M. L. rägib omma kirja fees ..Perno Postimehhele,"  kui weSkiline möldrile, ühhest ..surest maailma  aea massina kedda minnewa süggise tahhetud käima panna, kelle! agga siis jo üks „lai hammas" pudunud, ja kellel tännawo, et ..rohkeste auro peale lastud," nüüd ka meel kaks weiksemat hammast' wäljakukkunud, nõnda et mässin nüüd seisma piddada jama. „Et selle weidra möistopildi tähhendus isseennesest  mö istliko luggejale mele ei wöi tulla, siis tahhame siin ka tähhendust jure panna, nago tedda M. L. iggal pool kõrtsides (!) rahwale püab ärraselletada. Nimmetud suur ..mailma aea massina  rattas" olla (oh sedda auukest!) minno Kooli lugemise raamat, ja «lai hammas," mis tal jo Minnewa süggise pudunud, olla koolmeister M. L. isse, sest et ta ikka selle ramato wasta olla waidlenud  ja temma lautamist seläbbi ommast kohhast jöudo möda püüdnud kinni hoida. Kas muido ka, ei tea meie, agga ses töös olnud ta holas. „Auriinis  tännawo rohkeste peale lastud, olla minno eestikeli könne Willandi konferenzi peal, ja kaks hammast, mis selle ~auro" parrast nüüd weel wäljakukkunud,  olla H .... n ja H n. Nüüd olla minno luggemise ramato surm kindel ja kirjawallaja lodab pea mattuse päwa teada andmisega  ..Perno Postimehhe" luggejaid römustada. Küllap ta kentsak ..sure mailma ratta lai hammas" on ka selle päwaks mattuse laulud walmis wallanud,  kedda jo jälle weikeseks ramatukeseks wöib punnuda  ja rahwale ärramüa. ..Perno Postimeest" agga tännan süddamest, et omma tasku wahhel sekka ka üht sesugguft luggemise wäärt (?) kirja on pistnud!  mis läbbi M. L. prohweti wisil ettekideldes ka ..Eesti Postimeest" minno luggemise ramatoga  ühhes ähwardanud hauda panna! C. R. Jakobson." Kauba sönnumed. (Pernus, 18. Septembril 1868.) Linnad, M-linnad 42,5v-linnad 51, ja Lv-linnad  66 rubl. k-linnad 64 r. C-liunad 68 rubl. Pärkpund. Linnaseemned, külwiks 13 r., ölliks 7 r. püt. Willi, nissud r., rukkid 11 Vs r., odrad B^4 rubl., kaerad 6 r. tshetw. Heringad, 13 r., püt. Räimed, 10 rubl. püt. Kartohwlid, 180 - 225 k. wak. Wöi, 8 rubl. puud. Raud, 16—18 rubl. pärkpund. Tubbak, 3Vs rubl. puud. Sool, walge 7, punnane 8z r., püt. Kiwwisöed, I'/s rubl. püt. Laewo on 150 sissetulnud ja 145 waljaläinud. Kirjawastused. 114) H. M. W— Leiate wähhe mudetud jubba tannases  lehhes. 115) J. M. M— Peab agga üllsültse könneldud sama,  sest allati ei slle mitte sü ühhel pool. 1!6) M. H. M— Kahjo, et ruum ei annud> asja laiemaks wennitada. Teie lubbamise eest, kui Teil wöimalik  on piddada, tänname jubba ette. l 17) P. F. W-- Kui üks tallitus wallawallitsuse ehk kohto poolt on, siis peab koggokonna pitser ja nummer al seisma, muido ei wöi meie middagi tebha. 1 18) E. W. W— Saab seddamaid ärratoimetud. 119) C. R. J. T— Leiate ärratallilud ollewad. Hm! asjad hakkawad jälle naljatormilisemaks minnema, ehk kül meie ommalt poolt püüdsime waigistada, et tarikasinus torm ei tõuseks; sedda ei olle agga mitte tahhelepandud. 120) „Wövro Äärel" on meil ruttaw mees, agga kes ollete Teie? Wöera lippo al ei pea õige mees purjutama. 121) F. U-P On hiljaks janud, ei maksa ennam kulutada. 122) J. J. U— Muido õlleks hea kül, agga Teie kirja tallitajad on teddC enne meid lahti teinud ja omma n innaga  labbisorrinud! 303 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 17. Sept. 18K8. Teadaandmised ja kujutamised. (Mit polizeilicher Bewilligung.) Kawasto Mõisat! müün oddawa hinna eest kiiksuggu ehitamisse tarwis palke, latte ning ka tullepuid  ja haggu; päle selle annan weel teda, kea tahhawa  wötka tullepuid weddada, se om kuiwa kassepuid,  Kawasto mötsast Torto lina, kui paljo keage tahhawa wötta henne päle weddamist. N Umblia. Laudo ja palke om kigesuggust malmis lõigata  ja müün oddawa hinna eest, minna puu kontoris Tarto linan ja ka miuno laua lõikamise massina man, se om Kuikatse mötsan pikkasilla liggidal Rõngo kihhelkonnan, ja tarwitakse senna puu lõikamise päle rahwast nink eentullewa talwel hobbese tö rahwast palke wälja weddama. R Umblia Kea tahhawa wötta üts jaggo palke, mes minnewa talwel mahha lasto ja pude päle üll es laoto, kigest !Ol)l) palke, wälja weddada, weddamise wahhe on 8 wersta, need wöiwa tulla kaupa teggema minno  mannu Tarto lina, ehk pikkasilla lähhedal lana lõikamise  massina man. Palge ommawa Atseri mötsan Helnija kihhelkonnan, ossast om mötsast wälja weeto, nink ossast om mötsan. M. Umblia Saksa- ja maarahwas! Seläbbi saab teile teada antud, et Willandi linnas Tarto ulitsas manna trükmeistri maeas Rr. 71. Rootsimaalt tulnud wärwija  meister ellab, kes keiki modi ja keiki korwa ja tahtmise järrele wöib rided ja lõngad wärwida, pealegi  oddawa hinna eest, ni kui illus punnane 46 k. nael. Peale selle sawad kõik willatsed kangad kallewi modi tehtud ja wärwitud. Wärwijameister ValeniuS. (!)