guse käest olla autähte wastowõtnud, mähhärdune  täht „parrem Düppeli mõrtsukade rinda kõlbada, kui nende anjärjepärriale." Roppumast ei woi üks harritlld innimcnne ka mitte ennam kvnneleda. Kas meie seal laewamadrnsse haiso ei pea tundma? Kui Preisi waprad sõamehhed Düppeli kantside ees „mortsukad" ollid, mis on siis Inglased isse ni saggedaste olnud? Mis jämme, on jämme. Ja kas se Dani armastusse  st tulleb? Walle! Danimaal wn iksid praega Hiinlased, Eskimolased ehk lõnnamerre Papuad Mda, nad arniastaksid neid nismmna, kui Taanlasi;  sest meie olleme üllemal jubba üttelnud: nemmad kartwad SleSwig-Holsteinkma wet ja saddamaid Preisi käe alla langemad, se läbbi Preisi merrewägge mailma tekkiwad, ja seeb se on, uus neid pannncb Dani armastama ja Preislasi  wihkama. Taanlased tundwad isse ka ärra, mis Inglaste armastus wäärt on, sepärrast ütles üks Dani seitung hiljuti alles: „Inglased on issecnnast  otsides ni süggamasse langenud, et neil ennam au egga häübi ei olle." Se on uattuke kange tudbakaS, agga minna ei tea, kas Inglasi aewastama  aeab. P rant sus semaatt. mässaminue.j  Sealt poolt kellad ei hcllise mitte hästi. ArabiameeSte mässaminne suemmad on Muhamedi ussnlissed) ei öölda mitte kahhanewad,  waid kaswawad. Kardetakse, et se paljo Merd saab maksma, enne kui rahho jälle seimamale taggasi tutteb. Se tehha Prantsussele  ka hea tiik murret ja melehaigust. Waliua  PeliSsier, kes seal kubberneriks olli, hingab handas; slirem hulk Alshiria sõawägge, kes mässajatele  mõistaks mele pähhä aeada, on Meksikomaal,  kedda sealt ui ruttu taggasi ei sa; sõamehhcd,  kedda Prantsussemaalt mässajate wasto sadetakse, ei olle selle asjaga uõeral, sojal maal meel paljo harjunud, egga tunne Arabiamceste  sõddimesse wiit. Keisri Napoleonil on sellega nattuke meel kaelas, ja meie ei Lea ka, mis nõu seal anda. Jah, õlleks se üksi ollewad,  agga hommiko pool, Alshiria rajal, Tnnisse rikis, on seddasamma silggu rahwa mässaminne omma Bei ehk Dei wasto meel hullem lahti, ja seltepärrast on ka need mässama hakkanud, kes Prcmtsusse al ellawad. Uemad sönnumed. Tartust. sPiiskop Vr. Ulmannj, meie auuStud Lntterusse üsso üllem hingekarjane Wenne  rikis, tulli neljapääw 28. Mail Pihkwa poolt aurolaewaga Tarto, olli 3 päwa siin wõeruSsel ja sõitis ülleeile jälle eddasi suggulast ja sõbro watama. piddud.*j Meie linnas on mödaläinud  näddalal 2 turni-piddo petud. Kesknäddal,  27. Mail olli kreiSkolilaSte turnipiddo  , mil 230 jkolilast ja nende koolmeistrid pillimängo ja lauloga liünast wälja liggi 8 wersta kaugele Kabbina mõisa läksid, seal halja sõdi peal omma turnimängo piddasid, ja õhto nisamma  pillimängo ja lautoga jälle taggasi tullid. Kenna olli wannematel ja mu innimestel pealt - wadata, kuida need nored meestetaimed ommas turumundris ja lippude al ui waprast pari kaupa astusid, uago olleksid nemmad praego läinud Prantsust  Moskniast wälja aeama. Nede, 39. Mail tulli sesamma nalli 300 gimnasiumi - kolilastega, kes omma piddo meie illusal Dom-mäel ärrapiddasid. Turnkoolmeister  Neinhard olli keik seks wägga kennaste ette walmistanud. Esmalt käisid uored turniad, kcige pissumad ees ja keige suremad tagga, omma  lippude al, mosekandid passunatega ees, pikkas  rongis mõnned suremad ulitsad läbbi, ja pöõrsid siis mõda Dom-ulitsat lillesse. Turniplatsi  ümber ollid 1000 innimeste tarwis kiil pingid walmistud, agga se olli liig wähhe, sest innimessi olli mitto korda ennam kokkotutnud sedda immet watama. Teiste pealtwatajate seas istus ka meie aunstud kurateri herra grahw Keyserling, kes nore turniate palwe peale neid teisel Päwal koli st koeo lubbas jada. Keigest nende turnimängust siin kõnneleda, põlle meil mitte nnni, agga ni paljo peame ütlema: kenna ja monnus olli kül, ja igga mõistlik ümimenne wõib mõista, et sähhärduse õppetusse läbbi poislapsed norest pötwest sadik, kolotud, kinnitud kehha ja julget, mehhist meelt sawad. Turniminne on meie keltS ni paljo kui inni« messe kehha kolotama ja kinnitama, mis nüüd Saksamaal jubba pea iggal pool koliöppekusse körwaS öppctakse; se hakkab  ka meie maa! prügiks sama. Nago koliöppetus innimesse  waimo kolutab, nsnda kslutab ja kinnitab turniöppetuS  temma kehha ning teeb sedda rabdedamaks. 190