ep olleffid armastusses appi töttanud. Tännawune  sui on agga ni minnewase wend, et neil pea sesamma luggu peab käes ollema. 16—18. Zulil on külm igga öse nende kartohwlid  ja muud wilja ni kibbedaste näppistanud,  et innimestel wessi silmas olnud. Mitmes  paikus peab waene tallorahwas kurwa melega ütlema: ..Tännawo peame wist surrema;  sest ni suurt abbi, kui mullo saime, ei wöi meie teist korda ennam lota." No kes teab, ehk Zummal jõuab ka teist korda awwitada.  sKeiserlik Kui Keisri Herra hiljuti Somemaal käis, olla sealt ma söamehhed ni wisipärrast ja terrasest omma ammetit mõistnud ja üllesnäitnud, et Keiser nendega rahhul olnud ja neile ommas heldusses,  liht meestele 1 rubl. ja neile, kennel rahhad rindas, 3 rubl. mehhe peale lasknud kinkida. Kas kuled nüüd? Agga Parola teris  olnud 90W meest, mis sa arwad luggeja söbber, seal piddi jubba hea kukkur ollema, kui iggamees rubla sai, ja nüüd mitto weel kolm. Kül need mehhed wöisid tännada! Polamaalt.  Minnewa  näddala Pola sönnumete löppetusses nimmetasime ka sedda, et poolkolmat sadda Pola möisnikudel Wilna kubbermangus ollid silmad nattuke lahti läinud ning nemmad Keisri Herrale üht truussetunnistusse kirja saatnud. Et sähhärdune assi kurja mässajate ebbawallitsussele tullist wihha teggi, olli ette teada. Nimmetud palwekirja saatja olli Wilna  möisnikude peamees Domeiko. Selle mehhe ello eest olli mul warsi hirm. Nenda olnud  ka. Ühhel hommikul tulli üks tunvmatta ..herra" Domeiko maeasse ja käskis tenert herra käest küssima minna, kas ta wöida herra juttule  sada. Herra istus omma kambris ja jõi teewet. Wöeras astus sisse, pörgo põlles ta rindus, räkis esmalt mönni sönna, minna ei tea, mis asjast, tõmbas siis äkkiste mõrtsuka riista taskust walja ja kargas herra kallale. Kissa peale tulli warsi tener taggasi, kes ka ommad hawad sai. Karjuminne kuuldi wälja ärra, innimessed hakkasid kokko jooksma, seal lippas mõrtsukas omma teed. Herra hawad ei öölda ni rängad ollewad kui teenril, agga ellus olla alles möllemad. Et mörtsuk õlleks kätte sadud, ei olle weel kuulda. Domeiko herrat ollid mässajad jubba ammo „ärraandjaks"  nimmetanud, nago nad keiki nimmetawad,  kes nende kurja nõu ei kida, sellepärrast  saatsid omma sandarmi. sKeik kartwad, agga ükski ei armasta.) Nenda on Polakate ebbawallitsussega  luggu. Keik täitwad temma käsko, agga üksi hirmo ja mitte armastusse pärrast. Sellesinnatse mässajate wallitsusse kässo peale peab jubba Warsawis keik mehhi ärraloetama, kes 18 —46 aastat wannad on. Kuida nad kelmid sedda narri hinge kirjutust tewad? Eks omma essikute ja sandarmide läbbi. Tundmatta  noor mees tulleb maeasse, küssib keik meesterahwast ja nende wannadust järrele ja panneb üllesse. Ni suur on rahwa hirm, et kegi üht wallesönna ei julge üttelda, waid tunnistab  keik täieste nenda üllesse, kuida loud on, muido on neil köied ja pöueoddad odata. Wöib olla, et neil Warsawis uus nõu tulnud  ka mässamist tehha, kus sedda tännini awwalikkult ei olnud, mis agga linna sureks kahjuks õlleks. Teised jälle ütlewad: sedda tewad nemmad omma nekrudi wötmisse pärrast,  et teada saaksid, kui suur Pola mehheperre  on, kui neid wälja kutsuwad. Agga üks assi on ni j õlle kui teine. Sest kuida nemmad kül omma seitungide läbbi mailma sisse hellistawad ja köllistawad, omma kasso kiitwad ja kahjo kinni katwad: nende assi on ommeti pea hinge wakumas. Walle, pettus, risuminne, tapminne ja muud sellesarnast, on nende iggapäine tö, agga kui kaugele tahhab innimenne sellega sada? Keik sedda kurja, mis nad isse tewad, aeawad nemmad omma walleseitungides  Wennelaste süüks, kui õlleks neil lust ja rööm ilmasüta werd wallada, ja wöeral  maal on kergemelelesi küllalt, kes sedda ussuwad. Südda tulleb täis, kui sa nüüd mõnda wöerama seitungi näppo wahhele wöttad,  kes ommad sönnumid mässajate walleseitungidest  wötwad: seal ei seisa Pola mässamisse  kohta mitte üht töesönna sees. Wen- 261