tunnistust tulleks, mitte silmakirjaks, mitte lippu  edes, waid kui se tossi on." Niast. Uus zeitung, kui kegi rahwa silmringi  sowib laiendada, peab ikka rõmo teggema. Kui inulmene ennam kuleb ja näeb, siis temma ka enuam teab ja wöib, se on ümberlükkamata tõdde. Wõib ka nisuggusi olla, kes sedda mitte ei sowiks,  agga mis seal tehha? Rigas tahhetakse jälle uut lättikele zeitungi wäljaanda ning selle nimme al: „Baltijas wehstnesis" (Balti käskjalg).  Agga se uus kirjawend, kui ml aastal onuna teed sammuma hakkab, tahhab teised lehti  ed pea selja tahha jätta. Temma tulleb 3 kord näddalas wälja, agga maksab siis ka Rigas 2V2 ja ülle posti 3 rubl.; wõib ehk lätti kukrule  meel kõlbada, agga saaks eesti kukrule liig raske ollema, se on surema hulgale. Zeitungi wäljaandja peab üks sündinud Lätlane hofrath Dihrik ollema. Kui tõeks lääb, mis meie kuulnud olleme, siis wõib ka eestikeles ml aastal weel uus leht jure tulla. Zeitungid tewad zeitungi  luggejaid; kui mitte, siis on nende omma sü. Tallinnast. Eestimaa kubberner, kindral Ukcich, olla omma palwe peale kubberueri  ammetist lahti sanud ja 4 ?u peate wäljamaale  lubbatud. Temma järgmine saab Galkini herra Peterburgist ollema. Wäljar anda mine näitab Länemaal harjund asjaks sawad. Peterburgi zeitungid kulutawad jälle, et Hapsalo ümbertkaudo 3—4 näddala eest 37 hinge Peterburgi läinud, selle nõuuga, sealt Kaukasiamale minna. Ennam kui pool ossa neist (19) olla alles lapsed, kümme ainust meest. Kõik aeada seal peale, et neid Kaukasiamaale peaks sadetama; ommale maale Laggasi ei tahta nemmad milgi kombe! ennam tulla, parrem Newa jõkke hüppata, sest koddo piddada nad muidogi nälga ärrasurrema. Wägga halle kuulda! Nende hädda, willetsus, nälg, peawarjo pudus w. wõib koddomail suur kül olla, sedda ei tunne meie lähhemalt; sellegipärrastei  wõimeiemsuggust wäljarändamist mitte mõistlikuks  kita. Ommal maal naesed lapsed tahha wõtta, reisikeppi warral wõera linna minna ja seal tahta, et neid mitto tuhhat wersta kaugele  peab sadetama ja ellama assutatama: kus on seal mehhelik järrelmõtlemine ja ettewaatmme?  Ollid nad koddo waesed, kes peab neid pikka tee peal rikkas teggema, neid senni toitma,  kui põld leiba annab, nende honed ehhitama ja kes nende reisi kullu maksma?— Krono? So; kui kronul senna assujaid tarwis õlleks, kas ta neid mitte kümme kord oddawamalt ei saaks, kui Läänlast senna sata? Kõik, kes Äesti kullas seal ellawad, ka need, kes tännawo suil Perno juresi senna laksid, peawad neile tunnistama, et nemmad krono abbi peale mitte ep õlle lootnud ja neil seks ka mingisuggust õigust ei olnud. Mis aitab nüüd et hiljuti wallitsuse palest teada anti ja odata kästi, künni neile ööldakse, kas ja kuida seal maad saab ehk mitie ei sa? Kui krono sähhärdusi assujaid Peterburgi otaks, miks siis Hiiglasi koeo satis? Häddaga ei pea innimene  ommeti surema hädda sisse jooksma egga wihma käest räästa alla minnema. On mõnni meie waese rahwa meletuma wäljarändamise jures süüdlane, siis wastago isse selle eest, agga meie ei wõi mitte kahhetsemata jätta, et ni oggaral wisil ni suurt asja ettewõetakse! Kirriko laul ütleb kül: ..Kas on linnukesel murret, Kust ta saab, mis ta sööb?" agga linnukeste ja meie rahwa wahhel, kui süggise  wälja rändawad, peaks ommeti wähhegi wahhet ollema. Kui kurred soea maale rändawad,  sus ei küssi nemmad Leerahha egga mona, ei wiljapõldo egga peawarjo, ei ka krono abbi senna sada ja seal ellama assuda. Mikspärrast peawad nüüd mõnned meie innimesed ui mõtlemata  ollema, kurredega ühhe õrre peal ellada tahtma, mis nemmad jo ommeti ei wõi? Meie ütleme weel üks kord: hädda wõib wägga suur olla, agga ärgo ommeti kegi melega sedda isse weel suremaks Lehko, mis agga nisugguse wäljarändamise jures iggakord wissist peab sündima.  Wäljarändajatel ei olle jo ka mitte üksi hädda ja pudus, waid teistel ka, kes agga sepärrast mitte warfi hõlmad wöö alla ei pista wäljarandama, kui kõht ja kukkur mõllemad tühjad on. Aitummal, Liwimaal ei kuulda kegi ennam ni tulejalgne ollewad, ehk kül siingi pudusest  pudu ei olle. Haps alu st kuleme, et seal 7. Okt. tollihone  üllem, temma abbiline, üks kaupmees ja 4 madrust jreidi peale läinud, üht wöerast kaubalaewa üllewatama. Peale selle tulnud 340