jures Näidanud lapsoke terwe ja terraw ollewad. Temma nimmi on Sara Jakobö. Hiljemad seitungid towad sönnumid, et Sara Zakobs jubba surnud olla. Omma ellölöppul olnud ta többe-jamsituses, kus ta ennam kellegist põlle teadnud, sepärrast põlle ta sedda pettust ennam sanud üllestunnistada; wannemad seisnud köwwaste selle wasto, temmale  mitte toito pakkuda. Nenda on selle lapse luggu ja paljo ennam on temma wannemad  , kes temmale keelnud toito pakkumast,  sest süüdlased, et ta ärrasurnud; nüüd on ommetige. awwalik, et ta ilma toiduta mitte põlle ellada woinud. Siin kössid  wast mönni: mis kasso parrast walletasid siis wannemad? Sellele kostame lühhedelt: tahtsid rahha sada. Karja kaupa jooksid innimesed  sedda immet watama: innimese loom ellad ilma toiduta ja seal jures lasksid ikka mönned haljad kuld tükkid ommast peust temma  wannemate peusse wereda. Nenda weab sadan omma jullasid ninnatpiddi: öppetab neile wallet ja pettust. Hispaniamaalt. Hispaanlased on kül katsunud omma aujärje peale meest sada, kelle pähhä nende kroon passiks, agga et se ühhele liig suur ja raske ning teisele jälle liig pissuke  ja kerge on, sepärrast olla nad nüüd ueste nöu piddanud walli tsüst ühheks aastaks weel Serrano kätte jätta, sellega ei olla agga Montpensiri pole hoidjad rahhul ja sepärrast tewad wimased suurt kärra. Lissa. Pernomaalt. sSurma Meie Perno makond on omma kallist ja armast  prausti herrat kautanud; ta surri 20. selle ku pawal, hommiko kello pool kaks Tartus  ärra. Praust Kristian Lenz olli 22 aastat Saarde koggoduse öppetaja ja peale 6 aastad Perno makonna praust, ning keigist alles 53 aastat wanna. Ommas ammetis olli ta wägga tru ja murrelik, sepärrast leinab koggodus süggawas silma-wees temma järrel. Ommas tüddimata ammeti tallituses olli ta pödduraks janud. Septembri kuust sadik ei põlle ta ennam wodist wälja sanud. Temma ammeti wennad sowisid, et omma terwise parandamiseks  wäljamale piddi minnema; agga sedda ei sowinud ta issi, waid läks omma Onnisteggia peale lotes Tartu linna; agga innimeste tarkus ei jõudnud Jummala wasto, päwad ja tunnid ollid täis, tö tehtud, sepärrast  piddi maggama minnema. Sai pühhapäwal 28. selle ku päwal Saarde kirriko aeda mahha maetud. Hingago ta rahhus ommast waewast! 417 Wastaja. Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 20. Detsembril 1869. Teadaandmised. Perno wsgtei - kohhus annab'seläbbi teada, et rae-kohto lubbaga 13. selle ku päwal s. y. M 3051 kolmandamas allewi kwartalis, Losil, Strahlbergi maeade wasto, linna kruntrahha plats, keige seal peal seisawa, saddama ehhituse tarbeks üllesehhitud maeadega awwalikult peawad ärramüdud sama ja mis Liimimistega, sedda antakse wäljapakkumise päiwil Kada. Wäljapakkumise päwad on 8., 9. ja 10. Januaril, neljas ja wimane termin agga, kui sedda peaks nõutama, 12. Januari ku päwa peale 1870, kinnitub ja kutsutakse keiki, kes osta tahtwad,  nimmetud terminidel iggakord enne lõunat kello kaksteistkümmend, omma pakkumist, ja üllepakkumift  pakkuma ja siis otama, mis jurelömise polest saab mõistetud. Pernus, rae-koxa peal, 22. Detsembril 1869. Oberwogt Brakmann. M 1159. Sikkertär A. G. Mors. s Perno wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et rae-kohto kässo peale 27. Mail se aasta M. 1396, I. kwartalis Perno-Ria allewis seisaw, ärrasurnud kallamehhe Widi Hanso pärriate parralt maea, selle, kohhusega saab ärramüdud, et ostja sedda sealt peab ärraweddama. Kes osta tahtwad peawad 12. Januaril 1870 kello kaksteistkümmend nimmetud  kohto ette. tullema, kus se maea auksjoni' kaupa kohhe maksetawa rahha eest rohkema hinna pakkujale saab müdud. Pernus, 24. Nowembril 1869. Oberwogt Brakmann. -N 1102. Sikkertär A. G. Mors. i Perno wogtei - kohhus annab seläbbi teada, et rae-kohto kässo peale 13. Detsembril se aasta M 3050, need maead omma krundidega, kelle eest krono maea maksud weel mitte maksetud põlle, keige kõrgemalt kinnitub seäduse 25 ja 26 punktide järrele  ni kohhe awwalikult peawad ärramüdud sama