pida, et sest arro saab, et Jummal algmisses taeivast  ja maad on lonud, ja innimest põrmust omma näo järrele on malmistauud, ja et iunimenne Jummala  kasso sanna ei piddanud, ja mao petmisse läbbi Jummalaft ärra, ja temma wihha alla langes ja patto needmisse kandja tõotust ja tullemist  üllepea leigest ärralunnastusse tööst ja Jummala lodud asjadest geograhmii ja misika tundmist,  leigest mis silm nääb ja körw tuleb, wöib selgeste räkida .ja kirjotada et iggaükS arro saab, kui ta parremat koli öppetust on janud. Agga ilma õppetusseta? Noh, egga sündinud tarka ilma öppetusseta,  ei olle kellegi keledes ial meel olnud. Kui peaks ,'Eesti Postimees" ue kirjotusse wisi järrele wäljatullema, ma pean töt räkima, et siis surema jao söbradel uksed kinni jamad. Kust saab siis se öppetus, mis tännini Eestlased on sannd, nende sekka? Minna ei rägi sedda ennesest, ma tunnen omma rahivast. Nüüd tulleb meie maldas igga kolme tallo peale "Postimees" ja isse lissalehhed; wöib olla kas siis leiab meel ta teed sia, wöi mitte. Se põlle mitte muido ähwardus, maid tössine j nt. ~Meie Eestiased somime ja wöttame keik tannoga  wasto, mis meile pakkutakse, agga ükspäinis sedda, kust kassu tulleb. Jummal audio, et meie keiges tarkusses (mis meile somitatse) kas maksime ja ikka maimus waeseks jääksime; ja mitte ommas tarkusses Issandat ärra ei salga; uago sedda wagga  mitmest targaste öppetud mehhest igga pääw omma silmaga möime nähha, kes ütlewad: Jummalat  ep olle! innimesse hing, kui ta surreb kaub ärra. Keik jutlussed, illusad surno matmisse könned, kõik on tühhi. ~Wata, armas Postimees, uisuggusid ilmatarko  on tarkade seas ennam kui rummalate seas; wöib olla, kelle peale tähhendamad need sönnad: et jummalik tarkus, on tarkade melest jölledusseks ja marjule pantud, ja sedda on ilmutud mäetimatele. Olgo ui paljo se kord, kui karmis on, siis ehk wöib teine kord rohkem, ja selgem. Koolm. M. M LõppetuSseks ütleme weel ni paljo, et sõbber  M. M. praego selge sönnaga ehk kül poolteed ähwardades on wälja üttelnud, mis parrast ajakirjad weel uut teed ei wõi astuda. Se. wigga ei tulle mitte wõereti kirjawisist, waid wõereti lug gemissest. Praegused wannad kirjawisi luggcjad loewad ommeti kõik ue kirjawisi järrele, ilma et isse teadwad; agga kes wõib arrosamist lussikaga teise pähhä wallada! - Ommalt maalt. Tartust. sMõrtsukatö.j Tänna näddala eest on Tartus hirmus inneto assi sündinud. Minnewa näddalal, teisipäwa öse wasto kesknäddalat  otti üks tund matta noor mees wasto kesk-ööd linnast worimeest palkanüd Owwi kõrtsi sõita. Sesinnane worimees olli siit worimehhe Grünbergi 18-aastane poeg. Üks Kärrewerre walla mees, Jakob Franz, teadis teisel päwal ui paljo tunnistada, et peale kesk-ööd paar wersta linna pool Owwi kõrtsi temmale worimehhe saan linnapoolt tulles wasto tulnud, kus 2 innimest  peal istunud, agga mõime aea parrast taggasitulles  temmast möda sõites jälle linna pole läinud, - kus ta, arwata werst maad linnapool Jännese kõrtsi Emmajõe peal ennese ees tuld näinud  wälkuwad ja selle järrele warsi püssipauko kuulnud.  Selsammal hommikul kello 2 '/-z leidis teine worimees, Jaak Enmann, noort Grünbergi kesk ulitsat omma hobbustega seiswad, isse põigeti pukki peal. Enmann arwas tedda joobnud maggawad,  läks jure ullesarralama ja leidis, et mees surnud olli Nüüd kutsuti warsi kwartalnik  ja kreistohter senna ja leiti , et surnul kutiga seljast sisse lastud. Tappetud mehhe rahhakukkur olli taskust ärrawõetud, kus issa arwamisse järrele 10 rubl. h. piddid sees ollema. Hobbuste ohjad ollid pukki külge kinniseutud ja kellakõrra seest waljawoetud. -- Politsei hakkas  seddamaid mõrtsuka jälge otsima, on ka üks mees jubba kinni pandud, kellest meie weel ei tea, kas ta mõrtsuk on. Kauaks nisuggune kurjateggia  onnneti wõib kaddunuks jada. Agga Tarto- pallutakse kõiki, kes sel ösel juhtunud Owwi kõrtsis ollema ja middagi kuulma, näggema, ehk märkima, et uemmad sedda, kui se ka wähhe on, tulleksid tunnistama, et ehk kuidagi wisi kurjateggia jälge peale saaks. sUniwersitäd i uimmekirri,j mis minnewa näddala wäljaanti, tunnistab, et meil selle I. poolaasta sees 1867 Tartus 37 Prohwesori,  13 abbilist ja liggi 600 studenti õpptamas  ja õppimas on. Studcntidest õppiwad: õppetajaks 68, adwokadiks 180, tohtriks 171, peale selle 154 weel mu ammetide peale, nago apteekriks, keletundjaiks, lodudasjade lahhM» jaiks :e. :c. :c. 91