mad kohhad parrem tänna kui Home parriseks,  neid ei wötta kegi teie käest ja mis teie seal tete, sedda tete ennestele, egga põlle teil ial mõisa kutsikast (wahhemeest) ennam karta, kes wölgo janud teo-päwade ehk rendi rahha parrast tulleb manitsema. Wolmerist. sWee-  könnelewad  se kewwade seitungid wägga paljo ja iggas  nurkas on wessi omma ossa kahjo teinud;  ühhes kohtas wähhem teises rohkem, nenda kuidas Loja jöe kaldad kõrgemad ehk maddalamad lonud. Sillad, mis wäikeste jöggede peal, on keik löhhutud ja mitmes kohtas  ka maanteed nenda ärrarikkutud, et kegi ei woi läbbi sada. Nenda on Wolmeri linna lähhedal ja ümber kaudo wessi mõnda kahjo teinud, mõnda silda lõhkunud ja mitmest kohhast  maantedest süggawad krawid läbbi leiganud,  mis nüüd aega wöttawad kohhendades ja parrandades, enne kui jälle sõita woib. Windaust. sOnnetus ja Aprilli ku 1?. päwal, se olli otse teisel Lihhawötte pühhal, on 13 Sarema meest ühhe lahtisi padiga, kuhhu nad ka 15 wakka kartuhwlid sisse pannud, ülle merre tahtnud sõuda ja Windausse  töösse minna. Merre peal sattunud nad omma padiga jeä sisse ja wimaks nenda, et jeä padi ärrapurrustanud ja olleksid mehhed  ka sealsammas surma leidnud, kui mitte üks suur jeä tük seal lähhedal põlleks olnud, mis mitto ruut - sülda suur. Selle peal olla nad künni 20. Aprillini tulest senna ja tenna aetud, kus igga päwaga surm su äres olnud. Nimmetud päwal olla üks Norrama kauba laew purjutes kaugelt tulnud, mis mehhed  ärranäinud ja siis olla nad weel omma wimist jöudo kokko wöttes rättikute lehwitanud  ja laewa meestele püüdnud märki anda, et nad surma häddas. Kaptein Gundersen olla neid ka ärranäinud ja lasknud sealt omma laewa peale tua, kus neid wägga söbralikkult  ja lahkeste wasto woetud ja need õnnetumad elluga jälle male sanud. Kui wägga  sawad nende ommaksed römustama, kui kulewad neid weel ellus ollewad. Tallinnast kirjutakse 5. Mail. Sedda ei tahha kül paljo kegi uskuda, agga ommetige  on se tossi meie merri on alles nisamma  kinni, kui õlleks meil alles 1. Märtsi ku pääw. Teine pool Nai saart olleme eila wiis laewa näinud, kes teed otsiwad, et meie jure tulla, agga sedda põlle weel leida. Teistest  laewadest, mis ka meile tahtnud tulla, olleme sönna sanud, et nad Baltiski saddamas  läinud sennist, künni meie merri ükskord lahti lähhäb. Et ka sesuggust talwet näinud ollema, kus meie merri üsna lahti olnud, sepärrast  on se meil sedda wöeram se aasta nähha, et Mai ku hakkatusses weel lahtist wet nähha põlle. 5. Mai on meil se aasta weel pärris talwe pääw! Pöraks tuul kord lõuna hommiko pole, siis puhhastaks ta meie merre kohhe jeäst puhtaks; agga millal se saab tullema, kes sedda woib teada? Tallinna seitung teab könneleda, et Eestimaal  kaks öppetajat, se on Pühhaleppe öppetaja  Sengbusch Hiomaal ja Martna öppetaja  Hörschelmann rinna-ristid rinna peal kanda sanud. Peterburgist. Wennema sadik Parisis, baron Budberg, olla Prantsusse rigi wallitsussele  teada andnud, et Wenne Keisril se nou olla Parisi wöerusele tulla ja lodab keisre Napoleoni poolt üht lahket ja söbralikko wastowötmist.  Keisre Proua peab sennist Kissingi  jäma, künni Keisre Herra Parisist saab taggasi tullema. Keisre Herra tahhab 22. ehk 23. selle ku päwal Parisis olla. Newa jöggi on 24. Aprillil omma kane  ka pealt arralükkanud ja laewadele rumi teinud. Et se jeä minnik seal se aasta kaunis  hiljaks janud, sepärrast kirjutakse, et nende  jöggi 171 aasta sees ühheksa korda weel hiljem omma kaant pealt arralükkanud, kui tännawo. Moskwafl. Meie armolinne Keisre H erra , Suurwurst ja Aujärje pärria omma sure abbikasaga ja Suurwurst Wladimir Aleksandrowitsh  on 1. Mail öhto kello 10 Moskwast  Peterburgi sõitnud. 153