ning kolmandamaks same neist paljo rohkem ja psljo rammusamat sõnnikud omma pöllude peale, misläbbi põllud rohkem wilja andwad. Möttame nüüd sedda kasso keik kokko, siis peaksime külanarrid ollema, kui wanna modi parremaks peame ja kullo mis solakiwwi ostmine  teeb, paljuks arwame. Missuggune perrenaene  ei römustaks ennast, lüpstko täie pi-' maga lehma alt tulles? Woi missuggune perremees panneks sedda pahhaks saggedaste leisika wöiga linna tulles? Ehk kas peaks se perremehhele melepahhandüst teggema, kui willi pöllö peal hästi kaswab ? Ei ma usso mitte! Sest need olleksid selged käptMd/ mis ta omma karjast ja põllust saab ja aina üksi sest tulleb, st omma karja eest õiget hoolt on piddanud. Ommalt maalt. Nkiast. Wägga saggedaste kaebatakse selle ülle, et kirjad, mis ühhestkohhast teist p ostiga sa detakse, wägga kaua posti peal kinni petakst ehk wahhest ka koggoniste ärrakadduwad ja kegi ei tea, mis wigga pärrast ftsuggustd pahhandustd tullewad. Üllem postiwallitsus, kes neist allalistest kaebdustest tüddind olli, on kätte wötnud järrel otsida, kes seal jures süüdlane ja leidnud warsi wea üllesst, põlle kellegi mude sü, kui kirjasaaHa ennest, J olle õiget adressi peale kirjutanud ja paljo pannewad  stdda jälle wägga raskeks kirjade peale, mis Wennema sisse lähhäwad, adressi w?n-nekele  peale kirjotada; arwawad sest kül sawad, kui saksakele peale pistetud. Mõtle ommetige sa kirja saatja, et Wennema postiammetnikud sönna saksakeelt ei mõista, kuida woiwad nad siis saksa kelest arro sada? ehk kui wahhest adres õige põlle, egga postmeister haisust woi tunda, kelle kätte ehk kus kohta ramat peab minnema; panne kihhelkonna, mõisa ja innimese  nimmi selgeste ülles, siis lähhäb ramat ilma aeawiwitamata senna, kuhhu ta peab minnema. Röwimine ja risumine saab saggedaöte  ka üsna awwalikult ärra tehtud ja innimene woib ilma teadmata rööwlite kätte sattuda» Esmaspawal 22» Septembril öhto kello seitsme aeal, tulnud kaks meest Ria lm- nas worimehhe 186.) jure ja palganud tedda Peterburgi maantee äres seisäwa Koudrau  trahteri wia. Linna pirist wälja sades/ olla warsi kaunis suur mets möllem pool maanteed ja senna metsa wahhele sades, lönud  ausad Mehhed worimehhele kuklasse, et ta pukki pealt mahha mantee krawi kukkunud, kuhhu issi järrele läinud ja temma suud ja silmad liwa täis toppinud. Selle peale kiskunud  nad temma uepärralisse mantle seljast ärva, leiganud ühhe hobbuse strengid kätkis kellega nad, wist teekäiatest ärrakohhutud, omma  teed läinud. Üks paggari öppipois, kes sedda teed kauda linna läinud, leidnud worimehhe  pool surnud krawist ja winud tedda ta perremehhe jure koeo. sKirriko wargufest.j Septembri ku 14. päwa ösel on Ria makonnas Dahleni Lutteruft usso kirrik ärrarisutud. Warras olla käärkambrest sisse läinud ja altari eest üht teppiht, siis üht musta surno tekki ja üht wassest. ristmisse wanast ärrawarrastanud. Keik need asjad olla umbes 56 rubla wäärt. Kes warras on, se on alles teadmata. Tswittst. Eesti Postimees toob üht kirja, mis ta Stawropolist sanud ommas 3?. numres kasa, ja et meie sedda ka omma söbradele arwame  hea ollewad, kui selle kirjaga tutwaks sawad sepärrast wöttame sedda kasa ja kirri on nenda : Stawropolis, 13. Augustil 1869. «Armas Postimees! Minnewa süggisest sadik  ei olle mitte üks ku möda läinud, kui mitte mõnned Eestlased ei õlleks sia jõudnud Kaukasiamale. Wahhelt tullid üksikult, wahhelt  sures hulkas; siis puhkasid Stawropolis, künni kegi neid Kasinka juhhataö teiste Eestlaste  küllasse. Zuhtus agga ka, et nemmad - ni kui nimmelt enne Zöulo minno jure tullid ja tunnistasid, et jõud otsas, külm ja nälg käes, ja ei tahtnud linnast kaugemale minna. Minna otsisin mõnnele tööd, agga kuhhu sa innimesi panned, kes ei mõista siin wennekeelt? Pttka teekäimisest, nõdrast toidust ja külmast ollid paljo neist haiged ehk rammust lõppenud ; üks naene ja tsmma laps, mis tee peal sündinud, surrid ka minno maeas ärm. Teised jälle tullid ja pärrisid warsi järvele, 325