wib, mis isseennesele. Iggaüks mottelgo jubba enne ammo walmis., mis temmal sel päwal rakid  aja tehha tulleb. Kes lambasabba ei tahha olla, se ärgo kõnnelego sel päwal enne wallitemist  kõrtsi letti äres mitte sõnna; parrast on aega küllalt. Ja kui näeme, et monni kohto mehhe ammetit wägga himmustab ja teisi, naga kuk kanno, kõrtsi letti äre kokko kutsub, siis teadkem:  se kolwab keige wähhem, ja temmaga panneksime kitsi kärneriks. Nõudkem head tagga, siis aitab lummal sedda kätte sada. Muda, mo armad wennad, ollen ma teile lühhidelt ja kahtlasi ommad pissukesed mõtted selle sure asja palest wälja üttelnud. Tüünete seal tõdde sees ollewad, siis üttelge ka neile, kes meie seltsist mitte ei olle. Neil on sedda isseärranis tarwis. Ja nüüd lasko lummal Eestirahwa kohto ja muud asjad keik hästi korda minna, et meie ka ommas ilmlikkus ellus sam sammult ikka ennam eddasi saaksime! Ommalt maalt. Tartust» sTallo rentkass a.j Et meil tallo rentkassa on ja selle rentkassa! seadusse tamatus A. 4. kõrwas L. Al isseärranis ettekirjutus ehk reglemang, kelle S. 89. järrele rentkassa wallitsus igga aasta Lihwlandi rüütlikoggule  (mõisnikokoggo) onuna Lötoimetuste ülle arro peab andma, sedda meie teame jubba ammo. Mödaläinud aasta 1864 arroandmisse  järrele on siis nimmetud kassa 1866 rubla eest rentkirjafi walja annud ja o!li aasta lõppu! endisi rentkirjafi 285,666 rubl. eest ja 1866 senna jure, teeb kokko 287,366 rubl. .eest intressi kandjaid reutpabberid, mis fiamale rahwa käes likumas ehk seismas on. Need sinnatsed  rentkirjad seiswad 193 tallo peal, agga aasta lõppu! Ollid jubba 68 uut tallo ostetud, kelle peale ülleültse 66,866 rubl. wüärt rentkassa  abbi nõuti, mis agga ueks aastaks korda sata jäi. Eestiseltsist.j Nimmetud  seltsiliikmed ollid 3. Webr. jälle kous. Seltsi ramatokoggo hoidja andis teada, misudest ramatutest  ollid jure tulnud, need ollid agga keik saksakele. Seltsi asjade hoidja näitas üht weikest gipsist  järreltehtud kiwwi hamert; peale selle üht kangapoli modi kiwwi, ja weel üht 6 tolli pikkust  teist kiwwihamert. Seltsi wanna rahhakoggule ollid monned endised wenne hõbbetükkid jure tulnud ja mõnned  uemad wasktükkid, misagga arwa weel leida on. Präsidenti sowimisse peale piddasid seltsiliikmed  nõu, kuida sedda tehha, et nende Eestlaste  ellokohhad, kes siit Balti kubbermangudest wäljarändanud, selgeste teada ning kaardi peale Messe saaksid pandud, nendasamma sowisid seltsil!  ikmed praegust piri Eesti- ja Lättirahwa wahhel  selgeste tundma sada. Seltsi asjade hoidja lugges üht kirja ette, kus sees Rishkowa kolonii ehk assutusse Me (õhto pool Siberiamaal) teadust antakse, kellest meie ni palja nimmetame: Aastal 1803 sai Rishkowa  külla assutnd, ning Some tallorahwast, kes Itowa mõisast Ingermannimaalt 23 perrekonda isse senna wälja rändasid. Nad ollid Kusemkina  kabbeli koggodussest, mis Narwa some kirriko järrele. Rigiwallitsus olli neile wäljarändamisse  lubba ja teekullo annud. Aastal 1816 sai Tobolski knbberneri abbiga Rishkowa küllasse meie usso kirrik ehhitud ja 1819 öppetaja seatud,  nimmega R. Wallher, kes Omski linnas rüggemendi  õppetaja olli ja sealt Rishkowa koggodust watamas käis, knnni 1825 üsna senna ellama laks. Parrast sedda hakkati kurjateggejaid, kel kergewad süüd, Vallimaalt senna ärrasaatma, mis läbbi agga koggodusse endiste liikmete ello raisko läks, isseärranis kui Pärrast õpp. Waltheri surma 1838 —1841 teMma järgminne õpp. Hildenhagen  kord aastas sedda rohtund koggodust watamas wõis käia. Peale selle sai Puudani Rishkowa õppetajaks. 1846 põlles suur ossa küllast ning ka õppetaja maea ärra. Igga aasta sadeti usi süallusi jure ja rahwa hulk läks wimaks  ni sureks, et kõrwalesi assemid piddi assutatama,  muda kui 1827 Makarjewa, 1833 Bojarka, pärrast Kasulina (Lätti külla) ja Pudene.  Aastast 1849—1852, pärrast kui õpp. Puudani Kasani linna ellama Pandi, jäi waene  koggodus jälle ilma karjatseta ja käis õpp. Frühauf tedda weel watamas. 1852—1859» olli õpp. Fr. Meyer Tartust neile hingekarjat- seks, kes praego Simbirskis, (kus wiimse sure põllemisse  aeal kül meie usso kirrik weel seisma jäi, agga Vppetaja maea ka ärrapõlles. Sim- 57