tMorahwasse putuwad, nenda läinud, nago Tallinnas. Nimmetame lühhidelt mõnda, mis ehk härrast ka meie kele teada antakse. 2) Teoorjus peab künni Jürripäwani 1868 taieste kaddund ollema. Kui mönued teoorjuSse köntrahtid ka kaugemale peaksid üllatama, siis ei maksa need parrast sedda päwa ennam middagi. 2) Talloperremehhed, olgo rentnikud ebk pärrismapiddajad,  ei pea ennam ibhopolest nnhheldud sanud, waid kui tarwis, siis rahhaga sedda möda kui Lihwl. taüorahwa seadus (1860, § 609 õppetaH.  (Waatge isse järrele.) Nendasamma on ka mNfawanuemate endine lubbatud ..koddokarristuS"  ihhopolest, nago Kuramaal (sa Tallinnamaa!) tameMsse innimeste kohta ärrakeeldud. S) Lihwlandi tallorahwa seadusse J 116 tõenduseks  js laiendusssks nende perremeeste kahjo taMmisseks, kes kohha pealt arralähwad, sanud Mda kiunitud: s.) Nui tallomade parrast ued kontrabtid on tebha, siis on perremeestele uendud kontrahti punktid  enne teada anda. KaksnZddala! parrast sedda peamad fiiS rentnikud mallakohto ees tunnistama, kas uendud kontrahtid tahtwad Mstowötta ja selle jarrele parrikud poleaasta '' renti ette maksta ehk mitte. Kui rentnik uut s/A kontrahti mitte masto ei wötta egga poleaasta renti kautsioniks sisse ei maksa, siis on rendi- kohhns rentnikule, kes maeaft mäljalahhab,  kabjotassumist anda, ja saab rentnik, kes 6—12 aastat kohta piddanud, kolm kord ui paljo, kui uus rent mannast surem on.*) On ta 13—24 aastat kohta piddanud, siis kaks kord nipaljo ja on ta peale 24 aastat kohha peal olnud, siis saab üks kord sedda wört, kui uus rent mannast kõrgem on, kahjotassumisseks.  k>) Tallo perremeestele, kelle kohhad mõisa tahhab  ärramüa, antakse teadaandmisse pawaft sadik 14 päma aega järrele mõtteida, kas isse omma kohte tahtmad ja jöndmad arraosta, ehk mitte. Kui rentnik omma essimest õigust nende 14 päma sees mitte ei prügi eggapärritud  käerahha sisse ei maksa, (mis agga mitte surem ei tohhi olla, kui mu kolmanda ostjate käest nõuti) siis on mõisaherral lubba omma tallokobta ka mu teise, kolmandale ärramüa, ka kui rentmko kontraht meel mitte ei peaks ümber ollema. Ommeti peab sahhärdune  nllesütleminne igga aasta Zakobipäma  ja 1. Detsembri kupama wahhel sündima.  Igga kautud rendiaasta eest, saab rentnik, kes mitte isse omma kohta ei osta, (jeadusses H 140 nimmetud) kahjotassumist, keigewähhemast 4 protsenti wiimse aasta rendist  ja peale selle (kni ta rahharentnik olli) weel täit wiimse aasta renti taggast. Seggarentkontrahti  piddaja, kui ärralähhäb, saab igga kantud aasta eest 5 protsenti omma wiimse aasta rendihinnast taggast ja omma tthtud pawad (§§ 185 ja 106) rahha jarrele arwatud ja peale selle 4 protsenti sest hinnast, mis kohha eest maksetakse. Kui teoorjussereutkoht  ärramüakse, siis saab wäljaminnia rentnik weel peale 4 protsendi kaubahinnast, igga kantud rendiaasta eest Vs protsenti kohhahinnast  (5 prots. ehk kohhahinna aasta intressidest) kui ehk mitte suremat kahjotassumist  kontrahhi sees enne ep olle kinnitub. Peale selle kahjotassumisse saab wäljaminnia rentnik omma konttahtis kirjutud kohha parraudamisse  tassumist ikka weel. Keik need ma-pawa ettewötmissed peawad warsi parrast awwalikko kulutamist maksma hakkama, et jubba keige nende perremeestele, kes kohha mümisse parrast wälja peawad minnema, tannawo  Jürripäwast sadik kassuks wöiksid tulla. H) Tallo koggokonnakohtude ja walla warra Vatlitsemisse parrast on ma-pawa ehk Lanstoa koggo kindral-kubberneri herra tahtmisse järrel teinud ja sawad meie Libwl. koggokonnakobtud möisawallitsuStest  ennam lahti omma kae peale nenda kohhutmöistma,  wallapolitsei ammetit pideama, maggasini sita ja malla-kassa wallitsema, kui kobhus ja seadus on. Ka selle poleft lubbatakse pea selgemat otsust anda. Ennam ei maksa minno käest küssida, sest et minna ennam ei Lea; „Ria seitung" ka mitte. Paidest. sSingiwargad.j „Ühhelpühhapäwal  enne pühhi ollid ühhe wäljateninud soldati maeas weikesed piddud ja paar nori eesti tisleri ka seal. Need ollid käkis haid seasinkisi  snitsus näinud ja teisel Marsi kange suitsetud  sealihha himmo peale tulnud. Õsel tulnud  peakoer taggasi ja motnud paar sinki ilma hinnata kasa. (Kahjo, et meile jälle kelmi nimme  ei olle teada antud!) Õnneks sai politsei lihhahimmulisse kassi jälge peale ja temma korter  otsiti läbbi. Seal tullid siis meel paar teisi seareisi walge ette, mis ta enne sedda ühhe naese käest olli warrastanud. Warras Mannub wasto, senni kui möllas rippub, nenda teggi temma ka, agga ei aitnud Marga malle middagi, kuid wõtta sedda palka , mis so tö wäärt on, ja se olli koerale kolm kord parras." Maksis ta enne omma kohha eest ZOO rubl. Za tahhetakie nüüd 120 rubl. aastas, siis saab ta ärraminneS Z kord 20 rudk., se sn W rudi. ZahjotsSfumiSseks ;c. AaS msiState? E. P. 137