sullaste wahhel, kummas ossa neist surem ning kuida igga seisus teine wasto on? Peale selle, kui keige sellega, mis üllemal praego olleme nimmetanud, walmis olleme ja meil keigist selge arro käes on, tulleb küssida: kas statisti kirjutus tarwilinne on ehk mitte? Eks ta põlle sesamma, mis igga mu kirjutus? Siin tulleb tähhendada, et ta koggoniste üks teine assi on ja temma läbbi keik teadused paljo selgeminne üllematte silmade ette tullewad.  Igga mu kirjutus toob kül omma. kasso ja tarwilissed teadussid, olgo pöllo-tö ehk ammetmeeste, kirriko kui kolide ja mu maksude  nöudmisse polest, agga sidda keigist keige tarwilissemat kasso sadab statisti kirjutus, olgo missuggusi rahwa ja seisusse peale ja ei mitte ühhes waid iggas asjas. Tahhab agga kegi Miskile selga pöörda ja omma tahtmist möda ellada, kuida rahwas ni mitto Mhhat aastat enne ellanud ja misga nad ni wägga harjund; siis ei woi ka nende eddespiddineMsso  ial parremaks minna, waid jäeb omma warma talla peale, kus ta wimaks kui närtsind lilleke ärra kuiwab ja ködduneb. Meie assi peab igga päwaga parremaks minnema, peame igga pääw kaswama mitte ükspäinis ihho polest, mis mäddaneb, waid ka hinge polest, mis iggaweste saab ellama. Statistik põlle muud middagi, kui üks assi mis läbbi igga assi, mis rahwassi putub, selgeks ja igga pudus täi es te awwalikkus saab. Keiki asjo siin issiärralikkult selletada, põlle meil wöimalik, waid tahhame agga näitusseks üht wötta ja si olgo koli asjust kelle kasso ja pudus statistiks läbbi öiete awwalikkuks saab. Mis kasso on sest, kui agga teame, kui mitto koli ja koolmeister! ning kolilast on, kui meie sidda ei tea, kui suur öppetusse pudus  weel on, si on: kui meie nende laste arro ei tea, kellel koli öppetust häddaste tarwis.  Ühhel maal woib kakskord ni paljo kolisi  ja kolilapsi olla kui teisel ja ommetige on seal weel kassinaste, kus wasto seal, kus kassinam  kolisi, ommetige jubba küllalt on ja seks on tarwis, et teame, kui suur nende laste arro mis 7 ja 17 aasta wahhel, kes keik koli arrulissed, selle järrele on meil siis ka assi selge, kui paljo kolisi senna tarwis. On ühhel  maal mitme ussulist rahwast, siis on ka häddast tarwis, et igga ussMstek omma kool on ja jälle laste arro järrele peab awwalikkuks  sama, kui mitto koli senna häddast tarwis on ja kuida ka sedoa seada, et lapsed holega kolis käiwad. Agga ei olle ka sest weel kül, et agga kolid seal on, waid nad peawad ka nenda ollema, et iggal seisusse! omma kasso neist saaks ollema, nenda kui ammetmeestel,  päilistel ja pöllomeestel j. n. e. Se peab keik holega järrel katsutud sama, siis tulleb igga pudus kohhe taieste silma ette; siis woib kohhe ärra nähha, kus abbi tarwis. Agga kuida sedda tehha? Ei mitte muido, kui ülleskirjutusse läbbi, se ükspäinis tõstab keik -wiggadussed ja pudussed nurgast wälja ja teeb awwalikkuks, kellele siis woib appi rutta  ta ja sedda mis weel pudulinne, aidata. Nenda on se iggas asjas ja ello seisusses, seal on weel paljo, mis parrandada tahtwad, paljo mis peawad uendud sama ja sedda woib ükspäinis agga statisti kometi läbbi kirjutussest  tulla; sepärrast peame jälle mele talletama, et kegi walle mõtlemisse läbbi ennast ei pettaks,  kui tullewal aastal selle kirjutussega allustust  tehhakse. Ommalt maalt. Pernust. tullewad koggematta  ja ilma tahtmatta, teeb kegi melega, mis oige põlle ja nimmetab sedda eksitus seks, se põlle tossi; waid eksitusseks woime agga sedda nimmetada, mis koggematta juhtub. Nenda on ka meie minnewa näddala lehhe sisse üks wägga rummal eksitus sisse puggenud,  mis meie mitte nenda põlle kirjutanud, waid kes teab, kuida ta sisse sanud. Lehhekülg 294 parrem pool jaus üllewelt luggeda wies ridda seisab: ka siis põlle auustanud peab ollema: „ka siis wsel auustanud." Kuida se eksitus sisse sanud, sedda meie weel ei tea, agga et ta seal on, se on tossi; pallume  siis mitte pahhaks panna. on surema hulgal alles ni paljo tuttaw, kui nad sedda Lrati postide 298