kroni maijus süddames ja lähhäb watama, kuida nöu peaks korda minnema." Teised jälle: „Kül nüüd paawst nähhä saab, kuida ta kassi käib, sest prints Napoleon põlle mitte temma söbber :c." Töeste ei tea ommeti kegi üttelda, muud kui et prints omma äia terretama  ja watama läinud. Mis imme se ka õlleks? Mikspärrast peawad sähhärdussed mehhed  siis otsekui ühheteisest emal hoidma? Eks neil põlle nisammasuggune südda, ttago muil innimestel, mis ommaksid himmustab nähhä sada? Ka sellepärrast ei hakka meie omma pead murdma. Inglismaalt. Mis Inglased Ztaliamaalt  könnelewad, ei olle mitte illus kuulda.  Wiktor Emanuel olla keige selle au ja armastusse wäärt, mis Ztalia rahwas temma wasto üllesnaidata, ja Pius IX. olla jälle keige selle murre ja kurbdusse wäärt, mis tedda' nüüd surruda. Paawsti wallitsusse otsa hakkatus  olla pea kätte jõudmas. Kaua ei wöids Ztalia kunningas mönda asja, mis Romas tehhakse, mitte ennam waggusi pealt wadata. Üks neist pahhast asjust olla ka se: Kui pari aasta eest surem hulk paawsti madest mu Ztaliamadega ennast ühhendades Ztalia kunninga  alla heitis, weddasid paawsti üllemad keiki neid, kedda selle ühhendamisse pärrast wangi olli pandud, ennestega ühhes Roma linna, wiskasid seal lukko tahha, kus nad praego alles äggawad, ni paljo kui neist weel ellus on. „Mis öigus se nüüd on - ütlewad  Inglased et neid, kes mitte suremad süallused ei olle, kui teised, nüüd ikka weel pinab, kui ta ommeti teistele middagi ei wöi tehha? Middagi ei tunnista ni selgeste, mähhärdune  paawsti wallitsus on, kui se, et neid, kes ta käes on, teiste eest pinab, kellele ta middagi ei wöi parrata. Ta teeb toeks, mis üks wanna aegne kurri kardinal Risheliö (Richelieu) ütles: „„Naesed ja preestrid ei pea ial andeksandma, sest et arm, mis teiste jures  hallaötusseks petakse, nende poolt agga nödrust arwatakse ollewad."" Sähhärdune temp saab wist Ztalia wihhakaufld sedda ennemalt  ülleaiama. Nendel rägiwad Jng- lased. Teadko nad isse, kui suur öigus neil selle peale on. Peale sedda teadwad nemmad ka üttelda, et Napoleon 2 rüggementi omma söameestest Roma linnast peab koio kutsuma. Põhja- Amerika ühhendud rikide wallitsus  on nüüd ommeti sedda lubba annud, et Jnglisma wahhilaewad ka Amerika laewo wöiwad Ahwrika randas läbbi otsida, et teada saaksid, kas mönni neist mitte Neegriorjust Amerikamale ei wea. Selleläbbi arwawad nüüd innetumat innimessekaupa wimaks löppetada.  Annaks Jummal! Mõnnesuggused sõnnumed. Rööwli palk. Hiljuti tullid Berlini linnas ösel rööwlid ühhe rikka lesse maiasse ja tahtsid seal ommal kombel korristada. Uks läks sisse, teised wötsid akna al wasto, mis ta wälja andis. Jubba ollid mitmed kuld ja höbbe asjad aknast wälja läinud, kui naesterahwas  üllesärkas ja kissa teggi. Röwel hawas  tedda omma noaga, et piddi wait ollema,  agga süddamik naesterahwas ei snnud järrele, jooksis lahtise akna jure ja karjus appi. Teised rööwlid akna alt pannid minnema  ning tubbane kargas ka aknast wälja; agga wälja hüppates olli tal önnetus, et jallad  nattuke takkitsema jäid, mis läbbi pea ees läks ja al kiwwi ulitse peal purrustud sai. Kurjateggia palk otti kohhe käes. Tarto uus kurator, Grahw Keiserling, on 2. Mail senna jöudnud ja pääw parrast sedda smma kolide wallitsusse ammetit peale hakkanud. Aitko Zummal eddasi. Narwast. Õiendus. Tanno Zummalale,  meie kartus on ilmaasjata olnud. Nar - wa Krähnholmi wabrik ei olle mitte seisma jänud. Need wöereti sönnumed ollid  ühhe trükkiwigga läbbi tulnud, mis „Peterburgi  seitungis" juhtunud. Narski wabriko  assemele, mis kaugel Wennemaal seisma jänud, olli Narma wabrik trükkitud ja nenda  leidsime meie sedda ka „Tallinna seitun- 158