nud ümberwahhetada, agga seal kinni woetud ning seläbbi ka politseil korda läinud, sedda pessa ülles leida, kust nad ollid wälja tulnud. Nenda  on assi: igga üllekohhus kestab omma aea, ja tõuseb wimaks ommetige ülles. Mees tunnistab,  et ta kül jubba mõnda aastad neid teinud, agga ommetige mitte rohkem kui 2W rubla eest. Sealt kirjutakse 31. Augustil:  Eila õhtust künni tänna hommikuni mullas  hirmus kange põhja-lode torm, mis siin nihästi ma- kui merre peal mõnda kahjo teggi. Kolm laewa, mis üsna saddama lähhedal ankro  peal seisid, aeas torm randa. Õnneks on keik laewa mehhed hingega mäele sanud. Surematest õnnetustest põlle weel sönnumid tulnud. Peterburgist tullewad sönnumed, et meie suur ja armolinne Keisre Herra omma Prouaga 2. selle ku päwal Zlinskoje lustlossi  peale, mis Moskwa lähhedal, olla jõudnud  ja ühhest aeast senna tahtwad jada. Adishni-Nowgorodist. sSurma nuht- Kui karristust põlleks, siis õlleks mailm üsna raiskus! Praego kus wallitsus neid waljuste  karristab, kes ülle rigi seadusse omma liggimessele pahha teeb, ei holi nemmad sest, waid tewad, mis nende kurri südda neid aeab. Kuida Nishni-Nowgorodi kubbermango seitungis  seisab, olla sea! üks Wilna mõisnik, Wladislaus  Belikowitsh Pola mässamisse parrast  Knägini linnas politsei wahhe al olnud, agga ka seal mitte rahhulist woinud olla, waid siin ja seal püüdnud pahha tehha. Assi olla awwalikkuks sanud, et temmal seal ka jüngrid olnud, kes tedda teninud ja sedda pahha, mis ta isse põlle tehha sanud, nende läbbi lasknud tehha: ta olla lasknud tuld panna, misläbbi suur kahjo sündinud. Nüüd olla söa kohhus  tedda selle üllekohto tö eest surma mõistnud;  ta sanud 14. Augustil seal, kus La pölletada  lasknud, püssiga mahha lastud. Eks põlle tenitud palk jälle käes?! Warfawist. Tän- nim olli keik se suur pölletamisse sui Polakate  kaelas, egga tulnud kellegil mele, et Juhid  ka ma peal ellawad ja sealt püüdwad leikada,  kuhhu nad põlle külmanud. Kaddedusse  parrast ei põlleta nemmad middagi, agga kasso parrast sedda rohkem. Seal olla nüüd üks seltskond Jutist, - kelle pea perremees  Warsawis asset olnud ja temma käskjallad  wähhematte linnades sedda keik truiste tallitamas, mis perremees kassib,  üllesleitud,  kes omma sure kasso parrast ka omma naburi peale põlle hallastanud. Nad olla ommad maead, kaubad ja mis kellegil hinge tagga olnud, kümne mõrra surema hinna peale assekuranti üllesannud, kui nad tõeste wäärt olnud ja parrast pöllema südanud, et nenda assekurantist suurt kasso sada. Et naburi maea liggi põlles ja kellegi käest koppikat kahjo  tassumisseks ei woinud nõuda, seal ütles Juut: ..Mis kahjo mul sest on?!" Ussu sa meel Juti, küllab sa siis õnsaks saad! Neid aetakse nüüd kui rebbasid tagga ja kedda kätte  sadakse, se woib römus olla: tal põlle ennam  kortre rahha maksa, saab pri korteri ja üllespiddamisse. Peale 59 olla jubba neist lindudest puris ja iggapäaw pütakse ikka meel jure. Nüüd on ommetige awwalik, et keik se suur pölletamisse süi mitte ennam üksi Põlakate ja Wennelaste kaela ei lange, maid Jutide jauks ka üks kaunis ossa jääb. Bessarabiast. sHirmus  Olleme  kül ka tormidest ja marrudest kuulnud, agga ühhest sesuggusest kui seal olnud, weel mitte.  Kuida meie seitungidest loeme, olla seal 20. Zunil üks nisuggune hirmus torm möllanud,  kelle sarnast ka need keige wannemad innimessed  põlle näinud. Woite arwata, et se üks torm olnud, kus lamba karjad ja lambrised tuul ärrawinud. Korsheshi külla lähhedal olnud 350 lammast karjamaal sömas ja se hirmus torm on neid keige karjasega ärrawinud.  Pärrast tormi leitud lambrine ja 150 lammast kümme wersta seal emal maas surnud, agga neid teisi 200 põlle kussagi leida, olla praego alles weel kaddund. Wilja ja muud koormad, mis maanteed möda eddasi 299