heitwad jubba omma sui ehhet mahha. Ilmad  on tahhedad, põlle tuult egga wihma,  parras kuiw tuul puhhub iggapääw ja teed on ka jubba kauniste ärratahhenenud, nenda et teekäia römuga omma ullualt woib wälja , ja pöllomees omma tö kallale minna.  Nende allaliste wihmade läbbi, on ta omma tödega kaunis taggasi janud, sepärrast  on ta nüüd mässimata seal kallal, mis polele seisis. Suiwilli olli alles ennamiste  korristamata, paljo heina teggemata, rukki seme küllimata, keik tahhab tehha, seks on tal praegused ilmad wägga ommased, mil meel keik woib arratehha. Hein, mis süggise tehhakse, põlle ammugi kül selle wäärt, mis parrajal aeal tehtud, agga ommetige wägga hea ellajatele talwe ette missata. Nenda parrandab  taewa tädike jälle ommad hawad immelikkul  kombel, meie peame agga kannatlikkud  ollema, egga mitte nurrisema. Meie uus kolimaea, kellest nisaggedaste olleme  könnelenud, on jubba pärid peale sanud ja mürrisseppad lodawad omma tööd pea löppetada.  Tullewa näddala tahhetakse kattust peale panna, kui sellega malmis, siis jääb tö se aasta seisma. Kuida kuulda, peab meie auro-laew „Olga" wägga pöddur ollema, ei tahha ommas tenistusses  ennam hästi korda sada. Kül arstitakse  ja parrandakse, agga ükski assi ei tahha aidata. Meie põlle ta sündinusse kirja näinud,  sepärrast ei woi ka just üttelda, et wannadus  liggi jõuab, agga nipaljo on ommetige tössi, ei tahha paljo ühhe hingega Pernust Riga sada. Wimase reisi peal on jälle õnnetus  olnud; piddi laupääw öhto Perno tullema,  agga ei sanud enne kui esmaspääm peale lõunat. Salisburgist. sTallomade mümis- Se põlle nüüd ennam üks arru assi, et tallomaid müakse, sedda sünnib iggas paikas, agga ommetige sesuggust, kellest tänna tahhame juttustada, wägga pissut. Zgga  mõisa wannemal põlle sellepolest ühhe suggused  mõtted. Ria-Wolmeri makonnas, Salisburgi kih- helkonnas, on Salisburgi mõisa pärris herra A. v. Wietinghow (Bietinghoff) omma wallamaad,  135 tallokohta kahhe naddala  aea sees- ärramünud. Agga kellele? Keik omma tallopoegadele. Wägga sure tännowäärt  tö on se, et se kallis herra  Zummal  önnistago tedda kellegi muile, kuid agga selle ma perremehhele, kes seal tännini teggo teinud, on ärramünud ja sedda keik nenda  seadnud, et iggaüks on omma maad wvinud  ja jõudnud pärriseks osta. Wöerast rahwast  on iggalt poolt senna kokko langenud, kes osta tahtsid ja ka rohkem hinda lubbasid, kui herra omma rahwa käest wöttis; agga ükski assi põlle herra süddant woinud teiseti põörda, waid ta on neid omma rahwale sowinud,  se on temmale keige suremat römo teinud: omma rahwast pärrisma perremehheks tehha. Kus perremees koggoniste põlle ostnud,  seal on siis kas temma poeg, woi monni mu keige lähhem suggulane sedda sanud, ja keik ühhe wägga mönnusa kaubaga. Sel kombel  on nüüd keik Salisburgi 135 wakko-talloperremeest  pärrisperremehheks sanud, kes omma  pärris mõisa herrat süddame põhjast tännawad,  et ta kui issa nende eest on murretsenud. Siin lissame weel jure: Oh et keik möisawannemad  omma walla rahwa eest selkombel  murretseks ja neid, kes tännini teoorjusses  neid teninud pärrisperremehheks aidaks! agga parrako, leiame weel neid küllalt,  kes ennam rahhakoppikat kui innimesse hinge armastab, kuida sedda hiljoti ühhest möisawannemast kuulsime noh olgo peale! Saremaalt, 18. Augustil. Tännawone kewwade toi meile Aprilli-ku hakkatusses  wägga kennad ja sojad pawad, mis keik lodust nago tallisest unnest üllesärratas. Rohhi tärkas maast ülles, puud loid pakkatama  ja innimesse südda römustas kewwadissest  sojast, talwe külma järrele. Agga selle järvele läksid ilmad korraga willuks ja pärrast ni külmaks, et ilma kassuka ja kinnasteta woi- nud kuhhugi minna. Igga ösi olli noor jeä wee peal ja monni ösi 6 gradi külma, mis 300