Essimesse lihhawötte pühhal (31. Märtsil) on Keisri Herra omma käega andeksandmisse  kirja nende kohta wälja saatnud, kus sees keige Põlakatele, kes mötlematta wisil ehk teiste pettusse ja ähwardamisse' pärrast mässamisse soariisto on kätte wötnud, andeksandmist  ja täit ärraunnustamist kulutakse, kui 1. Mai ku päwani söariistad käest on mahhapannud ja möistlikko allama sönnakuulmissele  taggasi pöörnud. Keiser tulletab neile issalikko armastussega mele, et kurri werrewallaminne Pola onne ial ei kaswata, waid kautab. Keik heateggemessi ja tullusaid segdussi, mis tännini nende ossaks sanud, lubbab Keiser neile jätta ja weel rohkemaks tehha, kui nemmad oige allama truussega jälle sedda tewad, mis nende kohhus on. Keige selle kirja sees hingab Keiserlik hallastus ja issalik armastus eksind laste wasto, et igga oige mees wäggise peab mõtlema: nüüd nad wötwad ommeti märko ja pöörwad ümber! Parrako Jummal! mis teggid Pola mässajate  üllemad? Nemmad ülleannetumad lomad  tõukasid Keisri armo ennesest ärra ja läkkitasid ommalt poolt mässamisse kulutust wälja, kus sees ueste keiki Polarahwast kästakse  söariistad kättewötta, maksud mitte maksta ja kes wenne wäe hukkas teniwad, ärrajoosta ja mässajate seltsi heita; kes sedda 1. Mai ku päwani ep olle teinud, neid ähwardakse surma nuhtlusse alla panna. Se on Pola mässajate wastus ja tänno! Ugga kust nad sedda häbbematta julgust wötwad? Selle polest on isseärranis Prantsus,  Inglane ja Rootslane süüdlased. Seal on paljo pahha nõuandjaid ja taggakihhutajaid,  kes ölli tullesse wallawad ja hullus meles  Põlakatele nago wässind hobbusele wina körwa kallawad, et weel senni wiimse rammoga  eddasi tungiksid, künni koggoni langewad.  Nimmetud öhtopoolsed mehhed wihkawad  kül kaddedusse pärrast Wennemaad, agga ei armasta sepärrast Põlakaid, waid püüdwad woera kättega küpse kalid naabre ahjust wäljatua.  Peaks Pola rahwas ommeti ükskord  arro sama, mis nende rahhule tarwis lähhäb! Tähhendus: Mis nüüd selle järrele tulleb, on sõbra abbi walmistanud, kui kotto ärra ollin. Pahha könne rikkub hea nimme. Se on üks ammust tuttaw assi ja põlleks sest ennam middagi rakida, agga et waesed koolmeistrid keige ennamiste sedda peawad maitsma, sepärrast tahtsin ma sest paar sönna könnelda. On ühhel koolmeistril omma 60 ehk 70 ja wahhest ka weel ennam last kolis, siis on tössi, et ta nisamma paljo wannematte tahtmist peab teggema, kui mitte omma hea nimme rahwa su läbbi ei tahha kaotada; agga kas se temma  ammetiga ühte lähhäb, sedda ei küssi kegi; agga teeb ta nende tahtmist, siis põlle ta suggugi  parrem kui Pilatus, kes Zuda rahwa mele parrast teggi ja Zesust surma mõistis, et kül teadis tedda süta ollewad; ta tahtis rahwa melest hea olla, ja sepärrast pöris ta õigust köwweraks. Tahhab nüüd üks koolmeister  ommas ammetis tru ja kindel olla ja neid temma kätte ustud lapsi nago omma lapsi Zummalä sönna jarrele karristamisses ja Issanda maenitsemisses ülles kaswatadg, kus siis ka hirmo ja armo peab nähha ollema,  siis on warsi tulli lahti, ja pahhad sönnad  tullewad nago noled siit ja sealt nende peale ja saggedaste ni waljuste, et waene hing peab wallutama, sedda kuuldes ja ei wöi kuidagi  sedda õiget rahho jälle kätte sada. Kui ma isse mitte koolmeister ei õlleks, siis ei teaks ma sest mitte nenda könneleda, agga ollen jubba peale 30 aasta ses ammetis, kus ma siis ka mõnda ollen näinud, mis sedda ammetit wahhest wägga raskeks teeb, sepärrast  wöin norematele siin middagi öppetusseks räkida ja ollen ka selle pikka aea sees sedda wägga saggedaste omma mele pahhandusseks tähhele pannud, et ka öppetajad, kes kui truid karjatsed omma koggodusse hingede eest püüdwad  hoolt kanda, mitte parremat palka ei sa, kui koolmeistrid, ühhel on sedda ja teisel teist neist laita ja,keige ennamiste on wannad külla eided selle peale wägga aggarad. Kui siis üks kirriko öppetaja, kes ommetige se pär- 116