tedda Preisiga rido aeanud, siis katsugo isse, kuida läbbi saab, neil ei olle siis ennam Lemmaga  asja. Wõib agga olla, et nende kihhutamine  tühja lääb ja sõdda tullemata jääb, mis kõik õiged innimesed wägga iggatsewad. Äelgiamaalt. Midda wähhem kunningal loiust on, omma aino poea terwekssamist nähha sada, sedda ennam peab selle peale mõtlema, kust kroni ja tronipärriat sada? Belgia riik ei olle mitte wanna, waid aastal 1830 Hollandimaast  ärralahhutud, kellel üllepea alles teine kunningas  wallitsemas on. Mõnne aasta eest surri Leopold I. ärra, nüüd wallitseb Leopold 11. ja selle järgmine 9 aastane poeg, kellest Leopold 111. piddi sama, on nüüd surmawodi peal maas ning ei olla ennam lotust, et weel parremaks saab. Mis nüüd? Teist poega kunningal ei olle ja riik, se on 536 ruutp. maad ja miljoni innimesi, ei woi ilma tronipärriata olla, et seggadust ei tulleks, kui ehk kunningas isse äkkiste mailmast ärralahkuks. Parlamendi seaduse järrele, mis 25. Webr. 1831 tahti, wõib üksi kunninga meesterahwast suggu troni pärrida, agga mitte temma tütred. Kui kunnigal  poegi ennam ei olle, nago praego luggu on, siis wõib ta parlamendi leppimisega omma tronipärriat walliteda, agga kedda nüüd? Ka omma wenda ei wõi ta ilma parlamendita mitte tronipärriaks panna. Kui nüüd, nago rägitakse, wend temma järgmiseks ei tahha heita, siis peab mõnd' wõerast printsi seks nimmetama, agga kedda? Sepärrast tahta Leopold 11. suggulasi  kokkokutsuda ja nõu piddada, mjdda wisi asja kõige parremalt tallitada. Meie agga teame  ühte, kes Belgia kunninga kaelast kõik wallitsuse  murret wägga hea melega ärrawõttaks ja ammogi temma rigi järrele keelt nilpab. Kes se peaks ollema? Kes muud, kui temma hea naber  Napoleon. Kui sealt poolt Belgia hädda ei tulle, mude eest ep olle tal tarwis karta. Inglismaalt. Kui wägga Inglased omma anglikani ussotunnistuse peale surelised on; kui wägga nemmad muid põlgawad, ka Jrimaal katoliko  ussulistele mõnda üllekohhut tewad, mis- Pärrast neil tännawo suur parlamendi tülli on: Inglismaa piiskoppi kirrikoselts on siiski, nõnda üttelda, ühhe jallaga paawsti paelas. Saggedaste  kuleme anglikani õppetajaid Roma usko heitwad ja Roma kirrikopmkisi wägga armastawad,  mis paawstile suurt rõmo teeb. Kunningas Hindrek VIII., kes ommal aeal ka Lutterusega tüllis olli, teggi Inglismaad paawsti orjusest lahti, ehk kül piiskoppide wallitsus seisma jäi; needsammad piiskoppid püüdwad nüüd Inglismaad  paawsti hõlma jälle taggasi sata. Tännawo  olla sedda jälle mitmes paikus ette tulnud, et kattaliko wisi süggise piddusi peetud, kus kirrikolippudega  wiljawäljadest läbbi käidud ja kori laulud  kollanud, seal jures preestrid punnasid ja wioli-- wärwi rideid kannud, just nago Roomlased. Hästi paljo wäljaspiddist kissa ja illo, kui ka seestpiddine tuum on tuimaks jänud! Roomlased waatko ette, et Inglased neist möda ei lähhä! Kui Israel ellawast lummalast hakkab tagganema, siis kannab surnud seaduse laekat Wilistide wasto kasas. Kus koort tuma ja kirjatähte Waimo assemele  hakkatakse pannema, seal ei olle silmad ennam selged. SMniamaM ei olle weel selgeid sõnumid sada, sest et mässajad kõik telegrahwi tradid katki kiskunud; mis agga kirjade läbbi tullewad, on ni mitme kessised, et WZimalik ei olle, arro sada, mis tõssi, mis Malle on. Kord on mässajate, wäehulk 14 30,000 meest suur ja mitmed linnad ja kubbermangud nende käes; kord jälle mässamise tulli peage ärralämmatud ja kõik waggusi.  Sest ei sa ni ruttu weel kegi arro. Üks zeitung kulutab: kunningana tahta kroni ärraanda ja Prantsusemale põggeneda, ollage jubba tee peal; teine jälle i sõawäed olla trniks jänud, ja tõttada iggale pole appi, mässajaid karristama ja rahho saatma. Ni paljo on tõssi, et seal mässamine lahti on ja Isabella troon kõigub. Selgemaid sõnnnmid peame weel ootma. Naljatilgad. Meile on allamal seisaw kirri siin kohhal trükkida läkkitud. «Neid söbro, kellel himmo naerda on, pallume, kui juhtuwad kätte sama, üht kirja luggeda, mis ..Perno Postimehhes.. 36 seisab, kedda kuulsad  Kilplased ommas sures tarkuses missist naljakama  ei õlleks wöinud walmistada. Kirja wallaja on koolmeister M. L., ühhelhobi! «Kontmöera" issa, kelle ülle «Saks-Hans ja Pöllo-Tõnnv" M lehhes hilja aea eest taggasi jutto aeasid. Naljakas 302