kang/ wang :c., muud minna ei kuulnud. Wimaks jõudsime Eüropa kwartali, mis paljo kõrgema ja terwema kohha peal seisab. Siin ollid jubba illusad  kiwwi maead, agga ennamist siit ma klima järrele, üsna lahtised ja warjotawa pude al. Ulitsad  nago kennad parki teed ja ösel gaastulledega walgustud. Õhk olli siin kerge ja pehme, agga ni soe, et ka õhtul paigal istudes nahk seigas ligge olli. Jalla käia, isseärranis pawa aeal, ei wöinud mõtteldagi. Ehk kül mets iggal pool ees haljeudas ei jõudnud temma tropiko päikese pallawust  paljo jahhutada. Batawia lin seisab jo paljast  7 gradi ekwatorist ehk kesk mawööst lõunapool. Õnneks ollid hotellis ehk wõerastemaeas suplemisse mannid assutud, mis läbbi wähhegi kehha wöisime jahhutada; ka jeä pudu ei olnud jogiwee tarwis. Õhtud, mis se kord suhtusid kuwalged ollema, ollid  ütlematta kennad. Soe õhk olli waikne ja pehme nago sammet ja taewas mustjas sinnine hiilgama tähhedega kaetud, seisis nago pühhaS mõttes  ja höbbepuud särrafid ku paistel. Ommalt maalt. Tartust. sWas krahha) on pea ainus penike  rahha, mis asjawahhendusses weel nähhakse ja on sellegagi hädda küllalt; hõbberahha on wähhem kui pühhapäine assi. Sellepärrast on hea kuulda, et Riast hea törts waskmhha Tarto peab tullemas ollema. Liwima kubbermango zeitung  kulutab, et seal 34. ja 38. Nowemb. piddi wäljapakkutama, kes 10,000 rubl. waske kõige wähhema wori hinna eest Tarto tooks. Tarto makonnast. sJälle uus kool.j Siin küssib wist mõnni: „Kas tõeste muud jutto ennam ei ollegi?" Küllalt on, agga meie ei tohhi seal jures kõlidest kõnnelematta jätta, kui se ka mõnnest manna modi peast nattuke läbbi käib ja mõnda läbbi halli habbeme urrisema aeab: „Mis kasso neist on? Poisid tewad kolis muido wallatust, muud middagi! Meie olleme ka mehheks sanud, kes paggan kolist on teadnud!"  So? Muud middagi? Meie tahhaksime  kül teada, kus küllas ehk maldas need talletusse  kolid" on? Igga mõistlik innimene teab, et lapsed kolis mitte pengi külge ei pea kinninaelutud  sama, maid neil ka onuna lahhutamisse ja jahhutamisse aeg ollema; agga kui mõnnes  kolis muud ei peaks tehtama, kui wallatust, siis ei õlleks se hul kül, agga mitte koli, Maid nende sü, kes koli wallitsewad ehk seal sees õp- petawad. Kui mõnni teggo leiba käest raiska lähhäb, kas selleparrast ei pea ennam leiba tehtama?  Tohho! „Meie olleme ilma kolita ülleskaswanud, eks meie mehhed ei olle?" Mahhed kiil, märka mehhed! Silmad, kõrwad, kaed, jallad, need on kõik käes, agga pea kus se janud? Meie ei tea, mis seal muido sees on, agga mõttedest ja teadmissest on ta tühhi nago sandikot enne kirrikut. Käige mailm läbbi ja tulge Eestimale taggasi ja üttelge siis, kas teie kohhegilt rahwast ollete leidnud, mis ilma kolita middagi olnud ehk middagiks sanud? Midda wähhem kolisi, sedda wähhem priust ja ennam koormat, se on iggas wies mailmajaus üks ja sesamma. Tarkus seisab allati ja iggal aeal ülle rummalusse ja tuggewad lomad tõukamad wäetimaid, sedda ei te kegi walleks, ja tunnete iggapääw isseenneste jures. Ja nüüd ütlen sia jure, et Lunia MallaS 17. Nowembril uus kolimaea stsseõnnistadi. Maea on korrapärrast ehhitud, suur ja rumiline. Nimmetud päwal tulli senna palio rahwast kokko ja lõunaaeal sai maea koggodusse õppetaja, konsistorimniassessori Willigerode läbbi tutwal  wisil palme, laulo ja kõnnepiddamissega stsseõnnistatud,  mis meil siin mm! ei olle kõik pikkalt  üllespanna. Mõisaherra Baron Nolken olli ue kolile kullatud piibliramato, proua 2 kroonlühtrit,  illusat wäljaõmmeldud laua kattet ja 100 eestkirja lastele ettepanna, kinkinud. Ka olla mõisaherra ehhitamisse jure tännowäärt lahkussega kõiksuggu materiali armud; ka kolimade  eest ei olla temma siamale walla käest rendimaksmist pärrinud agga tahta ka eddespiddi pärrida. s„Kiltsanna käkkid."j Peame kohhe eest otsa tunnistama, et se nimmi meil tundmatta  on. Kui meie sedda ka omma kele ümberpanneksime  ja Kilt sauna käkkid ütleksime, ei aitaks se ka paljo. Assi isse on agga üks mannast wõetud rahwa pmuk, mis aega möda wist pahhemaks on läinud, kui ta ehk hakkatusses  olli. Küllasõbber kirjutab meile ühhest Tarto ma kihhelkonnast nõnda *) Kihhelkonda jättame nimmetamatta, muido hakkaksid muud innimesfed neid „Kistsauna käkki sõjaks" hüüdma, mis nad ommeti kõik weel ehk ennam ei olle. 379