nikohhe ilma aeawiwitamata ärratallitud ja toimetud. sUppumise surmast.) Õnnetuseks nimmetakse sedda üsna lausa, kui kegi ärrauppub,  agga seal peame ütlema, põlle se iggakord  kül mitte tössi, sest meie peame enne watama, mil kombel kegi wette langeb ja siis wöime öölda, kas se õnnetuse woi liig julguse surm olnud. Selle ku 8. päwal parrast lõunat,  umbes kello kolme ees, uppus üks noor 15. aastane pois meie jõkke ärra, kes ühhe waese lesse ainus poeg ja silma-terra olli. Ta olla ühhe teisega pati astunud ja et ilmoke hea olli, jõe peale sõudma läinud. Korraga olla, ei tea kuida, aer käest lahti peäsenud ja sedda kätte öngitsetes olla ta ülle parda sisse kukkunud  ja ni kohhe põhja waonud; seal woime öölda: se oM õnnetus ehk kül ka nattuke rohkem  ettewaatmist jures õlleks piddand ollema. Pöllastamife wäärt on keige ennam waene emma, kes ni koggemata ni halledad ja kurwad  sönnumid sanud ja nüüd ommast ainumast  toest, ommas wannaduses, ilma peab ollema.  Zummal trööstigo tedda ja kuiwatago  ta kibbedad pissarad ta silmist, innimese jõud on liig nödder seks! Pernomaalt. sOnneto Mai ku wimasel päwal on üks wanna 74 aastane Testama walla mees, nimmega Jürri Mättas ennast Testama mõisa pesso köki üllesponud. Wallakohhus on katsunud kül jälge peale sada,  mikspärrast ta önneto ennesele otsa teinud, sgga põlle selle polest targemaks sanud, kui käes olli; arwatakse sedda wannaduse nödruse  ja waese selletuse süüks. Riast. Tallo maeapiddamisest könneleb  Balti näddalaleht: ..Kui Eestlane ka pöllomaad  ja ilmast wallitseda teab, tunneb ja sedda prukida mõistab, siiski põlle ta ammugi weel ni kaugel, et sedda õiget kasso ommast maast mõistaks wälja otsida ja ommale ka mönne koppiko rahha woiks murretseda ja sedda woib ta agga aina üksi parrema ellajate suggo läbbi sada. Wadake : mis arwate tallo lamba suggust? Ta põlle muud, kui werre immew  kaan tallomaea piddamises. Mönni hea perremees tunneb sedda ka arra, kui kahjoli- kud Lomad need on, peab sedda agga keik ärrakannatama,  sest et maea rahho ei tahha rikkuda.  Wöttaks perrenaene sedda agga wähhegi  järrel arwata, kui weikene se kasso, mis tallo lamba suggo annab, siis kauksid nad pea. Paljo kassulikum on, kui tallo maeade ümber öunpu aead, roht-aead ja messt-puud seisaksid ja kui nad ka essiotsa weikesed ja kasso kassin,  aega möda kaswaksid möllemad ja se õlleks  selle polest wägga tullus ja hea, sest et teo orjus nüüd kaddund ja perremehhel rohkem  aega nendega müllata. Zubba wimaste aastade sees on nad ka siin ja seal iddanema hakkanud; agga weel mitte iggas paikas, sepärrast  õlleks wägga sowida, et igga perremees  selle töga allustust teeks. Kasso ei jä tullemata. Aeg on ammugi käes, et meie armsad talloperremehhed ommas maeapiddamises  targemaks lähhäksid." sSurma Meie endine aulik kindral supertenti herra, piiskop Dr. Werdinand Walter, on pühhapäwal 29. Zunil  Pernigali mõisas ärrasurnud. Meie eesti rahwal on temma nimmi ja teggemine wähhem  tuttaw, agga sedda ennam latti rahwal ja issiärranis Wolmeri linna ja kihhelkonnal, kelle öppetaja ta hulk aega olli, enne kui kindral  supertenti ammetisse sai. Kus ta waimoliko  pöldo Harris ja semet peale külwas, seal ei pudund ka Zummala õnnistus. Temma tüddimata eestmurretsemise läbbi on kolid nago uut jöudo sanud ja õitsema hakkanud ja waeste tänno olli iggas paikas silmanähtawalt ta tõde jures ja temma koggudus auustas tedda, kui omma waimoliko issa, keige surema truusega ja kui ta meie kirrikute peawannemaks sai, olli ta igga röhhutud hingele, trööstiaks ja nõuandjaks.  Liggidalt ja kaugelt käisid ta jutlust kuulmas ja mitte pissut wannemid saatsid emalt kaugelt ommad lapsed temma jure leri öppetuse alla. Ka teadis rahwas siin ja seal sest könneleda, millal temma Peterburgis piddi jutlust piddama ja et meie suur ja armoline Keisre Proua ja paljo keiserlike wamili liikmid  temma jutlust kuulmas käinud. Et se aeg temma ello sees temmal keige õnnelikum ja issiärranis temma koggudusele ning keige meie ma ja kirrikutele on olnud, sedda ei woi kegi wabbandada. Kui ta tundis omma ihho 231