„„Noh, siin se kallis pabberilippakas on!"" ütles temma ja wiskas omma priussekirja laua peale. Prudi iHsa ja ennna andsid temmale silmaweega  kät ja pruut isse nuttis nenda, et armminnestas.  Peigmees kandis tedda sohwa peale ja ärratas suandmissega jälle ellusse. „Ma tean, Jwan," ütles pruut, „sa õlled minno Parrast ennast waeseks teinud ja keik ärraannnd!  Misga pean ma sedda tassuma? Agga omma ello aea tahhan ma sinno parrast tööd tehha. Kaddugo so rikkus; parrem waeselt sinno naene olla, kui sind rikkusses ja õnnetusses nähha.  Meie olleme alles nored ja Lerwed, kül lummal aitab." „ „Minna ollen rikkam, kui ma ial ollin, sest mul on sind, sinna õlled mo tillem, mo ainus mapealne warra"", kostis peigmees ja unnustas omma rahha ürra. Kolm näddalaj parrast sedda ollid pulmad; Iwani endine herra olli sajawannamehheks Pallutud.  Ta mõistis pulma peal noort pari kõrwalisse  tuppa kutsuda. Koggematta juhtus ka kullasep senna tuppa ja piddi kohhe jälle walja minnema. „„Iä sia"" ütles Jwan, „„sinnule ei salga ma onuna õnne cgga õnnetust'"" „Siin on minno pulma kingitus,".ütles herra prudile. Kegi innimenne ei pea teise pärrisorri ollema.  On Teie peigmees Teie Parrast keik ohwerdanud,  siis peab temma ka Teie käest keik jätte kätte sama. Ma ollen temma armastust raskeste läbbikatsunud; agga temma on ennast kui mägga auwäärt peigmees üllesnäituud, sest on kül. Onne potte mul tarwis teile ennam sowida,  teie ollete õnnelikkud küllalt! lummal õnnistago teid!" —- Mis t'e nüüd arwate sest lõust? Sel wisil ostis Jwan ennast orjapõlwest lahti. Herra pulma kingitus olli just 150,000 rubla, ueuda kui temma neid herra laua peale olli luggenud; mitte koppikut ei pudunud. Nüüd ollid pulmad rõõmsad ja meie wõime kül arwada, mis silmadega  keik pulmalissed herra peale waatsid. Jwan ellab praego alles omma abbikasa ja lastega  ja tännab Jummalat ja omma endist herrat. „Kes olli se hea herra? küssime meie. „„Würst Sheremetjew,"" kostab kullasep. Sähhärdune heateggo on tõeste kitusse wäärt. Siin on agga keik kolm kitusse wäärt: peigmees, kes omma prudi härrast keik ärraandis, Pruut, kes omma peigmeest ka werriwaeselt wasto wõttis  ja würst, kes keik jälle taggasi kiukis. Meie agga, kes parrast 1861. aastat ellame  ja sedda kuleme, wõime rõõmsast süddamest õiskada: Ellaga meie keigearmolissem Keisri Herra Aleksander li., tes keik orjapõlwe juttad on katki kiskunud ja peale 30 miljoni innimessi lahti teinud! lummal pikkmdago Temma kallid ellopäiwi ja õnnistago Tedda aealikkult ja iggaweste! Ommalt maalt. Tarkust. sHobbuse kauplemisse Ladaks ei wõi ma sedda mitte nimmetada, sest selle peale põlle isseärranis Päwa egga näddalat seatud, agga Tarto ünibertkando rahwal on ammust  aega prügiks wõetud, Küünla kuust kuuni lürripawani igga hargipäwal Tarto turrill hobbusid osta, müa ja wahhetada. Mõnni pääw on neid õiete hästi kokko tulnud, et kaup üsna lada sodo jubba eddasi lähhäb, mõnni pääw jälle wähhem; agga sedda järgi on sel aeal igga Püäw nähha. Hakkab põlloto maal peale, siis lõppeb hobbuse kauplemiune linnas ärra. Muial linnades ei mälleta ma sedda Prnki mitte näinud ollewad. Sel prügil wõib ehk ka omma tullo olla; sest tahhab mõnni hobbnst osta, müa ehk wahhetada ja temma aeg ei anna ühhel seatud lada Pawal tulla, siis wõib sedda ka warrem  ehk hiljem ärratehha, ja hobbusid leiab ikka turrult, kui ka mitte ui paljo, kui lada peal. sOnneto Kes metsas Puid mahha raiuwad, need ärgo salligo mitte lapsi seal liggilähhcdal, kust suur. õnnetus wõib tulla, nago Pari näddala eest Wassula wallas sündis. Seal ollid mehhed 2. Aprilli ku Päwal raismikus puid raiumas ja Pärna Kristiani weikeue 10'" wõi 11 "e aastane Poeg olli ka seal jm es. Nago lapse wiis on, egga ta paigal ei seisa. Pu hakkas  langema, mehhed hüüdsid: „Pois eest ärra!" Sedda tahtis pois ka tehha, agga jooksis hirmoga  just pu alla. Pea olli purro, ja kui teised jnre said, tuksus süddame koht weel nattnke surnud! Mis waunematie südda ütles, kelle sulg mõistab sedda ülleskirsutada? Sellepärrast on ettewaatmist wägga tarwis. 127