Weel eile enne meie lehhe trükkimist kulutas  telegrahw, et lõunapoolsed mäed alla allosi  eitnud sa mässajate präsident Dawls ülle raja Teksamale põggenenud. Uemad sönnumed. Peterburgilt. Nitsa linnast tullewad sönnumed, et Keisri Proua ja teised lapsed kiil terwed olla, agga wannem poeg, Sumwürst Aujarjepärria Nikolai Aleksandrowitsch olla raskeste haige ja essimessel pühhal jubba lummala  armo sanud. Äiimsel pühhal on Peterburgis keigis kirrikutes Sumwürsti eest palwed tehtud. Selle peale on Keisri Herra õhto kello 11 Peterbnrgist wälja Nitsa pole reisinud ja Suurwürstid  Wladimir ja Aleksei Temmaga. Aujarjepärria järgminne wend, Suurwürst Aleksander olli jubba essimel pühhal ees ärra-- reisinud. Danima pealinnast Kopenhagist olla printses Dagmar omma kunninglikko emma  ja wenna seltsis ka wiimsel pühhal Nitsa linna reisinud. Suur lummal hoidko meie Keisri maea ja riki kurbdusse ja õnnetusse eesk! Rõõmsa meiega  o liime omma tänna st lehti alganud, agga wägga karta on, et meie Keisri sündimisse päwal  Temmaga ühhes peame leinama. Telegrahw ei to Suurwürst Anjarjepürriast mitte ennam haid sönnumed! Parist linnast läbbisõites on meie Keisri Herrat ka keiser Napoleon terretamas käinud. Lihwlandi ma-päwast teab Rm seitung jubba nattuke kõnnelda, agga meil põlle se kord ennam rumi; nendasamma ka raske tullekahjudest Sure-Jani kihhelk. ja Perno lähhedal ja ühhe opmanni lesse üllekohto surmast Wirromaal teadust anda, peab tullewa korraks jäma. Eile 23. Aprilli ku Püwal ennelõunat tõi telegrahw need wägga kurwad sõnnmned, et meie auustud Suurwürst Aujärjepärria Nikolai Aleklanürowitlk pühhaMw õhto öse 11. Aprillil Nitsa linnas Jtaliamaal siit mailmast ärraläinud. Kirjawastussed. M) J. K. G- J- . . . s. Tanname wagga, nisamma  tannase ande kui ka eddespiddise lubbamisje eest. Olleme  wagga tännolikkud, kui lotus, mis meil jubba mitme aasta eest keige Teie auta ammeti ossalkste peale olli, aega möda meie armsa kassaks hakkab toeks minnema. 9! A. W. Beriinis. OSleme keik illuste kätte sanud  ja Teie tahtmisse jarrele tallitanud; olge tuhbandeks terwe. Kül tulleksime hea melega ka Teie pole käima ja Saksama tallorahwast nende küllades watama, kuids nemmad  omma maea piddawad, pöllotõdd rewad, karja kaswatawad,  messi' ja wiljapuid rallitawad, sest kord omma silmaga  nähha, on cnnam kui kümme kord ühhest aSzast tuggeda, agga tiwad ei üllata ja teadmatta on, kas iol sawad üllatama. Kust peab kullo tullema? 93) P. S. U. Tohho sögge, kas ni kohhe jubba kue kallale kippute? Kui KunkS süüdlane on, kas siis Hans peab nuhheldud sama? Sodame ommeti, et söbra seas ka mönni on, kes meie eest sönna kostab ja kirrikut krsset külla ehhitab. Muud asjad peawad tullewa korraks jama. 132 Von der Censur erlaubt. (Nr. 7!. j Dorpat, d. 12. Ztprkl 1865. Verantwortl. Redacteur Joh. Zannsen. Druck von H. Laakmann. Teadaandmissed ja kulutamissed. ( Mit Polizeilicher Bewilligung.) Kes willast lõnga, riet ehk sidi tahtivad  wärtvida, neile antakse teada, et Tartus Bienerti aptekis (enne Luhde) keiksuggused head lvärwid sada on, ja mitmed neist weel parremad ja oddawamad, kui enne. Äks noe! eht punnast lõnga wärwida, ei maksa ennam kui l 5 kopp. Ka teised Uttilini- wärwid, nago sinnine ja wiolet, sawad oddawalt müdud ja on illusamad kui enne. Nendasamma  ka kosheniljepunnane, kirsi-pruun, hal, must, taewakarwa sinnine ;c. n. on eht head ja otdawad. (Z) Karjaellajate oksjon. Mönnisto mõisas Hargla kihhelkonnas Wörro makonnas sawad 26. ja 27. Aprilli kn päwal pimalehmo, 15—25 mullikast ja mönned pullid., mis keik seggatud Saksama seltsi, oksjoni wisil ennam pakkujale ärramüdud.  (2) Killingis on jubba koolmeistri abbilinne käes, ei olle ennam tarrvis kulama mmna. (l) Üks manna õrrel on Zärwa Maddikse kirriko jures müa; lähhemat teadust annab köster. Kursi kirriko mõisa tarwitakse üht seppa. (3) Tarto linna raekohto polost antakse teada, et keik meie linna maeapiddajad, kes ommad maead ~w asta s tik o tullekahjo abbi seltsi kassasfe-v tahtwad ülles lasta kirjutada, wibimatta raekohto kantseleisse lähhäksid, sedda teada andma.