Õn teil rõmo päwad, jobud ehk muud sellesamast maeas, noh siis laske sest perret ka ossa wõtta, mitte silmakirjaks ja nimme järrcle, waid süddamest  ja tõeste. Laske neid cunestega uhhes kurtvad ja rõõmsad olla, neuda kaswab nende sudda teiega uhte. Ärge keelge omma teenrid ka wahhel ommaksid  watamas käia; ärge pange ka sedda küllaleiwa  kannikast mitte kahjuks, mis neile kasa annate. Iggal iunimessel on omma koddopaik ja wannemad ehk suggnlased armsad; on nemmad  neid nwnne aea takka jälle näinud, siis on südda rahhul ja tö lähhäb mõnnusam eddast.» Keik, mis innimenne hea mele ja rõõmsa siiddamega  teeb, se lendab küäS eddasi. Tünno lummalale, meil on, isscnrranis maal, paljo auwäärt perrewannemaid, agga meil on teisi ka weel. Knhho mo kõnne mahhuks, kui mõnnest pencmehhest ehk perrenaesest kõnnelcma  hakkaksin, kes muist rummalusse, muist ka tiggeda süddame pärrast neuda perre piddawad,  kuida se kuhhuge ei kõlba? Peaksin ma teile weel nimmeta»'a, kuida siis omma teenri wasto peate ollcma, kui Iluilmal  neile haigust ehk muud hädda sadab, noh, siis Ula juhhataksin teid selle kunmngamehhe jure, kellest piiblis kvnneldakse, et temma, ehk kiil alles paggan, omma haige sulla se eest ui h õlega on murretsennd. Teinma on teinud , mis igga aus perrewannem peaks Leggema. Pangem sedda keik Lähhele ja puudkcnl temma jälgede sisse astuda. Ommalt maalt. Tarkust. sAuwäärt leidjas Õige meeS on aus mees. Jgga õigHnnimenne on römoga  walmis üht ausat meest auustama. Süddame  rõmoga teeb sedda ka „Eesti Postimees," kus ial mõnnest Eestimehhest middagi head teab kr;lutada,nagosekord ühhest auwäartTormamehhest. Kristi au Raud, Torma walla mees, olli sure Ria postmantee pealt üht summadaui maast leidnud, ning et ei teadnud, kelle omma se olli, sedda Tarto sillakohto peal ärraannud. Parrast tulli wälja, et Baron Kampenhausen summadaui perremees olli, ja et sellega ühhes omma tarwilessi  pabberid kätte sai, olli ta sndda rõmus ja andis ausa mehhele 25 hõbberubla leido. Ai tummal, se olli tännowaärt saak, ja aus mees wõib sedda rahhoga prukida; agga armad Eestimehhed, seslegipqrrast ei pea meie mitte palja palga eest ausad mehhed ollema, Maid onuna Eestinimme au ja ristiinnimesse süddame tunnistusse  parrast. Keige hea teo jures on maimesse  süddame rahho ta surm palk. Oh, et ma weel saggedaste ning mitmest wõiksin üttelda: se mees teinud jälle, nago Kristian Raud. Mast. sSõawcie-makond.j KeisriHerra kässo peale on Wenneriik sõawae polest mitmeks makonnaks jaotud ning üks neist jaggudest on meie Balti kubbermangud, Nia, Tallinna ja Kurama, kokko. Igga sõawäe-makonna ülle seatakse omma isseärranis sõawäe-ülleni ning Nia-ehk Balti svawäe-makonnaüllemwallitsus on Keisri Herra Polest meie kindral-kubberneri herra Baron Li.weni  kätte ustud. sParrismade ostmissest) on jubba saggedaste kõnneldud ja meie olleme ikka nõu annud, kui ial wõimalik, ning hinna kõrgus ja kontrahti punktid kõlbawad, omma pessa ennesele  nõuda. Agga sedda peab mõistlikkult ja ettewatamissega tehtama, muido wõib innimenne kahjo sada, nago sedda ka olnud. Seal on Lättimaal, kuida Ria kubb.-seitg. sest kõnneleb, Oppekalne kihhelkonnas ja Õppe mõisa al üks jaggo tallokohtasi ärra -müdud ja ostjad hinnast suur hulk sissemaksnud, enne kui asjad õiged ja kontrahtid kinnitud vllid. Ostjad olnud jälle ni targad, mitte jarrele watama, mis nende omma seadusse ramatus H 61. seisab. Selleparrast  on nüüd nenda seatud, et tallomade ostjad  sedda jaggo ostmisse hinda, mis kontrahti järrele  warsi tulleb ärramaksta, seadusse ramato Z. 61. järrele tallitawad ehk senna kreiskohto peale sisse makswad, kus nende kaubakontraht kulutud ja kinnitud saab, et ni hästi ostjad, kui ka need, kellel mõisast pärrimist on, mitte kahjo ei sa, nago se Õppe mõisas sündinud. Narmast. sTörahwa taggawarra-laegas.j  On kallis assi, kui töinnimenne egga ükski itmimenne omma palle higgis Lmitnd rahhaga  mitte warresse wisi ei te: „kus kon sadud, seal kon sõdud, " nago mitto tewad ja parrast 170