ueSte jälle tahtwad sisse astuda, peawad künni 1. Märtsi ku Päwaks seminari wallitsussele teada andma. Sisseastudes peawad tõotama, parrast sedda, kui kotist watja lähwad, 12 aastat  koli amnietit piddada. sUus apteek, j Eestima kubbermango walletsusse polest antakse teada, et Rapla kirriko jures Harjo makonnas uus apteek assutud, mis 11). Detsembril lahti tehtud. Tännowäärt assi, et innimestel mitte 50 ja 100 wersta takka, kui tarwis, rohto ep olle otsida. PeterVurgist. sPiisk op vr. Ulmannij 60-aastane ammetipühha on mödas ja rõõmsaste petud sanud. Rigiwallitsusse polest olla temma palk suremaks tõstetud ja, kui ammetist peaks ennast lahti wõtma, ka wannadusse aupalk walmis  lubbatud. Selle päwa mällestusseks olla temma auustajad 19,000 rubl. kokko pannud, kelle intressid kehwa- agga ussina noorde meeste õppimisse abbiks antakse. Peale selle on mitmesuggused  õnnesowimisse kirjad postiga ja telegrahwi  labbi temma kütte läinnd. Piiskoppi termis olla temma wannadusse kohta weel wägga hea. Ka sealt koggodussest sKrimalde), kus piiskop  Ulmann 60 aasta eest Lattimaal omma Zppetaja  ammeiit allustas, olla-üks wanna Lüttimees  tedda Lerretamas olnud. Demuti hotellis olla sõbrad piiskoppi ia temma wõerastelle suurt lõuna sömaega walmistanud, kus ka mitmed sured tillemad temmaga laudas istunud. - jArruldane mälletus.j Endine Peetri koggodasse õppetaja Dn. Karl Fr ommann, kes Peterburgist ärra Saksamale läks, on arruldast mallestust omma endisse sõbrade käest semud. Nemmad olla lasknud Peetri- kirrikut pissukeselt järrele tehha ja wassest wallada ja tahta omma endise õppetajale mätlestusseks' sata. Sesinnane wallatud kirriko kuio, kus keige 46 mehhe nimmed peal, kes sedda mältestusse kingitust aitnud walmistada, peab ui sure kirriko näggo ollema, nago muuna muuna kõrwaZ, kuid pissum. rahha.j Peterburgi üllem-politssimeister,  kindral Trepow on awwalikkult kulutanud  , et nüüd keik Peterburgi politseiteenrid parrema Palga peale pandud ja neil tarwis ei olle kingitussi wastowõtta, mis läbbi politsei wallittusse au teotud ja käewars nõdraks saab tehtud. Sepärrast antakse ka keige Peterburgi politseiammetniko ja teenrile teada, et „pühhaderahha"  Pruut siit sadik mädas on. Politseiteenrid  ja ammetnikud ei tohhi mitte üksi andeid  küssida, nemmad ei tohhi ka mingisuggust wastowõtta, kui neile middagi ilma küssimatta peaks pakkutama. Üllem politseimeister lodab et keik politseiamnietnikud isse onnna au sawad üllespiddama  ja ennast rikkama inntmeste kukru sullasiks andma, mis neil ue palgaga ennem  häddaste tarwis ei olle. Weel ennam antakse  selle kässo läbbi keige pealWa rahwaleteada,  et nemmad ettetullewal pühhit mingisuggusi  kingitussi ei hakkaks pakkuma, mis nisamma kässo ütleastuminne õlleks km nastowõtminne. Moskwast.  Ennam  ehk wähhem tullewad tullekahjud holetusse läbbi. Nikolai-raudtee peal, Peterbnrgi ja Moskwa  wahhel B. Detsembril nisuggune tullekahjo  olnud. Ühhest wagonai (raudteetõlla) ahjust  on tulli lahti peäsnud. Õnneks sadnd põllew waggong weel ruttu teiste wahhelt wcilja, et suremat kahjo ep olle sündinud. Innimessed on terwelt peasnud, agga asjo tõllaga ühhes paljo ärrapõllenud. Karakosowi suggulastele on lubba antud, teotawat mõrtsuka nimme ärraheita, ja uut liignimmi  Wladinnrow kanda. Somemaakt. Some merrelahhe  on nago kiil Some ja Eestirahwa wahhele tunginud, et nemmad kui ühhe känno pealt kaswauud  arrud, mitte paljo kokko ei pulu, ja kui kaks puarro ühhe känno peal ni kaugel teine teisest kaswawad, et kaste surema pealt wähhema peale ei üllata langema, siis on se wägga kahjo agga eunam wähhemal, kui sureinal. Nenda on luggu Some ja Eestirahwaga. Nemmad on ühhed wõssud ja wenuad, sedda teab keik mailm  ja nemmad isse ka; agga merrlahhe ja kaua aegne politika lahhutus on neid wõerustanud ja Eestlased kui wähhem oks, ni mitmes asjas Soomlastest mahh ajanud; ka kelemurre jubba wastastiro ni paljo woeraks läinud,, et raske on teine teisest arrosada. Sedda ennam on agga tarwis, et nemmad ueste jälle, isseärranis nüüd, kus ammo ühhe kroni allamad on, teine teise 416