kustutada. Aidad pöllenud mani mahha ja keik mis seal sees olnud, janud sisse. Ait on se ainus. koht, kuhhu igga tallo perremees omma toido ja mu warra kokko koggub ja nenda on se mehhike omma naese lastega sandi keppi naeale janud, ei olle middagi suhhu  egga selga panna; põlle muud nöu, kui mingo päwa töösse ja toitko ennast omma  kätte töga. Seal on nüüd se willi, mis ühhest mannast  harjutud häbbematta külwist on tulnud. Wägga sowimisse wäärt õlleks, et perre- ja leiwawannewad  surema holega omma leiwa laste ülle walwaks, egga neid omma tahtmist möda ei lasseks ümberjooksta, mislabbi jubba mõnda  kahjo teistele tulnud! Libawist. Missuggused ilmad meil se sui ollid, sedda olleme jo iggaüks  omma silmaga näinud, ollid wessised ja wahhest sekka ka kaunis willud, agga kas nad meie jureö üksi sesuggused ollid? Ei mitte! waid iggal pool. Libawist kirjutakse: ..Siin meie ümberkaudo saddas taieste seitse näddälat  wihma. 8. künni 21. Augustini ollid meil kuiwad ja sojad päwad, ennamiste 18 gradi soja, misläbbi pöllomehhel woimalik olli omma talliwilja semet mahha tehha ja järrele janud heina ullo alla weddada; rukki orras on iggal pool kenna ja sui willi annab  rohkeste wälja. Nissud ja linnad on wägga head, se ainus willi, mis wäggise tikku  b käest raisko minnema, on kartuhwled, neist ei tahha suurt järrele jada ja pu-wiljast ei woi ka jutto olla, keik aead on ennamiste laggedad langsid selle wihmase aeaga enne aega pude otsast mahha." (Seddasamma kaebatakse ka meie ümber kaudo.) Peterburgist. sJahhe Suurwürst ja Aujärje pärria ning Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh olla, kui nad Kasani kubbermangust läbbi läinud, kord jahhe peal käinud, mis üks sealane mõisa proua, Aleksandra Bogdanowna Molostwowa, nende auuks allustanud. 24. Augustil, hommiko  kello 9, olla Suurwürstid Nikolskojest wälja sõitnud senna, kus jaht piddi petud sama, mis 5 wersta sealt emal. Rahwa suur iggatseminne, Suurwürstisi nähha, olla neid, arwatakse 7000 innimest senna te are kokko kutsunud, ja kui Suurwürstid mõda sõitnud, olla nad need wiis wersta nende järrele jooksnud. Peale selle, kui tundi poolteist  said jahti piddanud, kello 11, olla nad ühhe uhke telgi alla, kus priistik olli walmistud,  priistikko wötma läinud. Tunni parrast läinud nad jälle jahhe peale, kuhho kello kahheni jänud, ja siis olnud jubba 140 jännest 13 rebbast ja 3 hunti wankre peal, mis selle jahhe peal maggama pandud. Suurwürstid  olla 80 jännest 10 rebbast ja 2 hunti lasknud. Kolmas hunt sanud Suurwürsti ja Aujärje pärria sowimisse peale koerdega surnuks purretud. Parrast jahti olla Suurwürstid  jälle Nikolskoje taggasi läinud, kus nende auuks üks suur rahwa piddo antud; tallorahwas sanud seal priskeste üllespetud ja keiserlikkud wöerad olnud hulk aega nende keskel.  Sedda römo, mis seal olnud! - sShamil.j Sest mannast mehhest põlle seitungid ammugi ennam suud lahti teinud,  agga nüüd kuleme Lemmast jälle nattuke mis meile römo teeb: ta olla Wenne rigi üllamaks  heitnud ja meie Keisri Herrale truusse wannet mandunud. Agga kuida olli se manna halpea selle mõtte peale tulnud, just nüüd Wenne keisrile truust manduda? —- Sedda olli lummala ja meie Keisri Herra arm teinud! Jummal olla hilja aea eest temma keige armsamat tüttart Nawissato siit mailmast ärrakutsunud ja meie armolinne Keisre Herra, kui ta sest kurwastussest teada sanud, olla üht kullerit (Feldjäger) Kaluga linna läkkitanud, sedda surnud Kaukasusse male wima ja se olla manna Shamili süddant ülle wägga ligutanud. Ta olla Arabia kele Keisre Herrale nenda kirjutanud: «Sinna, suur Keiser,  õlled mind ja mo allamaid, keiki Kaukasusse  rahwast, omma mõegaga ärra wöitnud; Sinna, suur Keiser, õlled mulle mo ello kinkinud  ; Sinna, suur Keiser, õlled mo süddant heateggemistega ennese alla saatnud. Minno pühha kohhus, selle Sinno sure maimo läbbi 309