Kui sawet kedad, siis tõuseb soe õhk, wee pissaratega  täidetud, auro wisil üllesse, sest et soe õhk kergem on, kui külm õhk. Suitsoga sünnib seddasamma: palla õhk tõuseb üllesse, on agga, mitte nago wee õhk auroga, waid kui tulle õhk tahmaga täidetud. Suits ei olle siis müüd middagi, kui tahm, ja midda mustem ja paksem suits, sedda ennam tahma sees. Sedda tunnistawad  keik kerresed, kummid, rehheseinad, laggi ja Parred, korsnad, pajad, katlad ja kuhho suits peale käib. Suits ei jätta middagi walgeks.  Teeb nüüd tahm, mis suitsust tulleb, wilja parsil Parremaks? Walle, paljo ennam pahhemaks. Agga seasinkide ja mu lihha suitsetaminne  näitab ommeti hea ollemad? Jälle walle! Mis seal jures head sünnib, sedda teeb soe, mitte suits. Pikkalinne soe teeb singid seks, mis peawad ollema, suits ei te middagi, kuid kannab wõereti heateggia nimme. Kui suits peaassi õlleks, siis õlleks selle targa proual üsna õigus ollewad, kes omma tored seasingid tahmaga  laskis ärramärida ja mõtles nüüd ommal suitsetud singid ollewad, sest nad ollid jo kül mustad. Kui nüüd temma teenrid nisugguse -uarritembo ülle naersid, siis olli se naerowäärt. Mis nüüd lihha korsnas heaks ei te, se ei te ka wilja parsil heaks. Suitso ei olle wiljakuiwatamisseks  koggoni mitte tarwis, waid soja mksi, ja sepärrast on koggoniste üks puhhas, kas soe korsnaga ehk ilma korsnata toas wilja kuiwatab.  Minna ollen katseks linna wihhosaunas, kus suitso haisogi sees ei olnud, üht wiljawihko paljo lühhema aeaga kuiwaks sanud, kuise maal suitso rehhes sünnib. Miks ei pea nüüd meie Eestirahwa ellomaead mitte ilma suitsota ollema ehk korsnaga olla wõima, kus willi nifamma kuiwab? Ma tean kül, nüüd tulleb jälle wanna hallitand tarkus ja ütleb : „„ Korsnaga maea ei olle ial ni soe, kui ilma korsnata suitsotubba."" Minna agga kostan: se on walle! Linna korsnaga saunades  on 35 gradi soja iggapäine assi, agga tallo snitsotubbades ollen 28 gr. arwa leidnud. Kumbas on nüüd soem? Ikka weel kiusab tõrgepun: „„Korsnaga ahhi raiskab ennam puid Lrra kui suitsotubba, sest soe lähhab keik korsnast  walja."" Jälle nisamma tühhi jut, mis nenda suust suhho käib, ja kegi ei mõtle, mis ta rägib. Kui rehhetubba köetakse, kas siis keik uksed, aknad kinnitoppitakse? Ei mitte, waid teh, hakse õiete lahti, et suits wälja lähhäb. No säh, kust suits wälja lähhäb, kas sealt soe wälja ehk külm sisse ei pease? Tihti jääb suits weel sisse ja soe on ustest ja aknadest wäljaläinud, mis kokko 10 kord suremad ollid, kui korsna auk. Iggg laps wõib mõista, et korsuas enuam soja kokkohoiab,  kui lahtised uksed. Ja weel üks assi. Midda ruttem pude põlleminne, sedda ennam soja, ja sellepärrast andwad kuiwad puud paljo ennam  soja, kui tored Puud. Kes ei teaks nüüd, et hea tõmbaja korsnaga ahjus puud hopis ruttem ärrapõllewad, kui suitsotoa ahjus. Ja kui ka wiljakuiwatamisseks korsnaga ahjus ennam puid peaks minnema, smis agga mitte ei sünni), kas siis selges ja lahkes toas mitte parrem ei olle ellada, kui suitso sees köhhida ja läkkatada? Suits rikkub so silmad peast, sa widad aega, tunned wallo ja kullutad ennast, ja wannad küllaeided, kedda sa onuna silmi saunadega ja ilma sõnuota arstida lassed, scmtwad siud rummalast  peast ennam pimmedusse kui walgnsse pole. Se on suitsotubbabe kasso. „Sepärrast teie mõistlikkud ja targemad Eestimehhed,  isseärranis weel pärrismapiddajad, ärge sallige suitso, waid tehke omma maeadele korsnad Peale. Se ei maksa mitte kube egga wammust, waid teie tunnete ommast ellust koggoni  teist maggo ja hoiate omma terwist hopis .kauem. Onimad rehhed woite sellepärrast ikka kuiwatada ja peksta, sest 1) suitso ei olle rehchele  mitte tarwis, waid ta on weel kahjolik; 2) korsnaga tubba wõib weel soemaks köetud sada, kui ilma korsnata; 3) puid ei lähhä mitte ennam, waid wähhem, kui smtsotoas ja 4) ollete  puhtamad ja teil on Poetamisse tülli ja kullo wähhem, kui omma wanna suitsourtsikute sees, ja teie mõistus ja meled lähwad terrasemaks, 'kui suitso, tahma ja tolmo sees. Tehke walleks, mis musuggu rahwas ja wõerama innimessed teitest ütlewad: „„Eestlane on suitso, mudda ja tolmo sees ülleskaswanud, selle sees ellab ja 'sedda armastab temma, ja suits on temmale, mis wessi kallale."" Üttelge isse, kas ühhe rahwale weel suremat teutust tarwis on? Ä?. ommeti peame sedda waggusi kuulma, kui isse omma elloga neid nõnda sunnime räkima. Ükski rahwas ma peal el wõi mottelda, et mõnni rah- 354