sussed Meksiko rahwale jalla kaela peale janud,  tõuseb se kolla neste jälle Messe. Napoleon  pakkub sedda uut ja haljast kroni, nago ueste assutud rendikohta wälja ja lubbab  üsna kinkida, kui kegi prints tedda selle eest nattuke kummardab. Jmmet, kui oddaw!  Austria keisri wend, prints Maksimilian,  on se hea laps, kellele sedda õuna ärrakeeldud  puust teist korda jubba pakkutakse. Kas peaks wastowötma? Noh, mis minna tean; agga kui mitte, siis tahta wäljapakkuja teist pead otsida, kuhho kroon peale passib. Kroon õlleks muido kroon ja sedda tahhaksid mitto, agga et Napoleon tedda pakkub, sepärrast  ei arwa teised tedda just mitte Zummala  peust tullewad. Ni paljo tundwad keik ärra, et tullewane Meksiko keiser, olgo kes ta on, eest otsa Napoleoni sabbarakkiks peab heitma, mitte temma ees egga körwas, waid tagga käima. Za keiser keisri tagga —ma tännan wägga! kellel se maggus peaks ollema?  Agga kes uut kroni omma pähhä himmustab,  peab sedda teggema, senna ei wöi minna parrata. Ta essimenne to saab ollema,  mönni hea miljonikenne Prantsusse söakullo  tassuda, mis ta Meksiko rahwa käest peab wäljapiggistama. Seks jättab Prantsus temmale ka sõbra polest soldatit kaela peale toita, et kui rahwas, kes ehk Napoleoni armust arro ei sa, peaksid tõrkuma kukrud lahti tehha; sest kes wöib sähhärdusi harrimatta  innimessi uskuda, kes Prantsusse kolis ep olle kaswatud; wöib ehk kül olla, et nemmad  weel ei tea, et anda on onsam, kui wötta, waid mötlewad omma rummala mõistusse  järrele: wõtta on maggusam kui anda.  Inglased kül lootwad, et Austria prints sedda okkaskroni wasto ei wötta, siiski ei tea minna, kuida lust kannab. sPalla on Prantsuste Meil on täynawo suil ennam willo kui pallawa ilmade parrast kaebava ehk meil kül neil päiwil wagga kallid ilmad olnud); agga Prantsustel peawad kulmud igga pääw higgi tilkuma ja särgid  wäända ollema. Juli ku loppewsses on neil monni pääw 35 kradi soja olnud kas seal ei pea kehha wet jooksma? 3. Au- gustil on Napoleoni nimmepääw, kus igga aasta sured söamängud petakse, agga tännawune  palla ei olle sedda lubbanud: soldatid tahtnud omma püsside ja paunade alla ärrasullada.  Seal õlleks ..Postimees" omma paunaga ka kimpus kül ollewad. Õnneks põlle tal se kord asja omma jallaga senna minna. Inglismaalt. sMis Inglased Prantsustest  Naabrid teadwad naabride asjo parrem kui meie emalt innimessed,  sepärrast lasseme neid könneleda ja kulame  waggusi pealt. „11 aastad on Napoleon Prantsusse keiser.  11 aastat ütlewad Inglased on mailma aearamatus nago silmapilk, agga sesinnane  silmapilk on pik kül olnud, et selle aea sees paljo umbrohto ja ohhakaid mõis kaswada. Ülle kohto ja wäggiwalla seme, mis 11 aasta eest Prantsussemaal külwati, on sureks puuks kaswanud ja paljo õigust ärra  Lämmatanud ja kinni katnud. Mis Prantsussemaal  ennam ei lähha, peab Meffikomaal minnema. Kuida känd, nenda wössud, ehk kuida perremees, nenda sullased. Napoleoni teenrid ehk esstkud on nago temma omma suust mahhakukkunud. Nemmad tewad omma perremehhe  kässo peale keik ..ilma hinnata teiste kassuks." Nende ninna on iggal pool wahhel,  kus sedda tarwis ei olle, agga ..ilma hinnata ja teiste heaks." Mis nad enneste pole kissuwad, sedda kissuwad nemmad ..ilma  hinnata." Keik sünnib õigusse nimmel  , agga õigust ennast põlle neil ial tarwis.  Meksikomaal tühhendawad nemmad rigi rahhakassad, risuwad põllud maad rahwa käest, pannewad mäetööd omma käe alla, ja sedda keik ..ilma hinnata." Kes nende piitsapriust julgeb laita, pannakse warsi „ilma hinnata" wangi, kust ta ei pease, künni ta Prantsusse pilli järrele tantsida mõistab. Hädda neile, kes mitte keik heaks ei kida, mis tehhakse. Kindral  Murawjew Wilna linnas, maksab kurja mässajatele, mis nende tö wäärt on, ja Prantsusse seitungid karjuwad nago mannad naesed: hurjah! hurjah! Kindral Worei piggistab Mekstkus ilmasüta wabbat inni- 264