riiS tehti Prantsusse kubbermanguks. Säh, nüüd ollid asjad hästi! Paawst kirristas  hambid ja tampis jalgo tühhi keik! Ta laskis kaks wande ja wäljatöukamisse kirja Napoleoni wasto wälja minna tühhi keik! „Punnaparti" peale ei hakkanud tulli egga  wessi. Senni kui paawst temma eest taewa  ukse kinni panni ja tedda pörgo mõistis,  pistis „Punnapart" paawsti ilmalikko rigi otsani tasko. Prantsusse kindral tungis söameestega ilma terrematta paawsti tuppa,  ja et „pühha issa" ei tahtnud pahha melega mitte järrele anda, pisteti tedda wäggise  tölda ja widi esmalt Sawona linna ja pärrast (1812) sealt Prantsussemale wangi. No jälle! Zah, siin piddi ta nüüd wahhi al istuma. Wist õlleks Pius VII ka wangi surnud, kui „Punnaparti" omma löög ei õlleks täis sanud. Ta jölle tulli Wennemale, sai siit häbbiga  taggasi aetud, kautas parrast kroni ja troni ja sai Helena sare peale wangi widud. Paawst lasti nüüd lahti ja 24. Mail 1814 sõitis ta jälle Roma linna sisse. Pius VII. surri 1823. Temma järgminne Leo XII. ellas  kuus aastat ja laks hauda Selle jarrele  tulli Pius VIII. ja astus teiste jälgide  sisse; 1830 panni ka temma silmad kinni. Temma järrele astus Gregor XVI. >,pühha toli" peale; agga aiad ja päwad ollid paljo teisemaks läinud, kui enne, ja paawsti au ja wäggi olli suur hulk kahhanenud ja ärraplekinud.  Jälle hakkasid ta allamad temma peale käima, et omma ilmalikko wallitsust ärraannaks  ja piiskoppi keppi üksi peus kannaks. Selle hädda sees hüdis paawst Austriat appi ja se tulli ka; Roma linnas said mitto wangi  wöetud ja mitto neist üllespodud. Õnneks surri Gregor ärra, muido õlleks ta ka näinud, kuida 1848 ja 1849 loud läksid. Temma järrele tulli nüüd Pius IX., kes praego Roma köikuwa  aujärje peal istub ja teiste wasto purreledes  paljaid hambid näitab. Nago keik teised,  püab ka temma omma ilmalikko kunninga  ammetit küünde ja hammastega kinni piddada, ehk kül kellegi paawsti wallitsus kita põlle olnud. Paawst kardab, et kui tal en- nam ilmalikke wägge ja wallitsust ei olle, et siis ka temma waimolik wallitsus suurt ennam  ei maksa. No jah, temma riik on sestsinnatsest  mailmast, sepärrast peab se ka möega läbbi hoitud ja kaitstud sama; siiski ei seisa se mitte tundi kauem, kui Zummal tahhab. Agga immeks on panna, et keik Piussed paawsti aujärje peal ikka Napoleonide kimpus  peawad ollema. Mis siin lühhidelt olleme könnelenud, on sellepärrast sündinud, et mönnel luggejal eddespiddi  kergem õlleks paawsti asjast arro sada, kui temmast jälle jut juhtub ollema. Sannumed ommalt maalt. Wilnast. Wiin ja Ju did. Siin nüüd peame Juda rahwast kiitma. Meitest löuna pool, Kuramaal, Kowno ja Wilna kubbermangus  ellad paljo Judi rahwast, kes muist kauba, muist hantwärgi tö ja mu kombe läbbi omma pead toitwad. Mitto neist piddawad körtsmikko ammetit, kes teiste kahjuks minaga  ümberkäiwad. Agga kuulge mis sannumed  nüüd Wilna linnast tullewad. 10,000 Juti on ühheteise järrel kindlast töötanud, et nemmad ennam eddespiddi mingifuggust jomaaega  omma su sisse ei wötta, mis pea seggama  aiab. Se kidowäart assi on esmalt Judi hantwärgide seas hakkanud ja sealt keige Judide  sekka Wilna linnas laiali läinud. Keik se nimmetud Judi rahwa hulk ei jo nüüd seal ennam ei wina egga öllut; jubba kaks kuud aega ei näe körtsmikkud mitte üht Judi habbet  ennam kõrtsis, ja arwadakse waewalt sadda  Juti ülle sure Wilna ollewad, kes wee! ei olle wina ärra töötanud. Koggoni kaunis on kuulda olnud, kui nemmad tuhhande kaupa ommast koggodusse koiast wälja tulles on hüüdnud:  „Kuulge keik sõbrad ja waenlased, meie olleme praego wina, öllut ja keik muud meleseggajad  jogid ärratöotanud ja mahhajätnud; meie tarwis neid ennam ei prügi ma peal olla!" Seddasamma head, mis nad isse kätte sanud,  püüdwad nemmad ka teiste omma ussulistele  sata. No armsad Eestiwennad, kui 75