mõtlesid: kes wölga teinud, se maksko ja de Kr oa seisab prafgo alles peal ma. Kuida  ööldud ta surnokehha seisab Niggula-kirriko  kambris luköwwa; kas ta isseennesest nenda  köwwaks janud, ehk eest otsa nisugguste rohtodega wöitud sanud: sedda minna ei tea. Tallinnas on ülleültse 14 kirrikut, 7 Lutterusse, 6 Kreka ja 1 Paawsti usso kirrik;  8 tükki neist on kiwwist ja 6 puust ehhitud.  ülleültse on seal 1790 majakest ja seitsmest  wärrawast wöib innimenne linna sisse sada  ja hiljuti tehti weel uus te Toompalt kohhe  „kassisabba - allewisse" wälja. Kes Tallinnas  söita ehk käia tahtwad, wöiwad sedda 24 ulitsa peal tehha, agga need on weel manna  modi kitsad ja köwwerad. Kui se tössi on, ööldakse seal 23,999 innimest ellawad, mis kül weel mitte poolt ossa Ria rahwast ei õlle,  agga tahtwad ka hea hulk leiba aastas. Laste kolide polest põlle Tallinnas pudust, agga  Vabrikutest ei õlle suurt könneleda. Jlmalikkus  asjus on praego Tallinna üllem mees, kubberner kindral Ulrich ja waimolikkus asjus piiskop O»'. Rein, möllemadellawad Toompal. Peale selle ma, mis linna ümber lmna parralt on, on Tallinna linna järrele ka 5 mõisat: Koitjärw, Kusalo kihhelkonnas,  Wado ehk Tondi ja Nihhato möisa Zöelehhe kihhelk., Rae ja Kautjalla möisa Jürri kihhelk., ühtekokko on nende wie weikse möisa a! liggi 95 m wersta maad. Peale sedda  on weel Haberste möisa Keila kihhelk. Tallinna „Lutterusse waestemaia" jauks ja pissuke  Moiko möisa linna kihhelk. on Toompa  kirriko parralt. ' Wanna lossi warremette polest põlle Harjoma  mitte rikkas, tükki kolm neid on, kellest  agga middagit suremat põlle räkida, kui et nad Harjo-Jani, Jürri ja Juro kihhelk. seiswad, kes neid nahha tahhab, wöib isse watama  minna; agga Rapla kihhelk. Polli möisa al seisab üks, mis selle polest immelik on, et ta Eesti paggana rahwa mällestus peab ollema  ja nimmetakse Janilinnaks. Mitme saa aastane unnenaggo! Baltes ki, 44 wersta Tallinnast, merre äres, sai keisri Katarina a! omma nimme, kui aastal 1762 saddamat hakkati ehhitama. Kue aasta parrast (1768) jätise tö jälle seisma  ja seisab praego alles. Sest sadik sai Vältes  ki ka linna nimme, ehk seal kül praego ennam ei pea ollema, kui 76 maia ja.326 innimest ellamas. Sealt poolt „killo - räime naesed" põlle meil mitte tundmatta,-kes omma purkidega maal ja teiste linnade sees käiwad. Mis Kloostri möisa lossi warremettest üttelda õlleks, sedda teme ka lühhidelt. 1254 ehhitasid Dünamünde munkad Kloostri möisa ühhe kabbeli ja 1.317 lubbas Dani kuttningas Erik senna üht kiwwi kloostrit üllesehhitada. Se seisis peale 266 aastat ja sai ka nende sure söddade aial, mis 1558 künni 1585 peti, ärralöhhutud. Aastal 1622 andis Rootsi kunningas Gustaw Adolw Kloostri mõisat  Ria purjemeistri Tomas v. Rammile; temma suggu käes on möisa praego alles. Sannumed wõeralt maalt. Jtaliamaalt. Ztalia, jah Jtalia on Eirspa  wallus muhk, kus mönda aega jubba keik suggu plaastrit peale pannakse, agga ei tahha parraneda. Kongres piddi Partsis hakkama sedda hawa terweks teggema ja sassis asjad arvutama;  agga ühhelt ja teiselt poolt tulleb ikka jälle asjo wahhele, et praego ueste teadmatta  on, kas ja mil kongressist middagi saab. Italiamehhed ei tea issegi mitte ennam, kas nad lihha ehk kalla on. Hädda selle male, kus öiget wallitsust ei olle! Paamstiga on ka koggoni pahha luggu. Mönned tahhaksid temma maid ja ilmalikto kroni wötta, teised jätta. Paawst isse turtsub üsna tullesäddemid. Ta ei tahha sest sanna kuulda, et temma ilmalik kunninga ämmet ja au peab ärrawöetama. Temma isse ja keik katoliki ussulissed nimmetawad tedda Peetrusse aujärjepärriaks. Se on keik tühhi jut. Pühha apostel Peetrus ep olle ial ei Roma linnas egga muiai wallitsenud. Kui mönned kunningad  ja muud innimessed wannal aial (nenda kui kunningas Pipin ja Krahwi prua Mathilde)  temmale maid on annud, siis ei 4- -i- 19