malle nöu andmist kuulda wötnud, misga tedda ahwaldud Preisi kunninga wasto astuma,  kelle wasto ta kohhus sõbralik olla, õlleks piddand ollema, sest et Preisi kunningas ennesele  sedda õigust Shleswig-Holsteini made ülle wallitseda, Preisi werrega on saatnud. Et nüüd prints Pridrik sedda selgeste ärratundnud,  ja se lotus, eddespiddi Shleswig-Holsteini  hertsogiks sada, koggoniste kaddund, sepärrast olla ta Koburgi hertsogi pall unud temma ja Preisi kunninga wahhelt sedda musta kassi ärra pelletada, mis nende wahhel urrab ja leppitust tehha, et jälle teine teise liggi woimad  sada. Kas agga Preisi kunningas leppitussest  middagi kuulda wöttab? on üks küssiminne,  kelle peale meie sönnagi ei tea lausuda.  Koburgi hertsog olla ka prints Pridriko  sowimist omma holeks wötnud, ning sepärrast Letslingeni kunninglikko jahhe peale sõitnud, kus kunningaga lodab kokko samad et jutto allustada. Kuida ööldakse, olla Preisi kronprintS wägga ses nõus, prints Pridrikule aastas IM tuhhat talert palka anda, mis peale ta siis ka keik õigust Shleswig-Holsteini  ülle Preisi kätte peab andma. — üks Inglisse seitung teab könneleda, et Amerika ühhendud rikide wallitsus ja Prantsusse  keiser Mehhiko rigi parrast ennast kahhekessi  ühhendanud ja nimmelt nenda, et ühhendud  rigidel Mehhiko polest pri lubba ja tubba, woiwad temmaga tehha, mis tahtwad ja nad olla sedda riki nenda enneste wahhel walmis küpsetanud, et Prantslane Mehhiko rigist mönned maggusad tükkid, mis kui Prantsusse  assutussed, temma ommaks jäwad, saab. Sedda olla nad ilma Maksimiliani teadmatta  ta selja tagga walmis teinud ja ni pea kui temma sest teadust sanud, olla ta keppi peusse wötnud ja minnema hakkauud. Peale selle, kui ta Werakrutsa sanud, olla ta sealt Prantsusse kindral Batsainele üht ramatut kirjutanud, kus sees ta tedda nimmelt wägga laimanud, kust ka keiser Napoleon omma ossa peab wötma. Hannowerist. Endine kunningas Georg tahta omma lastega prints Ernst August ja printses Wriderike talwel Wini linnas, Austriamaal,  asset piddada, ning olla selle tarbeks  jubba mõnda ellomaea asja senna ette saatnud» Mis tal maea asjadest rohkem, kui häddast tarwis, sedda tahhab ta ärrämüa. Muidogi teada, saab kegi perremehhest lahti, peab ta ommad karjad ja muist ellomaea asjo ärramüma, nenda tahhab ka temma 200 hobbust,  hobbuste riisto ja wankrid ärramüa, et nüüd wähhemaga woib labbi sada. Austriamaalt. Mehhiko keiserina terwisega  ei tahta luggo suggugi parremaks minna.  Nüüd wötta ta kül pissut toito, agga joma aea polest mitte tilka omma Me Mle, kardab ennesele sellega kihwti sisse antawad. Tohter Jlek, kes allati temma jures, katsuda kül keik, mis ühhe innimesse nödder tarkus mõistab, agga parremaks samist olla wägga pissut lota. Prantfusfemaalt. Prantsusse rahwas  on jubba maast maddalast üks wägga upsakas rahwas, mis isseennesest, kes teab mis keik arwab; agga kirja tundmisse polest on praego surem ossa neist weel rummal jä pimme otse kui pagganad, ehk kül nad ristiinnimessed  on. Rigi wallitsus on nüüd soldatitele,  kes mitte luggeda ja kirjutada ei mõista, kasko andnud, et eddespiddi kolis peawad  käima ja luggemist ning kirjutamist õppima;  agga underupserid, kes luggemist ja kirjutamist ehk möistwad, ei pea mitte enne selle ammeti peale kinnitub sama, kui nad ka mitte rehkendamist, jeometri, mailma öppetust ja sündinud asjade tundmist ei mõista; sedda peawad enne weel kolis õppima; üllepea sedda keik õppima, mis Saksamaal elementar kolides öppetakse. Inglismaalt. sWee mis nüüd hilja aea eest Põhja Inglismaal suurt kahjo teinud, olla ni suur, kelle sarnast enne weel põlle nähtud; keik joe äärsed maad emalt kaugelt seisnud wee al, mis läbbi kahjo  wägga suur ja mitte ükspäinis, et wessi paljo maeasid mahha lohkunud ja muud mis 382