakkas lonkama, künni wLmakö piddi kadduma. Smd middagi maeast kätte, se piddi wärrawast  wälja nõia naeste kätte minnema, tahtko  ehk mitte. Poeg ligutas ennast ommetige wähhägi, agga naene mitte middagi, temmal olli ikka, kellega ta ennast wabdandas; kord olli pea haige, teine kord kõht haige, kolmas  kord laps haige, neljas kord rided mustad  ja nenda läks assi ühhest päwast teise, künni sui mödas, põld harrimatta, hein teggematta,  mis nüüd kätte wötta? Nenda olli se auuö issa maeast lahti ja keppi warral. Poeg sai perremehheks ja naene perrenaeseks, küllad nüüd assi teiseks läks? Ota senni! Kui perremees ja perrenaene ees laisad, kas sullased  ja tüdrukud siis peawad ussinad ollema? Ei sedda woi iggatseda! Agga kulda käis wanna issa kassi? Kas lapsed toitsid tedda ausaste? Wötta näppust! Anti armo polest ni paljo kui arwasid, et hing häddaste sees seisis." Oh sa inneto poeg! kas neljas käsk sedda kassid? Kahjo, et söbber mulle so nimme  põlle nimmetand, muids ütleksin ckeigile, otse so omma kuuldes, et sinna se häbbematta õlled, kes Jummala nuhtlust ennese peale mahha  kutsub ja siin sinnise taewa al otse kui Absalom kõnnid; ussu mis ma sulle ütlen: Zummala nuhtlussed ei jäe enne so koeasi mahha, künni sa ennast porad ja omma issa eest õiget hoolt kannad ja tedda, kuida neljas käsk kassid, auustad ja armastad ning temma sonna kuled. Riast. sLanstoa koggo  Lihwlandima  Lanstoa koggo nöupiddamiste otsus tallorahwa tallomade ueste wälja-rentimisse ülle, kui ommast maeast peawad wälja ununema,  kellest ka meie jubba ommas lehtes 16. ja 18. numris olleme könnelenud, on tallorahwa  asjade tallitaja kommission läbbi wadanud  ja õiendanud, kus sedda tarwis olli, mis nüüd Keisre Herra kinnitanud, annab Lihwlandima tallorahwa asjade tallitaja  kommission sedda, kui tallorahwa seadusse K 116 õiendust Ria seitungi 131. numris awwalikkult teada, mis ka wibimata peab täi- detud sama. Nende rent-kontrahtide öiendusseks,  mis enne Lanstoa koggo nöupiddamist  ja ka enne tallorahwa seaduse wälja andmist  tehtud, nüüd selle kinnitub nöupiddamisse järvele peawad täidetud sama. Seal on nenda kirjutud: 1) Kui ühhe tallokohha rent-kontrahhi aeg lõppenud ja mõisa herra uut kontrahti teeb, kus ued tingimissed seas, siis peab ta sedda kohhe ja nimmelt enne Jakobi päwa (23. Julil) endise rsntkohha perremehhele teada andma ja temma kohhus on jälle kahhe näddala  aea sees möisawannemale teatada, kas ta sedda kohta nende ue tingimistega weel tahhab piddada ehk mitte; on temmal nõu sedda kohta ue tingimistega weel piddada, siis peab ta kohhe üks kuendik omma aasta rendist käe rahhaks sisse maksma; nõuab agga mõisa herra rohkem käe rahha, siis on tal se wolli, agga ommetige ei tohhi se pole aasta rendist ülle minna, mis rentnik enne 1. Januari  ku päwa peab ärramaksma, ehk ka seddawört  kautsioni sisse andma; jättab ta sedda teggematta, siis kautab omma õigust kauem sedda makohta piddada. Ei tahha agga endine  perremees uut kontrahti wasto wötta, ehk ta wibib omma ütlemissega ülle termini, siis peab mõisa herra temmale, kui maeast wälja lähhäb, kuida tallorahwa seaduse ramatus  ZZ 536 ja 139 kinnitawad, ta maea jädawa  warrandust tassuma ja nimmelt nenda: ki. kui se tallokoht wähhem 24 aastat temma käes rendi peal olnud, siis kolm kord nipaljo kui uus rent mannast surem, ja b, kui se koht 24 ja rohkem aastaid ta käes olli, kaks kord ni paljo, kui uus rent mannast surem.  On agga, et üks teo-orjuse ehk seggase rendi koht selge rahha rendi peale mudetakse ja maea perremees sedda renti ei woi anda, mis mõisa herra küssib ning mõisa herra temma pakkutud renti ei wötta ja ta peab wälja minnema, on mõisa herra kohhus temmale  ta seisawa maea warra eest, sedda lemmast  pakkutud aastast renti temmale ta kahjo tassumisseks maksta. Otse nendasamma on temmal ka õigus siis, kui ta omma kohta made jaggamiss jures koggoniste kautab, ehk omma madest mitte kassinam, kui üks neljandik  kautab, mõisa herra käest tillemal nimmetud  kahjo tassumist nõuda. 202