tenin, et ma nende suurde meeste kombe jär- vele püan elladä, kelle käest ma sedda kitust saan." Würst Suworowi körwas istusid  rigikantsler Grahw Nesselrode ja Grahw Peter v. d. Pahlen, möllemad wägga sured ja kuulsad mehhed. Paljo muid suri mehhi ollid ka selle piddo peal kous, nenda kui mitmed  kindral-adjutandid, ministrid :c. Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Wabrikute hädda, mis Amerika söa läbbi tulleb, ep olle mitte üksi Inglismaal, waid ka jubbaZ Saksamaal tunda. Kallewi wabrikud ni hästi kui sidija  poomwilla - wabrikud jawad pääw päwalt nõrgemaks, kui Amerika asjad ei parrane. Mitto sadda kangrut, isseärranis Reini-jöe pool külges tööst ja leiwast pea üsna ilma ollema. Marshneri surm. Sedda meest ei tunne ehk meie luggejad paljo mitte, sellegiparrast  olli ta Saksamaal wägga kulus ja armastad  mängomees, kes paljo illusaid laulowisisi  on teinud, nenda kui se Mus wlis: „Mis helliseb rahwas, et kuulge", wata „Eesti Laulik" 10. Ommad wiimsed ellopawad,  1832. aastast sadit ellas ta Hannowri  linnas, kvssa ta 2. Detsembrit m. a. ärrasurri. Polnud ka ennam laps; sest ta olli 1796 sündinud ja 1837 sai ta „mängotohtre"  aunimme, mis arwa sure ja kckulsa mängomeestele antakse. Temma illusad mängoloud  ja laulo wisid sawad mitto sadda aastat  weel pärrast tedda lauldud ja mängitud, nago mitme teiste targa mängomeeste tööd, kes jubba ammo surnud on, agga omma illusa  luggude ja laulowiside sees ikka alles ellawad  ja teisi ligutawad ja römustawad. Laulo ja laulowisi ja keige hea töteggiad ei surre mitte, kui nad surrewad. Mälletame kül alles, mis kissa ja kärra pari aasta eest Shilleri mällestusseks Sakslaste seas olli, ehk ta isse kül jubba peale pool sadda aastat  haudas hingab. Saksarahwas on, sedda ei wöi kegi salgada, nisugguste meeste põiest paljo rikkamad, kui mikmed teised, ehk kül muido soe Jtaliama laulo- ja mangomeeste issamcr on. Arratago Jummal Eestirahwa'  seast ka ükskord mõnda, kellest teised pärrast  temma surma wöiksid üttelda: „se on meid laulma öppetanud!" Kuida innimessed mönni kord tühja  uskwad, on kül meie rahwa seas saggedaste  nähtud, ja mitmed on sest kibbedad kahjo sanuh, olgo nüüd, et nemmad Samara jutto, Maltsweti loori ehk muud sellesarnast eksitawät asja Ewangeliumiks piddastd. Agga  sähhärdusi rummalaid on ka weel mönnes paikus Saksamaal, kes mötlematta keik uskwad, mis nad kuulwad. Nenda on praego Saksen  - Koburg - Gotamaa! se kindel usk rahwa seas, et nende hertsogi wend, prints Albert, kes hiljuti Inglismaal ärrasurri, kihwtisurma  olla surnud, mis katolikko pappid temmale  olla sisse annud. Ja miksparrast? Selleparrast,  et temma omma lapsi ei olle lasknud  paawsti usko heita, mis laste emma, kunninga proua Wiktoria, ni wägga olla tahtnud ?c. :c. Keigest sest lorrist ei olle mitte  üks sönna tössi. Wiktoria põlle ial katolikko  usko heitnud; ei wöige Jnglisma seadusse  järrele sedda tehha, kui aujärjest ei tahha  ilma jäda; ei olle ka ial omma lapsi püüdnud sedda teed wia, et ta abbikasal, prints Albertil õlleks tarwis olnud selle wasto panna. Ommeti usksid rahwas sedda ja mitte üksi tallorahwas. Se ep olle mitte parrem, km üks teine tühhi jut, mikspärrast ka hiljuti  Saksamaal mönned öiskasid, mönned kurwastasid.  Üks koerahammas, nago neid iggal  pool ellab, teggi jutto wälja ja ni tõeste, kui õlleks se kantsli pealt mahhakulutud: „Roma paawst on meie usko heitnud, istub nüüd omma kambris ja öppib Lutterusse katekismusse  wiis peatükki pähhä." Ni der kui se on, olli ommeti neid, kes uskusid, ühhel pool römustasid ja teisel pool kurwastasid,  ja se assi isse olli sulla walle. Znnimessel on jo meel ja mõistus, ta peab ka nattuke järrele mõtleme. 13