Kuulge kuida luggu Jani päwa õhtul Kihno sarel olnud: külla lamba karri aetud öhts wainult koeo, keik karri lahhutud kolmesse  jausse se olla nenda nende pruuk ja siis maggawad lambad üks ösi ühhe teine ösi teise jures künni külla läbbi, siis hakkawad eest jälle peale. Tark perrenaene aeanud lambad, lou järrele 70 hinge ühhe wähhikese lauda sisse, kus häddast pari kümmekonnal  rumi olli, panni ukse takka kinni ja heitis maggama. Teisel hommikul lähhäb neid laudast wälja laskma, agga oh immet! temma sureks ehmatusseks: keikil olnud jallad wasto lagge keik surnud lammatuse surma.' Kes tappis nüüd neid? Selge rummalus! Waesed innimessed, kelle lomad seal ni üllekohtusel kombel otsa sanud, pöllastawad wägga, omma lomade hadda ülle, mis neil seal olnud ja nendasammoti ka kahjo ülle. Sealt köstrel, kes üks waene mehhike ja alles assutamist wasto,  janud seitse tükki, mis ta keik sure waewaga  kaswatanud, kellest eddespiddi lootnud kasso sawad, nüüd nende polest nisamma rikkas  olla, kui senna minnes. Armad külla eided! pean kül kurwastusega ütlema: teie jures on weel mõnda, mis ei peaks ollema, agga kes jõuab keik ni kohhe puhtaks pühkida ehk sedda rummalust, mis teie ennestega liggi  weate, ärrakautada? Pu-algusi woime kül ahjo laeni täis toppida, agga ellusa komadega ei woi mitte nenda tehha, neil peab ikka omma  lahke ruum ollema, kui tahhate, et prisked  ja terwed peawad ollema. Willandimaalt. (Höbbe Takerberi wallas pühhitses 4. Zunil Sõnni talloperremees Jaak Oja omma armsa abbikasaga  omma höbbe-pulmi. Zummal olli neid 25 aastat omma käe körwas könnitanud ja neid kalli terwisega sedda aega ülle ellada lasknud.  Nimmetud päwa hommikul, kello kolme aeal, ärratas üks pissukenne laulo selts (Lauljad  ollid Halliste kihhelkonnast ühtekokko kuus meest) neid omma lautoga unnest ülles. Peale kello kahheksat tullid ka teised suggulased neid terretama ja neile õnne sowima. Esmalt laulsid kori lauljad: .Issandat kiitkem, kel ello on" :c. ja: ..Ta on mind ni Jssalikkult tünnini  söötnud" zc. ja siis üht korall 4 heälega  (sN 138) ja parrast weel monned muud wisid. Parrast lõunat tulli Halliste öppetaja ka senna ja piddas nende sönnade järrele (1. Joan. 2, 8.) ..Ta kirjutan minna teile ühhe ue kässo sönna", üht wäggewat ja selle pühhitsusse  kohta mönnusat könnet. Ta tulletas neile mele, kui paljo ja kui suurt head Jummal  neile selle 25 aasta sees teinud j. n. e. Ta tulletas neile ueste mele, kui wägga ja paljo ennam olla nende kohhus nüüd teine teise koormat kanda, sest et wannadus ja ihho nödrus sedda ennam tarwitab. Löppetuseks laulis öppetaja: „OH wötkem Jummalat" kaks salmi ja parrast weel üht korali nelja healega (5U 341.) Se kallis pääw teid terretab ja rõõmsast üllesärratab. Issanda armo kiitma j. n. e. Nüüd hakkasid klasid köllisema ja sai monni klaas kallist jodawat wina nende terwiseks jodud  ja selle peale laulsid lauljad wäljas akna al weel monned salmid ja sellega lõppes se pääw. Teisel hommikul ärratasid lauljad neid jälle lauluga ülles ja piddo hakkas ueste peale ning läks ka se pääw romuga möda; selle päwa õhtul läksid iggaüks koeo. Ikiast. sNäitus Balti kubbermangude pötlosagi, ellajate ja massinate näitus lõppenud 22. Junil ärra. Parrast lõunat kello 4 aeal jaggatud massina meistrite ja ma harrijatele au-rahhasid ja au-palka ning sellega olnud siis keik otsas. Sedda näitust turis näddala päwad, käisid liggi 27 tuhhat innimest watamas, mis ülleültse 10 tuhhat rubla sisse tonud. Kommission, kes sedda näitust assutand, olla sellega wägga rahhul, sest nad sada omma kullu ennamiste keik tassutud. Et se essimenne kord olli, Balti kubbermangudes üht sesuggust asja ette wõtta ja et se kauniste korda läinud, sepärrast olla nad nõuks wötnud, monne aasta pärrast jälle üht sesuggust näitust ette wõtta. Lodawad, et siis ka paljo rohkem, keiki mis näitusele ommane, kokko tuakse ja et tallo rahwas sest rohkem sawad ossa wötma, mis meie ka selle 219