Willandi Otto: Pea kinni, Lane Mart, meie Lihwlandi seadusse ramatut omma kele polest arwasin ma tõeste seal tehtud ollewad. Postimees teab kül, kui paljo selle ülle kaebadakse,  kui tahhab tunnistada. Ammuks se olli, kui meie poolt mees 5 tükki Willandist tõi: rahwas wötsid kül essimesse öhhenaga keik arra ja olleksid weel paljo ennam tahtnud;  agga kui sisse hakkasid waatma ja arro ei sanud, pakkusid neid jälle taggasi .ja tahhaksid  ühhe selge makele ramato eest parrem kahhekordse hinna maksta, kui sedda ramatut " ilma hinnata sada/ «Znnimessed tahhakstd hea melega ostmatta jätta ja kui neil lowst peaks ollema, eddeöpiddi omma seadust liht sulla eestikele murdes kätte sada/ Sesamma  luggu on ka Perno ümber: innimestel seadusse polest köhhud tühjad, agga roog ei sünni süa. Minna ollen Willandi mees; olgo kül, et meil iggapäwases kõnnelemisses Tarto sõnno sekka tulleb, agga sedda ei salli meie trükkitud ramatus, kus puhhas eestikeel peab ollema, mis iggamees mõistab. Kas põlle tössi, Postimees? Postimees: Mis tössi on, sedda ei hakka minna salgama. Mis se ka aitaks? Tödde on jo nago rasw wee peal: surru kord põhja, tõuseb ikka jälle peale. H arj o Udam: No kui luggu nenda, mis sa siis sest arwad? Ütle wälja! Sellega  põlle mitte nalja tehha, pealegi kui need kallid uendamissed ka ossast jubba Ue Testamendi,  katekismusse ja lauloramato sisse ullarawad,  kust nad wist emal olleksid piddand seisma. On ilmaasjata uendamissed seadusse  ramarus jubba pahhad, siis on nemmad  usso ramawdes weel pahhemad. Hagganane  ihbo leib on waeue kül, agga hagganane  hinge leib Jummal hmdko selle eest! Sevärrast ütle, kuhho pole sinna hoiad? Sinna kaid jo ni mitmega ümber, saad ni mitmest küljest kirjad: kui Malga ja Tallinna, Sorwema ja Rarwa linna Wühhe! kohhegil üht rallorahwast read ollewad, kes sedda uur modi keelt Marsib, Ms ütle meile ka, et assi selgeste teada saaks. Postimees: Armad sõbrad/m hästi reie, kui kelk teised mõistlikumad Eestiwennad, mis ma pean teile ütlema? Teie teate jo, minna põlle mitte keleöppetaja, waid paljas posti- Lasko kandja ja kõnnin kele polest nisamma wanna jälge sees kui teiegi, ma ei tea Ka mitte, mikspärrast ma uut teed peaksin otsima?  Meie wanna armsa eestikelel sedda ei wöi ma salgada on ommad pudussed, üksluised känud ja sönna waesussed, mis targemaid,  kes selle kele sees ramatuid tahtwad kirjutada, mõnda korda kammitsesse panneb ja mindgi ommas ühtlases postttallitusses saggedaste kimbutab; agga sellepärrast wanna tutwat ja head wiljapuud mahharaiuda, ülle aea wiskada ja tundmatta uut assemele istutada,  kelle willi pealegi eesti sule alles wägga lage ja wänge on: sedda ei pea ma mitte õigeks. Kes meie kele sönnarikkust kaswatab, temma könne känusi ja sönnaliikmid libbistad ja nenda meie keelt lahhedam suus käima panneb,  sedda tahhame, nago onnist Masingit, hea melega tännada; selle pärris eestikele põhja peal õlleks piddand eddasi ehhitud ja parrandud  sama, ja meie olleksime nüüd hea tük jubba kaugemal ollewad. Oppetamatta rahwa  keel, ehk kül omma põhja ja jure polest wägga hea, ei wöi jo isseennesest mitte ni peniks,  pehme, sulla ja kergelt painutaw olla, kui mönni mu (nago saksakeel), kelle sees jubba  ni mitto sadda aastat keiksuggused targad öppewssed ja selletussed kirjutakse ja könneldakse.  Agga kes meile ust sönno kinkides, wanno ärrarisub ja nende head põhja ümber lükkab, et ennam ei tea, kuita suud lahti tehha: mis tanno peame selle eest andma? Meie teame jo, et haljastud Some koppik ennam ei maksa, kui haljastamatta omma koppik;  agga er haljastud assi hiilgab ja illusam on, noh, siis haljastugem sedta, mis meie omma on. Sedda reggi õnnis Masing ja Zummal andko temmale head hingamist. Enne öpvetadi meid ütlema: -Zummal elle mulle pattusele armolinne!" nüüd õpeetawad mönned,  er peame ütlema: -Jumal ole mule pärusele  armuline, Mina tahaks Miiuar näoseks  rc. :c.- Möistko targemad, agga minno pissuke Posttmehhe pea ei mõista, mikspärrast 276