minister Sultani su sisse üttelnud, agga on ommeti ilma kaelapaelata jänud. Agga tulleb  mässaminne, siis on waesed ristirahwas essimessed, kes langewad. Kirjawastussed. 4) H. U. S s. Teie kirja peale pallume kirjutad  wastust odata. Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: > Censor R. Jacoby. 16 Teadaandmissed. Kõigekõrgemalt kinnitub Perno saddama ehhitusse  kommission annab selle kulutusse läbbl teada et temmal tullewa kewwade 1200 ristsülda  raud kiwwa, mitmesugguse surussega, tarwis lähhäb ja kutsub neid kes neid kiwwa nimmetud ajaks alwema hinna eest tähhab mürretseda 17. ja 20. Januaril kello 11 enne lõunat omma jure, kus neid wäljapakkutakse; kes sedda omma peale tahtwad wötta peawad selle wärilist kautsion kasa wötma. Kuida ja mil kombil neid kiwwa peab murretsetud sama on iggapääw, muud kui mitte pühha päiwil, kommissioni kantseleis nähha. Perno linnas 1. Detsembril 1861. Obristleitlant Schnakenburg. Nr. 34. Kirjutaja G. Lehbert. sl^j Sellesinnatse kirjaga annan ma teäda, et se laul: „Kurja naefe warra," mitte nende innimeste peale ei olle kedda mailm arwab, ja et ma ial ei olle kellegi keeldud kirjad wäljaannud. Sedda tunnistan ma iggaühhele töetusseks omma nimme-kirjaga. Tallinnas, 14. löulo k. p. 1861. Heinrich L. Wilde. Waldo mõisas, Rapla kihhelkonnas, sawad  müriseppad ni hästi ku peale, kui aasta peale waskowoetud.. W Meie anname selle kulutusse läbbi teäda, et meie üht wägga head punnast lõnga wärwi teme, nimmega „Wetteri kofhenilje pasta,"  misga üks nael willo ehk willast lõnga eht hellepunnaseks wärwida ennam ei maksa, kui 30 kopp. höbb. Se punnane wärw on jubba Lihwlandi ja Kurama rahwast wägga paljo ostetud ja wöime sedda julgeste igga ühhele sowida. Wärwiminne on kerge; sest põlle muud tarwis, kui sette öppetusse jarrele keeta, mis igga ostjale kasa anname. Sellega ühhes kulutame, et meie wabrikust ka keik muud apteekre- ja wärwikaupa oddawa hinnaga sada on. A. 6c W. Wetterich, apteekrekauba ja wärwipood, Peetri-kirriko  körwas, Rigas. Tarto makonna 1. kihhelkonnakohto polest antakse teäda, et 17. lanuaril 1862, kello 16 enne löunat Nennala jamas (Peipsi randqs)  lauad, tolid :c., söido-, hobbuste- ja muud majariistad, wodi padjad ja pallakad ning peale sedda, üks hobbu-weski, alttubba, rehhe ja karjalaut (keik need honed on puust) awwalikkult auksjoni wisil sawad arramüdud.  Roela mõisas, 22. Detsebr. 1861. Kihhelkonna kohtoherra F. v. Liphart. Wglga makonnas, Ue-Wohlwaarti (lättikele  Wezz-Zerzem) möisa al, saab üks pärtiskoht,  nimmega Gohren, wanna möedo järrele  37 taalrit suur, 16. ja 26. selle ku päwal awwalikkult ärramüdud. Selle kohha jarrele on head honed, põllud ja heinamaad, kui ka karja  ja metsamaad, kus palgi- ja ahjopu metsa rohkeste peal kaswab. Selgemat teadust antakse  sealsammas. sl^j Waldo mõisast on üks suur kollane Hurda-koer  ärrajooksnud, kes tedda senna taggasi  wiib ehk temmast tössist teädust annab, saab 3 rubl. höbb. Uks kollane jännese-koer, kael, ninna pealt ja nelli jalga walged, nimmega „Waldine", on ärrakaddunud. Kes tedda allewile Wis'- bahhi (Fischbach's) maiasse taggasi toob ehk tössist teädust annab, saab ausaste maksetud. W' Uks mosekandi nodieamat, halli künedega  on Perno linna ärrakaddunud. Kes sedda  leidnud, wigo trükkimaiasse, kus leidja omma waewa ausaste tassutud saab.