on ennam piibliramatuid, kui wenne rahwal. Kallis on üks helde südda waese liggimesse  wasto! Sõnnumed ommalt maalt. Pernust. Saddama ehhitussest. Et meil jubba ennam kui näddala pawad aeateiwad  paukunud ja arwa alla 20 kradi külma olnud: sest ei maksa könnelda, sedda on muial nendasamma olnud. Agga et meie saddama ehhitussega assi eddasi lähhäb, sest peame ommeti  könnelemö. Zubba on järg' ni kaugele jõudnud, et saksa seitungides rahhameestele teada antakse,- kes ennese peale tahtwad wotta,  et essiteks üks kassarm, magasin ja kiwwisöe-kuur  peawad ehhitud sama, kus kullo 2400 rubta peale adwatud, ja teiseks, et kahhe aasta peale Baggermassina  tarwis 42,900 puda kiwwisüssa, 44 puda  ölli, 44 puda küünlaraswa, kannepid, poomwilla:c. tarwis on. Selle tö awwalik wäljapakkuminne on 15. ja 18. selle ku pawal Perno saddama ehhitusse  kommissioni kohto ees enne lõunat kello 11. Peale sedda antakse weel awwalikkult teada, et saddama ehhitusse tarwis wie aasta sees 333,785 rubla eest kiwwa, palka, laudo, patist  :c. ?c. tarwitakse, ja et selle polest wäljapakkumisse  päwad 15. ja 18. Januaril 1K63 on seatud. Essimessel, se on 1863. aastal, tahhetakse 60,000 rubla eest ehhitada. Zgga aasta jaggo  neljast järreltullewa aastast antakse ikka enne teada. Kes nenda ehhitusse tarwitusse murret ennest  peale tahtwad wötta, nende käest nõutakse  1/3 aasta-podrädisummast kautsioniks sisse. Selgemat teadust sawad need, kel nõu ja jõud asja enneste peale wötta, saddama ehhitusse  kommissioni kantseleist. Meie rõõm seal jures on kahhekordne: esmalt,  et meie linna merrekaubal seläbbi ennam  hogo tahha tulleb ja teiseks, et Eesti tömehhed jälle hea tük tööd ja tenistust leidwad.  Zummal önmstago meie kallist Keis- rit, kes keige hea asja nöuus on, ja lasko keik Temmast petud head nöuud eddasi ja korda minna! Saremaerlt. Korilaulust. ' Armas Postimees! Heina-Maarja päwast sadik ollen  ma igga näddala sedda ootnud, et piddite  sest arruldassest asjast ka middagi könnelema,  mis meie (Eesti) kelele mitte häbbiks waid auuks on. Postimees teadis kewwade kord könnelda Sarema laulo pühhast nago lapsest enne sündimist;  agga et assi nüüd mödas, ammo mödas  ja. wägga heaste korda läinud, nüüd ei lauso ta sannagi, ning se olli mul koggoni weider ärra kannata. Mõtlesin eddasi, taggast ja jäin selle mõtte peale seisma: Wimaks on teised ka ni laisad kui minnagi, et kegi Postimehhele sest ei kirjuta,  noh, kust ta mehhike sedda siis teab? Et laulul kül omma jaggo heält ja wägge olli, ommeti ta Perno ei kuuldud. Heina -Maarja päwal olli se rõmus tund, pärrast lõunat kello 5 künni 7 meie Kurresare  linnas, mil sure armastusse wäärt Ansekülla  õppetaja ja koolmeister omma lauljattega,  liggi wöi peale 4W? kuuljatte ette astus. Sedda hakkatust wadates, olli mo südda nende Sörwe poiste ja tüdrukutte peäle wägga kartusse ja totusse wahhel, sest ma mõtlesin: Wimaks hakkawad need nored innimessed  sedda suurt hulka saksa rahwast nähhes  kartma ja assi lähhäb sassi. Agga, kui essimenne laul ..Meil tulleb abbi Jummalast"  mödas, ning wägga mönnusast korda läks, siis kaddus ka minno kartus koggone ärra, ja ollin keige kuuljattega ülle wägga rõmus, künni need 21 laulo keik mõda said, mil keik kuuljatte hulk korraga hakkas römo ja immekspannemissega kassi kokko löma ja minna lõin ka; sest se laul ..Kus on mo kallis  issa ma" olli wägga immelik ja kenna. Jssearranes sai kidetud süggaw Bassi ja mönnus  Tenori heal. Ülleültse olli se Tallorahwa  lauluks assi kül, ja tuhhat tänno sago Ansekülla õppetaja ning koolmeistrile, selle murre eest, kes omma koggodusses on jõud- 385