jõudis, sedda soemaks läksid päikese terrad ja hakkasid  parrast öiete küpsetama ;a kehha higgile aeama,  mis astes nattuke aea eest osti wärrisenud. Siin piddin tunnistama, et mannad merrelinuud töt ostid räkinud. ..Kui ma kui tahhaks, ei jõua ma ommeti kõigest sest istust, mis siin laewa pealt wadates nmberkando silma paistis, täit niõrko mitte anda. Ilmaski ei ost eksid  mo silmad ärrawässinud seste ütlematta kenna ja surewärilisse komusse kujo peale wadatcs. Lahhe on suur ja kaunis ning üllatab 20 wersta ma sisse. Lahhe suust sisse minna, on üsna kitsas, agga sealt läbbi minnes 'lahmad kaldad möllemat kat kangemale ja meepind laiemaks. Pahhemal pool lahhe suud seisab nimmetud ..suhkropea" ja parrem pool kiude! kants, kaldaid möda kõrge ja turuline mäggede ridda omma illusa metsadega, mis läbhedal selgeste,  agga kaugemal nago läbbi suitso paistwad. Kui messi õige selge, siis paistab labhe põhjast suur kõrge ja pilwekarwa maekünkade roog, nago õlleks seal suur Kallewide liu põhjas terrawa ja ümmarguste tornidega. Mõuui kord on ümberkaudo mäed nago pilwede sisse mahhitud, et agga nende pead üksi päwa kätte wäljapaistwad; mönnikord jälle näikse pilwe tük nago romaks allandlikkult mäggede talla ees; lahhe isse on kenna saardega üttekülwatud. Linna tagga on halja pudega ehhitud Korkowado ja selle tagga Estrelha mäed, kus keisri suwmeloss Petro polis ja mu suurde innimeste suwmekorterid  jahhedama õhho sees üllewel seiswad. Pahhem  pool kaldal, ..suhkro-pea" lähhedal näitab üks mäerünk nago suur Kallewide pea sure kürulisse ninna sa pärrane lahti suga, kus pilwe tomp tihti peal rippub, nago aeaks suur su auro mälja. Ühhest  kohhast merre pealt peamad mäed nõnda paistma,  kui seisaks märato suur mees kalda! sellile maas, ja sedda nimmetab rahmas Brasilia kaitseni  aim uks tlZeniuK). Ülleültse on kõik mäed seal mägga meidrad, immewärilissed ja wormilissed. Tihti tõmbamad nad pilmed ni maddalasse, et endid mani nende sisse ärrapeitwad, tihti jälle paistwad kaugelt nago kuldse uddo läbbi, kui olleksid nad õrnast Zhhust  lodud. Waikse öbtudel, kui mnial kõik tassa, on mäggedes ikka kömma ja mürrinat kuulda, mis mee joonte peskmissest wasto kaljusid tulleb ja mäggedes  wasto kohhab. Lahhe saarde peal haljendawad  iilusad metsad ja nhked palmid tõstwad nende ülle ommad kronid. Esmalt mee pealt wadates paistwad mäed kaldal nago unnikusse aetud, ommeti  ei oste nad sellepärrast kõik ni liggistiko, mis sest tunnukse, et lähhematel helledam ja kaugematel tuhmim naggo on. Üks näitab selgeste omma metsadest haljast, muhklist ja kortsulist külge, teine paistab kaugemalt läbbi sinnise õhho ja kuldse uddo, nago kenna pilwe tük ja kolmas weel kaugemalt nago kerge ha! warri, mis pea aego õhho sees silmist ärrakaub. Agga kõik se pilt on immewäri- Une za kaunis näh ha. Rio Zaneiro lin seisab isse pahhem pool kalda peal Korkowado mäe kohhal. Houed näikse nago mängival kombel küngaste otsa kokkopillalud ollewad, pealegi illufa robhoaedade sisse, ehk paigoti  ühte murdo küngaste wahhele, kns linna kujo kord ennast mäe kinkude tahha ärrapeidab, kord jälle wäljapoeb ja omma tornlsi, hone murdo ja haljaid pu ladwo näitab. Brasiln on Portugali laps, sellepärrast na tsid maead siln nisa mm a kui Lissabonis ollewad: nisamma alt lahtised, ennamift kabhekordsed ja seinad mitme farwalisseks wärwilud, mönned wawatud potkiwwidega kaetud, nago mannad linna ahjud; nende seas agga leitakse ka mitmed wägga uhkeste ehhitud ollewad. Saddamast astutakse warsi keiferlikko lossi platsi peale. Keisri palast ehk loss isse ei olle agga mitte suurt illus; Peterburgis on mönned kasarmid uhkemad. Ulitsad on ennamiste kitsad ja öhto gaastulledega walgustud; agga kusgil ei olnud ma-allusid weetorrnsi nähha, kuhho wessi ärrawauks, ja sellepärrast juhtub wabhel, et ulitsad rängast mbmasajust  poletunniga jöggedeks sawad mudetud. Ka ep olle puhtusse armastus mitte liig suur: 6öiksuggu  solki ulitsa peale missata, ei olle arruidaue assi, mis läbbi agga kuum paks öhk weel paksemaks  ja raskemaks saab. Kauba maggasinid ja poed on igqal pool köiksuggu kramiga täidetud, kelle seas wägga kunstlikult tehtud kolibri, mu illufa  lindude sulg ist ehk hiilgama sittikate kehhadest ehted silma paistsid. Turrul pakkuti mu kauba hulkas ahwisi, pabokoist ja mu lindusi müa. Kesk turro istusid Neegrid pu- ja aiawilsadega, kust appelsinid,  bauanid, melonid, winamarjad ?c. wäljapaistsid;  ananasid ei olnud weel malmis, ollid arwa nähha ja kallid: maksid 3000 reisi*) (l Vs höbberubla)  tük; ka appelstnid ollid alles mullisid. ÜH-- hes kohhas on ka illus pudega ehhitud awwalik plats, endise keisri ausammas keskel, ja sedda platsi hüüdwad  nemmad omma keli ?gBseio publik». Linna suremad ma ead on: tallibone, teater, arsenal fsöariistade  hone) ja mönned kirrikud; ka on siin uniwersität,  akademia, tähhetorn ja suur hospiddal. Kauba aeamine on suur ning ka subba mitmed wabrikud töös. Jnuimeste hulk olnud seal 1808 alles 50,000, aastal 1817 jubba 110,000 ja nüüd 300,000 hinge, kelle seas peale 100,000 Braflaliaulast,  peale 50,000 wöerast ja teised ennamift pärrisorsad. Neegrid ja Mulattid on teiste seas allati nähha, ühhed süssimustad, teised tömmukad, tihti palgede sisse lõigatud kriipsudega. Muist käiwad  neist wägga willetsas ridehilpudes, talluwad pea peal omma koormat ja pommisewad järgest käies, mis kegi ei mõista; muist jälle pissut par- *) ke',B on wagga pissuke Portugali ja Brasilia rahha, kellest liggi 14 tükki meie kappiko peale läbhäksid, kui ni pissukest õlleks; selle rahha järrele kauplewad seal rahwas? agga Löige pissumad wask rahhad on 13, 5 ja 10 reiisi, wähhemad ei olle. 298