musta kassi jätte omma haisoga wcchhele ei kutsu. Seal ähwardawad loud peaaego Preisi modi miuuema. Parlament kässib ennam, kui Austria poolt armaade anda mõinad. Saab nühha, miS saab. Rsotsima mõisnikud tõrkuwad, et nende seadussed mudetud sauud, mis läbbi neil ennam endist molli ei otte. Hiljuti otti kunningal pallipiddo ja mitmed grahwid, baronid 5a piddule  kutsutud, kuhho muido mõisnikud mundris läksid. Se kord tulnud üks grahw Posfe kiuste parrast koddaniko ridcs. Kummiga kiissimisse peale, miks ta nenda tulnud? kostnud grahw: nende mõismko molli olla ärrauõetud, mis nad mundriga ennam tehha? „Armas grahw," öölnud kunningas waggusi, „kui arwate koddaniko  kue näggnsama ollen ad, tulge agga sisse, egga rie meest ei rikkn, klli mu do auwttärt on." Säh, grahwi kius kukkus mette. Prantsusstd piddawad ka parlamenti, nago  se aaSta hakkatusses ennamiste iggal pool on, waidlewad ka omma nattuke, agga se ei üllata  kaugemale, kui ohhelik üllatab, kelle teine ots Napoleoni peus seisab. Nende waidleminue  on ennam silmakirjaks kui tõe parrast. Keik lähhäb ning peab nenda minnema, kui Napoleon  tahhab. Muido õlleks keik hea, agga Mehhikoma  aeab ta söma-isso ärra. Amerikalased, sedda näeb ta ette ärra. ei anna wist järrele, enne kui Prantsussed sealt arratulnud, ja ärratulla  on neil häbbi. Napoleon mõtleb: kes. aega wõidab, se wõidab paljo, ja tahhab 15 ku parrast  omma mägge koco kutsuda, kui - Amerikalased  m kana aega andwad. Türgi Sultan on Tsherkessidega kimpus. Neid tulleb Lkaukasiast ikka peale Türgimale, ja temma ei tea, mis neid peab Leggcma pannema ehk neile etteandma. Pealegi peab seal nüüd külm ja paljo lund ollema, mis läbbi paljo mäljarändajaid jubba tee peal surma samad. Põllotööd nemmad paljo ei mõista egga tahha, kätte tö neid seal maal ei toida, kuida ööldud Sultan on nendega üsna kimpus. Noh, meie ei moi Ledda ka awwitada. Kirjawastussed. 32) R. L. P Olleme bea melega teinud, mis Köistme, azga rumi nälg sunnid meid ikka näppierama. 23) H. H. P ...... i° sate ka ommist kirjast leidma. Peame nenda teggems, ei mök tei, stti, mönin assi zäab sslabbi mannaks, agga xissukese kulloga  ei moi korraga snnam peale panna. 34) H. M. Warsamis. Teie kirja same tullewa kord pikkemalt errewotma. Eesimenne assi on wägga tolbiik, agga reise asja parrast koddoma >. awivalstkult zutts tebha, ei anva meie mttke ö geks. Siit ei-või ommeti senna male kegi kolchur m oie ta, ni iuncto kui reggo muido kul on. 3ä) W. R. P .s. Baptisti seggadust, mis Kuramaal on ja meile ahwardab iuUa, kathetseme Teiega ütchee; agga neid aejo, mis Teie kirre konneleb, ei tea meie neist mitte tunnistada. Se õlleks melega ülle» kodhus ja auuto iaimsminne, mis mere mirte ei kahha. 36, A. J. T ...... s. Teie kirja tabhame ka prukida, agga mirte ennam ss kord. Sähhärdune assi ei iahtza mitte mannaks. 37) p. Fr. C Ollerre tännoga watzlowötnud  ja same römogr prukima. Lasks Jummal i gal pool Eesli asjo ehholikult ja waimoliktult nensa eddasi minna 38) P. S. Ü l. Tänname wägga. Mis muido dö.da, katsume kirja läbbi tehha. 49 Bon der Censur gestattet. ----- Dorpat, d. s. Febr. iBK6. Teadaandmisscd ja kukutamisse!». (Mik Polizeilicher Bewil ligung.) IM' Tullewal suil ehhitakse Ekfi kirriko jures kellalö.ale uus ellomaja. Kes sedda ehhitamist  ennese peale Lahhab wõtta, tulgo 28. Webruari ku päwal kello 11 aeal Eksi kirriko jure ja maksko kauba kinnitamisseks 50 rubla sisse. Surma-kassa. Tahhab kegi perremees, su!» lane, tömecs ehk kes ia! õlleks, aealikkust ellust lahkukes  omma pärriatele, o!go matmisse ehk mu asja karmis, 59 rnbi. järrele jätta, siis wö b se fe! wisil sündida: Temma maksab aastaS kui ta 39 aastat manna vn, l rub!. 27 kopp., »» 35 » »» 1 » »» «-49 » „ k >» 7 l » 4 5 »» »» 2 »» 4 «» », 59 »» »» 2 »» 49 »» surma-kassasse ja samad temma pärnad, kui ta surreb ja õlleks temma ka üksainus kord sisse maksnud  —59 ruvl. wäljamaksetud. Tahhab ta suremat summa, nago 190 rub!. lc. pärrida jätta, siis saab ka sissemaksmmne aastas kahhekorrne zc. ollema, ja sel wisi! wöib temma kuum Z 999 rubZ. pärrida jätta. Rahha  wastowötmisseks ei olle pärriate! muud tarwis, kui surmatähte, linnas politsei kohtust ja õppetaja käest ja maal möisawallitsusse ja õppetaja käest, kui ka sebda kwituugi c Polkce), mis sissemaksetud rohha wasko autud. Selle kmitungi eest on iggaühhel, kes euuast surma» ehk pärrandusse kassasse lasseb kirjutada,  eesimenue kord l rubl. peale oastarahha sisse maksta. Surma» ehk pärrandusse-kassa asjo toimetab Tartus kaupmees C. F. Silsky.