MiS teie nüüd iöse arwate, armsad luggejad,  kutsutakse „Postimeest" iggasse paika liig paljo ehk liig wahhe? Tunnete sia ehk senna mönd' öhkamiSse tähte puduwad, siis pallun tehke isse. On se „Postimehhe" ennese häbbi,  et tedda ennam ei tarwitada, no kuhho ta peased, siis peab sedda kandma ja parremat aega ootma. Nenda paljo lubbage weel meie enneöte wahhel üttelda: kui se hopis surem jaggo Eestirahwa seast, kel seitungi mitte tar- wis ei olle, se parrem ja targem jaggo on, siis teeb iggamees püsti üllekohhut, kes jureö weel mönda wistriko julgeb  leidma ja nimmetama; nemmad on siis essimessed terrased innimessed omma kasso.... sest hoidma. Agga kuida ööldud, se jägo meie enneste wahhele! Paljo tuhhat terwisid keigile! Sönnumed ommalt maalt. Peterburgist. Prints Älwred. Et se noor prints, Jnglisma kunningmiM poeg, kes omma söalaswade peal admirali ammetit  öppib, 27. Julil ka meie ma pealinna watama tulnud: sedda olleme minnewa kord jubba lühhidelt nimmetanud. Omma söalaewüd  jättis ta Kronstadti alla seisma. Tänno  Jummalale, waeno päwad on jubba 6 aastat mödas. Kui aastal 1855 Inglased omma söalaewadega Balti merres lurisid, siis teame kül, mis se tähhendas; nüüd mitte ennam  nenda, waid nüüd tullewad kui söbrad söbro watama, ja sel kombel on ka meie Suurwürst  Kindral-Admiral seal käinud. Rahho aeg on löbbus aeg. Nimmetud pawal olli Kronstadti  saddamas paljo wöerid wastowötta. Hommiko  tulli inglis söalaew „St. George", mis 86 suurtükki kannab, omma kunninglikko wöeraga,  temmaga ühhes weel teine söalaew „Kantikler",  ja öhto tulli wenne söalaew „Smeli" ja töi Japani sadikud Preisimaalt Peterburgi linna. Kumbagilt poolt lasti suretükkidega 21 terretamisse pauko. Et sel pawal ka meie armolisse Ketserina sündinusse pääw olli, sest ollid wenne laewad muidogi lippudega eh- hitud. Inglis laewadele sadeti ka Üks wenne aurolaew „Aleksandria" terretusseks tük merd wasto. Prints Alwred astus warsi selle peale/ söitis Oranienbaumi ja sealt Peterhowi. Inglis  laewad tömbasid nüüd ka Keiserina sündinusse  päwa auuks ommad plaggud üllesse. Öhto tullid keik Znglisma laewakipred ja kes muido juhtusid seal ollema, omma söalaewa terretama ja römustasid omma rahwast nähha. Lgga kord, kui padid wenne lippu al Inglis söalaewast möda sõitsid, mängisid nende mosekandid  laewa peal: „Jssand, Keisrit õnnista."  Oh kui paljo löbbusam on sõbrus kui waen! Zapani savikud, kuiva minnewa kord nimmetasime, jöudsid nad 28. Julil Peterburgi,  need essimessed innimessed, kes ial sealt keige kaugemalt hommikomäalt meie male on tulnud. 24. Julil astusid nemmad Swinemündes,  Preisi rannas, wenne aurolaewa peale ja 2?. öhto ollid nad Kronstadtis. Neid on ülleültse teenritega kokko 38 meest ja üks würst Simoda nende peamees. Nende krami peab 300 suurt pakki ollema, agga kellegi peale ei pea nimmetud Zapani würst nenda watama,  kui selle kasti peale, kus ta keisri kirjad ja seadusse pabberid sees on. „Se on mo ello", peab ta ütlema. Rahhakastist, mis 20 puda raske, ei pea nad paljo tähhelepannema.  Needsinnatsed Zapani mehhed on nüüd jubba pool aastat reisi peal. Januaris tullid  nemmad Jeddo linnast (nende ma pealin) ühhe Jnglisma aurolaewa peal esmalt wälja; tulles käisid yemmad Hongkongis, Hina rannas, Singapores, Tagga-Jndia tippo otsas, Seiloni (Siloni) sarel, Eest-India löuna pool otsas, Adenis, Arabiama rannas ja Suesse ma kitsusse ülle wahhe - merresse, kust aurolaewaga Märtsi kuus Prantsussemale  jöudsid. 1. Mail ollid nad Londonis, Juni kuus Hollandimaal, Ju li kuus Preisimaal  ja nüüd Augusti kuus on nad Peterburgis;  kuhho nad sealt pöörwad, on mu! alles teadmatta. Polamaatt. Warsawis ollid warrud.  Kuida „Postimees" jubba teada an- 251