agga imme jöukad innimessed ollewad, sest nende 20 perrekonnal peab kokko miljoni taalrid  ollema, se on selge makele 225,000 höbberubla,  mis ennam kui. 10,000 rubla perrekonna  peale wäljateeb. Kuhho paika nemmad  Wennemaal ellama sawad, sedda ep olle meel nimmetud. Jtaliamaalt. Wastla-nalli. Kuida jubba minnewa kord nimmetasime, on Roma lin ka selle polest kulus, et kuskil muial suremat  wastla-nalja ei tehtud, kui seal, mis nad omma kele sönnaga „Karnewal" nimmetawad,  se on: wastla naljapiddaminne. Sel aial olli Roma lin allati otsekui narrist ja naljaheitjaid täis. Keik ollid pärdikus mundris  ja midda ennam kegi möistis narri tempusi  tehha, sedda parrem, et pardikum egga naljakam ükski paik ma peal ei olnud, kui „pühha issa" ello asse. Agga mis on Roma karnewalist nüüd jubba paar aastat ja issearranis  weel tännawo sanud? Paljas nimmi. Ei tahha lusti egga naljapiddaminne kellegi kä sündida. Peale sedda on 10,000 Prantsust  allati laetud püssiga wahti piddamas, et kegi waljum ei rägi egga ruttem ei astu, kui nemmad arwawad tarwis ollewad; seddasamma  tewad ka 3000 paawsti omma politseisoldatid.  Jah, sest ep olle weel kül, waid teine pool Tiberi - jöggi seiswad Jtalia kunninga  söawäed jubba ammo walmis ja ootwad  sedda päwa, mil nemmad kasko sawad, Roma linna sisse marsida, mis paawst enne wimist päwa mitte ei lubbaks. Keik need asjad kokko mis wastla-nalja neil Roma linnas ennam peab ollema? Austria on selle hea mele polest, et temma häddine proua parremaks sanud, paawstile, kelle õnnistamist  ja eestpalwed keige parremaks roh« huks peab, paljo kallid kirrikoriisto kinkinud; agga se ei te temmale mitte ennam sedda römo,  mis nisuggused asjad enne teggid. Prantfussemaalt. Ommeti on asjad ni kaugele jöudnud, se on, Prantsusse terraw keel ja sörmed ni kaugele ullatawad, et kunningas Wiktor Emanuel ommad mannad ministrid, mis Prantsusse lango melepärrast ei olnud, lahti lasknud ja ued assemele pannud.  Prantsus ei wöinud sedda ministre Rikasolile  mitte andeks anda, et temma jubba ammeti hakkatusses marsi olli tunnistanud, et Ztaliamaast eddespiddi sörme laiust ennam kellegile  ei piddand antud sama. Prantsus olli temmast head ennesele pärrinud ja tahhab  iggapääwMeel jure sada. No muidogi mitte wäggise, Wid kas möistad: nenda illusa!  kombel, et Jtalia piddi tänno pärrast ommast  ihhust tükki mahhaleikama ja Prantsussele  pälludes kingitusseks pakkuma, mis temma  siis otsekui sure pälwete warral wimaks wastowöttab. Prantsusse wiis on keige mailmale jubba ammo awwalik salladus.  Prantsus ei tulle mitte jämmedal kombel  teise maiasse temma asjo risuma, maid ta hoiab sulle sönnikaua laetud püssi lahke sönnadega  otsa ees, künni sa tedda isse pällud sedda wötta, mis ta melepärrast on. Küllad saab nüüd nähhä, kuida ued ministrid naabre mele pärrast samad. Napoleon kedab Ztaliamaad  senni kui pehmeks lääb ja temma pilli järrele tantsib. Prantsusse söawäed olleksid wist ammo Roma linnast läinud, kui Sardinia  saart temmale õlleks kingitusseks pakkutud.  Et minister Rikasoli sedda ei teinud, on Jtalia tännapaini isse omma kördi sees kenud ja mitte sammo eddasi sanud. Ta õlleks omma armast lango meel paljo köwwem piggistanud,  kui mitte Inglase silmad ni terrawaste  temma näppude peale ei wahhiks. Et armastus paawsti wasto Prantsusse wäggi Roma linnas kinni ei hoia, teab igga laps ja paawst isse ka; agga kawwal Prantsus on pilli nenda seädinud, et paawst nago hiir koera  käppa al waggusi seisab, et mitte Sardi-. nia kass, kui Prantsus käppa pealt ärrawöttab,  tedda koggoni ärra ei nela. Nenda on Prantsus möllemats söbber ja möistab nende wahhel just nenda kohhut, nago Murri kahhe kiso wahhel lihhajaggas. Agga Prantsussemaal  isse hakkawad aeg aialt mönned asjad sündima, mis Napoleoni kulmo kortso tömbawad. Brasilia keisri sadik Parist linnas olla kotto kenna käsko sanud. Jtalia kunninga 93