Renda saarlastest - ärrmvoedetuö, olla nad-Ommas  tMises wihhas kristlaste kallale läinAd ja netd röwinlld ja risunud. Jubba ennegi olnud nende miMMgst ni hirmsad . põlle! olnud; agga zggakord sanud Mrklassed tubliste waNmuse.pihta» . Halle on kuida. nad kristlaste naisi ja lapsi plnanud ja lyaewanud» Uemad sõnnumed. Riast. Meie MMvline kubberneri herra v. Lisan der on HA. Aprilli wälja sõitnud, omma kubbermango kohts ja muid Ms järrel watama, jaon walli tsüst sennist wiitse kubberneri tzerrq Kube kätte andnud. Stettittist, 27. Aprillil. Sea! olla zubba  Mnnewa Septembri tuul. ühhe tullekahzo läbhi nelli innimest õnnetuma surma sanud, ja sedda arwati ühhe abbiello pari rahwa ja ühhe lesse kurja to ollewad. Keik langenud kohto alla ja assi wötnud järrelkulades ni paljo aega, et nüüd sellega walmis sanud. Abbiello rahwa paar jq lesk sanud surma mõistetud, ja üks ühheksa aastane pois, kedda nad ka sekka kiskunud, mõistetud lahti. Kirjawastussed. J. S. P. Olleme Leie kirja üllemate ette pandud, sams nähha, misnad senna jure ütlewad, enne ei tea meie ei egga ja üttelda. A. R. T. --- Polnud meil sekord rumi pudusse parrast mitte wöimalik Teie tahtmist täita, jäi tullewaks korraks; pallume mitte pahhaks panna. .J.T. T. Asjad, kellest kirjutate, on liig wäggewad -a wänged, kus ka rohkeste pippart peal; sepärrast kardame  neid kitsa wärrawa wahhele kinni jäwad. ? Õ-W. Meie tänname keige selle waewa eest, mis sedda pttkakirja kirjutades ollete näinud; agga kahjo, et seal m rohkeste okkaid ja örkist sees. Ühhe innimesie rummalusse  PärraH. ei woi meie ommetige mitte keige omma sovradele^okkalist toito ette kanda. Pange mitte pahhaks, et kohhe suust wälja ütleme: ei mahhu meie tasko. Olleme sedda ka pärrast mitme teise käe kirja läbbi leidnud, et assi Hul põlle olnud, kmda essimenne kirjutaja meile sest kirjutanud.  Kahjo, et keik need , kes ennast sõbraks nimmetawyd,  söbrad polle, waid sõbra katte al meile torest totto katte towad. Sowime et need paar sönna sõbralikust sullest.  Teile Teie kirjatoastuseks kül on. 153 Verantwortlicher RedacLeur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 7. Mai 1868. Teadsandmissed. Perno wogtei kohhus annab feläbbi teada, et raua wallaja meistre H. Ju n g blu t i auksjon, mis 24. selleku päwal piddi ollema, nüüd 1T Mail enne lõunat kello kümme raua wabrikus saab. ollema ja sawad seal kohhe maksetawa rahha eest müdud: mitmesuggused  haua ristid, psstw, mis postide otsa pannakse, ahhelaid, kaks allasid, kolm Willakmsimisse massinad, keigega, mis senna jure tarwis (mitte üsna Malmis) , üks uut modi trsska, üks auromassm ja üks raudne treimisse penk. Pernus, räe-koea peal, 26, Aprillil 1868. V berwogt Brackmann. (M 343.) Sikkertar A. G. i Perno karjasma kommission annab Üllejöe rahwale teada, et karri M. Mai! hakkab wäljaskäima  ja kestab kommissioni üllewaatmisse ah kuM Mihkle kulöppuni. 7 ? KarjaW HdMid on kaUpmehhe Marsenst jures sada ja on seal maksa: . 1 ruM Hobbuse pealt, ' 5 ' 86 lehina pealt ja 15 kopp. lamba pealt. Karja ma pealt leitud elläjad, kellel sedda õigust Wlle ftal kaia/ sawad kinniaetud, mis aMa makso eest Me. kätte antakft. Pernus, 22. Aprillil 1868. i Ilma sest Holimata, et sedda kül saggedaste  meletullWd ja AellWd, tusteb se ommetige  ja isseärranis allewitD ette, et pühkmid ja muud sellesarnast ulitsate peale wäljawissatakse  ehk ka lähhema krawi lastakse. Se seadusse waötane ja terwisele kahjolik assi aeab, et politsei kohhus igga maea perremehhele  meletulletab, eddespiddi ni hästi omma perre, kui üri rahwa ülle walwada , et üht sejuggüst Mdussi wastast asja mitte ennam ei saaks ettetullema, waid et keik ulitsad ja krawid  ehk muud kohhad puhtad, kassitud ja har- Mud Peawad tzHeWG mis eest igga rnaeaperxeweeM  Md Keik need maea pArre- kes sest Dässust ei holi ja Msto Wko tewad, egga selle eest ei murretse, et nende ma puhtad on, need ei pango sedda immeks, kui politsei kohhus nende kullu peale neid lasseb puhtaks tehha ja temma