polnud; Kadri egga Lemma wanna-issa ei tohtind  senna minna. > Et Andres Kadrit nenda olli petnud, egga smma sönna piddanud, se teggi Kadrile ni suurt kurwastust ja süddame wallo, et ta warst selle järrele haigeks jäi, ta kahwatas ja lõppes  jummest ni wägga ärra, et surma karta olli; keik temma endine römolik ollemine, olli korraga, kui surnud. Nüüd agga tõotas ta keik endist asja unnustada ja nago ueste ellama  hakkata. Aastad wevewad aastade järrele, agga kas nad römo woi kurwastust towad, kes sedda ette woib teada ja nüüd olli ka sest sadik kui Andres Kadrile selga poris ja möldre Ewat naeseks wõttis, nelli aastat mödaläinüd. Kadri ellas omma wanna-issaga ikka kirriko körwas, ommas weikeses maeakeses. Ta olli omma pissukese rahha korjatusest ni paljo kokko korjanud, et üht pissukest aeaplatsi olli osta woinud ja omma kannade, messi-pude, korwide ja marjade mümissega tenis ta ni paljo, et wanna-issa mitte ennam ei prukinud tööd tehha,  waid nenda kuida Kadri sedda olli sowinud,  leen-toli peal istuda ja pipu tõmmata. Se sowimine olli tal tõeks läinud. Ommalt maalt. Peruust. näikse se aasta wägga pöddur ollewad; ei tahha weel rammo wötta, egga tuggewamaks minna. Sedda  arro põlle meie weel sanud, tulleb se minnewa  suise wihma-woi tännawuse talwe lumme pudusest ehk mollematest kokko; agga termist põlle ta! suggugi. Zanuari ku on igga aasta ikka talwe südda, kus süggaw lummi rohho taimed ja puwössad ennese alla matnud ning rattas söido-riistad omma suist wässimust puhkawad;  agga se talwe ei tahha nad weel rahho sada. Pikka te reisiad on üsna kimpus, ei tea kuida kotto wäljaminna, kas ree- woi rattastega.  Siin meie linna ümberkaudo on ni pissut lund, et maanteed ennamiste keik paljad.  Ni mitto on katsunud reggedega Ria linna minna; agga piddand te pealt ümberpöörma  ja taggasi tullema; lummi löppend käest otsa. EL kauplemine ni wägga Lakkis- tamas, tulleb kül snnamiste sest, et minnewa suine põud linnad kängo panni. Meie pöllo peal linna ei kasma, separrast ei tea meie neist middagi könneleda; agga teised, kes neid kasmatawad,  ütlewad neid imme lühhikesed ja takkused  ollewad; pea sured asjad ollema. Linna on, misga meie kaupmehhed keige rohkem  kauplewad, ons se nüüd wähhe kaswanud, siis on kauplemisele wägga paljo adert lastud. Wiljaliste aastadel olli ka wilja kauplemist; assga nüüd on ennestel suur pudus ja sai minnewa  süggise mitto laema täit sia todud. Muido  weddasid pöllomehhed maalt wori kaupa wilja sisse; nüüd ei häbbene nad linnast male weddamast. Nenda lähwad mitmed asjad wasto oksa. Kurjus kasmab igga pämaga suremaks ja nälg ei häbbene ka jöuakama mehhe läwwe ette astumast. Wargad katsuwad holega omma onne, egga holi sest, et ööd walged ja külmad. Minnewa näddala lõhkunud üks kelm sest nälja parrast  põlle ta sedda mitte teinud Sauga waldas, Lemmetsa küllas, Kalmeta Hanso seppi-paea  ärra ; lõhkunud kattusessele augo sisse ja puggenud sealt kui hiir seppi-patta ja wötnud,  mis ial kätte putunud; mönned tangid, haamred raua- ja terrase'tükkid. Küösime nüüd: kas selle kõht, kes seal margil käinud, on wist tühhi olnud? Kui ta sedda arwab tõendada woiwad, et ta nälja pärrast sedda teinud, siis pallume tedda ni head olla ja näidata,  et tal, kui krokodillil, sesuggused tublid hambad suus, mis rauda ja terrast, kui räppastand  puud peneks woib jahmatada, ja et temmal köhtus ka sesuggune hea seedmine on, mis sedda rasket toito tallitada jõuab. Mingo ta metsa ja närrigo siis parrem pude oksi, woi koort, need ott paljo pehmemad, kui nälg ni suur on, et ennam läbbi ei woi sada. Seppi-paea lõhkujad on kõrtsi sõbrad ja mina wennad; mönned kõrtsmikud ka ni head meh- hed, kes heamelega warrastud asjo wastowötwad  ja wargale nago uut süddant andwad, jälle ueste warrastada; egga need kallid näppo mehhed, enne sedda pahha tööd ei jätta, kui mõnnede näppud Siberi jöggede äres piggist sawad puhtaks pestud. RiaA. Maud-sild.Z Kust raudte läbbi 19