nisugguse koormaga, kui so wiimne tunnike tulleb, selle keigewäggewama ja pühhama palle ette astuda, kus sa keiki sedda, kelle eest sa omma iggawest õnnistust, ühtlasse ka Jesu  werd, mis ta ristisambas so eest mallanud, omma isseennese needmissega õlled ärramünud?  kust wöttad sa abbi, kust wöttad sa lokust?  neist keigest õlled sa jo ennast lahti lönud;  mis ridega tahhad sa ennast ehhitada? kes on sul eestkostjaks?! Pallugem ja walwagem,  et meie mitte ühhe nisugguse malle kimbatusse sisse, kes meie ihho ja hingele iggawest  hukkatust woib tua, ei satto; mis eest meid Jummal hoidko! - Ommalt maalt. Peruust. sUpvumisse Se on üks wanna tuttaw assi, et kegi täie köhhoga  ei pea ojuma minnema, sest seläbbi woib innimenne pea surma suhhu langeda; agga ommetige ei tahha se weel iggale pole ja keikide  korwo möduda, waid surem hulk pannewad  sedda ühheks naero könneks, kui kegi teisele ütleb: Kolm tundi parrast söma, woib innimenne ojuma minna, agga mitte enne. Sest tahhan tänna üht asja juttustada, kust selgeste woite nähha, et se tõeste tossi on. Keskmisse pühha õhtul läks üks Killingi walla mees, kelle wannemad Pernus ellawad, peale selle kui õhtust olli sönud, teiste söbradega jõkke suplema, agga et sedda täie köhhuga teggi, wajus ta ni pea kui wette olli astunud,  põhja ja et teised kül warma temmale appi ruttasid, ei sanud nad tedda ommetige mitte ennam ellusalt kätte, waid olli surnud. Kül ollid teised pärrast weel katsunud tedda hinge aeada, agga mis surnud, olli surnud. Jättis nore naese wäetima lapsokessega mahha leinama. Millal peaks meie armas Eestirahwas  selle polest targemaks sama? Pernomaalt. Mis pulmad need höbbe-pulmad on, sedda teab wist iggaüks, agga ommetige tahhan siin weel pari sönnaga nimmetada, et siis ka need, kes sedda wsel ei tea, sellega tuttawaks sawad, et kui eddeöpiddi neist weel juhtun könnelema, teadwad mis nad tähhendawad; se on: kui kegi 25 aastat paris ellanud, pühhitseb ta omma laulatse päwa ja sedda nimmetakse siis höbbe pulmaks. Keskmisse! pühhal pühhitses T. köster  H. omma höbbe pulmi, kuhhu ka Postimees  olli wöeraks pallutud. 25 aastat paris ellada, põlle kül mitte wägga liig kaua, agga ommetige neile, kes sedda aega ühhes ellanud ja armastusses teine teise koormat kanda aitanud,  on se pääw üks wägga suur römo pääw, sest kui mitto rasket ja ellokardetawat tundi on neile selle aea sees juhtunud, kus taewa  issake sure arm oga neid hoidnud, kelle eest neil wägga paljo on Jummalat tännada. Armastus on üks ellaw sidde, mis mitte ükspäinis  neid ühhendab, kes paris ellawad, waid ta kissub ka teisi, olgo üllemid ehk allamid kokko, et rööm selgeks römuks saaks. Tänno olgo neile kes sel päwal selle pari rahwa peale ollid möttelnud ja ka selle kihhelkonna lauloseltsile  suur tänno nende kalli laulude eest mis seal laulsid; agga se keige surem tänno nende armsa öppetajale, kes üht wägga kenna ja armast  pühhitsusse könnet piddas, mis mitte ükspäinis  selle pari rahwale, waid ka teistele tänno  ja römo pissaraid silmi kiskus. Weel ükskord  suur tänno keikile kes sest römo päwast ossa wötsid. jHalle Üks laulo salm ütleb  : „Kui tänna terwed olleme, kül Home kirstus  maggame." Sedda loeme ja laulame kül saggedaste, kui omma surnud mulda panneme,  agga sellegi pärrast ei tahha need sönnad meie süddames maad leida, egga meie paljo nende peale möttelda, waid se mõtte: ollen alles noor, eks olle aega, kui wannaks saan, kül siis ennast surma wasto walmistan, ligub allatl meie meles; agga kui saggedaste tulleb  surm siis, kui meie tedda koggoniste ei ota ja wiib meid kesk ello römo seest iggaweste  ärra. Üks söbber käis tänna mo jures  ja juttustas mulle ühhest norest tislerist, kes alles möda läinud kewwade Baltiski linnast  Kerro mõisat, mis Wändra kihhelkonnas, olli ehhitama tulnud ja kelle kätte Kerro mõisa 195