ma. Põhja Sleswig on nende käes, mis teised  rigi wallitsussed, kui kohtomöistjad, Daanlassele  taggasi lubbasid, agga Preislane ei tahhaks sellega jälle teggemist olla, waid sowiks,  et nenda jäeks, kuida jubba kord janud. Prantslane seisab agga köwwaste selle peale, et nenda peab tehtama, kuida rahhotegge.misse protokollis kinnitub ja püab Daanlast aidata, et omma kätte saab; misläbbi siis karta olla, et asjad Prantsusse ja Preisi wahhel pea woiwad nurja minna. Münhenist kirjutakse 7. Zulil. Austria keiser on meie kunningast pallunud se sui kord eunese jure wöeraks, ja kuida kuulda, tahhab ka kunningas sedda reisi ette wötta, agga mitte enne, kui leina aeg modas olla; sest otse leina aeal surema rahwal mitte sedda wiit egga pruki põlle, wöeraspiddo piddada. sSurma Endine Kreka kunningas Otto, kes sest sadik kui kunninglikkust  auust lahti sai, Baierimaal Bambergi linnas ellas, olla, kuida sealt kirjutakse, 14. selle ku päwal, öhto kello pool seitse, ommad käed pea alla pannud ja iggawest und hingama  läinud. Jtaliamaalt. Sealatse rigi wallitsusse ja Roma paawsti wahhel on ka ikka üks sönnadleminne  teise järrele; sawad ühhega malmis,  siis hakkawad teisega jälle peale: praego olla neil jaggaleminne piiskoppide wallitsemisse ja ammeti peale seadmisse parrast. Roma paawst ütleb: temma õigus olla üksi piiskoppisi  wallitseda, ja rigi wallitsusse! põlle muud, kui neid agga ammeti peale kinnitada, kedda temma wallitsenud; sellega ei tahta rigiwallitsus  leppida ja nenda on siis ikka üks allalinne  nühkiminne ja öeruminne nende wahhel. Kas nad omma ello sees ükskord peaksid sõbraks sama, se on üks küssiminne, mis ülle kegi middagi ei tea wastata. Karta on kül, et siin mailmas leppitust nende wahhel ei sa tullema. Roma linnast tullewad sönnumed, et wanna paawst Sultanile ja Egiptusse wiitse kunningale  kallid kingitussi saatnud, selle tänno eest, et nad katoligi usfulessi ommal maal kaitswad.  Prantsusfemaalt. Üks sealane seitung teab konneleda, et Matsini Garibaldiga ühhes nõu piddanud, Roma linna peale minna, sea? last rahwast mässama aeada ja keige kirriko rigi sees priust kulutada. Garibaldi peab Pila lähhedal asset ollema. Prantsusse rigi wallitsejad ei sa weel küllalistest  lahti. Portugali kunninglik paar olla 9. selle ku päwal jälle neile wöeraks tulnud. Zggapiddi on neid sellesamma auga wastowöetud,  kuida keiki üllemaid wallitsejaid, kes sel suil seal wöeraks ollid. Keisre proua olla issi omma sure wöerastele Tuileri treppi peal wasto olnud, kust nad siis seltsis ülles läinud. Koddosed sõnnumed. Meie Eestikoggudus pühhitses möda läinud  pühhapäwal omma se aastast kirriko-aea pühha üllejöe kirriko aedas, mis agga seläbbi, et ilmoke wihmaseks läks, mitte m sure ossäwötmissega  ei sanud pühhitsetud, kuida se jubba kaks aastat järge möda sündis. Paljo, kes heamelega ka senna olleksid tulnud, piddid wihma pärrast kojo jäma. Ei olnud se ka woimalik, et meie Eesti mango- ja laulo- kõrid  sest pühhitsussest olleksid ossawötnud, sest wihm kelas neid nodi ramatuid kottist wälja wötmast. Ehk kül ilm märg olli, siiski ollid  ommetige peale poolteist tuhhat innimest kokko tulnud, kelle seas ka paljo naburi koggoduste  liikmid nähha ollid, nenda kui Audrust,  Torrist ja Tahkurannast. Agga kule w'a küllawend, mis ma sulle weel tahtsin öölda: meil olli mödaläinud laupäwa õhtul ja pühhapäwal üks issiärralik rõõm. Oh kahjo, et sa mitte siin polnud, siis olleksid omma silmaga näinud, kuida rõõm keik ello rattad likuma panni ja keik linna rahwast kotto wälja kutsus. Nüüd küssid sa wist: noh, mis rõõm sul siis olli ? siis kostan sulle: kas sa woid sedda mõtteida, Riast tullid liggi 2lw lauljat ja 35 krono mango meest pilli ja pas- 247