retama ja nendasammoti ka kubberneri herra v. Oettingen Riast senna läinud. Kindral kubberneri herra sõitnud liggi Peterburgi, agga  kubberneri Herra läinud jälle koeo taggasi. Tallinnast. sH ul hun Sealt tullewad  meile need üllewägga kurwad sönnumed:  üks hul hunt olla issiärranis Haggeri  kihhelkondas, hirmust kahjo teinud: kahhes  kolmes waldas paljo ellajaid ja ka innimessi  kiskunud kistud innimessed sanud keik Tallinnasse piddalisse witud. Selle ku essimessel päwal olnud Pahkla mõisa sullased mõisa lähhedal pöllo töös, korraga tulnud hunt metsast wälja, otse kesk lamba karja seast läbbi, kellesse ta põlle putunud, mõisa sullaste veale, on ühhe sullase kät raskeste hawanud; sealt läinud kurri loom ühhe kahheteistkümne aastase poisi kallale, kes kohhe hundi wasto hakkanud, ta rindu kinni karganud ning mahha  röhhunud ja sennist kinni hoidnud, künni teised appi jõudnud ning tedda kirwega mahha  lönud. Poissi põlle ta suurt hawada sanud,  sest et ta tedda keigest jõust wasto maad röhhunud, agga ommetige pissut riwata sanud.  Poisi ja selle sullase hawad sanud kohhe holega wälja pölletud, ning sepärrast siis lota,  et nende jures suremat kartust põlle. Peterburgist. sSönnumed önsast Üks Peterburgi seitung könneleb, et telegrahwi sönnumed sedda teadust  Peterburgi tonud, et need söa-laewad, mis onnist Suurwürsti Peterburgi towad 11. selle ku pawal Rvotsima Löuna-öhto pool serwas  „Kristiansand" saddamasse läinud, kuhhu 13. ku päwani tahtwad jada, ja siis jälle eddasi minna. Üks Inglise ja üks Amerika  söa-laew teinud neile keiserlikko au ja saatnud Wennema laewo künni Helgolandist sadik, sealt pöörnud jälle taggasi. Kas wois meie armas Suurwürst minnewa aasta kui ta Danimaal Kopenhageni linnas olli ja seal omma armsa prudiga kihlatud sai, sedda möttelda,  et ta se aasta sealt moda saab todud ja ta ennam omma jallaga Dani ma peale ei piddanud sama? se ei põlle temmal kül wis- sist mitte mele tulnud! Eks olle siis tossi, mis üks lau lo salm ütleb: ..Mo ello on kui suits ja maht, kui lummi, leht, mee-wahha ?c." Peterburgist. Mis paawst keik Pühhas kirjas loeme, et Onnisteggia Peetrussele  sedda woimust andis, innimessi õigeks ehk hukka mõista se on: ta andis temmale taewa ja pörgo wötmed. Wanna Roma paawst kidab ennesest, et temma Peetrusse assemik  siin ma peal olla ja temma woida otse nisamma tehha, kui Peetrus. Kedda temma pühhaks mõistab, se peab taewariki sama, tahtko Onnisteggia sedda ehk mitte, se põlle temma assi, selle järrele küssida, ta peab tedda wasto wotma ja kedda ta hukka mõistab, se peab pörgo minnema, sest ta ei pease, nutko Onnisteggia temma parrast, ni paljo, kui ta tahhab. Sedda kidab paawst ennesest, ja sedda  teeb temma, sest ta arwab ennese käes ka taewa ja pörgo wötmed ollewad. Se aasta 20. Aprillil, on ta üht hertspiiskoppi  ühhe kingisseppa poeg kes jubba liggi 250 aastat surnud, pühhade sekka arwanud.  Nimmetud hertspiiskop Josawat Kuntsewitsh sanud aastal 1628 Witepski linnas ärratappetud. Ta on üks hirmus wenne usso waenlane olnud, kes keik suggu teotamisse sönno häbbemata kombel omma suust wäljaaeanud ja roppul wisil sedda püüdnud  laemada ja temmale kahjo tehha; otse öölda: olla ta tahtnud sedda usko koggoniste ärrakautada. Ükskord läinud ta omma makonna  kirriko ja usso asjo järrele watama, se olla wenne rahwast immewisi ärritanud, et nad hirmus tullist wihha ta peale täis karganud  ja sedda kindlad nöu wötnud, tedda ärratappa,  mis nad ka Witepski linnas teinud. Kui tedda ollid tapnud, siis on nad ta kehha Düna jõkke wiskanud, kust ta mitto aastat pärrast sedda olli leitud. Kui nad ta surnud kehha ollid leidnud, pannid tedda senna kabbelisse.  Paawst kihhutas selle aegsest Pola kunningast  Sigismund 111. tagga ja se tahtis Wenne rahwale sedda kätte tassuda, se on: ta tahtis nende käest temma werd nõuda ja laskis sellepärrast 5000 innimest ärratappa. 171