sest weel nenda takka järvele: ..Siin meie wabriko  jures puhhastas jöggi ennast 11. Aprillil,  agga mitte ni waggusi, kuida se igga aasta olnud, waid teggi suurt karra ja ta paljo kahjo. Nimmetud päwa hommiko kello 8 aeal tulli ta ni äkkiste ja hirmsa mürrinaga paisust mahha, et lühhikesse aeaga keige kõrgemad  kaldad wee alla panni ja jeäd jooksis künni õhtuni paisust alla; siis hakkas wähhä arwemaks jama, agga wessi tõusis peale 19 jalla ülle parraja wee seiso ja keik wabriko allumissed korrad ollid wet täis, et padidega sees sõideti; kuus jalga olli wet tubbades ja arwatakse sedda kahjo, mis wabriko wallitsus  sanud, keige wähhemast tuhhat rubla. Need keige wannemad innimessed ei mälleta üht nisuggust upputust näinud ollewad, kui tännawo olli. Paiso pulwärgid on ta paigast  ärrawinud ja ossast ka ärralöhkunud ja weel paljo muud kahjo teinud. Uppumisse surma olli siin ka paar päiwi parrast jeä minnikut. Üks Tammiste perremees  (nimme ei tahha ma nimmetada) on omma poisiga pissukesse lootsiguga üllejöe kaldast läinud puid korjama ja seal olla, kes teab kuida, lootsik ümberläinud ja möllemad kukkunud ülle pea ja kaela kangeste jookswa wee sisse. Perremees sanud teiste abbi läbbi pool surnult wälja tõmmatud ja peab praego raske haige ollema, et teadmatta kas jäeb ellusse  woi mitte, agga pois, üks 17 woi 18 aastane noormees, uppunud ärra ja on praego alles weel jõe põhjas, kes teab kuhhu wessi tedda winud." Need on nüüd sönnumed,  mis külla söbber meile jeä minnemissest  tagga järrele on saatnud. Teiste jõe ärest meestel olla suur wessi kirjutusse riistad ärrawinud, sepärrast peab teadaandminne tullewa  aastaks jäma. Riast. sKeiserlikkud Kuida loeme, olla Suurwürstil Aujärje pärnal  nöu, sel kuul omma sure abbikasaga Riast läbbi Kopenhageni linna minna. Et agga selle aeaga meie Läne msrres weel wägga paljo jeäd on, mis merre peal reisiatele suurt tülli teeb, sepärrast ei Me se aeg mitte kindlaks kinnitub, millal nad senna sawad tullema. - sSeädusse Reisradi kohto heaks arwamist on Keisre Herra keige kõrgemalt  kindlaks kinnitanud ja selle järrele on meie Balti kubbermangude ülleüldse seadusse sees mönned punktid nattuke mudetud sanud ja seal on nimmelt H 1066 se essimenne, kus nattuke uendust jures olnud. Selle järrele keeldakse köwwaste ärra, et ükski küt I. Märtsist  künni 15. luli ku päwani ei tohhi kellegi  mu linno egga loma peale jahti piddada, kui agga ükspäinis murdaja lomade peale, neid woib iggal aeal laska! § 1075 kelab köwwaste ärra parris piride peal, selle aea sees, kus jahhipiddaminne ülleüldse keeldud, se on lihhawötte pühhist künni 15. luli ku päwani, jahti piddamast. Z 1087 ütleb neile,  kellel se õigus on krono metsades jahti piddada, et nemmad 23. Märtsist künni 15. luli ku päwani, sellepärrast mitte ei pea tohtima  püssi kätte wötta. sPaptistide Ria seitung könneleb  neist pahhuraist innimestest, kes omma walle öppetusse solkimissega tännini Kuramaal omma onne katsunud nenda: ..Kuida meile maalt kirjutakse, hakkawad paptisti ussulissed  rahwa seggajad, Kuramaalt ülle piri lõuna Liwimale ronnima ja seal ennast laiale laotama. Monne aea eest olli jut, otse kui ollekstd nad ka ommad sadikud Ria linna saatnud, kes seal koos ollemessi piddanud ja tallorahwast, kes ühhe ehk teise tallitusse pärrast linna Ollid  tulnud, enneste sekka kutsunud. Hiljoti olla paptisti koolmeistrid ennast kord Ronnenburgi  kihhelkonnas näidanud ja sealatse wendade koggoduse wannemate käest lubba küssinud, nende luggemisse-maeas ka neile wolli ja melewalda anda kokkotulla. Et wendade koggodusse wannemad ja eestkostjad möda läinud  aastal, Ria seitungi läbbi imme modi nende wasto könnelesid, sepärrast woime ka tõeste lota, et se isseärralik siggidus, wendade seltsi poolt üht wastowotmist ei sa leidma. Et ühhe sesugguse laiale laggunewa pahha siggidusse wasto ükski mu söariist ei maksa, kui aina üksi Waimo söariist, sepärrast õlleks 144