parrm prukimatta; sest parrem on karta kui kahbetstda.  Indiamaal, kus kolera issama, ja keige hommikomaal kedctakse kolera aeal keik jogiwcSsi enne ärra, kui sedda juakse ehk sest toito lehhakse mis labbi muidogi kolera iddud ei wöi siggineda; sest külwa kedetud crneid mahha, egga nad ei kasiva.  Muido kedetud Messi on lage j na, agga panne  körlretud leiba sisse, siis on märka hea. —KaS pean nüüd ka maenitsema kolera aeal mitte kartlik olla, sest siis peab jo kolera just tullema, kuita mõnned teadmatta ehk ebbausklikkud innimessed mötleirad. MikSpärrast siis kolera hirm ennam, tui keik mu hirm? Za kui se ka nenda õlleks, kas teie seläbbi wahhem kolcrat kardaks, kui teile ütleksin,  et hirmo läbbi kolera kallale tulleb? Ei tõeste mitte. Teie ei kardaks mitte üksi kolerat, maid seal kõrwas ka weel kolera hirmo, ja nenda õlleks issemõeldud hädda weel kahhekordseks sanud. Kui teie nüüd, mo armad luggejad, mo öppekust ci wõi ehk ei tahha piddada, ehk keik poltkult ja mitte hoolsalt ei otle täitnud, isse kolerahaigcks jäte, missiks tehha? Saatge silmapilk arsti zarrele. Wiekmnne aasta järrel on arstid kül nipaljo koleraft õppinud, et üks vr. Dietl wöib üttelda ja vr. Kuss alles mönne kn eest sedda kinnitada, et: . Kolera on keige kahjolikks haiguSte seast, mis innimeSfe suggu peale tuUewad, se keige parrandlikkum. Kellegi haigusse waSto peale külmatöwwe (mis ilma rohhota aastade kaupa wöib tunda, agga rohhoga 2 näddala sees kadduda) ei wõi arst ui pea aidata, kui kolera wayto, kui aegsaste  haige Zure saab. Teie sate mulle wkst kostma: »Kust wötta, meil on kü! iggas kihhelk. rmma hinge-, agga mitte ihhoarst." Se on pahha kül; ommeti saab üll cm wallitsus wist selle eest murrelsema, ct teie kole raa ea! mitte ilma arstita ci sa jama, kui kolerawits ka meie kaela peaks langema. Agga jõlle mees, kes omma uri külla seppa kätte parrandada ja jõlle meeS, kes omma lilleaeda ja triip!)oned puraiuja ehk rätsepa kätte tallitada, agga jõlledate jõlle on se, kes omma termist  ja ello, mis minno arwatcs nattuke ennam wäärt on, kui uur ja aed, mõnne sauna Krõda ehk tõrtso KuSta kätte annab tohherdada, kes ommeti innimcsse kebha ollcmissest ennam ei tea, kui pimme  warwidest. Arst ei olle Inmmal, waid mõistlik,  õppind innimcnne, kes baigcde tattitamist ja parrandamist on õppinud, nago nnrmakcr, kärner, põllomces:c. omma tõed, ja mõistab sedda parrem,  kui mu iunimcnne. Mis wöib arst tehha, kui Inmmal ei aita? Mis wõib põllomeeS tcbha, kui Inmmal wilja kaSwada ei lasse? Ja ommeti wõid sa õppind ja öppimatta põllomehhe wahhe!  kü! wabhct tehha. Kui ühhe tö rummalusse parrast tühja ja teisel tarku sse parrast korda lähhäd; kui õppind mehhe põld õitseb ja õppimattal seal lõrwaS närtsib ja kango jääb, kas se ka Jummala sü peab ollema? "So, se kord olleme walmiS. Tulleb nüüd tolera ka meie male, siis teame, mis meil tebba on." Ja lõppeMSfekS ütleme meie: Õlge Luhhandeks terme, armas tohtre herra, meid õppematamast! Ommalt maalt. Tartust. 'Jummala sõnna kuulda peab rumi ollema.s Kuida on agga selle rumiga mõnnes paikus? Kas on rumi, et iggamees, kes tahhab, wöib kuulma minna? Põlle tossi. Mõnnes kohhaS, nago meie Tarto Maria-kirrikus  on, ehk kül isseennesest suur koggvdusse kodda, igga pühhapääw ui pupüSti täis, et messi wahhele ei mahho, ja õues on allati järge. Kui nüüd kantsli pealt kül nhhe õppetaja heal ülle keige üllatab, et se, kel korwad on, wõib kuulda) agga kas waljaspool kirrikut temma su, silm, kässi ja jalg ka üllekeige ja iggale pole üllatab,  kus 19—29,000 koggodusse liikmil tar- Mis õlleks? Nelli koggodust wõiks nisuggusest sada, agga kaks koggodust peaksid Lemmast sama.. Sedda tahhetakse ka tehha, kui jõudo õlleks teist eesti kirrikut jure ehhitada. Et nüüd sedda Meel ei olle, siis petakse esmalt sedda nõu, linna ja ma koggodust lahhutada, et ennam rumi saaks. Muidogi on mõista, et kahhe koggodusse!  kaks Zppetajat peab ollema ja möllematel  omma jaggo ellada. Keige hõlpsam tõdetakse  nüüd sissetullemist sel wisil tõsta, kui ammetimaksudele nattuke jme pannakse, mis jo Mägga maddalad on. Lähhäb se korda --- ja miks ta siis ei peaks minnema, kui ommeti liüna Eestirahwas ni waesed ei olle - siis jättab wannem õppetaja keik sedda ossa, mis seläbbi ennain sissetulleb, norema palga Lsstmisseks.  Norem õppetaja wõib siis isse korteris ellada ja linna koggodusse tallitust omma holeks  wõtta, kui linnarahwa omma õppetaja. Sawad siis kaks jummalatenistust, üks liuna ja teine kihhelkonna rahwale petud, siis nihknme aega möda ikka selle päwale lähhemale, mi! kM kirrikut ja kaks koggodust sawad ollema kakS kulutajat ja rumi kuulda. Nmda tahhetakse ja nenda sai 18. lanuaril kirriko - konwendi peal nõu petud.— Küssime nüüd, km meil abbi tarwis on, 45