leina päwad; ta wannem wend krahw Gabriel  Mastal Weretti, olla Sinigaglläs ärräsurnud.  Tal wanna niehhikesel olnud õnnetus,  kukkunud mahha ja sest ni suurt wigga sanud, et surm ello löppetanud; olli ka jubba 90 aastane wanna innimene, mis senna siis ennam paljo tarwis olli; ta olla se keige wannem  sest sugguseltsist weel järrele olnud. Inglismaalt. Sealatse rigi wallitsusel on Australiamaal ka mönned pärris ma tükkiv,  kuhhu ta wallitsuse kep üllatab. Sealt olla sekord wägga pahhad sönnumed rigiwallitsusele  tulnud; rahwas teinud mässamist ja kui Inglise söamehhed neid taltsutama läinud, olla nad söameestest nelli peälikud ja ühheksa soldatid surmanud. Et mässamistest teistes kohtades middagi kuulda põlle, on siis se pissukene  tülli jälle waigistud ja rahho maeas, kui kauast? kes feddä teab ette öölda. Hispaniamaalt. Selle ma asjad ei tahha weel parremaks minna, kui käes on; » minlstred wallitsewad alles omma sado ja kunninglik  aujärg seisab Lühhi. Omma kunninga wallitsemjftga ei sa nad sammo maad eddasi; assi seisab nüüd üsna waggusi ja näitab nenda,  nago põlleks neil suurt tahtmist selle peale. Hllzotl on seal ühhe surno mattuse pärrast  suur waldlemine olnud. Kuida teame, on Hlspama riik pärris katoligi ussuliste pessa ja nende made sees, kus katoligi ussulised  ellawad, ka se köwwa seädus, et ükski mu ussuline, kui ta surreb, nende surno aeda ei tohhi maetud sada. Inglastel, kes seal asset peawad, on ka omma surno aed ja senna ei lubba nemmad jälle keddagit muud matta kui agga omma rahwast.. Üks Hispania naesterahwas,  kes prOtestanti ussuline, olla ärrasurnud  ja kegi põlle tedda omma surno aeda wastowötta tahtnud, sepärrast olla protestanti ussuliste koggodus, mis umbes peale kolme saea Hinge suur, omma koggoduse wannema palwele läinud ja pallunud nende asjo õiendada;  se põlle pikka aega wiitnud, waid nikohhe  üllema kirriko wallitsusele kirjutanud, et parlament usso priust lubbanud, siis sellega ka sedda lubba andnud, et protestanti ussuliste!  õigus omma surnud awwaliko surno aeda mätta ja sellega sanud se tülli nikohhe löppetud  ning surno protestanti usso kombe järrele  mähha maetud. Mõnnesuggused sönnumed. Kes seitungist loeb, teab ka mis maea üks teater on. Ilma et neist pikkemat jutto teme, tahtsime agga lühhidelt teadaanda, kui pakjo neid Eüropamaal on. Ülleüldfe on neid 1489 pead, ja neist on Prantsusemaal 337, Ztaliamaal  298, Hispaniamaal 168, Inglismaal 159, Austriamaal 152, Saksamaal 115, Preistmaal 76, Wennemaal 34, Belgiamaal 34, Hollandimaal 23, Sweitstmaal 29, Portugalis  16, Polamaal 19, Rootstwasl 19, Norramaal 8, Danimaal 5, Krekamaal 4, Türgimaal 4, Rumänienis 3 ja Serbinis 1. Need wägga armsad eesti kele-rmllatud Kannaw Helena luggu, kes 22 aastat mitmes willetsusses olnud, ja Appolonius, Tirusse ja Sidoni kunningas, on jälle neste trükkitud ning walmis pogitud ja ka pokimata ja nendasämmoti ka Märgo-Memed ehk: . Kus sa peased, pead naerma! Perno tMki-maeas iggal aeali sada. 241 Wastaja Redaktor: E. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 19. Julil 1869. Teadaandmised. Perno wogtei-kohty polest antakse seWbr teada, et M Mchdamks kM i hkelMömme parralt, teises  allewi kwartalis, sure Ria ulitse äres, nummerl9/172  al seisawpu ellomaea, keige selle parralt  körwaliste honetega, weel ükskord awwalikult ärramüdud peab sama ja wälja pakkumise päwad on 1., 3., ja Septembril a. ja mimane termin  agga, kui sedda peaks nõutama 6. Septembri