vcalege weel surnoaeast, kus kõik, nago wiimses, waikses maggamise kambris, rahhul ja putumata peab seisma. Harvimata ello märgid paistwad siis ka sest wälja, kui meie Tarto kirrikoaedade peale kohhus ähwardamise kirjad peab üllespannema,  et harvimata ja pessemata käed keeldud asjo putumata jättaks. Eks se selgeste ei tähti  enda, etsähhärdusiharrimata kässi ja jalgo mõnni kord sumoaedas peab likumas ollema? Häbbi sellele, kelle ommad nad on! Agga igga mõistlik  olgo ka selle polest neile küünlaks ja sebiks, kelle silmad ja käed weel suurt harrimist ep olle sanud. Hea eesmärk üllatab suggawam nimmesse  süddamesse, kui ähwardamised. Iggas heas asjas püüdkem hõlega eddasi astuda. Sahhärdust innetumat torust näikse ka neist, kes ennast imme kui libbistud innimesteks piddawad. Jani õhtul olli Tallinnast suur selts loala lossi parkis ennast rõmustamas, mis muido kõik wägga hea olli, kui mitte ausa innimeste seas ka mõnni harvimata loom ep õlleks olnud. Seal olli kegi waikse hauakahbeli sisse tunginud, lõhkunud, rikkunud ja hallo tööd teinud, mis ei sünni nimmetada. Säh, mis aitas satterkuub, saksanimme, tutsparid ehk müts teise kõrwa peal ja juntubbak suus? Nisugguse parrast peawad nüüd ka teised innimesed kuulma, et loala illus park ähwardakse wõeraste eest kinnipanna. sKamjastj tulli meile kirri, kellest lühhidelt  ui paljo teada anname. „Ma arwan heaks, mõuni sõnna weel senna jure lissada, mis teine sõbber meie Kambja kirrikokontsertist jubba enne kõnnelnud. Meie nõu, omma kirriko uendamiseks laulopühha piddada, läks lanipäwal kannis korda, ja olli siis ka meie naabri kihhelkonna  laulokoor meie pallumise peale ennast seks walmistanud, mis eest meie tännolikuks jäme. Peale kontserti jäime weel õhtoni kokko ja said mitmed laulud lauldud, kuuni õhto eel Wõnno sõbrad meilt lahkusid. „Et meie muidogi weike kirrik enne hakkatust  jubba, poleni rahwaga täedetud olli, kes ilma  sissetulnud, ei olnud, siis ka rahhasaak mitte surem, kui 63 rubl. 50 kopp. Peale kullude jäi kirriko ehhitamise tarwis 40 rubl. 50 k. ülle. Kui kõige rahwal rumi ja kõik kuuljad  10 kopp. olleksid maksnud, muidogi õlleks kirriko saak rohkem olnud; agga ollen piddand isse kuulma, ku?da mõnned alles rummalaSte räkisid: olla rahharaisk, parrem tahta nad omma 10 kopp wia . . . . ! „Et meie laulo jures, nago tundmata sõbber  enne üttelnud, mõnda norust ja pudust olnud,  on tõssi kül; agga peame endid sellega trööstima: Mis pikkalt tulleb, tulleb hästi. Meie lobame, et aega möda ka eddasi same. „Mängiate wabbandamiseks peame ütlema: Nemmad ei olnud mitte wõerast kihhelkonnast, nago tundmata sõbber mõtleb, waid meie enda kihhelk. Kameri walla mehhed, kes wast 2 ku eest alles õppima hakkasid ja nüüd ka ommast essimesest uudsewiljast kirriko heaks tahtsid ohwerdada,  kui se ehk ka muist weel nattuke liig wärske ja haljas olli; aeg walmistab ka sedda asja." H. E. Äakgast. sLojuste surmas parrast on Walga makonnas ladapiddamine eestotsa ärrakeeldud.  Sesinnane äppardus ei olle kül mitte ülleüldene, waid agga paigoti ette tulnud, agga kardetakse ladapiddamise läbbi ülleüldseks sawad. Kõige mõisawallitsustel ou käsk käes, kangeste selle ütle walwada, et igga langenud loom seddamaid  saaks mahhamaetud ja hästi süggawasse, kõige wähhemaste 4 5 jalga mulda peale. Peaks kohhegil tõbbi tullema, siis peab sillakohtole  wibimata teadust antama ja lojukse arst Ahl ommalt poolt teggema, mis tarwis on, et hädda kaugemale ei lähhäks. Nõnda kuleme Walga poolt. Pernust. „Meie lani-lada piddo turis 4 Päwa Kalender kulutas 1. luli, Postimees jälle 3. lulil, seläbbi on ta seggatud ja ui wäike olnud, kui ialgi enne sedda nähtud. Üht tundmata uppund meest tõmbati 5. lulil silla ärest wälja, wist on lada pea tedda jõkke kukkutand  ? Metsa ja rabba põll emist on meie pool sel Põuasel aeal igga pääw kuulda ja nähha; ka 3 tullekahjo on meil pari näddalaga olnud, kõik kül mitte wägga sured, agga üks weike maea põlles ommeti puhtaks ärra. Kust kahjud tulnud  ei tea kegi tõeste. Saremaal peab ka tännawu aasta ui suur pütti ehk lestaskalla saak ollema, et kõige wannemad innimesed sedda weel põlle näinud. Jälle olla Peipsi kallamehhed  seal essimesed pulti püüdjad. Annaks Jummal õige rohkeste. 228