tallitama ja lahti lastud preestrile üht teist kohta murretsema. Wõeralt maalt. Preislmaalt. sP oli tika  Matame  jälle kuida Preisi ja Austria asjad se näddala  walja näitawad, kas lähwad ikka eddasi, woi taggasi. Wimased seitungid annawad rohkem lotust, et sured tükkid wait jäwad, egga ei sa paukuma ja werd wallama. Sesuggused  sönnumed römustawad meid ja woime  missist lota, et wanna rahho Eüropamaal ellama jäeb. Kui kahhekessi omma sodo olleksid  janud, ei tea mis olleksid teinud, agga et teised wallitsejad, kellel ka õigus senna wahhele räkida, neid olla ärrakeelnud ja need olla keige pealt Wenne keiser ja Baieri kunningas.  Keik saksama rigi koggo põlle söa poolt, waid selle wasto seisnud; mis olleksid nad issekeskes woinud tehha? Jtaliamaalt. Üks waljama seitung könneleb ühhe sealatse pissukesse  linna pahhast asjast, mis seal jubba mõnda päwa turida: linna rahwas ja söamehhed  olla issekeskes tüllisse läinud. Mikspärrast?  sedda ei tea kegi, arwawad, sedda ühhe pahha naesterahwa läbbi tulnud ollewad.  Ühhel õhtul leitud üht rotmeistert ulitsalt ärratappetud ja se olla söamehhi ni hirmus wihhale ärritanud, et kohhe linna rahwa  peale läinud. Sel õhtul olla nad mehhe modi teine teist raiunud, ning söameeötest olla paar mehhi iggaweste maggama pandud. Teisel  hommikul hakkanud aegsaste jälle peale ja mitte ennam möegadega ja nuggadega, waid püssi ja püstolitega, kus jälle kaks pürjerit raskeste hawatud sanud. Ühhes teises kohtas  olnud nisamma mässaminne lahti, kus ka jälle paar mehhi langenud. Keik maead ja poed olnud kinni, muido õlleks hädda weel surem olnud. Inglismaalt. sOnnetus merre Londonist kirjutakse ühhest surest önnetussest, mis seal merre. peal sündinud. Üks auro laew olla 7. Märtsil Londonist Jrimale Hellewikse  linna läinud, hirmus torm aeanud tedda Dewoni randa, lohkunud wasto kiwwa purruks ning 22 laewa meestest põlle ennam kui tüürmann ja kolm madrust hingega kaldasse  peasenud, teised kahheksateistkümmend ja 26 reisiat wötnud merri omma sülle. Shottimaalt kirjutakse, et seal Shetlandi sare peal, mis põhja pool Britti ma serwas, mawärrisemist olnud. Pikkalt põlle se turinud,  agga ommetige olla kaunis wallidad mutsud  jalge al tunda olnud. Kahjudest põlle kuulda, mis õlleks sündinud. Austriamaalt. sSöbralik  Wini  linnast kirjutakse, et Wenne keiser omma käega Austria keisre Prants Josepile üht kirja  kirjutanud, kelle hakkatusses ta Austria keisert  omma höbbe pulmale pallunud, agga söbralikkult  senna jure lissanud, et Prants Josep,  kui rahho armastaja würst, keik peaks katsuma tehha, mis ial wöimalik, et Eüropa rahho ei saaks rikkutud. Austria keiser olla ka temmale üht söbralikko kirja wasto kirjutanud  ja lubbanud katsuda, mis ial wöimalik Saksama rahho hoida ning sel romo päwal ka Peterburgis, rigi seadusse järrele Keisre romust ossa wötta. Riast, 14. Aprillil. Rigi seest poliste asjade tallitaja minister olla Ria tsewil kubberni  herrale telegrawiga sönnumid lakkitanud,  et Keisre Herra mörtsuk olla ennast Saratowi kubbermangust Serdobski makonnast  parrit öölnud ollewad, kes ka omma! aeal Mõskma sure koli peal, kui wöeras, luggemist  kulamas käinud ja ta nimmi olla Kara  k o s o w. Tänno laul. Oh armsad Eesti wennad, õed, Kel Zummal rahho annud, Et kiitkem Temma armo tööd, Et meile Peaks on annud, Üht kallist holekandijat Suurt arm õlist Aleksandrit, Kes meid siin ma peal kaitseb. 126