ei ussu mitte ütlewad Prantsussed —et Sakslased selle mällestussega omma surust, au ja tarkust tunnistawad, waid paljo ennam omma hirmo ja nödrust. Sakslased ärgo unnustago mitte ärra, kuida nende kässi enne Waterloo lahhengit käis ja mis neist õlleks sanud, kui Wennema ja Jnglisma neid põlleks  awwitanud? Nisuggused mällestuösed wöiksid meid nendega wimaks jälle karwopiddi kokko wia kes teab, kuida luggu siis saaks ollema? Äiad ja asjad on teisemaks läinud, kui sel aial ollid, kus üksainus keikide wasto piddi söddima. Meie ei ussu mitte, et luggu jälle nisamma saaks ollema. Ja kui se nüüd nenda õlleks, et meie Reini-jöe äärsid maid himmustame, eks Sakslased siis nisugguse trotsimissega meid isse senna ei kutsu? Tulleb  luggu wimaks nenda ja on neil pärrast kahhetseda, siis ärgo aiago mitte meie süüks." Nenda rägrwad nemmad. Inglismaalt. Köietantsia Blondin  teeb Inglismaal omma tempusi eddasi. Et weel kegi Inglane siamale köie peal temma  kukkile ehk kärro sisse põlle julgenud astuma,  siis söidatab ta omma lapsi kärro sees köit möda eddasi ja taggasi. Sedda teggi ta 3. Zunil omma 7 - aastase weikse tütrega ja Inglaste emmad karjusid sedda alt wadates. Znglisma seädus kelab agga nisuggust mängo ärra, kus lapse ello otsekui surma suhho pannakse,  sepärrast on ka kohtowannemad Blondini ärrakeelnud, mitte ennam lapsi köie peale wia, ja se on üsna öige; sest ölgo issa kül ni öppind,  kui ta on, wöib ommeti önnetus juhtada,  mis labbi siis lapsoke enneaegse ja üllekohtuse  surma saab. Temse-jöesu ued kantsid. Wist on se jälle üks uus Prantsusfe ja Inglaste söbrusse märk, et Inglismaal Temse-jöesuus, kust laewa-te Londoni lähhäb, weel 2 köwwa kantsi jure ehhitakse ja kumbagi peale IVO keige suremat suurtükki pannakse.  Mundres  söbrus ja mundres rahho näitab öhto pool Eiropamaal modis assi ollewad. KLhlweddo. Inglased ja Amerika mehhed, nende suggulased, on kanged kihlweddajad  ja sedda igga asja pärrast, mis neile ette juhtub. Kord on need hobbuste josud, kord kukketaplemissed, kord puksiad, kord ka koerapur relemissed ja mis neil muido ettetulleb. Nenda on hiljuti mitto meest 10,000 Dollarit ehk 12,500 höbberubla  kahhe koera purrelemisse peale wälja pannud, et nahhä saaks, kas Amerika- ehk Jnglisma koer piddi wöimust sama. Olletsid  wist middagi parremat selle hulga rahhaga wöinud tehha. Peale sedda tullid weel 1000 innimest kokko, sedda kallist koerapurrelemist watama ja maksid Dollarit innimesse pealt selle eest, et neid sisse lasti. Mis nad sest nüüd said? Ei muud middagi, kui sedda,  mis igga karjapois ilma hinnata wöib nähhä. Kaks waest loma lõhkusid liggi tund aega teine teist, künni Jnglisma koer wöimust  sai ja teine pool surnud olli. Seks piddi Jnglisma koer Amerikamale widud sama, nago sealt ma puksia Jnglismale tulli, kellest ommal aial olleme könnelenud. Oh pärdik  mailm, kui paljo tühhisid ja pahha asjo otsid sinna tagga ja maksad tuhhanded asjade eest, mis mitte koppikut waart ei olle! Amerikanmalt. üks tükkike Neegriorjade  ellust. Kuida nüüd saggedaste tuleme,  on Amerikamaal tülli töusnud põhjapoolsete  ja lõunapoolsete, se on, nende wahhel, kes Neegri orja piddamist ei salli ja nende wahhel,  kes sedda armastawad. Seitse lõunapoolset  orjariki on ennast teistest ärralahhutanud, et omma pärriöorja piddamist sedda kindlama põhja peale wöiksid assutada, mis ue Präsidenti  Abram Linkolni al, kellel ristiinnimesse werri süddames on, mitte ei kartnud korda minnewad. Neid on seitse ja teisi peale kahhekümne.  Kui muido suur ja weike, ehk hulk ja nattuke tüllis on ja wõitlewad, nago Koljat ja Tawet, siis hoiab pealtwatajate südda selle pole, Kes nõdrem on; agga kui hunt ja ellewant söddiwad, siis ei olle luggu wist mitte nenda; kegi ei sowi, et hun t wöimust saaks, kui tal ennesel ka hundi  südda rindus ei olle. Nenda teeb nüüd 197