suggu pärdiko sõnno luggema, mis ta Me isse egga temma kahhejalgsed lambad teises nurkas ei mõistnud, kui wcmna tutwat kurradi nimme olli tihti keigc selle lörri seas kuulda; isse wehkles  ta seal jures kattega, nago püaks La keddagit  kiuni wõtta ja uksest wäljawiskada. Nenda jandas ta 5 minnutit aega, siis ütles kurratist ollewad jaggo sanud, kes wissa olla tagganema olnud, sest et wägga kaua selle rahwaga kous ellauud. Nüüd laskis rahwast nurgast willistas meel 3 kord winapuddelisse ja hakkas siis haigid arstima, se on puhhuma, sossisema ja possisema, et nahk selgas auras. Kui keik narrimängud mängitud ottid, siis makset! Lemmale  ausaste, et manna felm Nõia-Karel omma naese lastega teiste ebbaussust ja runmialussest terme kn aega wõib ellada. Nenda sai siin lummala Poea sündinusse pääw petudZ!" Armad luggejad, kui wõite, siis pange sedda peeglit neile ette, kellel tarwis on, ja neid leitakse  weel iggas nurkas. lummal parrandago? Perns makonnast. sPulma worstid.j Oh sedda tullist kahjo, et meie rahwa seas ikka Meel asjo sünnib, kus jures innimenne saggedaste  ei tea, kas peab nutma ehk naerma: 'Mönni kord sünniks mõllemid korraga tehha. Seal ollid Perno lähhedal ühhes watlas mis ma nimmest nimmetan, egga nad keik ühhesuggused  ep õlle hiljuti pulmad, nago sedda enne liulo ikka sünnib. Pulma õhtul ollid langud jnbba odata ja tark perrenaene küttis ahjo turbladega ni kumaks, et kerres pmmas! Nüüd ütles maea-eit: „Lapsed, eks te' Nlle, morstid tarwis kerresele panna, agga ma kardan, kõrwewad ärra, sawad ka wägga mustaks.  Toge manna reggi sisse, panneme selle põhiussega kerressele ja morstid senna peale, siis Põlle neil wigga." Noh, maea-eide käsko piddi kuuldama ja nenda tehtama. Reggi weti kerressele, morstid- pandi peale, lass' sõita -- ci mitte, maid kärriseda! Tükki aea Parrast  Mollis perre-eit pirotulle katte ja läks watama, kas kõwwerikud kerresel küpsemad wõi külmetawad? Agga reggi olli ni kuimaks ja kumaks  läinud, et seddamaid kui pirotulli külge PutuS, põllema plahwatas, nago piritus. Nüüd olli walge wäljas! Eit, mis nalja sa teggid? Eit isse olli kohmetand, nago alwatud lammas, sest laeallune olli tuld täis ja tullekahjo üsna käppoga katsuda. Seal kargasid Mats, Rein, Hans ruttu kallale, üks õllekanno, teine weeämbri, kolmas minna ei tea mis kätte, ja ikka sum ja sum kerresele! Agga ei tahtnud paljo mõõda, künni üks neist ui aggar olli ja märja hobbuseride  lummega kerrese peale loatas, se lämmatas tulle arra. Mis narri temp se nüüd olli, kellest karwa pealt suur kahjo õlleks wõmud sündida?  Kas sel wisil tallega ettewadatakse? Kui aastased tullekahjud ärraloeme, mis tallokohhaS ui mitme peawarjo ja warra ärrarisuwad, mis te' arwate, kas seal mitte sähhärdusi eide tempusi  seas ei olle? Küllalt! Agga parrast peab Jummäl süalluseks jama, kes õnnelusseks olla aunud, mis rummalus ja holimatta meel teinud. Nime makonnast. hobbuse ranad.j Tõeste, essimenne kord, kui ma Läne Mardiga uel aastal kokko saan, snS kuleb ta minno käest mõnni su täis makcelt, mis maggus ei olle! Mis hullo luggu se on, et lühhikese aeaga jubba teist korda sealt Pahha sõnnumid saan, ja temma su on kinni? Mis teised näewad,  miks Lemma sedda ka ei näe egga kule? Oot', oot', wanna wend, kül ma stnnoga „lutrotoas"  kokko saan! Agga nüüd kuulge, mis üks nurjata seal teinud. Üks noor mees, 25 aastat wanua, mitte liig kange! sealt kohhast, kust wägga illus kiwwisild  ütle jõe käib, ellas hiljuti ommas wallas, uago lustjas rukki seas. Raiskas leiba, agga ei wõtnud weddada, werri olli kii uude ja saeni  cd e al. Mitto perremeest olli ta ärrakatsuuud, keik ollid Pahhad, sest kegi ei tahtnud ilma Ma süa ja palka anda. Mõnda korda olli temmale ka koggokonnakohto ees sealt poolt küljest, kus seljaroog otsa lõppeb, Pükstmõeto woetud, agga ei tahtnud ikka mõõda. Wimaks anti temmale pass kätte: „minne laisk, o!st leiba, kust sa leiad!" Sedda olli mees ootnud. Ta läks. Nüüd olli jo Lal mailma wärrawate wõtti Laskus, No andke nattuke aega! Kord juhtus mees sügg-se ülle L . . . mõisa karjasma minnema (naerev ma kaudo ikka te õigem) ja sealt 4 hobbuserauda korraga maast leidma. Olnud just temma tee peal maas. Temma wõtnud üllesse, agga põlle 5