omma melewalda ollema. Seestpiddised wähhemad  asjad jääksid kül temma omma lollitada, agga suremaid asjo peaks Preisi holeks jätma. Selle asja peale wadates ja mõeldes, ei seisa siis ka rahwas mitte tummalt kõrwas. Nende seas on ka jubba kahhe ehk kolmesuggused seltsid  tõusnud. Uhhed tahtwad ilma tingimisseta omma hertsog Pridrko alla ja sellega saksa rigikoggo  liikmeks sada, siis on jut otsas. Teised tahtwad ka nendasamma omma hertsogi alla sada,  agga ei arwa sedda üksi aitawad, maid nõudwad  ühhes ka Preisi peale ennast toetada, et neil julge tuggi selja tagga õlleks, kui ka nende hertsogi melewald seläbbi nattuke wähhem peaks; ollema, nende nored mehhed Preisi wäehulkas ienima ja Preisi sõalaewad nende saddamatesz seisma. Kui innimenne head tahta, siis pid-. dada Lemma ka selle eest middagi ohwerdama. Kolmandad jälle ei rägi Preisi st egga kellegist muust, waid tahtwad sure Saksamaga Sakslased  olla ja saksa rigikoggoga ühheudud sada, mis, läbbi saksa 34-rattalisse wankrile weel üks rattas  jure saaks, et sedda waewalissemalt eddasi lähhüks. Waatke, sedda wärki on praega Shleswig-Holstcini asjad. Agga ni hästi möllad  kui tüür on Preisi ja Austria käes, ning, kelk peawad hea ehk pahha melega otama, mis eddespiddised päwad towad. Austriamaatt. sN aabride sõbrusse Wini linnast kirjutakse Berlini, et Preis lased, tõusko juttud mähhärdused tahhes, Austria sõbrus  sest Shleswig-Holsteini asjus mitte ei pea kaksipiddi mõtlema. Sest kirjust asjast alla mu rahwa! ülleültse raske arro sada. Austria wallitsus  tunnistada ilmsi, et temmal Preisi sõbrust Jtalia parrast, kust pea rahhepilwed WZida tõusta,  wägga tarwis on. Austria teada kiit, et ei mu saksa rikide, ei ka Prantsusse sõbrus Preisi sõbrusse wciärt ei olle. Neil olla Preislaste sõbrust wägga tarwis, kui ehk Jtalia söalökkendamissest  wimaks ommeti ellus tulli tõusta. Olla Austria Preisiga ühheudud, siis wöida lota, et waljaspiddised waenlased (Prantsus ja Jtalia) mitte ei julgeda peale hakkada. Et Austria Preislast ueuda tarwitada, siis olla muidogi teada, et temma Shleswig-Holsteini asjus Preisile  sarwi ei hakka wasto aeama, waid tahta ni paljo, kui temma poolt sündida, hea melega awwitada,  et Preise wallitsuöse ning rahwa tahtminne  wõiks korda minna; nemmad olla Shleswig-Holsteini  parrast waewa küllalt näinud, eks nad wõida sest ka nattuke kasso sada. Kui siismõnned  karta ehk lota, et Austria ja Preislane- Shleswig-Holsteini parrast karwopiddi kokko. lähwad, se eksida wägga ning ei tunda Austriah egga Preissi. Näitko assi teiste silmas kuida tahhes, nemmad isse leppida ommeti kokko ja Austria läbbi ei piddada Preisil mingisuggust keeldust tullema. Kui se tossi on, mis Austriast  muda kirjutakse, siis wõib hertsog Pridik VIl. su kaunis puhtaks pühkida, sealt ei jä temmale ennam paljo ülle. Noh, eks same nähha. j Sedda tühja eiõlle  kellegil liga, agga Austria rigi -kassa olla Lemmast koggoni tühhi, et pöra kummuli, ei kukku ommeti koppikut wätja. Sellepärrast ei õlle neil omma ParlamentiS ka paljo parremat. luggn odata, km Preislaste! omma Parlammtis. Ministrid ntlewad: ni ja ui paljo on meil tannis, agga kust se peab wüljatullema? Jgga aasta tõuseb wõlg suremaks, ennam kui kolmas jaggo keigest rigi sissetulliknst lähhab Palja intresside peale ärra,. mis festmimaks peab sama? Rigi wannemad tahtwad, et ministrid selle aasta wäljaandmissest keige wähhemast 25 miljonit peaksid mahhawotma, mis agga ministrid hea melega tehha ei tahha. Nenda on ka nende Parlammtis jäggelemiune. Agga rahha pudus peab seal ka wägga suur ollema. Ungrimaal, mis Austria wallitsnssa ak, ei teada ennam tegi, mis näggo hõbberahhaolla.  Ma ja põld olla rahha hädda parrast ni oddawaks läinud, et 100 kuldna eest mnakse, mis muido 300 kuldnat maksis. Kes 20 ja 25 kopp. rubla pealt kasso ei anna, se rubla laenata ei sa. Mõnned tallopoead anda jubba 60 ja 70 protsenti omma pärrismade peale lamades, sa heldene aeg, kui kaugele innimmne sellega ennam peab sama? Nmdasamma olla iggal pool Austriamaal. Oksjonid ja ikka oksjonid  iggapääw, ja oksjonide peal müakse asjo nipaljo koppikute eest, kui muido rublasid waärt on. Üks winamäggi müdi haamre al 15 kuldna  eest ärra, mis eest enne 300—400 kuldnat pakkuti. Ühhe koggokonnal olli 30 kuldnat maksust wõlgo, mis kohto polest wälja tahheti 36