nimest Mversta peale. Se on kassin. Ma tvõiks paljo ennam toita. Lihwlandimaal tulleü 22 ja Kuramaal 21 innimest kH-wersta peale, ja se ep olle ka weel suur assi; meie armas issama  wõiks Paljo ennam innimestele leiba anda, ja saab ka eddespiddi andma, kui aega mõda vppetus, põllotö, kättetö ja kaubaaeaminne lahkemat, pikkemat sammo wõib astuda. Kuida on luggu Saksamaal, kus ka iggalpool just kaks Päikest ei paista egga kaks pead ühhe kõrre otsas ei kaswa? Ülle Saksama on Saksi kunningrikis rahwas keige tihhedam, 169 inni- Mlest, ja Meklenburgi hertsogi rikis keige arweni, 41 innimest ühhe Lt-wersta peal. Säh, meie ma rahwa hulk on nende wasto keige wähhemast weel Pole wühhcm. Seal peab omma wigga ollema. Usso tunnistusse järrele oil Eestimaal  igga 160 innimeöse pealt 95 LntternSse, 4 Kreka ja 1 muud usko. Uime makonnast. slälle karrotantsitajad!j  Kärwago luggu! kas Maarjapäwal keik karrud pessast wäljatulnud, cnnestele Wennelased  ettewotnud ja Eestirahwast petma tulnud? Metsa lomad on ilmasüta, agga Wennelased ja Eestlased mõllemad witsawäärt; ühhed, et petwad,  teised, et petta laskwad. Üks Lüue sõbber  kynneleb meile üsna kurwa melega, mis allamal  seisab. „Mödaläinnd 37. Webruaril tullid habbemikud  kahhe karroga Niddali kihhelkonda Sinnelep- Pa walda lurna lürri tallusse. Waese lürri abbikasa  on jubba 1 aastat peast runnnal, et ei tea, mis teeb ehk rägib; agga lürri isse ka rummalja ebbausklik.  Kui petjaid omma narritempusi lojuste lauda  ja lojuste jurcs lasti ärratehha, hakkas ebbausklik  maeaperrcmees ja nisamma ebbausklik perrcuaese  õdde, kes Hapsalust juhtus seal ollema, pätsi eestweddajatega jntto teggema, ööldes: „Teie õllele ka kaugel käinud ja mõnda näinud, kas ehk teate nõu anda, mis mo nõdra melega naist nõiks parraudada?" No se otti wessi nende weski peale! „Viiks mitte? Se on meie kä tühhi assi. Olleme jubba ennegi mõnda rummatat mõistusse pole agga sedda ei woi meie alla 10 rubla tehha; kui sedda tahhad  kulutada, siis on so naene 10 päwa Parrast terme; agga mitte euuc." Sedda olli maene ristikandja, agga rammal perremees tv arst Malmis  lubbama, kui agga naene terweks saaks. Olli uarrikaup nenda ärratchtud, siis hakkasid „targad mehhed" onnua tempusi teggema. Seks Mõtsid uemmad ühhe ämbri täie külma wet, ja kui enne hästi senna peale ollid pommiseund, swist ka issecnneses perrerahwa sure rummalusfe ülle naernud), siis mallasid sedda maese nõdra melega perrenaese kaela, ööldcs: „Nuüd peab ta 10 Päwa parrast terwe ollema, agga. mitte üks tund enne sedda." Nüüd hakkas palga pärriminne. Õlleks mehhe! rahha olnud, siis õlleks assi hõlpsast läinud, ta õlleks silmapilk wäljamaksuud, mist meel enuam aurud; agga. seeb se piggistus olli, et ei olnud. Naese õdde audis kül ommast' käest 5 rubla, agga sellega ep olnud Meel tohtride himmo täidetud, kaup olli jo 10 rubla peale tehtud; muido ei piddand -ka nende arstimiune naist middagi atvmitama. Ntis heaks uõuuks? Hädda aeas meest naabre palwele. Se olli nattuke targem, ütles: „Jürri, ärra olle nuumal; auna csnmlt 5 rubla, pa kui naene 10 pmva pärrast terweks saab, tahhau ma sulle hea zuelcga 5 rubla laenata; agga muido õlled rahha mahhawiskanud ja miima pean ikka omma parrima. S est sa n õid jo ommeti mõista, mispänast nad 10 päiva aega tahtwad. W õtta siis meel kiiuli!" S edda ütles J uni tohtridele, agga uced ei olnud sellega koggo.ni rahhul, ja kui miniaks muud nõu ci olnud, Mõtsid'nad lürri ue kue mic rubla assemel ja läksid omma teed. „Kas naene olli 10 Päma pärrast tnwe? Tühhi lörri! Kas lürri süllitas ruuna ruuunalnsse  peale? O mõttele! TnNunr trööstis ennast sellega: „Nad ep sanud jo õ'get makso, niis abbi sealt Mõis tulla; said pealcge meel pahhaudild,  egga se haigele head mõmud tehha." Naene otti nago eune, neudapärrast, taieste meleto. „Selle peale laskis jõllc lürri teisest kihelkonnast  ühhe õiete kidetud „targa" tulla. Sedda sötis ja jotis ta mitto päwa ruunas uuaeas ja panni keige panemad sutäied Lemma ette. Kas se aitas? Tühja ka! Naene on uus ta olli, ikka nhhesuggune runinial, kuuni Lummal isse ') Kelmid rakkstd sellega üsna töt; sest mönni rummal  olli nende pettusse läbbi tagga järrele ommeti nattuke targemaks sanud. 119