lapsokest warsi kasa. Ta - sai nüüd emma holeks antud, agga on ni nörk ja häddine,  et arstid ei tea üttelda, kas temmast elloloma  saab, ehk mitte. Ja lapse issa, mis se nüüd teggi? Se näggi mürristamisse pilwed  töuswad ja pöggenes Inglismaalt Belgiamale.  Siin olli ta tük aega, agga lotus, omma abbikasaga enne ärraleppida, kui ta politsei  näppo putub, aias tedda wöeras rides Jnglismale, kus tedda agga warsi kinnitabbati  ja torni pisteti. Nenda kaugel on luggo  praego. Panne tähhele: Rahha warrastab  innimesse meelt peast, süddant rinnust ja teeb tedda tuimemaks, kui pu ja kiwwi. „Lewiatan". Se suur laew, kellest meie enne mönda korda olleme könnelenud, on hiljuti omma essimest tormi kannatanud, agga ka nenda hawo sanud, et ta neid ni pea ei unnusta. Ta möllemad söudmisse rattad on purrustud sanud ja laewa sees keik asjad ni läbbi seggatud, et kegi ennam ep olle teadnud,  kus ta on. Nad on haddaga jälle Jnglismale  taggasi piddanud mtnnema, kust nad wälja ollid läinud, ja olli suurt parrandamist, enne kui jälle uut reisi wöisid ettewötta. Suurwürsti teereis. 12. Septembril  on meie Keisri Herra wend Suurwürst  Konstantin Nikolajewits omma Prouaga  Jnglismale wöerussele jöudnnd. Amerika södda. Põhjapoolsed sanud jälle nattuke wöito, ja nende seitungid on sest nenda täis, nago ollekstd nad keik mailma kassuks sanud. Se wöit isseennesest polnud mitte suur assi, agga põhjapoolsed peawad sest suurt jutto teggema, sest et nad enne ni paljo kautanud. Keik, mis nad wöitnud, ep olnud ennam, kui 45 peälikkud ja 640 soldatid  wangi wötnud, kes merre äres kantside sees wahti piddasid. Õöldakse weel pealegi, et nemmad ennast melega lasknud wangi wötta,  sest et nad ausal kombel lõunapoolsetest tahtnud lahti sada. Siiski tahhendawad keik asjad, et Amerika tüllimeestel pea üks suur lahhing ees seisab. Küllab saab eddespiddi kuulda, kelle õnneks ehk önnetusseks se langeb. Laiuse kirriko öppetaja Konsistorialrath H. v. Jannau 50-aastane ammeti au- ja römo-pühha. Septembri ku 10. päwal 1861. Laiuse koggodusel otti Septembri ku 16. päwal  kallis römo-pühha. Selsinnatsel pühhapawal  olli just 56 aastad täis sanud, et meie 73 aastad wanna öppetaja ammetile õnnistud  ja sedda piddanud. Suggulased, sobrad ja 7 ammeti wenda ollid kaugelt, Kura-, Liwlandi ja Eestimaalt kokkotulnud, sellestnnatse  pühha ossasamisele. Kirrik olli ka kennaste  ehhitud. Külla koolmeistrid ollid omma kolilastega hulk pärgasid pohlawardest ja kusekoldadest  teinud, ning kihhelkonna kolipoisid nendega altari, kantsli, saali ja kirriko seinad öige wisakalt ehtinud, ning peate sedda modoka  au-istme walmistanud. Selle tarbeks läkkitati  Laiuse ja Waimaswere mõisast rohkeste lillesid, mis rohhelise pärgade sees sinna ja tenna pandud, kui kuld tähhed särrasid. Sedda  ehhet üllendasid weel küünla tulled, mis rohkeste altari peal, kroonlühtrides ja seinte külles pöllesid. Ilmake olli sel päwal selge, ehk kül eelmistel päiwil wihma kui wardast mahhalaskis. Hommiko warra jo tullid kihhelkonna  kolipoisid (ning nende hulgas paljo endisid, kes siin kaswatud ja kolitud, kül 16V wersta peal siin ja seal ellawad), ärratasid Wannakest omma laulo - heälega ülles, ning ühhendasid omma tannopalwid temmaga ja laulsid omma sowimisi kennas laulus, mis endine Wändra öppetaja selle tarbeks teinud. Se olli makele nenda: * Oh wötta meie laulo kuulda Sa meie armas hinge karjane! Sest Sinno sõbrad wötwad laulda Nüüd tänno-kitust taewa Jssale, Kes Sinno ello hoidnud tünnini Ja hoiab armust surma tunnini. Kui mitto neist on mulda läinud Kes Sinno sanna kuulsid römoga. Kes ma peal paljo waewa näinud. Nüüd laulwad pühha ingli seltsiga: Sind hoidis ellus taewa-Jssa meel. Sest tännab tedda meie maim ja meel. *) Hesinnane luggu on saatja sõnumisse peale nenda trükki pandud, kuida se meie kätte tulnud. P-P-*) 310