Tullewa Jürripawast sadik lubbas herra kõrtsid arrarentida ja minast kuiwatada, ei jätnud ka keik renti tallopoegade maksta. Nenda hoidwad sealt mehhed minast emal; ma tunnen rahwast, kus luggo nenda kaugel meel mitte ei olle. Kas peame meel kaua ootma? Sönnumed wöeralt maalt. AustriamaÄlt. Haige. Kül Austria  keiser tahhaks omma prouat Korwu sarest koio sada, et muido talwe hirmus iggamaks jada; agga mis tehha, tohtrid ei tahha lubbada.  Hiljuti laskis ta ühhe kuulsa tohtre (Skoda) omma ette tulla ja tahtis selget teädust,  kas sedda keisri proua terwise pärrast ni wäggise tarwis olla, et proua talweks kotto ärra jada? Kui ta ka Wini linnas ei wöida  ellada, kas siis löuna pool Austria rigis kuskil nisuggust kohta ei leita, kus ta ilma kahjota  tallikorteris wöiks olla, kui ta ommeti Austria maal õlleks? Agga ehk kül kulus tohter hea melega õlleks keisri tahtmist teinud,  ei wöinud ta ommeti mitte, keisri proua kahjuks sedda heaks kita. Ei aita siis middagi,  haige peab talweks Korwu sare peale jäma, ehk sealt koggoni Egiptussemale minnema,  nago kord jutto olli. Jtaliamaalt. Ni sassis ja mässas, kui nad Neapoli rikis on, peab.suur hulk mannast Ganbaldjst ommeti suurt luggo. 26. Augustil  (7. Sept.) on se pääw, mil ta Neapoli linna sisse sõitis, kui jubba kunningas Prants Gaeta lossi olli pöggenenud, ja sedda pawa mällestawad temma sõbrad igga aasta sure kissa ja lauloga. Ka Kialdinile tahtsid nemmad  sel päwal omma truust üllestunnistads. Kui Kialdini ratsa wäljasöitis ei tahtnud rahwa öiskaminne lõppeda. Öhto särrafld keik linnanurgad autulledest ja keik rahwas kissendasid: „Ellago' kunningas" wahhel sekka ka: „Ellago Garibaldi!" agga tülli ja mässamist ei olle sel õhtul kussagil olnud. Kialdini on kül lubbanud, selle ku löppetussekö  Neapoli rööwlidega malmis sada, siiski on se teadmatta. Mönned rööwli peamehhed  tahtwad temmaga kaupa tehha ja allaheita,  kui ta neid ellusse jättab; agga Kialdini  ei wötta nendega jutto. Prantsusfemaalt. Prantsussed ei arwa  ennast omma leiwaga mättasse sawad, sepärrast  on nemmad jubba wägga paljo wilja wöeral maal malmis tellinud ja lassewad marsi laewadega Prantsussemale weddada. Nende wiljakörs ei näitnud se aasta mitte sant wälja,  mis läbbi nad hopis ennam lootsid, kui peksmisse aial said; peab wägga kassinaste terri wäljaandma. Jahho ja leiwa hind ööldakse  se kord Parisis wägga kallis ollewad. üks Inglane kirjutab Parisist omma koio taggasi: „Ni paljo, kui minna kulen, peab Prantsusse keiser pääw päwalt ennast ennam pappide juhhatusse alla andma, ja et temmale iggalt poolt peab körwo puhhutama: se olla se te, mis peal üks öige katelikko wallitseja peab köndima, kui mailma peal tahhab head tehha ja pärrast isse önsaks sada. Ka temma  wäljaspiddised tallitussed ei õlle ennam ni mönnusad ja terrased kui enne. Peale sedda on tuttaw assi, midda wannemaks katelikko  kunningad lähwad, sedda surem hirm tulleb neil paawsti eest. Sesamma luggo olla ka Napoleoniga." Selle wasto wastab  üks teine Inglane kotto: „Ärra wärrise Napoleoni pärrast, temma armastus kirriko wasto ja kartus kirriko eest, on möllemad 0. Ta otab agga parrast aega ja omma kasso, ja siis ei kohko ta, paamstile su sisse üttelda: „„12 aastat ollen ma sind tallutsnd,  nüüd katsu ilma minnota läbbi sada."" Wagga sönno ja könnesid wöttab Napoleon just ni paljo suhho, küi neid temma krami jure  tarwis on." Inglismaalt. Inglase pahhandus Saksa laewade parrast. Merre peal tahhab Inglane allati essimenne alla, nago õlleks Zummal keik merd üksi temma holeks annud. Teeb mönni teine ka laewo ja assutab  merrewägge, siis on ta Inglaste mekest hirmus kurjateggia. Meie teame, kuida nüüd 293