tallopoega nende ees, kedda mässajad sia male ollid risunud, peale sedda 750 wenne kütti ja paar sadda kassakat ja suretükki pattareid. Nüüd tulli mässajatel tööd. Keige esmalt piddid  tallopoege wihha wasto wötma, kedda nad paljaks ollid risunud. Neid olli kül 1000 meest, agga nende wasto 2000 tallopoega, keik tulliwihhased nago murdja metsellajate peale, ja peale selle weel wägge. Warsi said mässajad laiali pillatud ja Kiekowski langes raskeste hawatud, hobbuse seljast mahha. 270 meest peasid minnema, 300 ollid surma sanud ja teist sedda wört wangiwöetud. Neist pöggenenud  mässajatest on 237 meest 179 hobbuse ja 11 wankrega ülle Austria raja läinud ja seal ennast wangi annud. - 22. Mail said mässajad, kes mitmest laialipillatud hulgadest Ostrowo ümber jälle ollid kokko koggonud, ueste tuld. Neid olla seal 2800 meest olnud, agga nad mehhikesed sanud nenda ümberpiratud, et wähhe neist elloga peasnud; agga sest lahhengist ei olle meil selgemid sönnumid. 18. Mail olli kindral Möller-Sakomelski  Warsawist wäljaläinud mässajaid tagga aeama, ja lemmal olli 10 kompanid jallamehhi, 2 eskadroni ratsamehhi ja 4 suurtükki kasas, se olli otsego karro jahhi peale. Rosnigliski metsas leidis otsitud linnud 600 ühhes kous ja üks Kononowits nende peamees. Se teadis  ette ärra, mis tulleb, sepärrast käskis La ommad mässajad enne aego söariistad metsa warjule petta ja laiali minna, pärrast, kui Wennelased ärraläinud, neid jälle kättewotta ja kokko tulla senna ja senna. Agga se hea nõu läks tühja. Kononowits sattus poggenedes  teise wäe hulga ette, mis oberst Ernroti  al mässajaid otsis, ja sai omma abbimeestega,  Sadowski ja Labenski, wangiwöetud;  peale sedda said 25 mäss. surmatud, 30 wangiwöetud ja nendega 43 hobbust. Metsast  leiti weel 300 wikkatid, 100 püssi ja keik nende kirjad; wenne poolt olnud 3 meest langenud ja 6 hawatud; mässajatel polnud jo ennam söariisto käes. Shitomirist Lullewad sönnumed, et seal ülleminnewa näddala suur hulk Põlakaid, en- namist nored innimessed, metsa jooksnud. Ka on teada sadud, et paawst keige Polakaile, kes holega eddasi mässawad, omma õnnista- mist olla saatnud ja neile 6 uut pappi sisse õnnistada lasknud, kes nende salkades ühhes . käiwad. Katoliko üllempiiskop kulutas awwalikkult  Shitomiri kirrikus, et temma parrast  kirrikut keige rahwaga ümber kirriko tahta käia ja mässamisse laulusid laulda; agga enne kui sedda tehtud sai, wöeti mehhike  kinni ja pisteti puri. Eks sähhärdused ülleannetümad hingekarjatsed  omma taggakihhutamissega rahwast isse surma suhho ei aea? Za „pühha issa" aitab weel takka!! Kirjawastussed. 69) J. M. L..... s. Tänname Teie kirja eest; agga hoidko Jummal, et kellegi Eestimehhel teist nisuggust weel sata ehk wasto wötta õlleks! Ta on melega lühhendud sanud. 70) „M" W........ s. Wöi nenda? Noh, sowime pikka tee peal head õnne ja kallist krwist. Ma mõtlen, „kella hellistamist" weel nattuke hiljemaks jätta, ehk kuulwad head innimessed muidogi. 71) E. C. N...... s. Assi on alles nisamma kaugel, kui ta olli; peame wäggüsi ootmä. WäWöitjat mellest sel suil kül ennam ei sa; seks on aeg liig kassin, ehk kül tahtmist ei puduks. 72) C. S. P.... s. Tänname wägga kenno ramato eest; ehk kül mitte tundmatta, siiski wägga armas ja wöttame  Lännoga mällestusseks. Muist asjust parrast, kui aega olleme sanud läbbi wadata. 185 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 11. Juni 1863. Kuliltaininne ühhe ue ramato parrast. Meid on pallutud, et peame ommad mõtted  üllesütlema ühhe ramatokesse parrast, mis hilja aego on rahwa katte läinud. Selle ramato  pealkirri on: „Küssimisfed koftmisfed  wannast ja uest Testamentist: Wändra öppetaja kirjotud 1853. Tartus trükkitud  Karowi kulloga 1862." 75 lehhekülge, maksab 20 kopp. Tarto linnas müüb: Karow ja Willandis,  Pernus, Tallinnas müakse sedda ramatut keige ramato podide sees. Sesinnane ramat on kaunis hea mannadele koddo luggeda, ja noortele kätte õppida: ja suur abbi ning rõõm õlleks iggal öppetajal,