agga muist teiste linnadesse wiakse. Et Norrama  heringad Kaspi heringatest paljo parremad,  sepärrast otsitakse neid ka ennam. Se aasta olla seal jälle 45V tuhhat pütta malmis sisse solatud, mis ostjaid otawad. Se aastased  kidetakse wägga head ja sured ollewad. Kronstattist. sMerre j eä. Kuida seitungid könnelewad, olla 4. selle ku päwal, hommiko kello 9 aeal, meel rasked koormad Kronstatti al möda merd eddasi ja taggasi käinud ja üsna ilma kartusseta; agga et meil sel aeal sojad ilmad ollid, kus päike wägga sure armastussega jeä peale paistnud, on parrast lõunat kello 4 aeal jubba tükkati sullawet  nähha olnud, ja keik selle merre jeä, ni kaugele kui silm ullatand, pannud kewwadisse  halli surma kue selga. Kauaks ta senna jänud põlle mitte teada antud. Polamaalt. sTallorahwa Kuida jubba minnewa näddala könnelesime, ollid Polama tallorahwas 70 savikut Peterburgi  Keisre Herra jure saatnud, tedda temma armo eest tännama; tänna tahhame sest könneleda, kuida Keisre Herra neid wastowötnud ja 7. Aprillil parrast lõunat kello 1 aeal tallipalleis ennese ette lasknud tulla. Kui mehhed sures salis koos ollid ja Keisre Herra sisse astus, langesid keik pölweli mahha ja nenda omma pölwede peal andsid nemmad wanna Wennema prügi ja wisi järrele temmale sola ja leiba. Parrast sedda kui Keisre Herra nende wahhelt olli läbbikäinud ja mönned küssimissed küssinud,  kutsus ta keiki ennese jure ja käskis Polarigi sikkertäri Platonowit neile Pola kele teada anda, „et temma neid nende truusse eest tännab ja sedda õigust, mis temma auwäärt  õnnis Jssa neile tahtnud sata, kätte on saatnud ning lodab nüüd ka köwwaste, et nemmad temmale truiks jäwad ja seatud kõhtude sönna wötwad kuulda ning neid antud  seadussi ausaste piddama." Senna wahhele  ütlesid tallopoead: ..Meie tahhame truid olla; meie ei tahha ei omma ello egga warra hoida; meie tahhame sönnawötlikud allamad olla; meie tahhame keikis Läita, mis meie kohhus on; ialge ei tahha meie sedda head, mis armolinne suur Keiser ja Kunningas meile teinud, ärraunnustada." Parrast sedda kui Keisre Herra nende truusse tunnistust ja süddameliko tänno olli wastowötnud, pällus ta Keisri Prouat ja omma lapsi ka nende sekka astuda. Seläbbi  said mehhed nago ennam julgust, astusid Keisri Proua wasto, andsid Wennema prügi  järrele temma kleidile suud ja römo pissaratega  tunnistasid nad ka Lemmale omma süddameliko  tänno ülles. Pärrast sedda laskis Keisre Herra keik paleid ja mis seal sees, neile näidata, mis ülle mehhed wägga rõõmsaks  said ja keik mis silma putus, nende metest  wägga imme olli, isseärranis immestlessid nad Keisre Peter I. tõde ülle, mis ta essi teinud. Pärrast sedda läksid nad pöllotö riistade  koggo maeasse, kus jälle silmad pärrane läksid ja immeks pannemissega keik asjo tähhele  pannid. Selle sure mällestusse päwa löppetusseks, olli trahteri ..Mofkwa perremees  omma kullu peale lasknud neile mõnda kunsti mängo näidata ja wenne laulusid laulda. Enne kui mehhed Peterburgi said, olli Keisre Herra polest neile korter walmis murretsetud  ja igga ühhel sedda sada, mis tal seal wöeras linna tarwis olli. Warsi peale selle kui senna ollid sanud, tulli keisri adjutant  obrist Jankowski, kedda Keis ri Herra  olli saatnud neid terretama ja selle eest hoolt kandma, et kellegist pudu ei pea ollema. Keisre Herra on neid omma wöeraiks piddanud.  Et nemmad ka wenne tallopoegade ja nende seadustega Luttawaks saaksid, on Keisre  Herra kässv peale, Peterburgi lähhedalt, mönned koggokonna wannemad senna lastud tulla, kes neile omma seadust ja wallitsusse modi piddid selletama ja neid sellega tuttawaks  teggema, et ka nemmad ommal maal möistwad selle seadusse järrele ellada mis neile antud. Wöeralt maalt. Preifimaalt. sönnumed  söa Omma ma sönnume- 141