Wõeralt maalt. Kuida näete, ei õlle meil tänna ennam nimi wZerama asjust kõnnelda, ja km meil rumi õlleks,  ei teaksin ma mitte, misga sedda wveralt maalt täita. Seal on keik alles, nago olli. Preisi ja Austria Parlamentides on kiil paljo waidlemist, agga mis se meiteSse putub? Shleswig-Holsteinima on juustotük, kelle kallal kassid urrisewad, agga sellega ei sa nemmad  ka sammo eddasi, et sest middagi üdist wõiks juttustada. Italiamaal on rahwal kunninga kollimissest Wlorentsia linna paljo räkimist,  agga mis se jälle meitesse putub? Paawsti pahhasest melest keige asja ülle, mis uüüd mailmas  sünnib, ei maksa ka ennam paljo kõnnelda. Se kord on ta Meksiko ue keisri peale pahhane,  kellest ni head last ei olle sanud, km temma esmalt lotis. Se arwada seal mu innimestele  ka maid tarwis ollewad, mitte üksi paawsti preestridel ja kloostridel. Prantsussemaal on ka Parlamenti waidlemist, agga mitte ni kärredat. Et Austria ja Preislane teine teisega nurrisemas on, se ei pahhanda Prantsust Polegi. Juhtub aeg, siis on temmal ikka hõlpsam ühhega,  kui kahhega walmis sada. Inglismaal Lahtwad mhwas aujärjepärria sissetullemist kas- et emma assemel, kes ikka alles omma meest taggaleinab, nattuke kunninglikkumalt wõiks ellada. Hollandi maal on kunninga emma, meie Keisri täddi, Anna Pawlowna, kun- MNglikkul wisil 5. Märtsil mahhamaetud. Kahlheksa  hobbust olnud surnowankre ees, keik musita  sidi Lekkidega kaetud. Et seal paljo muud illo ja au nähha olli, on muidogi teada. Amerikamaal olla põhjapoolsed ikka weel wõido  samisse järje peal. Mässajate pealin; Rihmond,  olla sures häddas. Nende wiimne lotus olla weel omma pärrisorjade peal, kedda mõnneS  paikus jubba kibbedaste munserdada lassewad. Uemad sönnumed. Tartolinna wastastiko tullekahjoseltsist  rägime teme kord pikkemalt. Kes agga weie linna maeapiddajatest omma maea tullekahjo  eest tahhab hoida, eh?,' kui Lemmale se õnnetus  peaks juhtuma, selle eest Lassumist sada, se mingo warsi raekohto kantseleisse, kus Lemmale  selgemat teadust antakse, ja nõudko ka seltsiliikmeks  heita. Tänna näddala eest pandi nimmekirri  wälja ja warsi teisel päwal said jubba 400,000 wäärt maeasid üllesse antud, kelle perremehhed seltsiliikmeks tahtsid heita. Meie linna koddanikude pärrismaead (veale nende, mis krono, surekoli ja linna parralt) on aqga selle järrele, mis 3 aasta eest takseriti, 3,548,955 rnbl. wäärt. Midda ennam nüiid maeadiddajäid  seltsiliikmeks heidab, sedda kergem kahjo kanda. Lihwlandi ma-Päwa peal olla mõisnikud piiskoppi Dr. Fr. Walt eri assemele meie Tarto prohwesser vr. Kristiani Lihwlandi kindralsuperdentiks  wallitenud. Meie wanna „Emmake" (jõggi) on jubba wimast hinge waakumas, sured hawad selja sees egga ta nenda ennam kauaks ei jä. Rasukesed. . Abbiello on mõnni kord nago lillnopum: need linnud, mis wäljas on, tahhaksid wäggise sisse, ja need, mis sees on, wäggise wälja tulla. üksi tüttarlapse illo parrast kossida, on nisamma rummal kui kullerkuppude parrast pürriskohta osta, mis kegi mödaminnes teise heinama peal nääb õitsewad. Kirjawastussed. 71 >p. M. G. K. O. . . . .l. Olleme agga kelemurrct  üksi ümbermuutnud, muido on keik jänud, nago olli. L. K. R. . . .s. Ärge pange pahhaks, et trükkilud kirri alles otab. Meie teeks selle jures ka middagi,  agga ei tea öiete, kuida kaugelt asjaga peale hakkada. 73) H. Zl. H. .... .s. Se on Zummol parraks kül kössi, et meie maal waesed tölomad hirmus armutumal  wisil pinatud sawad, mis peale kgga perremees holega peaks walwama. Olleme sest jubba ennege könnelenud ja tahhame eddespiddi Me tehha; agga se assi ei parrane paljo enne, kui kolid meile parremaid innemessi kaswatawad,  mis ennam ni harrimatta tore meiega ei olle. 74) J. W. K. . . . . S. Ei sünni meie tasko. 75) A. K. N. . . .k. . . . . . .s. Olleme lühhidelt nimmetanud, agga pikka selletust kehha, ei olle sellepolest mitte meie assi; möib asjatallitajatel wasro meelt olla. 76) H. M. P. .. . .6. Muist Teie kirjast olleme prukinud. Zlgga kuida ni hiljaks janud? Hertsog PridiS ei surnud mitte keisri Karel V. Al wangipokwes, waid sai enne lahti. RootsiwallitsuS Saksamaa! ei lõpnud GuStaw Adolwi surmaga wekl mitte otsa, waid nemmad söddisid künni 1648 rahho tulli ja parrast sedda jäi weel hulk põhjapoolt  Saksamaad Rootsi katte, künni Karel Xli. keik 107