Beaumont, ja nendasammoti keik muud Amerikama  ohwitserid ning savikute liikmed istunud  Keisre Herra ja Proua wasto. Söma  aea lõppel olla Keisre Herra üllestöusnud  ja selle peale, et Amerikama ühhendud rikide ja Wenne rigi wahhel kindel sõbrus ikka ennam kaswaks ja kindlamaks lahhäks, üht klasi kallist jodawat wina jonud. Peale söma janud Keisre Herra ja Proua weel wöeraste sekka ja aeanud maggust jutto. Kronstadtist. sLaew Selle ku 5. päwal olla üks laew ..Karl de Grei" massinatte ja poomwilladega laetud Kronstadti tulnud, ja ni pea kui senna olla sanud, on kaptein kohhe teada annud, et jubba teisest Augustist sadik tulli laewa sees pölleda. Et agga laewa lugid tuggewaste kinni olnud, sepärrast  olla kaptein eddasi purjutanud. Kohhe ruttanud kustutamisse-kommando senna ja kui lugid lahti tehtud, olla poomwillad issienneses immitsenud ja tulli ka jubba laewa lagge üks ossa söeks pölletanud. Kustutajad sanud pea tulle ülle wöimust. Kronstadti seitung könneleb, et Keisre Herra olla kasko andnud, 22 söa laewa Kronstadtis walmis piddada, et kui Dani printses Dagmar Peterburgi tulleb, tedda siis keiser li kko auga peab wasto wöetama. Moskwast. sAmerika ma Kuida Moskwa seitung könneleb, olla nimmetud  savikud ka meie suurt Moskwa linna watamas  käinud. Moskwast olla kaks savikut wälja wallitsetud, kes keige linna nimmel neile Peterburgi wasto sõitnud, ning Peterburgis Moskwa raudte howist nendega ühhes Moskwa  sõitnud. Nad olla kahhes Amerika ma plaggudega kennaste wälja ehhitud wankres sõitnud. Tshudowi jamas sanud nad Nowgorodi  kubbernerist ja teistest linna üllemist wastowöetud, kus kubberner nende terretamisseks  üht könnet piddanud ja peale selle, kui klasi shampanja wina süddame kinnitusseks ollid jonud, tormanud auro mässin eddasi. 12. Augustil hommiko warra ollid nad Moskwa  jõudnud. Sealatses raudte howis sanud nad linna peawannemast ja surest hulgast linna polest wasto sadetud savikutest kenna mänguga wasto Voetud» Sealt sanud sured wöerad uhke tõldades Amerikama präsidentide pilvedega  kennaste ehhitud trahteri ..Kokorewi" peale sadetud. Kui mönne tunni ommast teereisist  ollid puhkanud, olla kaptein Woks, nendega  kes tedda saatmas olnud, kindral kubberneri  herra jure läinud ja parrast sedda mõnda isseärralikko tähhelepannemisse wäärt asja watamas käinud. Trahteri peale taggasi tulles, leidnud kaptein Woks üht pilleti kindral-kubberneri  würst Dolgorukowi käest ees, kes tedda temma savikutega löune söma aeaks ennese  jure pallunud. Selle päwa õhtul olnud ellajate aedas nende wöeraste auuks suur wöeras piddo ja 13. Augustil jälle linna wannemitest  suur sömaaeg antud. 17. Augustil  olla kaptein Woks omma seitsilistega Nishni-Nowgorodi  linna sõitnud, agga kindral Klai põlle mitte liggi läinud, waid sõitnud selsammal päwal Peterburgi taggasi. Meie suur ja armolinne Keisre Herra olla 19. selle ku päwa õhtul kalli terwisega Moskwa jõudnud, kindral kubberner würst Dolgoruki olla künni Klinks jama wasto söitnnd.  Teisel päwal olla Keisre Herra Taewaminnemisse  kirrikus ja Tshudowi kloostris käinud; lõuna aeal wäggesid järrel wadanud ja munserdada lasknud ning pärrast Petrowski matöde koli watamas läinud. Sewastopolist. Suurwürstid Konstantin  Nikolajewitsh ja Nikolai Konstantinowitsh on 3. selle ku päwal Sewastopoli jõudnud ja 7. jälle sealt Orianda sõitnud. Somemaalt. sWarrane külm.) Meil on tänno Jummalale nüüd wägga kennad ilmad,  egga põlle asja kellegi ülle nurriseda; agga kuida Helsingworssist kirjutakse, olla neil praego wägga wessised ja willuv ilmad; ökülmad  olla ka jubba mõnda nalja ärrateinud,  kus sui willi weel põlle õige walmis olnud,  aidanud temma walmistada. Nende külma  ilmade läbbi olla kolera többi paljo wähhemaks  janud, siin ja seal olla arwa weel 277