paljo wannemaid, kui nemmad ka mõllemad 100 aastat ellaksid, omma lapsi seks ei mõista kaswatada,  mis nad peaksid ollema; agga nenda kuida loud nüüd on, peame halleda melega ütlema:  surem hulk kõlwatumaid lapsi ja nori maimessi  on waeste rahwa lapsed ehk waesed-lapsed. Sest tänna pikkemat jutto tehha, põlle kül ennam rumi, agga se hädda peaks perre- ja wallawannematele wägga süddamesse minnema  ja sealt head nõu pähhä aeama. Se keigeparrem  nõu on ning jääb ikka, selle eest murretseda,  et keik lapsed, olgo neil wannemaid  ehk mitte, korrapärrast kolis käiwad  ja seal neid nenda juhhatakse, kuida kord ja kvhhus on. Kes parremat nõu teab, se andko. Ommalt maalt. Tartust. sUus prohwesser.j Prohwesser  Mädleri assemele, kes peale 25 aastast tenistust  hiljuti Tartust Saksamale taggasi läks, on nüüd Dr. Thomas Cl au sen uniwersitäti üllemaist wallitsetud sanud. vi'. Clausen on Shleswig-Holsteinimaalt pärrit, olli esmalt Saksamaal  Altona , siis Münkeni linnas ammetis ja ellab aastast 1842 sadik Tartus, kus tedda nüüd Madleri assemele seatakse. WMandi makonnast. Sealt kirjutas meile üks sõbaer nenda: „ Armas Eesti Postimees! Sinna rägid tihti sest, kui illus ja kidowaärt se on, kui mõisawallitsus  ja wald heaste kokkoleppiwad. Selle polest wõin sulle ka meie poolt üht kõldlikko asja könnelda. 29. Septembril teggi meie Laatre-Welikse mõisa pärrisherra omma wallarahwale  suurt wõeraspiddo. Ühhes praego walmis sanud sures kiwwimaeas ollid rahwale kaks lauda kaetud, teine 28, teine 12 innimessele. Essimisse ares sõid keik perremehhed, kes jubba omma kohhad pärriseks ollid ostnud, nende hulkas  ka pärrisherra isse; teise laua äres perremehhed,  kes alles renti makswad. Kui need sönud ollid, palluti keik poisid, popsid, sullased, tüdrukud, lapsed ja kes Malla rahwast ial seal ollid, lauda ning said mõisa teenridest nisamma tallitud ja laudas passitud, nago essimessedki. Parrast lõunat olli kenna wate-mäng, kus Poisi- kessed kingitusseks üllesseatud' asjade järrele wõido  jooksid. Kes keige enne nimmetud Paika sai, sel kingiti üks neist mütsidest, rättikudest, gallidest  :c., mis kõrge posti otsas rippusid. Ollut olli aeg ülle rohkeste jua jaggatnd, künni õhto kätte ja iggaüks koeo läks. Rahwa südda agga, ehk kül keik wägga illus ja mele Pärrast olli, rõmustas ommeti keige ennam selle ülle, et wõeraspiddo teggia isse lahke kõnne ja kombega nago issa omma laste keskel köndis. Minna ei tea, armas Postimees, kas muial paikus wallarahwas ja moisawallitsus ka ühhe teisega seddasuggu rõömsid Päiwi peaks pühhitsema, mis sa arwad?" Selle peale kostame meie: wõib olla ja on siit ehk sealt mõnnikord ka leida, nago walget ronka mustade seast; agga liaks ei naita selle polest luggu mitte ähwardawad minna. Tallinnast. Mõrtsuka tö.j Tallinna seitung kõyneleb hirmsast asjast, mis seal 21. Oktobri ösel sündinud. J. W. Lakner, kes Preisimaalt Parrit, aastat Lindworsi trükkimaea  ütlemtallitaja ja wallitseja olli, on ninimetud  ösel ommas maggamisse kambris kahhest mõrtsukast ärratappetud! Üks raiskoläinud naesterahwas  olla mõrtsukad sisselasknud. Surnokehhal  on 6 hawa; pea haaw süddame kohhas ui suur, et muist sissekonda mäljatungmud; parrast  ollid kurjateggiad ka meel kaela läbbi lükanud!  Keik temma ridcd, sapad jallast, kuld uur, sõrmuksed ja kontori kassast 100 rubl. rahha ollid ärrawarrastud. Õnneks on mõrtsukad warsi teisel päwal kätte sadud, nendasamma ka nende abbilinne. Need Merrekoerad olla mõllemad hantwärgimehhed,  essimenue pusep, teine lüllaseppasell,  kolmas nimmetud litta. Pääw enne sedda ollid nemmad ühhes terraspodis 2 hõbberubla eest suurt Põueodda ostnud ja selle poe õppipois tundis neid ühhes kõrtsis jälle ärra. Sealt tabbati neid kinni. Kullasep tunnistas keige esmalt üllesse; pusep, ehk kül tappetud Aunimesse rided ennesel selgas, mitte enne, kui surnokehha jures: keige wimaks ka tüdmkolitta, kes keige õelam wastoaeanud. Mõllemad mõrtsukad armutakse  aastat 25 mannad ollemad. Nmde nimmed ei olle nimmetud. Mõllemad peawad Tallinnast pärrit ollema. Kes kuleb, 369