jälle kidab ta sedda nöu wägga heaks, Peterburgist  ülle Tallinna künni Baltiskisse raudteed  ehhitada, ehk kül ta enne ka tuggewaste selle wasto seisis ja sedda ühheks ilmaasjata kulluks piddas, mis ialgi omma protsentisi ärra ei tassu; agga kolme aasta sees on neil teised mõtted tulnud. Kes teab, kui jälle seddasamma  wört aastaid wannemaks olleme sanud,  ehk hakkawad siis Liwima raudtedest ka teist jutto räkima. Ehk lähwad nende silmad sennist selgemaks, et temma täielikko kasso samad  ärratundma, et sedda meil mönne asja polest häddast tarwis on. Kui paljo üks riik ühhest raudteest kasso woi kahjo saab, sedda peab kül enne holega läbbi katsutud sama. Wenne rikis kaswawad raudteed meie päiwil iggale pole, ja iggasse kohta sünnitakse neid sepärrast, et tundwad häddast tarwis ollewad, miks nad Liwimaal siis ilma kassuta peaksid ollema? Et nad sedda kasso ka ommal aeal sawad ärratundma, se tulleb pärrast järrele, sedda näwad siis, kui wärsked söidorahhad jubba tasko jookswad neile, kes omma rahha seks kullutanud. Kuramaalt. sKoli Mitawi Lätti seitung annab teada, et Neuhauseni kihhelkonnas  Perbone ja Puhnen-Oldenburgi möisade peale kokko Perboneni mõisa pärris herra üht uut koli assutanud ja koggokonnadega  ühhes ühhe sure ja rumika kolimaea ehhitada lasknud, mis peale kahhe tuhhande rubla maksma tulled; —se talwe olla jubba koli-lapsed sees olnud. Ta teab ka sest könneleda,  et selle koli lähhedale pärrismöisa, Katsdangi  mõisa peale, ka üks uus kool assutakse; stur ja kenna kolimaea on praego poleli, lodawad  ommetige pea walmis sawad. Peale nende kahhe, peawad senna kihhelkonda weel kolm uut kolimaea ehhitud sama. Kirjutaja lissab weel löppetusseks jure, et seal koggodusses  jubba 30 aastat jarges iggas maldas üks kool olnud, mis järrele siis selle kihhelkonna  lapsed 14 kohtas öppetust sanud. (Kas neid iggas kihhelkondas ni rohkeste, stdda peawad luggejad isse parrem teadma, meie põlle neid luggemas käinud. Ussume, et mönnes kohtas neist weel suur pudus on ja mönnes kohtas ka weel sesuggused, kellest paljo ei holita. P. P.) Peterburgist. sSurma sönnumed.^ Shleswig - Holstein - Sonderburg - Glüksburgi hertsogi Willema lesk Luise, Dani kunninga Pridrik V. laste-laps ja issa poolt meie Suurwürstina Tsesarewna Maria Weodorowna  wanna emma, on Webruari kuul omma 78 aastase ello pikkusse peale Ballenstädti  lossi peal sedda waewa ello Jummalaga jätnud ja omma Issanda rahho sisse läinud; mikspärrast ka meie keiserlik maea 19 päwa peale leina rided selga pannud. Keisre Herra kässo peale on keiserlikkus  pallees sepärrast, et Hesseni suurhertsogi  onno, prints Pridrik, siitmailmast ärrakustunud  19 päwa peale leina rided selga pandud, mis jubba wannast prugitawal wisil peawad kantud sama. - mümissest. Mönne surema mehhel, kes ka nago rigi wallitsusse ees otsas istuwad, olla se mõtte pähha tulnud,  Nikolai raudteed ärramüa, misparrast rigi üllemad issekeskes nöupiddanud. Need mehhed agga, kes keige kõrgema rigiwallitsusse  pulga peal istuwad, põlle sest kuulda wötnud. Keige suremad himmulissed sedda osta olnud Jnglisma panker Barring ja Hollandimaal  Hope. sWiimne seadus ehk Hilja aea eest on, mitte ükspäinis aastada, waid ka rahha polest rikkas tohter Udelung ärrasurnud; agga enne, kui siit mailmast ärraläinud,  weel omma rahha unnikut, 64,500 rubla, welskäride koli woi akademie kassuks lubbanud, kelle intressidest need awwitatud sawad, kellel ommal seddawört rahha ei olle, et senna koli woiwad minna. Se kingitus on isseärralikkult sepärrast sure tänno wäärt, et temma, wanna kaddunud muld, omma ello aea! sellepärrast ni kokkohoidja olnud, et nenda waesema rahwale üht wöttit peusse pista, misga kergeöte sette koli ust woiwad lahti tehha, ja sisse peäseda, kus temma omma tohtre ammite hakkatust ülleswötnud. . Selle 94