ellanud. Ta olla tunnistanud, et üks kaunis uhkeste ehhitud meesterahwas temmale kuus rubla andnud ja käskinud tedda sedda pissukest waewa ennese peale wötta ja sedda külla pöllema panna, mis ta ka teinud. Mees otsiti läbbi  ja leiti ka need kuus rubla ta taskust. Mis Lemmast sanud, sedda põlle weel seitungides üllespandud, küllab same eddespiddi kuulda. Hilja aea eest olla seal üks woor söa-riisto  kui mitto koormad, sedda põlle üllespandud  käest ärra wöetud, mis sallaja ülle piri Polamale tahhetud wia. Hirmus torm ja raske saddo on ka Polamaal  omma ossa pahha teinud; paljo maeasid  lohkunud ja wilja wäljadele hirmust kahjo teinud. Plokki linnas, mis Warsawi kubbermangus,  lönud rahhe 11) tuhhat akna ruto purruks; kas seal põllud piddid putumata jäma?  Ei ma usso mitte! Wöeralt maalt. Preifimaalt. sJahhe Preisi kunningas ja mõnned muud suremat suggu mehhed, kes kunninga lähhedal, teinud laupäwal (3!. Zulil) selle tembo ärra, käinud kaljo-kitse jahhe peal, agga seal olnud pissuke õnnetus, kunningas sanud sinnise silma. Senna  põlle paljo tarwis, finnist silma sada, sedda  woib juhtuda, tulleb ilma tahtmata. Kunningas  issi ei kannud püssi, maid üks temma liggi käia. Kui nüüd ruttuga teise käest püssi wõtnud, olla püssi raua ots koggemata wasto silma läinud ja sest olnud küllalt! Sinnini silm käe. Sleswig - Holsteinist. Mäppastand Kuida sealt kirjutakse, olla minister  v. Bismark ja v. Wordten Saltsburgis  koos olnud, kus mehhed juttu puhhunud, agga kuida kuulda, olla isseärranis Bismargi sonnad kaunis üksluised olnud, egga põlle koggoniste  tahtnud söbralikkult kokko sullada, nenda  kuida muido se söbrade wahhel on; iggast sönnast kuuldud püssi ja suretükki pauk. Et Preisi ja Austria sõbrus üks räppastand on, kellest suurt asja põlle, sedda näeme ministride sennadest ja sepärrast tahhab meie kartus, kellest  jubba ka ennegi olleme konnelenud, toeks minna, et nad pea tuttipiddi kokko lähwad ja kelle parrast? Sleswig-Holsteini neitsi parrast; seal ei lähhä nende tahtmissed kokko. Waene hertsogi ma on kui noor neitsit, kel paljo kossilasi!  üks tahhab ja teine tahhab tedda ennesele  sada, agga kedda temma jälle tahhab, sest ei wötta waggewamad kuulda, waid arwawad ennestel, kui perrepoegadel, surema õiguse ollewad.  Mis nad weel sawad näggema, sedda  ei tea meie. Austriamaalt. Triesti seitung könneleb, et Türgima pealinnas Konstantinopolis  26. lulist künni-1. Augusti ku päwani 1442 innimest kolera többesse ärrasurnud.  1. Augustil surnud 326, 2.: 272, 3.: 276 innimest; kui paljo peale selle, sest ei könnele meile seitungid ennam.  Smirnas  on 28. lulist künni 3. Augustini 264 innimest arrasurnud. Wimaste päwade sees olla se többi ennamiste kreka usso rahwa seas möllanud ja nende seast paljo maggama pannud.  Mitileni sarel põlle sedda tobbe olnud. Samatrahhi linnas olla ka sedda  többe olnud, agga jubba kesk Juli kuust sadik ärralöppenud ja nendasammoti römustab ennast ka Tenedosi rahwas kalli terwise ülle. Mönnes teises wahhemas linnas on sedda többi  pissut olnud, agga nüüd jubba ammogi jälle kaddunud. Jtaliamaalt. sKolera  Minnewa  kord könnelesime sest, et kolera többi, kui kutsmata wöeras Ankona linna tulnud ning tänna loeme, et 14 tuhhat innimest sealt linnast  kolera hirmo parrast olla wälja põggenenud,  keik maead ja ulitsad janud korraga innimestest  tühjaks. Keige halledam assi olla lastega, kelle wannemad surnud; need waesed käiwad möda ulitsaid ja kissendawad; allasti ja nälgas. Sedda nähhes peab se keige raudsem  südda halledust tundma. Nende õnnetumate  heaks korjatakse ka rahha, agga paljuks on seal andjaid, keik on jo ärrapöggenenud! Issand hallastago isse nende waeste peale. 268