alt ülles aeawad, ärraleigata ja maad saggedaste  rehhaga kohhewele kiskuda. 2) Teise aasta kewwade leigatakse keik körwalissed  wössad ärra, ja kärbitakse ka pissut ladwast, sest et pu siis paksemaks ja tuggewamaks  kaswab. Kui essimessel aastal maiad  pannemata janud, siis lüakse nüüd igga pukesse körwa üks ja seutakse puud selle külge kinni, agga pehmeste, et tal rumi on kaswada. 3) Sedda wisi leigatakse neid igga aasta, senni kui nelja, wie ja kue jalla pikkusseks samad. 4) Kui puul sowitawat pikkust on; siis lõigatakse  keiki körwalessi wössu ja oksi küljest ärra ja latwa ka mahha, egga põlle siis muud tarwis, kui sedda tähhelpanna, et pu alt ikka sille ja puhhas õlleks ning latw illusaste kroni kaswab. 5) Kui kroni oksad liig tihti ja köwwerad kaswawad, ning ühte teist öeruwad, siis lõigatakse  neid mis liad on, ärra ja keik muud kassusid kärbitakse igga aasta kolmest ehk neljast  pungast sadik mahha, ni kaua, künni pu jämme ja tuggew kül on, omma kroni kandma. Kuida puid pu-kolist wötta ja teise kohta istutada. 1) Keige parrem istutamisse aeg on kewwade  ja hea õlleks, kui augud süggise jo malmis  tehtud. 2) Kui kuiw ilm on, woetakse puud sure holega maast ülles, et jured mitte wigga ei sa. Mis katki läinud, nende otsad leigatakse mahha, ja kui kroni oksad parrajaste lühhendud on; siis pannakse puud temma tarwis tehtud auko. Wai on jubba enne ma sisse lodud ja ni pik, et mitte kroni sisse ei üllata. 3) Pu jured aetakse istutes iggale pole laiale ja pannakse penikest mulda kergeste nende  peale, künni auk polele saab. Siis kastetakse  neid, aetakse weel mulda peale ja kui arwatakse weel wet tarwis ollewad, siis kallatakse  sedda teist korda nende peale. On se tehtud, siis täidetakse auko äreni mullaga ja tehhakse maad tassasekö. Puud ei pea mitte süggawamaöse istutama,  kui ta kassudes olli. 5) Kui keik puud mahha istutud, siis seutakse  neid nine ehk takko-keermega waia külge kinni. 6) Pu seisab nüüd ommas jädawas kohtas,  ning on temma parrast keik murred lõpnud.  Mis eddespiddi weel tulleb tähhelpanna,  on se, et oksad ja wössad, mis temma liaste wälja aeab, lühhendakse ja wessiwössad,  ärrakuinud ja katkimurtud oksad libbedaste  ja pukore tassa mahha tullewad leigata.  Sedda tehhakse kewwadisel aeal. Agga iggal aeal peab holelik aea perremees murret, et temma puud samlast, ussidest ja ämbliko wörkudest ikka puhtad on. Kuida pu-wilja mahha wötta ja hoida. 1) Kirsisid, plomisid, ja sui-öuni ei sünni kaua hoida, kui neid pude otsast mahhawöetakse,  waid süakse enne ärra, kui raisko lähwad.  Põlle kül sest suurt luggu, kuida neid mahhawöetakse; agga et talwe pu-willi, mis õigusse polest kaks jaggo keik puud peaksid kandma, kaueminne kestab, sepärrast tarwitab nende mahhawötminne suremat hoolt. 2) Keige parrem aeg pu-wilja mahha wötta on hommikune aeg, kui ilm hea ja kaste jo maast ärraläinud. 3) Õuni ja pirnisid tulleb wardega ärranoppida,  agga mitte mahharapputada, sest et neid peksmisse eest holega peab hoidma. 4) Kui nenda holega mahhawöetud, siis pannakse neid lahkest kambri ehk aita tihti ühhe teise peale, kus nemmad ligutamata mönni  näddal peawad seisma. 5) Kahhe ehk kolme näddala parrast wiakst neid olgo keldri, ehk sesuggust kambri, kus külm kallale ei sa, ja lautakse seal laudade peale ühhe teist körwa nenda, et warred üllespiddi  jäwad. 6) Ajoti wadetakst neid järrele ja mis on sandiks läinud ehk tahtwad sandiks minna, neid wöetakse ärra. 7) Kui tahhetakse pu-wilja kaubale wia; siis ei pea neid mitte sumbund olge ehk mu sesuggust pahha haisema asjade sisse pannema,  nemmad samad sest santi maggo. 138