dund ollema; kas nad wangiwöetud wöi kus nad janud, ei tea kegi. Selget teadust põlle kussagilt leida. Kopenhagenist kirjutakse, et keik Alseni saar ja üks jaggo Sleswigi maast Dani wallitsusse  polest söa-seadusse alla pandud. Mis se muud tähhendab, kui sedda, et teiste kõhtudel  põlle ennam teggemist, waid keik selletussed  sawad söakohto läbbi tallitud, olgo nad sured ehk weikesed. Ammogi teada, kus södda, seal on ka tallitust. Nende assi on nenda laialine, et nad issegi ennam ei tea, kus nende koddo öiete on ja nende seitungid tewad suurt karra, agga kui sedda õige küünla  tulle jures läbbi wadata, põlle asja tagga  middagi, mis ka könnelemisse wäärt õlleks.  Siin ja seal, kus teistega kokko juhtuwad,  raiuwad teine teist nattuke, kust ommetige  middagit muud wälja ei tulle, kui et mönne mehhe poea maggama pannewad. Minns  arwates põlleks se kül oige, agga eks nad isse tea, mis nad tewad. Jtaliamaalt. Mässa minnes Roma linnas olnud Prantsusse ja paawsti soameeste wahhel nattuke jaggelemist ja assi läinud ni kaugele, et püssid ja möegad ka peusse tõmmatud  , kus läbbi paawsti söameestest kuus meest langenud ja paljo hawatud sanud. Selle karra peale jooksnud rahwas hulga kaupa kokko ja lopinud kiwwidega nende peale, et ühhest ärralahkunud. Uemad sönnumed. Pernomaalt. sEestimehhe truusse  Et Eestimees ka tru wöib olla, sedda ei tahha kegi paljo uskuda, waid neid sõimatakse  mitmesugguste söimo nimmedega, mis minno arwates iggakord mitte õige põlle, sest nende seas on ka häid innimessi, kes Zummala  ja innimeste seadussi püüdwad piddada. Eesti kue alt leitakse ka süddant mis on tru, ustaw ja täis armastust omma kasullase wasto. Ühhest. sesuggust tahtsin tänna middagi  könnelda. Kuida isse ollete luggenud, seisis minnewa näddala Postimehhe sees üks teadaandminne, et üks mees Ulu Liwa kõrts: jure 199 rubla 29 koppikad olli ärrakautanud  ja lubbas ausa leidjale 25 rubla waewa palka. Rede hommiko, se olli 13. selle ku pawal, tulli Ulu walla noor mees Hindrik Tönnisberg minno jure ja pällus mind sedda rahha, mis ta Ulu Liwa kõrtsi eest leidnud, wastowötta. Kui suurt römo minna sel silmapilgul tundsin, mitte sellepärrast,  et ta sedda rahha mo kätte tõi, waid selle ülle, et ta 25 rubla öigussega enne tahtis  wötta, kui 199 rubla 29 kopp. üllekohtussega  ennesele piddada. Ma tännasin tedda ta truusse eest, maksin temmale lubbatud 25 rubla wälja ja otan nüüd rahha perremeest ta omma järrele Lullewad, kellele ma ka kohhe kirja läbbi teada andsin, et rahha leitud. Eks põlle kenna kuulda, et meie suggu seas ka ausaid mehhi on, kes meie Eestinimmele au tewad, sepärrast lissan jure: Tehko ka teised nendasammoti. Kirjawastussed. 29) B. in K. Olleme Teie kirja knttesanud, mis eest tänname; leiate jubba posti taskust. 30) A. S. T s. Teie kallist kirja olleme tännoga wastowötnud ja et rumi olli, ka kohhe prukinud. 31) J. J. P....Z. Assi on kül kurb, kellest meile teada annate, agga ei wöinud tänna postitasko minna, sest et esmalt üllematte ette peab minnema. 97 Von der Censur genehmigt Pernau, den 17. März 1864. Teadaandmissed. SV rubla hõbbedad antakse sellele waewa palka, kes sedda warrast, kes 1. selle ku päwal, öhto kello 9 ja 19 wahhel, laewakapteini Thorupi lesse proua jures on warrastanud, teab üllesanda. Asjad mis ärrawarrastud on nimmelt: 1) 8 höbbe somalussikast, märgitud Soerensen  Co. Libau. Ä) 2 höbbe somalussikast, märgitud Jakob Jacke öe Co. Pernau. 3) 1 kuld käe-ehte kapsliga, kus sees üks pilt leida. 4) 1 kuld uur, ühhe lühhikesse kuld keega (uri selja peal mitme teiste näodega üks ritter  ja üks naesterahwas).