tehha, mis Napoleon Prantsussemaast on teinud sonnakulelikko süllast —agga just selle- Pärrast on ta Prantsussel tülliks ees. Napoleon  ei olle.ial rahwapriust sallinud, Bismark nisamma wähhe, agga mõllemad püüdwad koddo kõik omma jalla alla rõhhuda, ja wäljaspool wöörmündri ammetit piddada. Bismargil saab se agga raskem ollema, kui Napoleonil; sest Sakslased, ehk nende seas ka weel rummalaid küllalt on, ei heida ennast tühja au eest ni hõlpsuste  orjapaelo, kui eddewad Prantsussed. Bismargi  issamaal pannakse Napoleoni küllakäiko wägga pahhaks. „Mis on Parisis kellegi! sellega  asja," küssiwad Preislased, „kuida põhja ja lõunapoolne Saksama end ühhendab? Millal küssime meie selle järrele,. kuida Prantsussed omma koddosid asjo tallitawad? Mis on Napoleonil  sellega teggemist, kuida Saksama omma tolli- ja sõawäe asjo korrale seab? Prantsus tahbab meie wasto omma sõawägge ümbermuta ja suremaks tehha, agga kas ta meid kül lubbaks  senna wahhele räkida? Ei koggoni. Sepärrast  olgo ni hea ja jätgo ka meid rahhule. Sähhärdusi koerajalgo on Saksamaal wähhe, kes omma õnne Parisist ootwad ja needki sawad omma palka, mis issama ärraandjatele parras on. Meie ei lasse ennast eksitada, ei melitamisse  egga ahwardamisse läbbi. Olgo Salzburgis  nõu peetud, mis tahhes, meie ei heida mitte wõera wöörmündri alla, waid teme omma tahtmist, ja meie teame, mis meie tahhame." Nustriamaatt. Kunninglik kroon ja troon on raske ärraunnustada, nõnda ka pimmeda kunninga Georgil omma Hannöwrima, ehk kül isse Austriamaal ellab. Waewalt olli Napoleon Salzburgis, seal tõusis warsi jut Hannowris: kaks keisrit piddada nõu, kuida wanna aujärg Hannowrimaal jälle seisma ja Georg senna peale istuma saaks, mis agga kergem üttelda kui tehha on. - Austria rahwa jures ei olle Napoleon mitte süddamelikko wastowõtmist egga ärrasaatmist  leidnud. Põlle ka immeks pauna. Mil on Austriale Prantsusse poolt ial muud kui Pahha tulnud? Maksimiliani surnokehha on alles soe. Oh, kui politika sedda ei sunniks, Austria hoiaks ennast Prantsussest emal, nago hõlled tull esi. Kui Napoleon Salzburgis! ärrasõitnud, ei olle Franz Josep mitte aurowankrite järrele waatnud. Wõib olla, et omma õnnetuma wenna peale mõtles. Salzburgis olla ka Türgi „haige mehhe" arstimissest paljo rägitud. Prantsus ja Inglane olla arstirohho polest ühhes nõuus ja Austriat tahheti nüüd ka nende sekka. Türgi riik piddada seisma jama, agga Sultan onuna ristiusso  üllamatele ennam õigust teggema ja parremat  põlwe andma. Tühhi jut Z Sest plaastrist wist „haige mehhe" hawadele suurt abbi ei tulle. Italiamaatt. Seal on innimessed koleratõwwega  sures häddas. Al Sitsilia sares peawad  meel rahwas ni jõlledad ollema, et sedda teiste innimeste tööks ja süüks arwawad, kui kolera nende kallal tulleb. Pealegi arwawad nemmad sedda rasket hädda wallitsusse sü ollewad,  kelle kihwti läbbi, mis tule kätte ja kaewedesse  külwatakse, wastased peawad surrema ja sõbrad ellama jäma. Se on kül hirmus walle mõtte, agga ta on rahwa sees ja nemmad ei tahha ennam mingisuggust selletust kuulda egga uskuda. Palermus ja maial linnades wallatakse  luhwti puhhastusseks klorlubja wet ulitsate peale, mis wägga tullus on, agga mitte maggust  haiso järrele ei jätta. Se peab nüüd rahwa rummalusse järrele kvlerakihwt ollema. Tohtrid Peetakse kihwti andjaks ja kegi ei wõtta nende käest middagi wasto. Rohhud, mis neile antakse, wiskawad nemmad ui kaugele, kui jõudwad,  sest se ei pea muud ollema, kui kvlerakihwt; ka leiba ja lihha, mis wacstele armust antakse, ei pista nemmad suhhu, seal olla kihwt sees. Mingisuggust abbi ei wõtta nemmad wasto. Sedda rohkem nidab kolera neid mahha, et linnades  saddade kaupa päwas hinge heitwad, ilma et kegi middagi wõiks awwitada. Syaniamaatt. Seal on mitmes paikas mässamine tõusnud, agga sõnnumed on wägga kahtlased. Kord on wallitsus wõimust sanud ja mässamist ärralännnatanud, kord jälle mässajad  ni ja ni paljo mahhalönnd ehk wangiwõtnud  - agga Lõssi on, et Spaniamaal mässamine  lahti on, kui ka weel mitte ülle kõige ma. Polte ka immeks panna. Kunningana on naesterahwas  ja üllem minister, tigge, wallitsusse ahne mees, kes kõikide kaela peale jalga tahhaks panna, seal ei wõi asjad kordas olla. Küllab same pea selgemaid sõnnumid. 271