ja kaitsja!" künni T emm a tõlda weel näggid. sOlgest pabberit ja törwast seepi ja Mailm astub tarkusses ja tundmisses ikka eddasi; kas ta jummalakartusses,  mis keige tarkusse hakkatus ööldakse ollewad, seddasamma teeb, selle peale wöib iggaüks isse mõtteida. Wiätka linnas olli hiljuti üks Sakarias Bobrow pabberit näitnud,  mis ölgest ja seepi ja küünlaid, mis törwast  ollid tehtud. Mönni kül wöib pead köngutada sedda kuuldes. No sedda teeksin mä muido isse ka, agga seisab awwalikkult seitungis, et ta selle prowinäitmisse eest kuldse aurahha mällestusseks sanud; egga Lale sedda ommeti lapse mängotö eest ei antud. Sesinnane  Bobrow peab nüüd wabrikut ehhitama, kussa nimmetud usi asjo surel wisil tahhab walmistama hakkata. Pabberi tarwis peab ta õlgi enne leutama, agga omma kunsti sallaja  piddama; nendasamma omma tõrwasullatamist  sebi ja küünlate tarwis ka teiste eest warjul hoidma, ja ni hästi seepi kui küünlaid tahhab Bobrow oddawamalt müa, kui neid tännini sadakse. No eks same eddespiddi nähha, kas tõutus tõeks lääb. sKerjamisse Kerjaminne toidab ka omma meest, kui mönni häbbematta  kül on, sedda ilma häddata teggema. Olleme jubba mõnda korda üttelnud, et se kellegi koggodussel auuks ei olle, waid häbbiks  Zummala ja innimeste ees, kui temma wiggased ja waesed liikmed kerjatud leiwast peawad ellama. Kes tõeste waesed ja wiggased  on, peaksid terwede armastussest ja kännust ilma kerjamatta ellama, kes kelmusse parrast kerjawad, peaksid omma temtud palka leidma ja ausal wisil ennast toitma sunnitud sama. Selle p olest on ka meie rahwa seas mõnda parrandamist tarwis, ehk kül, tanno hea innimeste!  , mönnes koggodusses (ma wöiksin kül mõnda nimmetada) se assi jubba hästi parremaks sanud. Wennemal agga peab sellega weel mitmes vaikus kölwato luggu ollema.  Seal olla kerjajate seas paljo kelmist. Nenda kirjutakse Kaluga linnast, kus Wennerahwal  kulus Laurentsius se klooster on. Sen- na tullid 10. Augustil wägga paljo rahwast kokko ja nende seas ka paljo kerjajaid. Mseärraniö  paljo ollid pimmedad, kedda eestweti,  agga muido näiksid prisked terwed innimessed  ollewad, kes in nimes te ja Jummala  pettusseks sedda tewad. Mitmed pimmedad  palkawad ennestele weddajad ette, kellele  10 —2O rubla aastas palka andwad. Need eestweddajad lapsed ütlewad waesedlapsed  ollewad, kel issa egga emma ep olle, et andjate südda sedda halledamaks lähhäkö. Agga walle! lastel on ennamiste issad ja emmad,  kes omma lapsi kerjaja tenistusse annud  ja selle eest palka wötwad. Wata, armas Eestirahwas, sest wöime middagi õppida,  kuida meie mitte ei pea teggema. Mis peab neist lastest sama, kes nenda kelmi tenistusses ülleskaswawad ja muud ei wõi õppida, kui kelmist kelmust? Polamaalt. Olgo ni hirmsad kuulda, kui on, nemmad ei wöi ennam kaua turida, waid surem hulk mässajaid  näewad omma silmaga, et nende hullust mässamissest middagi walja ei tulle, sepärrast tewad nemmad, mis hullud koerad ka wiimse otsa peal tewad: kissuwad üht sia, teist senna, künni kärwawad. 5. Sept, on werresandarmit  üht wahtmeistrit, nimmega Blaum, pöueoddaga nenda hawanud, et mönne tunni parrast ärrasurri. 6. Sept. sai üks Kassakas  neist raskeste hawatud. 7. Sept. lasksid kurjateggiad üht politseimeistrit Bergmanni päwa aeal püssiga ja Sept. sai üks oberst pöueoddaga külje lude wahhelt süddamesse pistetud. Keik nelli mõrtsukat on pöggenema peasnud. Rägitakse koggoni, et sallawallitsus  üht käsko annud, mil wisil temma werresandarmid  keiki politsei - pealikkuid peawad hukkama!! Agga mis ähwardud, ei olle weel tehtud. sWarsawi linna Poile kul mitte liig lustilinne, agga sedda on mässajad isse m kaugele aeanud. 1, Sept. sadlk on seal politsei wahhimeeste hulk ennam kui kord suremaks läinud, kui enne. Politseipealikud  käiwad ühhest kvhhast teise ja walwa 309