Perno Postimees ehk Näddalileht M 59 1869 »»nes Wernus, kefknäddal 1. Oktobril.^ aasta» Ses lehhes seisab. Kulda öppetus mödaläiuud talwel Wönno makonnas läinud. Ommalt maalt. Pernust: Leikuie puhka. Riast: Karjasma kinni. Õnnetusest. Rööwli tööst. Willandist: 35aastane Jubeli piddo. . Windaust: Hukka läinud laew. Peterburgist: Keisre Herra reisist. Telegrammide hinnade allandusest. Koli lubba. Kronstadtist: Söa laew Oleg.Kiewist: Keiserlikud reisiad. Wö eralt maalt. Saksamaalt: Preislane ja Austria!ane. Krakaust: Kloostri üllema protses. —Prantsusemaalt: Keisre tennisest. Hispaniamaalt: Kuba sare tüllist. Mönnesuggused sönnumed. Kõrge wannadus. Teadaandmised ja kulutused. Kuida öppetus möda läinud talwel Wönno makonnas läinud. Wönno makonda loetakse 16 ms kihhelkonda  ilma linna kihhelkonnata ja 'on seal 83,259 ewangeliumi Lutteruse usso hinge, kelle seas 16,536 last on, kes 7 künni 17 aasta wahhelised. Neist on öppetust sanud: koddokäidawa koolmeistrite läbbi 15,761 last. ümberkäidawa „ „ 1,887 „ 66 walla kolides..... 1,662 „ ja 19 kihhelkonna kolides . . 665 . Ühtekokko 15,895 last. Selle järrele on siis 641 last weel, kellega koli öppetamist põlle hakkatud, kelle seas ka neid on, kes haiguse woi mönne mu wigga parrast öppetaja ette katsele põlle sanud. Minnewa aastane wilja ikkaldus ja ellajate többi on Wönno makondas koli asjale wägga suurt tülli teinud, et mitmes asjas taggasi janud. (Ussume et sedda pahhandust ka muial makonnades olnud.) Et keik kihhelkonnad seal makonnas neist Jummala nuhtlustest, üks wähhem teine rohkem, ossa on piddand wötma,  mis wanna tuttawat koli sundmust iggas paikus põlle prukida lasknud, on koli-öppetus paljo takkistama janud, sest et Lapsed järge möda põlle koli sanud, ommetige on koli ehhituste  polest mõnda ette wöetud ja kindlaks kinnitub, mis ka muist ärra tehtud» Enne olnud seal 5? matta koli ja nüüd olla 3 jure assutud, nenda, et praego 60 walla koli seal töös olnud» Se annab tunnistust ja üht römoliko tunnistust, et meie aeal rahwas hakkab  ennam kolidest arro sama, tarkust iggatsema  ja selle eest tarwitawat hoolt kandma, et waimolik walgus aasta aastalt ennam kaswaks ja koli assi nago rahwa ommaks asjaks sama, mis läbbi siis koli öppetus ilma wahhe piddamata  ja sündimata eddasi saab minnema ning römuliko wilja kandma. Üks assi on, mis Wönno makonna kolide jure kaebduse wäärt asjaks jääb, (sedda on ka muialt weel küllalt leida, kus möisawannemad  issi issalikult nende eest hoolt ei kanna) ja mis meil iggaühhel ennam ehk wähhem tuttaw,  on meie koolmeistrite palk, mis surra