piddajatest olli ka üks Lutterusse kännust tulnud  wössa Königsbergi linna sadik W. von Kunheim, kes ka Lutterusse sönnadega:  „Siin ma seisan! Ma ei woi teist wisi! Jummal aidaks mind!- omma könnet allustas, ning wäggewa sönnadega Lutterusse suurt tööd ette toi ja seal sees mele tulletas, kui wägga ta ennast romustab, kui selle sure mehhe kännust  tulnud wössuke, waärt arwatud, Königsbergi  linna assemel seal seista. Löppetusseks Lännas ta Wormsi linna üllemaid, kes sedda platsi seks andnud, et mällestusse sammas rumi leidnud ja nüüd selle linna ning keige Ewangeliumi ussuliste auuks ja likumata ühhendusseks  seal seisab. Mis ja kes seal weel- könnesid piddanud ei woi meie omma kitsa rumi parrast keik sia ülles ivötta ja põlleks  meil ka sest suremat kasso; sest on ka kül, et teame sedda mällestusse sammast malmis  sa ka sisse õnnistud ollewad. Juhtub meist kegi kord koggemata Wäljamale minnewad,  siis ärgo piddago waewa ja kullo raskeks,  Wormsist läbbi minna, et ka omma silmaga  sedda ärraräkimata suurt ja kenna mällestust  nähha. Ommalt maalt. Pernust. ja kaswawad igga päwaga ja leikusse lotus kaub igga tunniga; sest päwa pallawus on suur ja keik taemed ja wössokessed surrewad joma nälga; taewas on otse kui prohwet Elia aeal lukkus» Kaebtussed tullewad iggalt poolt sure põua ülle; agga kas allandliko palwet ka peaks tehtama, on jälle issi assi» Urrada ja nurriseda mõistab igga üks ; agga kui paljo on neid, kes palluda moistawad? Aeg näitab kül raskemaks minnewad, kui käes on; agga siiski ei usso meie mitte, et urramine ja nurriseminne  sedda parremaks peaksid teggema! Selle allalisse pallawusse läbbi kuiwawad keik taemekessed ja rohho liblekessed ja keik näitab nenda, otse kui põlleks maal sedda wägge, mis Jummal algmissest temma sisse olli lonud,  mitte ennam ja päike ning luhwt omma kossutamisse ja kaswatamisse rammo kaotanud;  wimase neljakümne aasta sees põlle meil üht sesuggust aastat olnud, kui praego käes; kei? lodus oigab päwa äggedusses. Kes. ei peaks teadma, km paljs siästd igga aasta omma pikka söa-riistaga meile teinud; agga kus on nemmad se aasta? Kewwade olli siin ja seal ka monni nähha, agga nüüd on nad kaddunud, nago olleksid päwa pallawuses  ärra sullanud. Otse nendasammoti, woi meie ka sille ülle kaebada, et liblikaid liig rohkeste õlleks; ka siin ja seal on arwa mönni laulo-linnoke pöesas kuulda, kus muido keik mets nende laulust köllas. Jani ku on silja tagga; agga haljast rohto põlle kussagi  nähha, waid sille assimel näeme kollatand  ja ärrakörwenud laggendikusi kaugelt meie silmi paistwad! Mitte paljo parrem põlle pude ja wössandikudega luggo, lshhed närtsiwad ja seisawad kahwatand ja pu witjast ei woi si aasta jutto olla, sest sidda on wägga pissut  leida. Rukki willi ei tahha semetki taggasi  anda, kust peab siis üllespiddamissi ossa wälj a tullema?! Sui wi lj asi põlle ka suurt lotust, saueste made peal põlle monni tük weel üllestöusnudki; issiärranis olla kaerad  wägga waesed. Kartuhwlitest lodetaksi weel middagi sawäd, kui Jummal neid sille igga aastase többs eest wöttab hoida; agga mu penikene aea willi, mis saksa rahwas tsido pea! prugiwad, on waene ja marjo wast wägga pissut leida; sidda ennam on södikuid pude kallal! Mönnes kohtas on puud ja wössad ni paljaks södud, et karta on, et ärrakuiwawad.  Tommingad on jurest ladwani ämbliko wörgudega ülle tõmmatud, kus miljonide kaupa sövikuid sees! Parmud on sille pallawaga wägga sigginenud, mis lomadele hirmust waewa  tewad. Ka on siin ja seal ellajate többe ni hästi hobbuste, kui sarw ellajate kallal likumas,  mis ma mehhele hirmus suurt kahjo teeb; sest temma ellajate karri on ta rikkus ja warra. Jggas asjas on nähha, meil Somerahwa  luggo kätte, tullewad! Keik magasinid on tühjad, sealt põlle middagi sada ja häddast  leiab ta üllespiddamist künni ue leikussini,  ikkaldab si nüüd ka, kuida si jubba silmaga  nähha, kust tahhab siis wötta, misga ennast ja ommaksid üllespiddada?  Rikkamad  koggokonnad woiwad ennestels leiwa wiha osta, agga mis tahtwad waesimsd ? — Astrahani kubbermango rahwas kkdüb mnma 221