peab ollema holega järvel wadata, kui lapsele warri-röuged pandud sawad, et warsi parrast pannemist, lapsokesse särk pandud rõugete  mädda pealt ärra ei pühhi, waid sellepärrast  on tarwis särgi selga pannemissega sennist odata, künni pandud rõugete mädda kuiwaks tömbanud ni halp ei pea ka kegi emma ollema, et ta isse sedda pealt ärrapühhiks,  sest se paljas nimmi ..pandud rõuged" ei woi keddagi pärris rõugete eest hoida, waid nad peawad ärrapöddetud sama, kui neist kasso peab ollema. Saggedaste on ka: nad aeawad waewalt ülles, agga kuiwawad pea ärra ehk nad lähwad enne aega katki. Selle pannemisse tagga põlle siis middagi, sellele peab ueste pandud sama. Et agga selle lapse pölwes pandud rõuge pannemisse wäggi innimest wannadusseni pärris rõugete eest ei jõua kaitsta, sepärrast on jubba mõnda aastat üllemate pvlest kästud, et igga 17 aastase innimessele jälle ueste peab röugid pandama. Sedda käsko täidetakse parraks weel wägga pissut ja sest se siis ka tulleb, et praego ni paljo pärris rõuge test kuulda ja juhtub sedda ka saggedaste, et nad mõnda laste issa ja emma mulda wiwad ja neid nödrukessi, kui kanna poegi, mahha jätwad. Peaks se ka ollema, et öhhele, kes warriröuged  on ärrapöddenud, pärris rõuged tullewad,  siis põlle nad nende jures ial ni rasked,  et seal surma karta õlleks. Nüüd tulleb jälle kewwade, kus röugid pannakse; sepärrast õlleks siis wägga sowida, et lastewannemad, kui omma lapsi armastawad,  neid sundimatta röugepannia jure wiwad ja warri-rõuged panna laskwad kes sedda sündmusse läbbi teeb, se ei armasta omma lihha ja werd.ja on ennam kassi- woi koerakui  innimesse lapse emma. Ja teie nored wennad ja õed, kes jubba omma 16 woi 17 ja rohkem aastad wannad ollete ja ommale weel põlle röugid panna lasknud, ärge wiwitage  sellega ilma asjata aega, sest teie ei tea mitte, millal pärris rõuged woiwad kallale tulla; ärge häbbenege ennast sest, teistkorda ennestele röugid panna laskmast, sest tohtred on sedda leidnud wägga tarwilisse ollewad ja separrast on ka üllema wallitseja polest sedda kästud; issienneste parrast täitke sedda käsko rõmuga. Pernomaalt. sTüttar lapse edde- Üks söbber kirjutab meile ühhe tüttarlapse  eddewussest (woi neid üks on!) Armas  Postimees! Ollen kül sure süddame kurwastussega  tännini waggusi ühhe nore tüttarlapse  eddewust tähhele pannud, agga assi läks ni sureks, et ma ennam ei woi parrata, waid pean sulge kätte wötma ja omma su lahti teggema, sest se assi aeab wäggise oksele,  -- peab ommetige wälja süttitama. Sa könnelesid omma minnewa aastase 51 numres abbiellust ja häddaellust, mis kül wägga kurb otti kuulda, agga woi se sinno süi otti ja nendasammoti  ka se, kellest ma sulle tänna tahhan  könneleda. Salomoni öppetusse sönnade ramato 30 peatükkis 17 salmis ööldakse: «Sedda silma mis issa irwitab ja ei tahha emma sönna kuulda, peawad kaarnad jöe äres wälja nokkima ja kotka poead sedda ärrasöma." Sedda unnustawad agga meie armsad Eesti öed ärra, kui jubba täiskaswanud innimesse arrule sawad, ning mötlewad: siis põlle ennam  tarwis wannemate sönna kuulda ja tewad  mis tahtwad, kui se ka saggedaste wannewatele  pusärgi naelaks on. T. kihhelkondas  ja S. waldas olli üks noor tüttarlaps, kes ommale porri august koppikaid korjas, kellega ta ennesele saksa rided ja sured wörrud  alla murretses, kelle sees ta ennast sureks preiliks piddas. Joulo laupäwa hommikul tulli temmal korraga mele, et üks noor mees, kes 50 wersta tagga ellas, temmale korra läbbi õlle-kõrre olla körwa sisse puhhunud, et ta tedda naeseks tahhab wötta. Omma häbbi sauna nurka pühkmete alla mahha mattes,  tõmbas ta kleidi sabba hammaste wahhele  ja läks. Kui senna olli sanud, olli keik mailm kullaga malitud ja häddaello stddeme  sõlm seutud; agga, kes sedda piddi uskuma,  et ön ja õnnetus teine teise järrel käiwad;  ommetige põlle kummagil kella peal ennäh! issa ja emma kukkunud ka senna. Issa küssimisse peale: mis sinna sia otsid? 54