Kas se kül meie rahwa ÄrMsstuG ja kasso  püüdminnspeaks Mema? Seal ma köngutan  tuhhat korda pead ja ütlen ei. Kui sesuggune „römoteggeminne" töeste heast süddamest  tulled ja kasso sadab, miks stis tars gad mnimessed omma laste ja suggulastele Mitte wina ette ei walla, et nemmad ka wöiksid  rõõmsaks sada? Werri peab ommeti paksem  ollema, kui wessi? „Jah, ööldakse wasto, Eesti rahwas on rummalad, nemmad muud parremat römo ei tunne, kui joobnud olla." Ah so? nüüd ma saan arro, mikspärrast  üks postipois omma wäösind hobbustele  kord igga ühhele koppiko eest wina olli annud,  muist weel körwa sisse mallanud: temma  tahtis armastussest omma hobbuste wasto,  neid röömsaks tehha, ja armas ka, et muial römo ei olle, kui wina sees. - Sögge  Eesti rahwas, te ommad silmad lahti! Sa kaebad raske teo ja maksude parrast, se on ennamist tühhi. Wina - orjus on se üllem orjus ja maksud temma eest, so raskemad  maksud. Jätta sedda orjust mahha, siis on so koorm marsi pole kergem. Mikspärrast on weel meie seas ni paljo neid, kell' su täis wina paljo ennam maksab, kui pats leiba? Mikspärrast jookseb weel rahwas paljo ennam senna kokko, kus lonkso wina sawad, kui senna, kus leiba jaggatakse? Kas se meile auuks ehk kassuks on? ehk aitab se meid tundmisse ja tarkusse te peal eddasi? Kas se imme on, kui teised meid hirwitawad, et meie omma palle higgi sees tenitud  koppikud selle peale ohwerdame, et need, kes meid selle eest hirwitawad, wöiksid sidis ja sammetis  käia? Ei Janipäwa egga muid hingamisse päiwi möista meie muido piddada, kui pea hul ej olle. On meil jubba ni üllearro möistust, et sest muist wina wasto saab ärraanda? Ja et innimenne hullo peaga hullud tembud teeb ja jölledad sannad rägib, sedda olleme kül tuhhat  korda kuulnud ja näinud, agga ei tahha  tähhelepanna. Meie näeme kül, et üks targa peaga mõistlik rahwas koggoni teine rahwas  on, kedda tühjad asjad mitte ei tömba, siiski on meite seas weel ni hirmus paljo winapuskari  ja torropilli söbro. Peaks nende hulk üks kord wähhenema, siis saaksid ka meie ZaMpAwah ja muud pühhad ausam petud. Mis külla söbber weel isseäeranis omma Janipäwa  piddamissest kaebab, sest ma ei hakka Pitka jutto teggema, muido wastaksid ttitto: „meil olli üsna nendasammoti." Sago parremaks!  Wennemaalt rullewad nüüd saggedaste  sannumed, et seal allama rahwa öppetusse  eest suurt hoolt hakka takse kandma, mis ka wägga tarwis on. Et agga neil, kes omma  kätte tööst peawad ellama ning senna jure  ka omma laste kassi tarwitawad, mitte aega ei olle, omma lapsi igga pääw koll sats, ei ka sedda jöudo, neid seal üllewel piddada ja kolirahha maksta: sepärrast hakkawad surema linnade sees pühhapäwakolid tekkima, ja se ka hea. Nisuggusi kolisi on Saksamaal, (ka meie maal Rigas ja Tartus), agga isseärranis  paljo Inglis- ja Nord-Amerikamaal leida,  kus muido tuhhanded waese törahwa lapsi, kes wabrikutes töös on, ehk muido möda ulitsat  hulkuwad, ilma keige öppetusseta ja juhhatusseta  jäeksid. Neid lastakse tööd tehha ehk hulkuda, agga ükski (saggedaste wannemad isse ka mitte) ei holi nende hinge häddast, poste neil ka sedda aega egga jöudo. Jummala sauna  jäeb nisugguste õnnetuma lastel tundmatta asjaks. Nemmad kuulwad ja näewad iggqpä asjo, mis lastele koggoniste ei kölba. Walls, wargus, ümberhulkuminne, kerjaminne ja muud sellesarnast, on nende keskel parrago wägga iggapaine  assi. Mötle nisuggusist, kui meil kolis käiwad, istuwad seal jubba kelmi tempude parrast tornis ja wangihones. Sedda ei wöi maal kegi uskuda, kui waene luggu waese törahwa  lastel sure linnade paikus on. Kuida ööldud, saggedaste ei holi kas jodikud ehk muido' kölbmatta wannemad omma laste ih- Ho egga hinge parrast mitte märki, waid katsuwad,  kuida isse läbbi sawad ja lapsed, kui jalgo joudwad tagga weddada, peawad seddasamma  teggema, mingo se öige ehk köwwera  tee peal. Et sel kombel wägga mitto ihho ja hinge polest hukka lähwad, on muidogi  möista, agga kes holib sest? Ommeti on ka ikka nisuggusi, kes Jummalat kart- 210