Ka need pahhandused, turtsumised ja kaebtused/  mis nende uenduste jarrele olli, mls Preislane kolme aasta eest taggast Saksamaal uendas, kaddušid aega möda nago mönned mürristamise pilwed, mis kül ülles aeawad, agga issiennesest jälle kadduwad, ön ka need keik kaddunud ja rahwas keik sellega leppinud, mis sündinud. Praego põlle kussagil, mis kartust teeks ehk mis labbi södda wöiks tõusta.  Wägga sowimise wäärt on ka, et iggaüks  sedda, mis läbbi pahhandus woib tulla, - tee pealt körwa weretaks, et rahho woiks rahhuks  jada.—— Inglise > Wenm ja Jtaliama praegust ollemist kidetakse ühhe sesuggufe ollewad,  mis iggapiddiff rahho hoiab; ka Prantsuse  ma asjad põlle ennam sesuggused, kuida nad enne ollid, waid iggapiddi paljo parremaks  läinud. Austria pärrast ööldakse, et sea! mönni wanna haam, mis kolme aasta eest 011 l sanud, nattuke haiget tehha ja nad weel hea melega mönne wäljama asjasse puduks, mis sel aeal tehti; nad õlleks Heamelega näinüd> et nattuke teist wisi õlleks läinüd, agga ommetige  katsub ni paljo kui ial wöimalik lahket  näggo tehha, et teised sest arro ei saaks, et pind silmas torgib; temma ja Preislase wahhel õlleks MddagizjärMe jänud, mis weel üsna stlle põlle; ta peab wäggise hoidma, et lima silmi ei tuiska. Preislane ommalt poolt on keikide wasto lahke ja rahholik, egga karda ka keddagit, kes tale wahhest selja takka russikast peaks näitama. * Austriamaalt. Kui koli asjad ja seadused  kassulikud peawad ollema, sus on tarwis,  et nende seadused ka wahhest üllewärwitud  sawad ja ülle üldse õlleks sedda mõnnes asjas kaunis saggedaste tarwis üllepolerida, kui rooste ei pea kahjo teggema. Pragi ja Böhmi maal, mis Austria wallitsuse al, olla uus koli seadus tehtud ja kolide üllewaatja kshhus seatud: se olnud Pragi hertspuskopil ja Böhmi piiskopidel nattuke wastomeelt, mis tarbeks üllewaatja kohhus ja arwanud sedda omma kohhuse ollewad, enne kui uus sündinud  seadus seaduseks saab, sedda wanna pühha issa silma ette sata ja temma otsust ärra odata.  Wastus olla taggasi ja seadus seaduseks kinnitatud ; peab jama, kuida kord üllespändüh.  Orakaus on ühhe nore judi tüdrukuga kenna  nalli sündinud, sanud ühhest trahterist, kus ta omma suggulase jures ellanud, wäggiwaldselt  ärrawidud. Se olnud 27. Zulil, otse sel silmapilgul, kpl trahteri rentnik põlle koddo olnud, tulnud kakskümmend wals naggudega ja pentsaka rietega meest senna ja nõudnud, et tüdruk nikohhe nende kätte peab antama. Kui perrenaette sedda ei tahtnud tehha, sai tedda seks hopide läbbi sunnitud ja tüdruk pulmad kaks päwa hiljem piddid ollema, wäggiwaldsel kombel ärrawidud. Zärrel otsimine  hakkas ni kohhe peale ja üks mäemees ja kaks temma abbilist ka prii korteri pandud. Kohto järrel kulamises sanud awwalikuks, et mäemees kaddeduse pärraff, et tüdruk ei pea mehhele sama, wäggiwaldselt tedda ärrawarrastanud  ja kloostrisse winud. Suggulased pallunuh Kratau politsei peawannemat kloostert  läbbi otsida ja tüdrukut lahti peästa, mis ta ka heamelega tehha lubbanud; agga ommetige wabbanduseks öölnud: kloostert läbbi otsida, peab enne piiskoppi lubba ollema.  Sellega põlle suggulased tahhul olnud, waid andnud asja nattukese surema mehhe kätte ja se hakkanud tõelikult peale ja kuida kuulda olla tüdruk nende käest lahti peästetud. 273 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 3. Augustil 1869. Teadaandmised. Perno wogtei - kohhus annab seläbbi teada, et Perno koddanikö Jaan Kommissani pärralt 3. allewi kwartalis, Perno Ria allewis, sure Riaulitse  äres M 207d/53 al seisaw pu ellomaea, keige sellepärralt aeaplatsi ja körwaliste honetega meel ükskord awwalikult saab wäljapakkutud ja ärramüdud  ja wäljapakkumise päwad on 4., 6. ja 8. Oktobril  se aasta nina neljas ja wimane termin, kui sedda peaks nõutama, 9. Oktobri ku päwa peale se aasta , kinnitub ning kutsutakse sepärrast siis keiki, kes sedda maea ja keik mis selle körwas, osta tahtwad, tillemal nimmetud päiwil ja igga kord enne lõunat kello üksteistkümmend, oMma pakkumist  ja üllepakkümist pakkuma ning peawad parrast  otama, mis jurelömise parrast saab mõistetud. Pernus, wogtei-kohtus, 15. Augustil 1869. Oberwogt Brakmann. M 780. Sikkertär A. G. Mors. s