wad nemmad ka tihti lütimaal Preisi wcle moua eest toll: wõtta, Zütima seitungide sees Preisi wallitsust ja wägge laimada, püüdwad Preisi Mäele telegrahwi prnkimist keelda, mis nemmad ommeti isse ollid põggenedes ärrarikkmmd ja Preislane neid jälle ärraparrandanud ja mitmed muud wisi tülli tehha. Kui sedda neile ei lubbata,  siis kissendawad ja kaebamad nemmad, Preislalre tehta neile üllekohhut." Nenda on Taanlased. Kui Preislane neile ei lnbba rahho rikkuda, siis peab isse rahhorikkuja ollema. Saksimaast. Missioni pühha.j Selle aastane Leipsigi linna Lntternsse usso miösionipühha  on kcsknäddal 6. Mail lummala tenismssega  peiud sanud, ja meie Tarto linna prohweöser  A. v. Õttingen on sel Päwal misfioni pühha jullust piddäuud. Siin ei olte mitte se koht, sest pitkemalt lõnnelda, scdda jättame cddespiddi  „Missionäri" holeks. Ssesmig - Hststeinimaait. sßahwa totusse tõusminne.j Km mitte keik walle ei olle, mis niiüd seitungides loetakse, siis wõiwad  Sleswig - Holsteinirahwas wimati ommeti  on?ma hertsogi allamaks sada. Austria olla jubba hästi selle nõuns ja Preislane ka mitte selle wasto. Molleniil olla nõu Londoni konwerentsi pea! sel wisil kõnnelda, mis nüüd jubba wõib sündinud olla. Jnglisma ministrid  ja rigiwannemad tahtsid kiil parrem Tani abbiks sõdda piddada, kui Sakslastele järretanda, agga Jnglisma knnninga proua Wiktoria ütles: „Wait! minua ei lasse. Katsuge kuida teie läbbi säte, agga Jnglisma ei pea kiusaka Danima parrast mitte sõatullesse lükkatud sama". Seläbbi  naitwad nüüd asjad koggoui teiseti miunewad.  Sleswig-Holsteini rahwa lotus tõuseb, ühhel hobil ka hertsog Pridiko lows troni ja kroni kätte sada. Austria hakkab saksa rigikoggo  pole hoidma Preislane ei Lahha ka pahhandnsse tõstja olla ja näidata, kui Piiaks temma omma kasso. Tulleb rahwa käest nõu küssida, siis on Prantsns rõmns, et se olla otse kui tcmmast tulnud. Hertsog Pridik, kes muido  Austria! ja Preisi! ui põlgtud mees olli, olla praego Berlinis Preisi knnningal wõeraks, kus nemmad wist ftdda modi jutto aeawad ja nöu piddawad, kuida meie minnewas lehhes nimmetasime. Sealt tahta tenima ka Austria keisrit terretama minna. Daanlane üksi ei tahha egga tahha järreleanda,  waid kinsleb nago tigge laps, ja ähwardab:  „oot, oot, kui soapuhkamisse aeg mödas on, kiil ma teile siis ueste näitan!" Kui kaugele nisuggnue ähwardaminne üllatab, peab Daanlane isse teadma, meie ei arwa sest mitte paljo walja tullewad. sLondoni Protokol surnud, mis saab nünd?j Et nüüd Londoni konwerentsi liikmed ärra tunnud, protokol mis 1852 tehtud, ei maksa eunam, siis on nenimad tedda nurka wiskanud ja tahtwad uut assemele Panna, agga mäh härdust? Seeb se kerulinne assi on. Inglane omma Dani armastusses tahhaks ni wähhe anda, kui ial wõimalik, Sakslased tahhaksid  ui paljo wõtta, kui ial WZimalik. Daanlane  kirristab Hambid, ei tahhaks middagi anda, ja peab ommeti andma. Inglane tahhaks Sleswigimaad  jaotada , Prantsus tahhaks rahwast ennast küssida, Sakslased tahhaksid terwelt wõtta ja Daanlane tahhaks terwelt piddada, >— neuda jaggelewad ja waidlewad nemmad; agga sest sadik, kui Sakslased teadwad, et Inglased kiil paljo sõuno, agga sellepärrast mitte sõdda ei te, näitab wiimne wõit ommeti nende pole jäwad ja hertsog Pridik wallitseja ammeti! kätte sawad. Agga otame weel pärris otsust. ItalliamaM. sPaawSti weetõbbi.j Paawst Pius !X. sai i. Mail 73 aastat Mannaks  ja ööldi siamale, ehk kül mõnni kord ka häddine olnud, ülleültse kaunis raps mees Mcwad.  Agga waunadus wõttab aega nwda wõimust  ja 73 aastat kukla Peal, andwad jubba hästi kanda. Õlleks setlegipärrast weel läinud, agga kuida se mVnuikord sunnib, haigus tnlleb wanuadussele appi, jn siis on pähha luggu. Nenda olla ka paawstiga. Weetõbbi olla wanuadusse  jme tulnud ja selle küünde wahhelt ei olle ni wannal innimessel mitte suurt peasmisse kotust. Ka temma ommnd arstid wäända jubba pead, mis ui paljo tahhendab kui: ka paawst on mullast lodud ja peab mullaks sama. Saab nüüd nähhä, kui meie silmad senmkaua 182