oKK wallitsenud. Keik nende seitungid ollid sest täis, ja kussa ia! kaks ommad pead kokko  pistsid, seal olli esstmenne jut: kuida wallitseme?  kedda wallitseme? No nüüd olla nende kissa löpnud, rigiwannemad walmis ja iggaüks omma head sanud. Kuida nüüd uus kunningas ue rigiwannemate ja nende  nöu piddamistega saab rahhul ollema, sedda same eddespiddi teada. Nahwa waidlemissed  on löpnud, nüüd hakkab sesamma luggu  nendesinnaste rigiwannemate ja rahwa savikute  maias. Preisi söalaewadest. Mitmesuggused  Preislaste meled muido on, ses asjas näitwad ommeti neil ühhed mötted ollewad, et keik ühhel melel söalaewadk ehk teise sönnaga  merrewäe eest murretsewad. Hiljuti käis nende kunningas ka omma Sl esi maad watamas, mis wanna kulus Pridik 11. sadda  aasta eest Austria käest ärrakiskus. Ni , hästi Breslau kui teised Slesia linnad, on nisamma kui Berlinist kuulsime, nöuuks wötnud, kunningale üht aurosuretükki - pati kinkida, ehk teise sönnaga sedda hinda kokkopanna,  mis nisuggune laew maksab. Muidogi  olnud kunningal sest suur hea meel; sest kunningas Willem I. ei arwa middagi ni wägga tarwis ollewad, kui söalaewo ja merrewägge,  ehk kül Znglisma lang ja kiusakas Danima sedda mitte ei kida. Rootsiimaalt Sealt ma seitungis antakse  teada, et 5 Eesti tallopoega Rootstmaalt,  Wormsi sare pealt on taggasi pöörnud,  pärrast sedda, kui nad Wennema sadiko käest Stokholmist ollid passid ja reisi - rahha sanud. Agga kust kihhelkonnast ehk mailast  on need mehhed ja kuida ollid nemmad Rootsimale sanud? Kes teab sest selgemat arro  anda? Jtaliamaalt ei olle st kord muud middagi üttelda, kui et telegrahwi sönnumete  järrele, mis Berlini linna tulnud, paawsti terwiö üsna waene peab ollema ja pääw pawalt waesemaks minnema. Olgo nüüd kül, et rikka többi ja waese öllut kuulsad asjad on, siiski wöib se wägga tössi olla; sest paawst on üsna wanna innimeüne,  ja neid on haud ennam võtmas,  kui nori, ehk se kü! nori kergemeelseks ei pea teggema. Dom Pedro V. Olli noor mees ja pealege wecl kunningas kus ta nüüd on? Jubba maetud! Portugalimaalt. Allamate leili  aminne omma üllema järrele, on üks tössine  märk, et nad tedda armastanud. Portugalis  on nüüd nenda. Ni pea kui kunninga  surm rahwale teäda sai, pandi podide uksed  kinni, keik tö jäi seisma ja rahwas tõttas  kirriko Zummalale omma ahhastust kaebama.  Keik ommad ning wöerad laewad tõmbasid leina-plaggud ehk lippud üllesse, ja igga tundis lasksid suredtükkid üht pauko kunninga  mällestusseks, mis agga rahwal nago odda süddamest läbbi käis: sest need ollid temma Jummalaga jätmisse paugud. Uus kunningas, temma järgminne wend, Ludwig Wilip, saad kui kunningas, selle nimme al Dom Ludwig I. wallitsema. Mis muido ees on, se on teadmatta, agga praego on kibbe leinaminne kä. Austratiast. Neü-Seeland. Meie olleme sest saremaast ja temma rahwast, neid hütakse Maorid, ülleminnewa „lissa-lehtis" laiemalt räkinud ja same tullewases „lissalehtis"  weel laiemalt könnelema. Seal könneldakse  n,ende hinge pimmedast ööst ja koidust, mis jo „missioni-lehhe" assi ja ristiinnimessel  armas on. Agga nende ihholikko elloloud on se kord üsna sassis. Nemmad andsid ennast  1842 Znglisma kunninga wallitsusse alla, agga omma koddust tallitust ja wallitsust  piddasid omma holeks. Aega möda on agga ni paljo Inglasi senna ellama assunud, et Maorid kartma hakkasid ommast maast ilma jäda, ja minnewa aasta isseenneste seast Ma ori-kunninga töstsid ning mässamist teggid.  Essimenne kunningas surri neil kül ärra,  agga nad on teise temma assemele wallitsenud  ning werrewallaminne, mis minnewa aasta hakkas, ei tahha weel löppeda. Ued 375