susse Kristusse sisse, siis saad sinna ja so perre önsaks." Parrast Zummala tenistusse  löppetamist sai uus öppetaja wallitsetud:  Sarema linna öppetaja poeg Teodvr Hesse. Kü! sedda pissut on kuulda olnud, et ühhel päwal uut kirrikut stsseönnistakse ja uut oppetajat wallitsetakse. Undko nüüd Zummal, et koggodus mõistaks omma uut karjast armastussega wastowötta ja armastussega  kinnipiddada." Se teadaandminne tulleb kül nattukenne hilja, agga kuida jubba ööldud: on wette tagga ja sepärrast wist hiljaks janud ja teiseks  ei olle seal õppetajat, kes sedda warsi õlleks teada annud. Rõõmsad sönnumed ei tulle ialgi hilja. Keige kõrgemalt antud käsk wallitsewa Sinati kohtule 26. Nowembril. „Meie ukasi läbbi, mis wallitsewa Sinati kohtule 25. Detsembril 1862 olleme andnud, kinnitasime Meie omma rigi kassuks, et tallo rahwas kes pea-rahha makswad  1863 aastal rohkem piddid maksma kui enne. Rahha ministri ettepannemisse kirjast, mis Meie reihsradi kohtus olleme järrele wadanud,  leiame, et se wägga tarwis on et se kinnitud maks ka 1864 aastal saab sisse aetud,  sepärrast anname sedda käsko, et se 25. Detsembril 1862 wäljaantud kask ka 1864 aasta peale kestab ja seal nimmetud rahha ka se aasta saab sisse maksetud." Keige kõrgemalt antud käsk wallitsewa Sinati kohtule 9. Detsembril. sMaeade ..Meie ukasi läbbi, mis wallitsewa Sinati kohtule 1. Januaril 1863 olleme andnud, käsksime Meie, et 1863 teise pole aasta sees üks isseärralik maks linna  maeade pealt peab maksetud sama. Ühtlasse  ka sedda, et waesem suggu linna hinge kirjas seisaw rahwas seläbbi kergitust saaksid, et linna pürjerid ennam pea-rahha, egga muid maksust, mis pearahha nimme al käiwad, ennam  ei prügi maksa. Peale sedda, kui Meie reihsradi kohtus rahha ministri ettepannemisse kirja olleme läbbi luggenud, kinnitame Meie, et se maeade maks linnades ka 1864 aasta peale kinnitud jäeb ja kässime sedda ettekirjutud  wisil 1. Zanuarist 1864 sisse nõuda." Kuramaalt. sTemanti Kuida Mitawi seitungid rägiwad, on seal 17. Nowembril üks linna pürjer ja maeaperremees,  nimmega J. Löwenstein temanti pulmi, se on, et nad 66 aastat paris olnud, piddanud.  No ma ussun wist, et neil kummagi!  kül ennam titte hambid suus ei olle; kes jubba 60 aastat paris olnud, on ka wist mõnda head Zummala käest sanud, mis eest tedda tulleb tännada. Möllemad wannakessed  peawad terwisse polest weel kaunis tuggewad  ollema, et keik omma maea tallitust isse tallitawad. Kas sa kuled, wanna tuliko Mats, kes sa weel 60 aastat põlle wanna ja arwad et sa wägga liig wanna ja ellatand õlled ja tahhad pea-rahhast lahti sada? Polamaalt. Zubba jälle mässajatest, ei mitte uel aastal põlle neist ka rahho. Jah, mis ma wöin parrata, egga nad minno sugguse keeldu ommeti wötta  kuulda, kui ma ka ennast surnuks kisendaksid.  Kuulge nüüd mis seal sündinud: Obrist Brinken on Lublini kubbermangus ühhe  salga mässajaid leidnud ja neid wässimatta  senni tagga aeanud, künni ta neid Kotsukowka külla jures kätte sanud ja soutumaks  ärrakautanud. Nende wasto panneminne  tunnistas selgeste nende nödrust; agga  süddamed pöllestd täis tullist wihha, ja et kül obrist Brinkin neid käskis alla heita, ei wötnud nad sedda suggugi kuulda. Kui nüüd obrist Brinkin näggi et arm ei aitnud, siis piddi tulli aitama; wöitleminne hakkas ja turis 7 tundi, siis ollid 500 meest langenud  ja 70 wangi wöetud. Peale sedda on ka wennelassed 441 püssi, mis keik Austria püs sid peawad ollema, kätte sanud, ja nenda on se salk, kus üllepea 600 meest olnud, otsa sanud.  Wenne wäel põlle suremat kahjo olnud, kui et 2 kasakast platsi peale jänud ja 4 halvatud  sanud. VZarfawist. Ei 4