on Jummal anna neile andeks, agga on ka mehhi olnud ja on weel, kes omma koliwaeno sellega Püüdwad wabbandada, et tallorahwast  koli läbbi ütlewad uhkeks minnewad, nago uhkus tarkussest tulleks ja rummalus tõeste allandlikkuks teeks! No jah, aelege agga hästi soppa ja tahma sees, et walge sark teid mitte uhkeks ei te! Puggege hästi pimmedasse nurka ja tõmbage süttekottid ülle pea, et walgus teie silmi ei waewa! Parrandago Jummal ning andko kannatust, et need head innimessed mitte ärra ei wässi, kes meie rahwale walgust sowiwad,  ilma et nemmad isse selle eest mõistaksid tännada. Kui rummalusse warjud on kaddunud, siis sawad neid tullewa Põlwa rahwas haua põhja tännama.) Pöörgem nüüd selle pissukese kõrwalkäigo jarrele Tallinna gaastulle jure jälle taggasi. Sealt linna seitung tunnistab omma head meelt selle ülle, et gaastulle walgust wastowõttes ja kites linnarahwas ja koddanikud keik olsego ühhe kübbara alla heitnud. Uhhest suust peawad keik tunnistama: „Meie gaastulle walgus on ni hea, et ennam parremat ei olle sowida!" Meie tunneme mõnda muud linna, kus asjad ni kaugel  weel ei olle. Arkanglist. sWeekahjo.j Septembri kuus 24. on seal kange merretorm wee ni suureks  tõstnud, et keik kaldal heinanmad wee alla janud ja liggi poolkolmat tuhhande rubla eest Heino merresse winud. Orellist. sUnnerohhi.j Seal olli ühhe 20-aastase tüttarlapsel tulline hambawallo. Kes isse katsunud, teab kül, mis maggo se on. Ta läks habbemepühkia jure ja laskis pinaja wäljakiskuda.  Agga tark mees tõmbas haige hamba  assemel terwe hamba wälja! Wallo olli ni suur, et tüdruk ärrammnistas. Kui jälle olli toibnud, Pällus ta üht tutwat, kes sisse astus, ommale middagi sisseanda, mis maggama pauneks.  Se panni pulwert wee sisse ja andis temmale jua. Warsi jäi haige maggama ja *) Seal seisis kül üks EestimeeS, kes neile parrast ütles: «Nüüd wöib wanna sadan teile suud anda. Jäge aqga hästi rummalaks, siis otlete temma head lapsed!" Minna ei tea, kui palja nad sedda kuulnud. E. P. maggas 2 tundi, siis ärkas Messe, jõi külma wet, jäi neste maggama ja - maggab praego alles. Mis rohtd ja kui paljo ta sanud, sedda ei olle üllespandud. Kskmogorist. 35 wersta nimmetud linnast kaugel läksid 2 meest 2 Now. metsa linus ja orrawa jahti. Essimest  ööd maggasid ühhes metsaurtsikus ja läksid teisel hommikul teine teise külgi omma õnne katsuma.  Ohto tulli teine taggasi, teine jäi tullematta. Taggasi tulnud mees jooksis koeo ja andis kaddund mehhe suggulastele asja teada. Need läksid warsi otsima. Nad leidwad temma jäljed, agga ühhelhobil ka karro jäljed. Nende abbiks lähemad  7 meest weel järrele. 18 wersta kotto kaugel leidwad temma mütsi, kindad ja püssi maast. Nüüd ei woinud nemmad ennam head lota. Peale selle leidsid temma ridetükkid ja Pärrast 30-sülla pikkust werreradda ja selle lõppetusses innimesse pealuud ja sapa tükkid maast. Muud ep olnud mehhe st ennam üllejänud! - Taggasi tulles käis swist sesamma) karro kaugelt nende ees, künni külla liggi sai, siis pöris ümber meeste wasto. Üks küllamees laskis tedda püssiga,  agga riwaS wähhe, mis peale karro kõrwale metsa jooksis. Kuida kiskja loom meest laetud  püssiga sanud ärrammda, on meil arrosamatta,  olgo siis, et püs ep olle lahti läinud. Wõeralt maalt. Preisimaalt. Meie päiwil Preisi kunningas,  Prantsnsse keiser, Noma paawst, Nceklenburgi  hertsog ehk muud sellesarnast olla, ei olle ennam kellegi nalja assi. Sähhärdune suminnimenne  peab ommeti mönni kord ka middagi räkima, pissukest kõnnet piddama, üht ehk teist asja lubbama  ?e. Seal on siis seitungi kirjutajad warsi käepärrast, pannewad sõnna sõnnalt keik Messe, et keik mailm teada saab, wahhiwad siis kõr- Walt, kas tõeks lähhäb, ja kirjutawad jälle, kui mönni sõnna walleks janud. Kas nisuggused mitte tülliks ei olle? Kus nad allati peaksid kiitma, seal julgewad tüikad mõnni kord ka laita, ja tewad wõrrokaelad sedda üsna awwalikkult. Mailma silmad on muidogi jnbba liig terrawad keik asjo näggema, nüüd ka weel seitungid! 427