kestest ojadest sured jöed. On mönnel selle asja suremaks selletusseks mönni sönna ka postitasko pista, no kes sedda kelab? Sönnumed ommalt maalt. Perno laat, kuida iggamees teab, on jubba pari näddala eest mödas, agga meie ei wöi koddosid asjo ka nimmetamatta jätta. Kes muido mitte põlleks teadnud, se õlleks meie ladal wöinud teäda sada, et kartohwlid kassinad ja willi kallis on. Muido on se meie Jöulo-ladal tuttaw assi, et pea igga ree peal üks ehk paar tappetud siggo seisid, kellel jallad üllespiddi pöördud, ja ostjad käisid ühhe ree jurest teise jure ning otsid oddawamat  ja parremat. Tännawo olli assi üsna teine. Hulga kaupa otasid innimessed seapekki tullewad, agga ei tulnud, ja kui mönned tullid,  siis ei teadnud müad, mis hinda piddid küssima. Kes enne Jöulo turrul ostsid, said oddawamalt, kui nüüd ladaplatsil. Kuida nenda? Jah, kartohwlid ollid kassinah ja willi kallis, kes jöudis loma Jöuloni hoida? ehk kui mönni hoidis, siis tahtis ta suremat hinda. Enne osteti meie Jöulo-ladal üht regge 60 ja 70 kopp. eest, agga tännawo maksid 1 rubl. 50 kopp. ja 2 rubl. tük; enne maksis üks tulamisse sarri seddasamma hinda, agga tännawo 1 rubl. 25 künni 1 rubl. 40 kopp.; wannad pu hobbuse lögad, neid olli enne 3 kopp. eest tük sada, agga tännawo 10 kopp.; nendasamma ollid kä mitmed muud asjad maalt todud kaubast hinna polest üsna raiskus.  Wöi ja küünla raswa hind olli se kord 14 ja 17 kopp. wahhel. Löppetusseks weel üks sönna sest, kuida öppetamatta ehk tallomees ommad asjad ette arraarwab ja rehkendab.  Üks mees tahhab ommad ued reed, misga ladale olli tulnud, öhto jälle koio wia, sest et 2 rubl. tükkist ei anta. Nattuke maad ladaplatsist emal küssitakse reggi osta. Müa küssib marssi 2 rubl., ostja pakkub ja nüüd hakkawad tingima. Wimaks on weel W kopp. wahhet, agga mees ei jätta ennam mahha, sest temma teada selgeste, et Wil- landis sedda hinda antakse. Ennäh tarkust! Mees ellab paarkümmend wersta teine pool Pernut ja sealt tahhad temma Willandi kurrule  minna, et omma reggide eest 10 kopp. ennam saaks. Kasso küllalt. Et peale 100 wersta peab käima, päiwi wiitma, isseennast ja loma waewama, tee peal ni ja ni paljo kullutama, omma toito ja lojukse pöhko raiskama:  sest põlle wigga, kui agga, 10 kopp. ennam saab. Se on nenda eht Eestimehhe rehnut, senni kui ta weel parremat ei tea. Tallinnamaalt. 2) Kolidest. Minnewa  kord räkisime Tallinna kubbermango rahwast, se on: kui paljo neid ülleültse, kui paljo iggas makonnvs ja linnas, kui paljo . iggas ussoseltsis ning seisusses ja wimaks, kui paljo 1860 pari laulatud, sündinud ja surnud. Tänna rägime ni paljo kui „Tallinna  seitung" meile tegda annab, seald kubbermango  tal' lokolidest. Nende pärrast olli hiljuti nimmetud seitungis kaunis kibbe sullesödda.  Uks mees ütles seal: Tallorahwal ep olle mingisuggust kolitamist karmis, kui nattuke  luggeda möistab, sest on küllalt, ja sedda wöib ta koddo emma kaest õppida, seks põlle kolisi piddadd; j mitto teist Me aiasid sedda walleks, ütlesid: tallorahwal olla ka omma nattuke mõistust, mis piddada harritud sama zc. ja seks olla kolisi wägga tarwis. Seal sai siis ka „Postimees" ommad mutsud, et olli jultunud kolide poolt seista. Agga need hobid ei walluta suurt asja, sest nad on ilmasüta ja hea asja wasto lödud. Söddiad sulled naitwad nattuke nürrimaks ollema janud  ja „Tallinna seitung" könneleb ueste jälle waggusal kombel sealt ma tallokolidest. Aastal 5860 on 202 koggokonna ja küllakolides  7679 last öppetud sanud ning madonnade  järrel nenda: Harjomaa! 456, Wirromaal  4503, Järwamaal 1156 ja Länemaal 1564 last. Agga kuida Harjo- ja Wirroma wahhel ni pärrato wahhe on? Se tulla sest, et Harjomaal 4 kihhelkonda (Nissi, Haggeri, Kusalo ja Zürri kihhelk.) kolidest üsna puhtad olla ja sure Keila kihhelkonna peale ep olla ennam kui 12 last kolis olnud. Hm! hm! 4