wälja;— agga mis olli tagga? Näddal parrast minno tollimist tulli Nööpmannil rabbandus, kukkus karpats! mahha, siples weel nattuke kässi, jalgo, teised jooksid kokko, töstsid ülles, ütlesid: mis nalja sa teed? agga rätsep olli surnuks surnud ja nõelad, kärid seismas! No mis rätsepal ja seäsel paljo tarrvis?  Nööpmanni  jurest läksin minna Kukke-ulitsale treial Kulli jure. Seal olli mul muido illus korter  ja maddal ürirahha, agga treial kandis paljast kulli nimme ja emmandal ollid Kulli küned ja harraka su. Se kakles ja kärratses minno emmandaga täies te 7 päwa igga näddalas,  kunnni meie Kulliga sedda kohhut kumbagi  ennam ei jõudnud ärramöista ma läksin omma teed. Agga mis olli jälle tagga?  Oh wennike pahhad loud! Kull lähhäb  jöe äre se olli kewwade aeg ja sild weel mitte peal wöttab sealt ühhe lootsiks ja tahhab isse üllesöuda; sest üllejöe olli wiin oddawam ja Kullil häddaste asja senna minna.  Ota nattuke! Kesset jöe wärub lootsik tulest ilmaga ja hurjee! Kull kukkub sisse jubba läinud! Kaks näddalat parrast minno tollimist ollid Kulli mattussed. Sealt läksin ma worimehhe Prantso jure, kes Talli-ulitsal  ellas, kui ta alles ellas. Agga st olli se wanna parras. Zubba eösimesst werendaasta  pärrast panni ta mo üri hopis kõrgemaks.  Kelle südda ep õlleks selle ülle täis tulnud? Ma ütlesin üllesst ja kyllisin wälja. No hea kül, näddal pärrast sedda olli Prantsul  ränk koorm peal, nelli hobbust ees, tahtis Riga minna. Head teed! Seal lendas paar wersta linnast lind ülle maantee, hobbused hakkasid löhkuma, mis worihobbused muido paljo ei te, Prants kukkus hobbuste jalge olla, wanker käis ülle, pea purru ja worimees ei tõusnud ennam ilma töstmatta üllesst ning ei ärka enne wimist päwa. Säh nüüd! (Jääb polele.) Peenust. Aurolaew „Ostsee" tulli teistpääw 17. Zulil kello 7 öhto ommast esstmessest  reisist taggasi, töi S 3 reisist ja 130 V puda kaupa kasa ja läks neliapääw 19. Zulil, hommiko kello 6 jälle kauba ja 25 reisiaga Ria pole, kust puhhapääw ohto taggasi tulli ja teisipääw jälle ärrasadeti. Peale sedda saab ta igga laupaäw öhto Pevno tullema ja esmaspääw hommjko siit wäljasöitma, Saksa laat on jubba rede 20. Julil sissehellistud, agga ni rutro ei tea meie lemmast  weel muud üttelda, kui et wöecaid kaupmehhi  ja kaupa kül rohkeste kokkotulnud, kui agga ostjaid nisamma rohkeste peaks tullema. No eks same nähha. 231 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 24. Juli 1862. Teadaandmissed. Kel lust ja tahtminne on pookbindriks õppida, wöib Pöltssmal pookbindre meistri Pohli jures kohta sada. Knaben, welche die hiesigen Schulen  besuchen, werden in einer achtungswerthen  Familie als Pensionaire aufgenommen,  unter Zusicherung freundlicher und guter Behandlung. Auch kann daselbst  den Schülern auf Verlangen Klavierunterricht  ertheilt werden. Näheres zu erfahren bei H. Stein, wohnhast im eigenen Hause. Koli lapsi sowitakse kosti peale wötta ja lubbatakse lahkeste ja hästi nende  eest hoolt kanda ning ka klawwerimängimisse  tunnid anda. Selgemat teadust annab H. Stein, ommas maias, slj Wannemad, kes omma lapsi Tallinna koli pannewad, ja sowiwad kosti peale anda, samad  wastowöetud wanna Post-ulitsal Lutheri maias, Mad. Eisenbergi jure. Annan keigile teäda, et ma keiksuggu waijssrgfi-,  portselani-, klaas- ja nehõbbeda-kaupa  rohkeste tännawo sia saksa labale  ollen tonud ja müün ladapodis l. J. M. Grusdin.