kaugele jõudnud. Seal tõuswad jubba igga tö tarwis issesuggused kolid, Põllomeeste, hantwärgide  ja tömeeste seltsid, kes armtundwad, et sellega  kegi rahwas eddasi ei sa, kui iggamees üksi isseennese peale mõtleb ja teisi ärraunnus- Lab, waid üks keige ja keik ühhe eest, nenda lahhäb eddasi. Põllusaak on tännawo Preisimaäl  parrem olnud, kui mödaläinud kümnel aastal; selle eest jälle Põhja-Amerikamaal w aesem,  kui enne, mis muist aasta, muist sva sü wõib olla, sest muido weeti sealt paljo wilja woerale male, ja tännawo ui paljo kui mitte usiddagi. Saksimaal on põllomeeste seas üks suur kartohwliteggiate  selts assund, kes keige parrema seemne ja teggemisse wisi eest tahtwad murret-i seda ja wastastiko teine teisele teada anda. Ka muud inmmessed wõiwad seltsiliikmeks heita, kui 1 taler aastas sisse makswad mis eest siis ka weel 10 U head seltsi kartohwlid sawad. —- Würtembergi wallitsus pakkub head aupalka neile, kes kunstlikkult tahhaksid hakkada kallo kaswatama,  mis mitmes paikns jubba sünnib ja hästi korda lähhäb. -- Kaubaseadus Prantsusse ja Saksama wahhes ou 14. Detsembril m. m walmis tehtud ja allakirjutud, ja sedda wõib ka eddespiddiseks mhho toeks nimmetada; sest kes teine teise käest kauba läbbi kasso sawad, ei lahhä mitte ni hölpfaste karwopiddi kokko. Meklenburgimaal kaebadakse wägga törahwa pudusse  ülle, ja meie teame kül, kust se tulleb.- Sealt olla peale 90,000 innimest wäljarändanud,  muist Wennemale, muist Amerikamale ja muiale, kus innimenne terwe nahhaga wõib töödtehha,  mis neil issamaal mitte wõimalik ei ol< nud. Mõnned suremad wäljad peawad üsnw kessas seisma, ei oN innimessi, kes neid har-l nks. - Prantsussemaal näitab ue aastagm ka md mõtted tullewad. Wallitsus tahta ohjade nattuke lõdwemale lassa, ja rahwa koddusid asjorahwa  omma tallitada anda, ka sedda modi,! nago meie armolinne Keiser Wennema kohta seaduste umdamisse läbbi. Italiamaal. on neil nüüd omma kunninga ümberkollimissega Türmi linnast Wlorentsia linna suurt teggemist ja Lallitamist. Parlamentis saab sest ka paljo kõnneldud, sest selle aasta wäljaminmk tahhab se läbbi sissetuWust hea tük suremaks minna, mis maksust üllendab, nmda mwata ülle rigi 120 miljonit pranki ehk 30 mil. hobbe rubla.- Paawsti urriseminne ei lõppe uel egga wannal. aastal. Prantsus ähwvrdab, kui ta! waggust ei jä, omma wägge sealt warsi arrakutsuda, mis ta agga wist ni pea tõeks ei te, ehk W MZnned  paawsti kurjustusse kirja parrast tedda wifil tahhaksid karristada. Inglastel ott paljo Krekama asjadgga teggemist, kus nom kttnningas weel hästi järje peale ei tahha sada! Uemad sönnumed. Riast. Lihwlandi mapäwa ehk Lanstoä liikmed ööldakse Märtsi ku hakkatusfes koM minnewad. l lPetexL«rgist. - 7.Detsembril ö-ttsiKmssi Hsrra üht seadust kinnitanud, mis jarrele ka neid allamat suggn innimessi, kes ginmasiumis ehk mu sellesarnatses kolis on käinud ja ilma laitusseta 4. klassist wäljaLttlnud, mitte enuaM ihhonuhtlusse alla ei pea pandud sama. i Keisri Katannale tahhttakse Peterburgr linna Aleksandre-teatri-platsi peale mallestusse jck auukujo üllespanua, mis kolmel aastal peab Malmis  sama ja 260,060 rubla MaMM - - i Ued ramatud. mis möd aläinud a ast al e esti kel es trükkitud.  ' Tuttaw ramato koMa M. Jürgens Pernus,  keüe „ramato koggus" keik eestikele ramatud,  md ja mannas kous seiswad, ja kus neM HM jubba 660 peale on tõusnud, M ttteM wanna aasta lõppetusses Me kirja lÄbi dust saatnud, kui paljo 1864 ust ramMid M tulnud. Agga kenna kelmi käite Wbi on kirri kautsile läinud ja mitte meie silma M Mud/ künni sõbber kirjasaatja pari päwa eest ' isse siatulli ja järrele küssis, miks jubba essimesses numris sedda ei leidnud? Siin anname siis kolmandamas  numris ue ramatute nimmed Messe: TartuZ H. Laakmävm Ms:/ A. Lühhikenne Piibli luFgude 2. Krahw Wlorentin Braunstem. Ä. 4. Eestirahwa - ennemuistsed juttud. (Sia jure üks lissaleht.) 28