mätleslamatta möda millna lasta. Ni hästi sõaüllemad, kui keik Wenne rahwaS, kes Pola-- maal ellawad, andwad selle tarwis jõudo möda rahha, et üks kapital kokko tulleks, kelle intressid hawatudlsoameeste ja langenud spldatide leskede ja laste heaks ärrajaggatud sawad. Soaüllemad on keigest ommast aasta palgast 1 kopp. igga rubla pealt selle tarwis annud. Peale selle kingitakse grahw Bergile üks suur Wwärwidega malitud Pilt mällestusseks, kus peal minnewa aastane pahha luggu üllewel seisab. Keige selle peale ei õlle K eisri H err a mitte omma Wba kelauud. Surem hulk Pola rahwast ei pea middagi ni wägga sowima, kui jädawat rahho, jasellepärrast  hea melega keiserlikko wallitsusse alla heitma. Kes weel mässamissest rägiwad, need ellawad isse wõeral maal pelgus. --- sPola kolidest.j Iggast asjast paistab  meie Keisri Herra issalik südda wälja. Ka Pola mässammne ei olle Tennna issalikko meelt mitte jõudnud ärrawässitada. Kurjad piddid nuhheldud sama, (helde lummal taewas  ei te ka teiseti) agga sellepärrast ei olle Keisri meel mitte põörnnd egga kanna Temma  wihha nende peale, kes truiks jänud ehk eksitusse tee pealt ümberpööruud. Nende Päwade  sees on nüüd keiserlik käsk kolide muutmisse  ja parrandamisse parrast Polamale grahw Bergi kätte läinud, kust meie sedda omma luggejatele  wälja wõttame, mis Pola tallorahwasse  putub. Nende kolidest ütleb Keiser nenda: „Tallorahwa seisusse uendamissega, ni hästi nende maeapiddamisse kui wattitsemisse pele st, tulleb nüüd ka häddaste tarwis, et koliõppetus nende huikas peab lautud sama ja juurduma. Üksi sel wisil wõiwad nemmad omma seisusse muutmisse st ja ude st seadustest ennast taieste rõmustada ja kasso tunda ning kindlaks rahho ja korralisse etlo toeks sada. Tõssise hea meiega  nään Ma sest, mis Mulle on teada antud,  et Pola tatlorahwas jubba iggal pool isse hakkab ärratundma, kui Larwis neile parremat waimo harrimist ja kolioppetust on, sepärrast annan ma Teie Bergi) holeks, selle eest murret kanda, et küllakolide hulk kaswaks ja nenda assutud saaksid, et neist rahwal kog- gokounades kasso on. Minna nõuan keige kõhtude  ja tallitaja ammetniikude käest, et mmmad  selle wägga tarwilisse asja eest keigest metest  hoolt kandwad. Minna tean, et Teie is- Härralikko holekandmisse al lühhekese acaga ni Paljo kullakotist assutud sawad, kui neid tarwis on ja nenda endise koliseadusse snrem pudus Polamaal parrandud saab." Kule ka meie Eesti tallorahwas sedda omma armolisse Keisri healt ja rõnmsta ennast; flgga murretse selle eest, et Teinum kõrw ka wõiks kuulda, et meie isse jnbba par>emat  koliõppetust tagga — Keik pritts ja ell o kergitus, Pärrismaad ehk pär- ei aita harrimatta rnmmala innimessele suurt middagi. Wöeralt maalt. Kkeswig Holsteinimaakt. bitaminnej ei pea hertsogirigidele just ka mitte head teggema egga kasso toma. Surem ossa 'Jütimaad seisab kül saksa jõumeeste käes, agga Need ei sö egga jo mitte Tani üllamate taskust, maid isse ommast, kuid Prikorteri penwad Jüütlased  andma. Sesinnane korteri andminne woib kül mitme Jüti perremeestele sureks tülliks olla, agga male ei te se mingisuggust kahjo, Maid /ennem kasso; sest selle labbi on paljo pahha ümberjooksmas ja lüütlastel head tenistust. Peale selle, mis wäe ülleSpiddamisseks sealt maalt Mli hinnaga ostetakse ja Puhta rahhaga maksetakse,  andmad ka tillemad ja allamad söamehhed pmma Palka seal wälja ja prugiwad meel paljo muud rabha ärra, mis neile kotto järrele sade-takse.  Üksi Preisi Mäe ommaksed ja suggulased saatwad iggas kuus 60,000 taalrit senna rahha järrele, mis keik Jütinwal wälja antakse. Se ei tulle mitte Jütima kahjuks. Kui ka tullewa kewwadeni Meel mitte rahho Malmis ei oÜe, siis ei litsu se Taanlasi mitte, maid kurnab Sakslasi. Jah, Taanlased oüeksid üsna rõõmsad,  et se labbi mihkatud hertsogirigid stdda ennam piggistud saaksid. Midda ennam päwad süggise pole jõudwad ja ilmad Pahhemaks  ja tormisemaks lähwad, sedda wahhcm on Daanlastel karta, et waenlased nende Wüni sare peale peasewad tungima, neid wäggise sundima. 309