nuari ku on nago Paasto ku, rukki wäljad haljendawad, otse kui need aastad Paasto kuul ja aeawad kasso, ilmad on kennad ja sojad ning pu pungad löwad pakkatama. Mönned  warrasemad puud jubba polest lehtis; marri-puud haljas lehtis nago Aprilli kuul ja mönned lilled öitsewad otse kui Jani päwa aeges. Roht-aedades öitsewad rosi-puud ja ka mönned muud öitsiwad taemed. Pari näddala  eest olleme üht kirsi-puud ommas täies illus näinud öitsewad ja ka marjo kaswatama hakkawad. Need keige wannemad innimessed ei mälleta sedda näinud ollewad, et lanuari kuul puud lehti ja öisi wälja löwad." Mis selle järrele saab tullema, näwad nende silmad,  kelle päiwi Jummal pikkendab. Austriaittaalt. Sedda kaebatakse iggalt poolt, et sea lihha, kui ta liig raswane, terwisele  ei pea hea ollema ja saggedaste ka surma saatma; seal olla pissukessed ussid sees, mis kegi palja silmaga ei woi nahha ja need ei pea solas ka mitte ärrasurrema. Saksa rahwas nimmetab sedda többe laddina kele järvele ..Trichinen." On lihhal trihinid sees ja kui innimenne sedda sööb, jääb ta wibimatta  haigeks, mis järvele ka surm ussin tullema.  Austriamaal olla ühhes pissukesses linnas  üks leibkond sea lihha sönud ning sest kohhe haigeks jänud. Mees olla marsi ärrasurnud,  agga naene ja tüttar olla praego meel tohterdamisse al; olla lotust, et ellama jäwad. Se tük lihha, kellest nad olla sönud, sanud ühhe sesugguse klasi läbbi, mis keik pissukesed  asjad suremaks teeb, tohtritest läbbi wadatud, kus siis awwalikkuks sanud, et se lihha tük pärris usside pessa olnud. Palja silmaga põlle middagi nähtud.  Nendasamma  olla ka ühhes teises wähhikesses linnas luggo olnud, jänud ka sea lihha sömissest haigeks,  agga et tohtrid warma seal olnud, sepärrast  sanud jälle parremaks. Austria ma rigi wallitsus olla kaks tarka prohwesserit wälja wallitsenud, ja Sakseni ning Preisimale läkkitanud, sedda tuderima, kuida sedda többe öiete ühhe ellaja jures woib tunda ja kuida neid tohterdada, keS lihha sömisest haigeks jänud. Siin peame ka omma armsa Eestirahwale mele talletama, sea lihha prukimisse jures nattuke  närwemad olla, egga koggoniste mitte kui abled wassikad rokka kappa kallal, ennestele  liga tehha. Woib jo olla, et meie siggadel  sesamma többi on; sest kes on lihha järrele wadanud, kui sigga tappetud sai? Ja nenda woiks mönni enne aega surma sada, ning naese ja lapsed nutma jätta. Prantsusfemaalt. Sealt seitung kulutab,  et keiser Napoleon süddame rindo wötnud,  ning ühhe ossa söa meestele, mis Mehhikomaal  tännini sealatse keisri kroni ja troni otse hoidsid, kässo kätte andnud, ärra tulla ja sedda olla ta keige ennamiste selle parrast teinud, et Amerikama söbradega ei tahha tutti piddi kokko minna; näeb jubba ette, et sest head ei woi tulla, sepärrast teeb waggusi ärra, mis teised ammugi otawad. Üks jaggo olla jubba wälja läinud ja ka senna jõudnud, kuhhu minna kästud. Prantsusse meeste assemele läkkitawad Eüropa wallitsussed, kelle holeks Mehhiko troon hoida antud, palgatud mehhi senna sedda hoidma. Seal körwas olla jälle üks teine jut likumas, mis keisre Maksimiliani omma kaela lükkatakse, et se temmast wälza tulnud. Ta olla ühhes sönnadlemisses Batsaini wasto öölnud: „kui mind wägga liig pinatakse,  siis pistan omma kroni tasko ja mudan ennast pri rigi präsidendiks!" Woib olla et se ka tossi on, kes sedda teab? Spaniamaalt. Madritis olnud 14. Zanuaril  piddo päwad, sealatse kunningal olnud warrud, ta norem poeg janud Lossikabbelis ristitud. Nimmi pandud Prantsisko Leopoldo.  Warsi parrast ristmist sanud ka kohhe au-rahhad rinda. Noh, mikspärrast ta siis kunninga poeg on?! Inglismaalt. Sealt ma karjapiddajate! on üsna wessi ahjus, sest neil olla wagga kurwad päwad; ellajate katk ei tahha neile ennam hingelist loma öue peale jätta. Nüüd olla rigi wallitsus köwwaste nõuks wötnud, ommalt poolt keik teyha ja katsuda, kuida 46