armsam, kui ühhel ehk teisel wisil Eestirahwast head kuulda. —> „Armas Postimees! Sinno naddalalehhe 42. nummer ütleb Allatskiwwi kirrikust: «Kuida kuleme, ci õlle kirrik mitte koggodusse, waid kirriko patroni kullo peale ehhitud. Suur ja tännowäart heateggo, kui koggodusse waesus ni suur peaks ollema, et isse omma Jummala kodda ei jõudnud üllesehhitada; kui mitte, siis on kül au ühhel pool, agga mitte teisel pool." Kes Tarto linna kirriko lehhe loeb, se.saab arru sama, et kül Allatskiwwi koggodusse patroni herra krahw Stakelberg ue kirriko ehhitamissel omma rahhapunga ep olle kinni köitnud, agga et nisammote ka nimmetud koggodusse  maarahwa liikmed ei waewanäggemist egga töteggemist ep olle pölland. Tüddimatta on nemmad  pawa ning õ aeal ue kirriko kallal tööd teinud. Tarto linna kirriko leht ütleb 48. nummer sedda wisi: „Kes juhtunud, sellesamma aasta suil Allatskiwwile  minnewad ehk temmast möda söitwad, on tõeste süddamest römustanud, kuis hoolsaste ning kermeste seal saksa ning maarahwas, müirnikud ning stallopoead tööd teggid. Kui koggodusse patron  ühhegi maksu ei olle liig sureks pannud, siis koggodus ei olle ka ühhegi tööd liig raskeks pannud.  Midda ennam nüüd Allatstiwwi koggodusse  maarahwas rikkas ei olle ei kuski rannamehhed  ning kallapüüdjad rikkad ei olle! sedda snnam tulleb neile nisammote au anda, kui patronile ue Allatskiwwi kirriko eest. Allatskiwwi kirriko öppetaja on sedda ka kõrra parrast önnistamisse pühhal teinud, nisammote kui arroandja Tarto linna  kirriko lehhes parrast õnnistamist, ja kui Allatskiwwi  kirriko torni kel saab omma kohha peale sanud,  siis saab sesamma kel keigerahwale kulutama: ..Wata, mis hea ja mis löbbus on se, et wennad ka ühhes ellawad, sest seal on lehowa töutannd anda õnne ja ello iggawesseks aiaks." Taw. laul 133, 1. 3. Allatskiwwi koggodusse söbber." Riast. Kuida telegrahw jubba tänna näddala  eest Riast sõnnnmed tõi, otli meie Suurwürst  Aujärjepärri a prudi printses Maria Weodorowna wend, Dani kroonprints Pridik Riast läbbi reisinud Peterburgi pole. - ah w a Luggeminn Liwima rähmast  tahhetakse Melnggeda, et selgeste teada saaks, kui paljo neid on. Se luggeminne saab agga teistwisi ollema, kui meie tntwad hingekirjutnssed,  mis aasta kümne takka, kord hiljem, kord warrem ülle keige rigi tullewad. Siin nimmetud  luggemisses saab assi ka teist modi ettemõe- Lud. Keik luggeminne sünnib ühhe päwaga iggas paikns, nenda et selsammal pawal hakka- takse ja lõppetakse ja igga innimest loetakse seal kohhas, kus ta wimast ööd on maggannd:c. Meie ei tahhasest enneaego pikka jutto tehha, kuid uipaljo öölda, et kegi ei pea kohkuma ja mõtlema, nago kes teab, mis sellega tulleks. Ei tulle muud middagi, kui rahwa ülleluggeminne, et Ria statistiko-komit«  selgeste teada saaks, kui paljo meil rahwast on. Eddespiddi same sest pikkemalt kõnnelema. ehk seadussedj knida koggokonnad  ommad arwamissed peawad üllesandma  nende wangide kohta, kes mitte söameeste jaust ei olle, on 5. lulil 1865 ui hästi linna kui makoggodustele autud ja seiswad nüüd Liwi kubbermango seitungis Nr. 113 Ülespandud,  kus neid iggamees, kes tahhab, eestikeles isse wõib luggeda. WManbist. kolimaea.j Igga innimesse  südda, kes omma rahma waimoharrimisse  eddenemist sowib, peab tänno andma, kui kuleb, et jätte mõnni kolimaeake jure tulnud, ehk veste ehhitud sanud. Kui ka nende jures suremast hulgast weel mõnda sowida jääb joosta meie enne ei tahha kui käia wõime siis kiunitawad  nemmad ommeti sedda lotnst, et nende läbbi aega möda iggatseminne kaswab, täielikkumat õppetust sada. Willandi wallas on nüüd 9. Oktobril jälle uus kool sisscõnnistud sanud, mis Baron Ungern-Steruberg, Kutsari taltusse  olli ehhitanud. Meil ei olle kül wõimalik  sest asjast ui pikkalt kirjutada, kui hea sõbber meile kirjutanud; agga mis ta Varoni herra headussest omma walla kolide polest kõnneleb, teeb meile suurt rõmo. Meie olleme jo saggedaste  üttelnud ja same ikka ütlema: keigesuremat  head tewad need meie rahwale, kes hea kolide läbbi temma waimoharrimisse  eest aitwad murretseda. Neile olleme ka keige suremat tänno wõlgo. Nende läbbi lähwad ning peawad rahwa silmad möda lahti minnema. Kui kegi meie wendadest mõnne raske õnnetusse läbbi ühhelhobil kässitumaks,  jallotumaks ja pimmedaks on jänud, ja tohter küssib: mis hädda ma keige enne pean aitama? eks meie seddamaid ei kostaks: kui mõite, siis tehke keige pealt ta silmad lahti! Just nisamma on luggu meie kolidega. Näggia ilmunesse muud häddad on kergemad parranda. 344