Ohto kaisid Suurwürst ja grahw Berg teatres.  Seal ümber olli jälle ni paljo innimessi,  et wägga waene olli läbbi sada. Keik lin serras sel õhtul römo-tulledest. Teisel päwal on Suurwürst söa wägge järrele wadanud  ja mönned tähhelepannemisse Väärt kohhad  läbbi käinud. Need hirmsad tullekahjud, mis Polamaal ja seal ümberkaudo allati olla, on sealaste wallitsejatele hirmo peale aeanud, et sinna üht kommissioni assutand, kelle ammet olla, neid ülles otsida, kes seal sedda hirmust tööd tewad,  linnasi ja küllasid pöllema südata. Se olla neile ka jubba korda läinud Siedlke linna  pölletajaid kätte sada ja lukku tahha panna.  Kaks neist olla ka jubba tunnistanud, et nemmad sedda pahha tööd teinud, agga mitte ommast peast, waid üks neil möllemattel  üsna tundmatta wöeras mees olla neid seks palkanud; kummagi sanud temma käest kümme rubla. Kas se neid wangist peastab?  ei ussu ma mitte! Lowitsas ja Plokkis  olla ka mönned kurjateggiad kätte sadud ja wangi pandud. Wöeralt maalt. Preifimale ei maksa meil sekord minna, sest neil on nüüd issi ommaga suur teggeminne,  nende kunningas põlle weel koddo, sepärrast  jättame neid omma tallitussi tallitama ja lähme sealt Sleswig-Holsteini ja watame nende asjo  nattoke ülle; agga ütlen ette: neil on kissendamist  siin ja seal, et Preislane neile wäggise  üllekohhut tehha, mis nad koggoniste ei woida ärrakanda, ning kahhetsewad wägga, et nad Preislasse lahket näggo uskunud ja Dani  alt lahti iggatsenud, agga nüüd olla selgeste  nähha, mikspärrast Preislane nende wasto  ni lahke näo teinud, et neid keik omma tasko pista. Kus on nüüd seadus? Kus on nüüd õigus? Möllemad sanud kui lumme pallid mäest mahha weretud mis ärrasullanud. Need hertsogi maad sawad nüüd ühhest ärra lahhutud! Preislane wöttab Sleswigi maad ennesele ja Holsteini maad annab ta Austria kätte ning Lauenburgi maad wöttab Preislane ka ennesele, agga maksab selle eest Austriale mönni koppik söa kullu 2V-z miljoni talert. Nenda on asjad nüüd hertsogi madega ja se aeab rahwa süddamed poritama ja kardawad, et Preislasse pissukenne sõrm neid ennam saab piggistama, kui Daanlasse terwe kassi ja sepärrast  on karta, et sedda xahho ka pikkalt ei sa ollema; olgo hilja ehk warra, tülli jälle lahti ja keige ennamiste sepärrast, et se lahhutus üht maad ennam kui teist saab pinama. Selkombel  põlle Sleswigi rahwal head pölwe odata. Maad on lahhutud, rahwas, posti ja tolli sisse-tullikud ka jaggatud, agga kuida?  Parrako! kes sedda tagga küssib! Tolli - rahha on se pea sissetullik, mis sedda maad ülles peab, saab Kasteneri ühhendusse järrele poleks jaggatud. Nüüd tulleb agga küssida: kus on rohkem hingesi, kas Sleswigis  woi Holsteinis? Tollirahha teeb nenda paljo wälja, et 5 marki Lgga hinge peale tulleb.  Sleswigis on 406 tuhhat ja Holsteinis 565 tuhhat hinge. Siin on nüüd käpp oga katsuda, et Holstein jubba rohkem pool miljoni  marki kahjo saab. Kas peaks suremat üllekohhut weel ma peal ollema, mis ühhe rahwale  woiks sündida, kui praego Holsteinile tehhakse?  Se näitab nenda, nago ei teaks Austria  sedda läbbi nähha, kuida hertsogi made rahwa ello üllepea on. Sedda sissetullikut on nad poleks jagganud, agga nende made wölga tahtwad nemmad, kuida protokolli üllespandud,  peade peale ärrajaggada. Missuggune  üllekohhus! Jtaliamaalt. sßahhuto Sealt rahwas on üks wägga rahhuto suggu, mis allati tahhaks mässamisse ja tülli sees ellada. Neil olla praego aeg liig iggaw, et södda põlle ja separrast sowiksid nad hea melega Austria  tutti kinni hakkata ja tedda nikauast rebbida,  künni ta wimaks häddaga ütleks: wötke Wenetsia ja laske mind lahti. Wenetsta on neil nago mönni pahha kiwwi te peal ees, kelle wasto omma warwast jubba nisaggedaste werriseks lönud. Sedda eest ärra sada, on 284