Olli 1860 meie kubbermangus 148 wabrikud, nende sees 10,434 tö-innimest ja nende tö olli wäärt 7,399,616 rubla. Lahhäb korda, Keige  jöukam on Sindi kallewi-, ja keige wäetim  oh kahjo! Willandi „saksa napsiwabrik."  Agga ota! temmal on paljo abbilesst.  Meie kubbermangus hüüdsid minnewa aasta 529 winaköki! Eks need põlle jälle „tallo napsiwabrikud" ? Nende sees pölletasid 1764 meest 851,081 rubla eest sedda tutwat melerikkujat märga, mis läbbi surem hulk ennam  kui ommast rahhast on ilma jänud. Peale sedda on mitmed „saksa napsiwabrikud" linnades  weel nimmetamatta jänud. Öllekökisi olli peale neid, mis nimmetud, 459, nende sees 956 tömeest ja 188,152 rubl. eest öllut; peale sedda ollid 1765 jahho weökit maal ja muial linnades jooksmas ning nende peal 2254 meest töös ja jahho hind arwatakse 88,239 rubla peale; 55 saeweskit, 84 tömeest  ja 14,085 rubl. eest laudo; 234 telliskiwwihonet,  905 tömeest ja 161,400 rubla eest kiwwa; 174 lubjaahjo, 426 tömeest ja 31,369 rubla eest lubja; 36 Gipsiauko, 86 tömeest ja 7460 rubla eest Gipsi, 65 sütte auko, 58 törwaauko, 1 terpentiniahhe, kokko 133 tömeest ja 5915 rubla eest tööd. Need ölle-ja winakögid, jahho-ja saeweskid, lubja-ja teiliskiwwiahjud :c. :c., mis wabriko nimme al ei seisa, olli kokko 3376, ninde jures  6608 tömeest ja 1,347,700 rubla eest tööd. Wöttame nüüd üllemal nimmetud wabrikud sta jure, siis on neid 1860 ütteültse 3524 tükki olnud, tömehhi 17,042 ja töhinda 8,747,316 rubla. Luggejal wöib kül himmo  numre luggemissest ärra olla, agga ma piddin jo täieste kätte räkima. (Gouv. 3.) Sönnumed ommalt maalt. Wolmrist. Sinod. Meie teame jo, et Riama öppetajad igga aasta, kord Wolmri, kord Walga linna kokko tullewad, omma aastast  Sinodi piddama; nenda sündis st ka näddala eest, 16. Augustil, Wolmri linnas, kus nad se näddala kous ollid. Paljo neid senna sanud minnema ja mis seal isseärranis nöuuks wöetud, ei tea meie ni ruttu weel könnelda. Saatko Zummal keik omma pühha  nimme auuks jä koggoduste hinge kassüks. Wennemaalt. Wenne wäehulk. Kuida rigi, nenda ka wäe surus: surem kui kellegi teistel. Kui keik kokkowöetakse, mis rüggementides, linnades wahhe peal ja koddo pilleti peal soldatid on, siis on nende arro ülleültse 1,335,469 meest. Agga neid mehhi igga aasta Neärist Neäri söta ja katta, neile ka weel palka anda seal peab hea kukkur ollema! Neist ollid minnewa aasta liggi põled  haiged, teädo pärrast mitte korraga, agga surnud ei olle ennam kui 19,447 meest, ja se ei olle liggi miljoni kohta mitte paljo,  sest seal ei tulle weel 79 mehhe peale 1 surnud. Se on tannowaart assi, et jubba 5 —6 aastat ööldakse wenne söameeste seas töwwed kergemad ja surm wähhem ollewad kui enne, ja peab aasta aastalt parremaks minnema. Wöib ka ehk muist toidust, üllespiddamissest  ja tenistussest tulla. Pibo põlgaja. Ehk kül pibopölletaminne  sedda kahjo ei te, mis winajominne,  mis innimesse ihho ja hinge rikkub, siiski, kui sulla töt peame ütlema: kasso ei to ta mingisuggust; rikkub enne termist, kui kinnitab,  ja mis auko ta kukro pöhja teeb, teadwad  need kül, kes kallist suitso haisotawad. Sellega lüakse iggas rikis hirmus rahha surnuks.  Wennemaalt, kust nüüd saggedaste ue aszade kulutussi tulleb, tullewad ka need sönnumed,  et mönned seal piipo hakkawad ärrapölgama.  Seal on üks rikkas kaupmees, nimmega Kripko, üht seltsi assutanud, kelle liikmed ennam piipo egga siggarit suhho ei wötta. Nende seltsi seädusses on ka kinnitub,  et kes neist ülle omma lubbatud sönna lähhäb, peal 50 rubla waeste kassuks trahwi  maksma. Kolm kuud peab selts wanna ollema , agga siamale põlle weel ülleaötujaid olnud. Trahwist on nähhä, et seflnnane selts mitte meiesugguste tarwis põlle ehhitud; agga  mis kahjo sest õlleks, kui meiegi maal siin 259