KiiSfigem nüüd Me, kas kõik need, kes selle järrele peawad ellama ehk kohhut mõistma, ka selgeste teadwad, mis õigus on? Õigusse tundmist  ei leita ka mitte maantee pealt egga hakka se isseemesest nago takjas innimesse külge, waid peab sure hole ja waewaga õppitud ja korjatud sama; isseennesest ei kukku middagi rüppe. Meie rahwas ei Me agga siamale mitte harjutud olnud õigusse ja seadusse tundmist korjama. Temmal ep olle omma käe peal middagi tallitada egga wallitseda olnud , waid temma eest, temmale ja temmaga on kõik, mis tehha tulli, teised teinud. Nüüd peab ossast omma jalge peal käima : mis immekspanna, kui seal kõik sammud weel kohhe ei lähhä. Meie uus kaggokonna wallitsus on kolmest jaost kokkopandud: 1) Koggokonna koggo ja wollimehhed, 2) koggokonna wannem ja wöörmündrid  ja 3) koggokonna kohhus. Koggokond on piddand kõige tublimaid mehhi omma wollinikuiks  ja kõige terrasemat, targemat ja õiglamat meest wallawmmemaks wallitsema, et õigus iggal aeal ja kohhal õigusseks jääks. Agga ni hästi kes wallitsesid, kui need, kedda wallitseti, mõllemil  olli weel mõnda pudust. Need pudused on nüüd ue wallitsnsse sees, nago kastehein ja lustjad wilja sees. Terrasemad tundwad sedda ka issegi jubba ärra, paljo ennam weel targemad innimessed, kes pealt watawad. Sellegipärrast õigus peab õigusseks jäma ja meie wõime ue seadusse eest suurt tänno anda, kelle naeal rahwa  jõud ja mõistus aeg aealt kaswab, künni kõik mitte ennam kui lapsed, waid kui mehhed omma seadust teadwad ja piddawad. Kel terrawam,  harjund mõistus on ja kes kauem elloõppetusse  kolis käinud, teadwad kiil, et meie ue koggokonna seadusse sees kaunis eddespiddise õnne iddo seisab, mis onnnal aeal head wilja kannab. Et agga ued rattad ni mitmes paikus weel raskeste käiwad ja õigus õigusseks ei tahha jada, sest õlleks meil paljo kõnnelda, kui aeg ja ruum annaks. Tahhame ommeti paar asjo nimmetada. Hea tük maad põhjapool Tarto piri sündi- ue seadusse aeal 2 tähhelpannemisse wäärt asja, üks tunnistab suurt rummalust, teine suurt tarkust. I) Kaks naist, kuida sedda parrako tihti sünnib, ollid wastastikko nago kannad ka- gulama hakkanud ja nende tülli wimaks ni sureks  läinud, et kohhus piddi lahhutust ja rahho teggema. Üllekulates tulli assi wälja, et padda kattelt' sõimanud ja mõllemad mustad ja ühhetassa  nuhtlusse wäärt olnud. Mis Leggi tark koggokonna wallitsus? Wangikodda ei olnud käepärrast, ihhonuhtlust ei wõinud naestele anda, ja õigus piddi ommeti õiguseks jama mis heaks nõuuks? Oot, oot, targad mehhed leidsid nõu: nad lasksid hobid, mis tiggedad naesed ärrateninud, meeste selga langeda, sest mees ja naene peawad jo üks ihho ollema, eks siis naene tunne, kui meest lüakse!!! Säh, õigus peab ikka õiguseks jäma, agga kui se õigus olli, siis on ronk lummewalge lind. Z) Sealt mõnni pennikorm hommiko pool ollid mõnned mõisasullased wilja warrastanud, swist selle sõnna järrele, mis rahwas ?urrati katekismussest  pähhä õppinud: „egga teopoisi wargus pat ei olle!") ja piddid koggokonna-kohtus omma waewapalka sania. Meeste püksid lõid 12, läksid herra jure, pallusid ja said ka andeks, agga selle tmgimissega, et kahjo piddid ärratassuma  ja teniStussest seddamaid lahti sama. Mehhed  piddid rahhul ollema. Kui nad sedda kohto ees tunnistasid, ütles auwäärt eesistnik: „Wägga hea,, et teie omma leiwawannema kahjo ollete ärratassunud ja ärraleppinud; agga kui margad ei wõi teie mitte ilma palgata jäda, maid iggaüks  saab 30 tükki mallestusseks; sest õigus peab õiguseks jama." Kuida aeasid mehhed sedda kuuldes suud Pärrane ja näod läksid kannasõnniko  karma. Nemmad olla jo Margust iaggasi annud ja wasto talwet tenistussest lahti heitnud,  et mõisa omma kaebdust taggasi wottaks, ja nüüd pakkuda kohhus neile 30 tükki mehhe peale! Kohto eesistnik kostis waggusi: „Teie ollete  omma Margust taggasi annud ja mõisaherra käest andeks sanud, selle wasto ei olle mul middagi;  agga kohtokulli ees ollete margad ja peate sama, mis teie teud määrt on, sest marga lihha lähhäb ilma peksuta pea hukka." Wargad said Mallo ja se olli õige. Kurjateggiatega  leppitust tehha, on nisamma rummal kui kahjulik, sest se läbbi lähhäb warras järk järgult eddasi, künni mimaks lõõg kaelas on. Kes esmalt nööpnõela wõib wõtta, se wõib Pärrast  ka aita lõhkuda ja hobbusid warraStada, 74