jures wägga ettewaatlikkud, mis meie mitte immeks ei panne, isseärranis km selle peale Matame, et ennamist kõik õppetus ja juhhatus nende käest ehk läbbi tulleb, kedda nemmad Mannast  kui omma wastasid on harjund ärrapõlgama.  H ärritud Eestlased näitwad ni hästi ommas maea tallitusses, kui muis asjus, et neist omma rahwale mitte kahjo egga häbbi, maid kasso ja au lota on. Sepärrast on meil kindel lotus, et Eestirahwast meel middagi wõib sada, kui agga oigel wisil õppetud saab, mis läbbi temma ka onuna koddomaast ja kelest hakkab luggu piddama ja neid unustama. Kele põiest on meil rõõm kuulda, kuida sedda musuggu rahwa läbbi õppetud ja siamale Prügitud manna pudulist kirjamist mahh aj aetakse ja uut lomolikko some kirjamist hakkatakse ennam prnkima, ehk sedda kül meel kolides ei olle õppetud egga selle ülle täielikko õppetusse ramatut rahwa kätte sanud.  Agga kui ni kaugele same ning ka õppeajad  ennam selle wasto ei olle, küllab siis ruttu eddasi lähhäb. Hiljuti kuulsin ma ühhest mannast õppetajast, kel annno hõbbejuuksed peas, et ta meel waewaks wõtnud, uut kirjutusse wisi ärraõppida  ja prukida, siis on iggast muust härritud  innimessest ommeti ka seddasamma lota. Sago nüüd nende wastoräkimine, kes parremat ei mõista ehk ei tahha parremaks mõtta, ni kaua kestma kui tahhes, tõdde ei sa kegi surnuks waieldud." Äirro malionnast. slälle tullekahjo. „Pühhapääw ohto, 22. Okt. on Lüggcmusse kihhelkonnas, Purtse wallas Müri Jürri Ermanni  maeas tullekahjo tulnud. Perremees isse on sees magganud ja mitte enne mäljasanud, kui jubba Loa kattus põlles ja Mõerad mäljas appi karjusid. Temmal ei olle muud ihhokatteks  janud kui särk, mis tal selgas olli. Kõik on sissejänud. Agga räkimatta inneto on, kui sest peame räkima, kust tulli hakkanud. Sedda on temma üllekätte läinud pole melega wäimees Mart Räss teinud, kes kui poolhull» mäljanäitab!  Se knrri loom on omma kotto tulle nartso sisse pannud, sellega äia maea jure tulnud ja sedda PZllema Pannud! Kui peale aeti, on kurjateggia  ka marsi omma teggo üllestunnistanud. „Omma naesega olli ta põrgo ello ellanud ja igga Pääw ollid nemmad teine teist peksnud ja kiskunud, kuuni naene issa jure taggasi läinud.  Se on tedda nüüd weel ennam wihhastanud,  ja nõnda olla ta kurradi nõu ettewõtnud, äiamaea põllema panna, et naene ühhes ärra- Pölleks, kedda agga õnneks sel korral mitte toas ei olnud. Et kurjateggia kohto alla langes, on muidogi teada." Sõnnad, mis meil weel jure olleksid üttelda, Paistwad ui hirmsast teust jubba issegi wälja. Mast. sTorm.j 30. Okt. on Rigas ui kange torm olnud, et muist Dünajõe silda pealt lahti murdnud ja teise paika kinni aeanud. Õnneks  ei olle ta linna al muud suremat kahjo teinud, kui ühhe Mitawi solapordingo silla äres wiggaseks lõhkunud. Sild peab jubba jälle parrandud  ja nüüd pealt arm ollema. Merre äres Dünajõe suus on tormi wägge weel surem olnud ja paljo kahjo teinud; mitmed simsid on põhja läinud, paljo materiali wessi ärrawinud ja üht aurolaewa kaldasse wiskanud. Somemaalt. sNaudtee nõ u.j Et Peterburgi  ja Somema pealinna Helsingi wahhel raudteed tahhcti tehha, olli jubba mõnda aega kuulda. Nüüd agga, et põhjapool Somemaal jälle ni suur leiwapudus on, temstust ei olle, tahhetakse sedda tööd pea ette wõtta, mis ka waese rahwa parrast wägga sowida õlleks, mis peale selle ühhelhobil ka rigile sureks kassuks tulleks. Peale selle rügitakse ka weel teisest uõuust, mis järrele Peterburgi ulitsad peawad kiwwistud sama ja need kiwwid Somema kaljudest  wäljaraiutama, mis innimeste temstust hulga aea peale pikkendaks. Poterüurgist. Würst Suworowi abbikasa,  würstina Ljubow Wassiljewna on 26. Okt. ärrasurnud ning meie endine kindral-kubberneri herra lesseks janud. Kunninglik noor paar on lanpääw, 28. Okt. Zarskoje-Selo linnast wäljasõitnud. Keisri Herra isse, nore knnningana wannemad  ja muud keiserlikkud suggulased olla künni raudteehowi saatma läinud ja seal jummalaga jätnud. Dani kroonprints on künni Pihkwa linna kasa läinud ja sealt jälle Zarskoje-Selo taggasi Pöörnud. 29. Okt. on kunninglik paar Keiserinaga Warsawi linnas kokkosanud ja 39mal Ketserina Peterburgi ja nennnad Saksama  pole reisinud. 356