kelle pead teie olleksite piddand otlema." Sellegipärrast  ta lubbas, nende peäle mõttelda, ja nende eest kostada. Kui nemmad kauniste leppiksid, nago se mees, kellest praegu ollcme rä« kinud, siis saaks neile ka pea rahho kätte tullema. Agga kes kohhnt hakkab käima, peab ikka kaua ootma, ja paljo kannatama, enne kui ta rahho rannale jõuab. Kes rahho jpeab, sõidab tassase,  kes riidleb, se sõidab lõhkuja hobbosega. TaSsane hobbone aiab lõhkujast mõda. Olgo peal! Sedda teame, et meie armas aus Keiser wimate saab iggaühhele õigust kätte saatma, ja kõwwat meest pehmeks teggema, ja kiskjat meest waigistama. Ei wõi mõisnik ellada ilma wallata, -ei wõi ka wald ellada ilma mõisnikota. Ei leiga kässi wiljakest, kui jalg taad wilja jme ei wi, ja ei sa jalg wiljakessest keddagi, kui kässi sedda ei leiga. Wõeralt maalt. Proisimaalt. sNõupiddaminne h õlpsama  kauplemisse parrast.j Berlini linnas nüüd iggaüks Lahhab keigetargem olla, ja raliivale  selletada, mis meie aus Keisri herra ning Preisi kunningas ja jälle Wenne Keisri minister Kortshakow ning Preisi knnmnga minister Bismark  töine töisega raki und, kui nimmetud linna sees töine töisega kous ollid. Agga ehk kül iggaüks  issiennast targaks kidab, siis ommeti töised ei pea temma tarkussest suurt luggu, waid ütlewad: „Egga ta ommeti kunninga kambres ei olnud kumnugatte juttu pealt kuulmas; ja mis La jutlustab,  se on keik temma onuna tehtud." Muudko sedda ütteldakse tõeste töt ollewad, et möllemad ministrid töine töisega nõnu piddanud, kuis Preisslaste  ning Wenuelaste kauplemiune töine töisega  wöiks hõlpsama kõrra peale seatud sada. Noh, kui ta saab hõlpsamaks, siis same meie ka rõõmustama. Agga kui ta ei sa, siis meie ei sa ka mitte kmwastama. Sest Eestlaste ning Lätlaste wilja ning linna peawad woõra maa mehhed ikka ostma, ja Wenuelaste sapanahhad  ning kiiünla raswad sawad neist ikka wägga himmustud sama. sSõa ähwardus.j Taanlased ning Inglased  ikka weel leppida ei Lahha. Nemmad lootwad  omma laewade peäle. Agga Preisslassed on sedda korda ka kõwwad. Laewade risnmisse nöun nemmad "ül jälle on nmhhajätnud, agga neunuad murrctsewad ennesele Amerika maalt laewu, kellega ncnnnad wõ iksid Taanlastele ning Inglastele wastawõtta.' Et nemmad omma risnmisse  noun jälle mahhajätnud, sawad Prantsussed  neid kiitma, ja jälle eunam nende pole hoidma. Kui niwisi sünnib siis jäwad wimate Daanlassed ning Jnglassed keige töiste rigide waenlasteks, ja peawad katsuma, knida nemma kahhekõsta wõiksid läbbi aiada. Kui minna Taanlane õlleks, siis minna kül Inglaste sõbbrussest  hoiaksin nattokest kõrwale. Sest kui Pitsikenne Sultaniga lahhäb Polla käest lihhatükki  ärrakiskma, siis Pitsikenne tõeste ei sa kondi pinnakestgi waewapalgaks sama. Sultan soov keik sure suuga omma köhho sisse. Mnudko kergitago Pitsikenne omma sabbakest, ja tantsigo Sultani silmade ees, senni kui wannamees narrib. G merimaalt. lin täis suurt suggu inn ime st. j Weikenne Kissingi lin on 3. lunist sadik suurt suggu innimestega oiete Ürratäidetud. Sest sel päewal jõudsid senna meie aus armas Keiser, ja temma abbikaas, ja 3. Jun il tulli senna Oldcnburgi suur hertsog, ja 4. lunil Austria maa Keiser, peäle sedda odetakse ka Baieri noort kunningat senna tullewat.  Ni pea kui Austria keiser senna olli jõudnud, läks temma Wenne keisrit terretama. Peäle sedda jälle läks Wenne keiser Austria keisrile  wvõraks. Weikenne lin kubbiseb õiete innimestest,  kes keisrit waatma tulnud» Kui näewad, et Wenne keisri minister Kortshakow Austria keisri minister Nehbergiga kätpiddi.möda ulitsat käiwad, siis jäewad jälle mõtlema, ja ütlewad: „Mis wimate Inglastest saab sama, kellega nüüd ükski ennam ei tahha sõbrustpiddada?" AlesWig - Hotstcinimaalt. sPolitamist  tahtakse keeld a.j 31. Mail koggusid 90 Holsteini maa, ja 17 Sleswigi maa kaggud Nendöburgi linnas, ja leppisid töine töisega, omma ma politamist ihho hinge palest keelda. Peale sedda nemmad wõtsid nöuuks, kunningatte ette sedda pallumist tõsta, et nende ommad wannemad  saaksid kokkukutsutud, ja nende omma sõawciggi  walmistud, Preisslaste körwal nende õigusse 206