sedda, siis on koggoni paggan lahti; sest Genua  linnas ööldakse .35,000 meest winnas püssidega ootwad, kes lemmale, kui ta omma jöuga Neapoli waest mitte jaggo ei peaks sama,  ilma kutsmatta appi tahtwad töttada. Kord püdis ka Neapoli kunningas Tarbima  kunningaga, kes Garibaldi perremees on, söbrusse seädust aösutada, satis ommad savikud  Tunni linna; agga juttud ei sündinud kokko ja assi on jälle tühja jänud. Ni paljo kui seitungist kuulda on, lähhäb Garibaldi omma teed eddast ja pea tullewad wist sannumed,  et ta söa tulle - lonti parris Neapolimale  kannud ja kuida siis Neapoli asjad lahmad,  on Jummala teäda Prantsussemaalt. Tutteb se suust ehk süddamest, sedda peawad Prantsussed isse teadma  agga Sinama Druside peale on nende südda sappi täis. Nad ei jöua ärraodata, mil neile ristirahwa wallatud werd woiksid kätte maksta. Tossi kül, kurja ei pea kurjaga maksma, agga perlid ka mitte siggade ette wiskama. Türklane ei möista muud, kui tüigast. Kelle jöud üllatab, need korjawad ka paljaks risutud ristirahwale rahha nende üllespiddamisseks.  Uks endise kunninga suggulane  (Chambord) ja lemma ödde, endine Parma  hertsogi proua, on kokko 6000 pranki selle tarwis kinkinud; nendasamma korjawad ka teised Prantsussed, ja peab jubba sia male 50,VW pranki kous ollema, mis meie arro järrele peale 10,000 höbberubla wälja teeb. Ses asjas olla keik Eiropa sured rigid ühhes  nöuus, et Türklasi ei wöi eddespiddi mitte ennam nago hunta lammaste lautas ellada lasta. Nemmad on kül ikka ristirahwa waenlased  olnud ja seks nemmad jäwad ka; agga se kord on Siriamaal, kui õlleks sadan ilmsi nende sekka tulnud; kui kiskjad ellajad, on nemmad ristirahwa werrest joobnuks sanud ja püüdwad sedda, midda ennam, sedda parrem,  arrawallada. Sannumed kirrikutest. Üllamal seisaw kirri õlleks piddand jubba paar näddalat warrem postitaskus seisma, agga  jõudis liig hilja meie kätte. Sellegipärrast on sähhärdune sannum ristiinnnimesse süddamele  armas. Õlleks meil ennam Jummala koddastd ja wähhem kiusatusse koddasid. Meie anname kirja nenda, kui ta on tulnud. Armas Postimees! Siin tullen omma kirjaga ja pallun, et mind kuulda wöttate, se asja ülle, mis Teile teada tahhan anda; (sest et üllemad sedda sowiwad.) Hommiko Harjomaa!, Zani kihhelkonnas, sai Z. Julil Ue kirrikule allus pandud, se lotussega,  et Sioni Zummal sedda tööd hästi korda sadaks, mis nad temma pühha nimmel kindlaste ettewötsid. Selle hea asja eddasi saatmisseks, olli Rasiko  mõisa pärris herra krahw v. Sivers ja kirriko wöörmündri herra Baron v. Ungern Sternberg kirriko tulnud. Zutlusse sees tulletas öppetaja innimestele mele, et Ue kirriko allus saab pandud;  otsekui  temma Peetrusse sannade jure olli tulnud:  „Sinno sanna peale tahhan ma omma nota sisse lasta." Se olli koggodussele otse kui ärratamisseks, et sedda aega ootsid, mil nende silmad näggewad sedda allustust. Kui Jummala tenistus löppetud olli, läks köster altari ette, kus öppetaja ja kirriko wöörmünrid  seisid, ja hakkasid kirrikust lauldes: „„OH pühha Waim! meil tulle sa."" wälja minnema. Kui wälja ollid sanud, astusid krahw v. Sieversi herra ja Baron v. Ungern-Sternberg keige ette ja nenda läksid nemmad lauldes Uekirrikule  allust pannema. Sedda kohta olli krahw v. Siversi proua wägga kennaste wälja ehhitada lasknud, keige sugguste roside, lillekrantside, noorde kaskede ja öiedega, nenda, et se koht otsego pühhas  ehtes tulliatte silmade ees wäljapaistis, mis igga innimesse süddant allandussega ligutas,  et üllemad omma armastust Zehowa koia tarbeks prugiwad. Jnnimestel, kes seäl ollid, jooksid keikil tänno,  römo ja auustamisse pissarad mida palgid  mahha. 246