põlle ommetige tannawuse wasto middagi olnud.  Madridi linna jõe ..Mantsaresele" pannud  ka talli kane peale. Katalonias teinud külm selle tembo, et vumbad ei õlle muido wet andnud, kui piddand tullega lahti sullatud sama. Stutgardis ja Dresdenis olnud 19 kradi külma ja Preisimaal ni paljo lund, et auro-wankred  kinni janud, agga ni pea kui ülle piri Wennemale tullewad, on külm ja lummi möllemad otsas. Kus meie se aastane talli weel seisab, ei tea meie; agga üks teab sedda,  se on: kes tedda meile igga aasta annab. Somemaalt. sS ome-kelest.l Jgga ühhel on omma laps se keige kallim ja armsam,  se on jo üks wanna tuttaw assi, miks ei peaks siis Some rahwal ka nende omma keel keige armsam ollema. Nüüd on nende Sinati kohhus üht seadust wälja annud, kus eddespiddi keik nende kohto asjad Some keles peawad selletud ja kirjutud sama. Kolme aasta  sees tahtwad nemmad sedda asja õiendada ja nenda seadida, et siis keik kirjad, issearranis  neis ma jaggudes, kus ennamiste Some  keel ellab, ka nende omma kele kirjutud sawad. 1867 peab se seadus omma täie mäe sisse astuma. Aastal 1868, ei pea ka sure koli õppetajaks ehk prohwesseriks keddagi  seatama, kes mitte selges te Some keelt ei mõista. Wöeralt maalt. Saksa ja Dani tülli asjad ei õlle jälle sammugi  eddasi sanud, kuida minnewa näddala, nenda ka se näddala, alles puhhas sulle södda ja rahwal kibbe tallitus. Ühhed istuwad siin teised seal parlamentis koos nöu piddamas, agga ei leia weel ükski sedda töe põhja; nad kaluwad ja kaluwad, agga ikka weel nattuke pudu, kül ühhelt ja teiselt poolt; sepärrast on siis sulled wägga kibbedaste ammetis et püüdwad  sedda mis pudud jure laenata, et naelad täis sawad. Minna ei sa sest arru, kust se peaks tullema, et nad omma öiendamissega weel walmis ei sa; seal tahhab ikka nattuke kiusu ka seas olla, sest üks selge assi õlleks jubba ammugi selletud olnud. Nende seitungid  ei könnele meile se näddala muud kui pikka  d parlamenti waidlemissed, mis minno arwates  mitte ninna tubbaka wäärt põlle. Wöi nad sest holiks, kui ma neile ka ütleksin: ..mis tete, sedda tehke ussinaste," nemmad on isse keik targad mehhed; kes senna  wahhele wöib sönna üttelda! Ma kardan, kui ma neile middagi lähhan ütlema, parrast körwetan ninna ärra, kuhhu tohhin siis ilma ninnata minna; jään parrem koeo ja könnelen emma armsa Eestiwendadega, kui seal ka männi  on, kes wahhel happu näo teeb, egga ta just hammastega ninna otsa hakka. Prautfussemaalt. sMeksiko Keiser Napoleon pakkus tünnini Mekstko keisri kroni kül kord ühhele kord teisele, agga kellegi  näppud ei kihhelend selle jürrele ja olli igga mehhele liig raske; agga nüüd kidawad Prantsusse seitungid, et Austria keisre wend Maksimilian lubbanud ommetige wastowötta ja tahta selleparrast nüüd Parist Napoleoni juttule minna. No peaks ta ommeti ükskord  sest murrest lahti sama! Amerikamaalt. sMeeste pudus.l Eks ma üttelnud: meeste pudus tulleb kätte, agga kes uskus sedda, ennäh! nüüd on käes; nüüd peawad jubba poisikessed ja mannad ka wälja astuma; mis jöudwad need kül tehha? mitte muud middagi, kui et agga nimme pärrast  seal on. Käsk on jubba kätte antud, et 16 aastast künni 56 aastani peawad keik militseks  wälja astuma, ja 50 künni 60 aastased  peawad ka malmis ollema, et kui tarwis,  aötugo ette. Mis peaksid need kül seal teggema? ehk kes tewad koddust tööd? Noh, eks seal põlle siis meel peale 60 aastasi ja alla 16 aastasi, kes mehhe nimme kandwad, ja mis ammet on siis naesterahwal? agga ma kardan, kui se weel kaua turib, aetakse naesed ka toast wälja, püs selga ja astu ette. Kas kulete, kus mehhed, kes sõtta lähwad? agga ma kardan, laskwad möda, käed wärrisewad  ja silma selletus waene. Mingo nad oige rabbasse keige omma söddimissega! 38