aea sees, kui teised abbi otsima tullid, mis ommetige keige wähhemast 10 minutid aega wöttis, tüdrukud põlle lõhki kiskunud, egga tedda süggawasse metsa weddanud. Kuida tüdruk issi könneleb, on ta tedda kord pead, kord kat piddi katsunud metsa weddada." Ussi on liig hirmus, meie immestelleme agga selle ülle, et seal mitte mõnda Postimehhe  sõbra põlle olnud, kes sedda temmale kohhe õlleks teada annud. Wilnast tullewad sönnumed, et suurwürst Konstantin Nikolajewitsh 6. Januaril omma armsa abbikasaga wäljamaalt ärratulnnd ja Peterburgi pole sõitnud. Polamaalt. Mässajate On üks suggu rahwas ma peal tuisakas ja hul, siis põlle kegi sesuggune kui Polakad ja nimmelt nende mõisnikud ja surem suggu. Nad ei woi sedda koggoniste weel unnustada, et nende mässamisse tulli ni ruttu kustutud sai ja nad häbbi sisse jäid. Nende süddamed pöksuwad, ja nad turtsuwad otsego kassid kui koera näwad, nad ei tea, mis ommas tullises wihhas ärra teeksid, agga kegi ei kohku egga wärrise nende ees ennam. Nüüd olla nad allamat suggu rahwast omma seitungide läbbi püüdnud melitada ja ässitada, agga need on kui müür selle wasto, mis keddagit äywardust ei karda, ning on sellega wägga rahhul, mis Keisre Herra arm nende heaks teinud. Pola tall ora hwas ei sowi muud kui rahho, et omma maid woiksid heaste harrida ja selle tõga ka ni kaugele sada, kui teised rahwas jubba on; meie olleme alles kaugel nende tagga!  Kaupleminne kossutab, agga mässaminne rikkub üht riki, maad ja rahwast; sepärrast tahhame holega maad harrida, et meil ka middagit kaubale sata õlleks. Nenda könneleb  Pola tallorahwas. Siberimaalt. Seal olli tännini kibbe telegrahwi ehhituö näppo wahhel, keik sõrme otsad ollid tööd täis. Nüüd olla nad ühhe jaoga malmis sanud ja sedda on kaunis tük maad, arwatakse tuhhat wersta, mis ni kaugel Malmis olla, et prukida  woiwad ja nimmelt Nikolajewski ja Kabarowka  linnade wahhel. Nüüd on kerge ühhe teisele sönnumed sata. Wõeralt maalt. Preistmaalt tahhan ma tänna kenna asja  jutlustada, agga pallun enne paar silko süddame kinnitusseks wötta, muido hakkab su liig wet tilkuma, ehk südda koggoni poritama.  Sure Krimmi söa aeal, mis meil aastat  kümme taggasi olli, seisid Paskirid meie linnas korteris, siis sai manni maea perremees  omma wanna hobbuse eest, mis ta,ennam  prukida ei woinud, head hinda; Paskirid  ollid imme maiad hobbuse lihha peale; agga sest sadik kui nad siit ärraläksid, on monnel  omma wanna hobbuse lomaga Leggeminne, ei tea kuhhu panna; agga kule w'a Sütte augo Mihkel, kus neid jälle prugitakse: Preisima  al, sealt rahwas armastawad otse nendasamma,  kui Paskirid, hobbuse lihha. Berlinis  on praego kahheksa lihhoniko, kes mu lihhaga ei kauple, kui hobbuse lihhaga ja nemmad  põlle minnewa aasta mitte wähhem kui 5552 hobbust tapnud; rahwas lakkub näppo otsad weel raswast puhtaks, nago wanna Waino Mats, kui tükki head sea pekki olli ärra tarwitanud. Mis tarwis nad ka ennam  hobbusid tarwitawad? Söido peale põlle neid tarwis, seks on raudteed, kus auroga sõidetakse,  sepärrast prugiwad neid siis tappa ellajaks.  Mis sinna, armas söbber, sest arwad,  sedda ma ei tea; agga minna ei hõliks ta parrast tõeste mitte! jägo parrem aea-tagguste  tarbeks. Preisima üllemad wannemad ja rigi wallitsejad  tulnud warsi peale uut aastat Berliin  linna lanstoa peale kokko, mõnda tarwilist  asja läbbi räkima ja sellepärrast nõu piddama,  kuida rattad keige parremast peawad jooksma; se kord olla kunningas isse ka nende seas. Omma troni kõnnes põlle La sedda nimmetamata jätnud, et se möda läinud aasta  Preisi wallitsuse ja söa wäele üks Lssiär- 23