Stetinist antakse teada, et need wimased Dani mehhed, kes Preisimaal wangis ollid, kus umbes 1l)00 meest, kelle seas 55 pealikud,  on aurowankretes senna tulnud ja sealt jälle aurolaewadega eddasi Swinemünde Läinud, kus Dani laewad neid ommale male wisid. Nende seas olli ka Dani kulus kapten Hammer, kes Sleswigi öhtopooltse saarde peal wangi sattus. Se mehhike olli et tal suggugi mele tulnud, kes ta olli ja kus ta olli, misläbbi ta Preisi pealiko käest mönne sonna piddi kuulma, mis ta siis põlleks kuulnud,  kui waggusi õlleks olnud. Süddame walluga laks mees ühhe troska peale, mis kolme Dani raske haigede parrast olli palgatud  ja sõitis laewa peale, haiged piddid parrast  ühhe to-wankrega rahhul ollema. Lübekkist läksid pari päwa eest 666 Dani wangi läbbi, kelle seas ka 8 pealikud olli; mehhed  ollid Erwurti linnas olnud, kus nad kidawad wägga hästi enneste eest hoolt kantud ollewad ja ütlewad, et nemmad sedda koggoniste wangi aeaks ei woi nimmetada, waid piddawad sedda nago olleksid nad wõerusel olnud; sest nende põlli olnud wägga hea. Siit lahmad nad auro-laewadega Dani male taggasi. Briegist. lßaske wihma Kuida seitungid köunelewad, on seal üks wägga  ränk ja äkki linne wihma saddo olnud, mis mitte wägga liig pikkalt põlle kestnud, agga ommetige ni raske, et wessi nago pangega taewast mahha kallatud, misläbbi nüüd karta et siin ja seal õnnetust woib sündida. Jo wihm siis raske olnud, et wessi jõggedes 11 jalga kõrgemaks tõusnud, kui muido; egga ta seal hallikatest põlle ülles kenud, otse kui wee upputusse aeal! Lindaust. sHeitlikkud Sedda ei woi üks pattune innimenne arra mõista, kui pea ilmad woimad teiseks minna. Kuiva  loeme on seal möda läinud päiwil wägga heitlikud ilmad olnud, hommiko olnud 22 gradi soja ja jubba parrast lõunat põlle ennam  kui häddast II) gradi ja warsi selle jär- rele jälle suur palla. Otse neil päiwil, kus ilmad ni heitlikkud ollid, on neil rasket mürristamist  ja wihma saddo olnud, mis mõnned  orrud wee alla pannud. Et seal wägga mäggised maad ja kõrge mäggede otsas arrutumad  lumme hanged seiswad, woib ka olla, et sepärrast ilmad ni heitlikkud olnud. Austriamaalt. sSuur  Krakau  linnast, mis Austria parralt, kirjutakse, et seal Weikseli jõe peal suur õnnetus sündinud  ja keige ennamiste seläbbi, et mehhed joobnud ollid. Senna ollid liggi kolm sadda kokko koggunud, kes keik ülle jõe tahtsid ja se kõrtsmik seal olli üks rahha ahnitseja juut, kes ka sedda ülle weddamist ennest kätte olli rentinud. Nüüd läksid keik ühhe sure padi peale ja kõrtsmik wina puddeliga kesk teiste  sekka, et sea! weel jaggada, kelle füdda himmustas  egga sest weel kü! polnud, mis kõrtsis ollid wötnud. Ohto olli jubba kaunis pimme,  wee oog kange ja mehhed tubliste wina sanud, ei sanud nad senna kohta kaldasse kus piddid minnema, waid wessi wiis hea tük maad allapole, kus paad wasto rammi purruks läks. Surem jaggu said kül elluga wälja, agga peale saea innimesst said surma ja langesid süggawusse  hauda. Jälle wyime öölda: wina tö; kui olleksid mitte wina klasi jures aega wiitnud, siis põlleks  sedda sündinud. Prantsusfemaalt. sTulle Tulli põlle ka häbbenenud uhke Prantslaste jure minna ja neile kahjo tehha ja sedda üsna omma loaga. Ühhel ainumal ööl teinud ta Limoges, ühhes Prantsusse linnas 150 maea tuhha unnikuks, egga põlle ta neile muud kui ahjud ja korsnad püsti seisma jätnud. Ni pea kui se õnnetusse kolla keisre körwa üllatanud,  on ta, sest et isse ei woinud koddunt wälja minna, omma adjudandi senna läkitanud  neid waesid õnnetumaid awwitama ja ni paljo kui ial woimalik, neile pea warjo ja ihhokattet murretsema. Keisre proua ja keiserlik prints saatnud kummagi ommast käest 278