surreb temma tänna eM, Home, Ms surreb ka paawsti riik temmaga «Masse» Prantsusfemaalt. Omma rigi asjadest ei te nemmad sekord jutto, sest neil põlle seks suurt aega, silmad seisawad ikka Spania ma pole pöördud ja woib ka olla, et wanna Reinowadder  Spania järrele keelt nilpäb ja sabba libbitseb; sest prints Napolionil põlle jo weel pea warjo ja ello ksrtert, õlleks ehk wahhest parras Spania troni peale; sepärrast peab oige lahket naggo teggema, ehk lähhäb õnneks. Spania poolt söbber olla Madritist Parist kirjutanud, kindral Prim olla omma suga öölnud,  et ta ial selle peale põlle möttelnud ja mis ilmasgi ta mele põlle tulnud, Spania ma kroni omma pähhä iggatseda; ta saaks otse selle wasto seisma, kui rahwas sedda temmale peaks pakkuma. Spaniamaalt. Seal on nüüd kibbe seadimine  ja õiendamine et rigi wallitsusse yhjad  nenda saaksid peale pandud, et parrast middagit karta ei õlleks. Dn tõld tubli ja ohjad head, siis tahtwad ka head kutsarit wötta, kes mõistab nende politika tõllaga sõita, et mitte ümber ei lähhä. Uus wallitsus,  mis praego seal mõnda asja uendab ja mannast soppast puhhastab, on keigs pealt sellega  Hakkanud, et kloostrid, mis 29. Julil 1837 assutud ja mis rigi wallitsusse ja rahwals  ni ütlemata suurt kullo teinud, ärrakautada  ja kässtb, et mungad ja nunned issi omma eest peawad hoolt ja murret kandma. Keik nende kloostrite parralt likuw ja likumata warra peab krono ommaks jama. Need kloostrid,  mis enne 1837 aastat seal seisnud, neist peawad põled kautud sama, egga tohhi kegi ennam kloostritesse ülleswöetud sada. Kloostre naesterahwas kes omma tännist seisust tahtwad  mahhajätta ja jälle teiste naesterahwa seltsi heita, peawad sedda tsiwil kubberneridele teada andma. Nenda on nüüd Spania asjad! Kirjawastussed. J. E. W. Teie kirri on, kuida näete omma kohta leidnud;  agga olleme ka ühtlasse pallunud, et keik Mid peawad  lõppema. 349 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Bsn der Censur gestattet. Pernau, den 22. October 1868. Teadaandmissed. Perno wogtei-kohhus annab rae-kohta kässo peale 12. selle ku pawast 2359 teada, et mölder Tönnis Grünbergi parralt ellomaea  ja tule mis 1. Perno Ria allewi  kwartalis 1405/123 K al, keige aeaplatsiga  ueste samad wäljapakkutud. Ostja astub nikohhe parrast jure lömist, nende krundide  pärris perremshhe õigusse sisse. Wäb japakkumisse päwad on 28., 30. RomembrU ja 2. Detsembril; neljas ja mimane termin ow, kui sedda peaks nõutama, 5. Detsembri ku päwa peale kinnitub. Ostjaid kutsutakse nimmetud päiwil, iggakord kello 11 ennelõunat nimmetud kohto ette omma pakkumist ja vllepakkumist  pakkuma ja siis otama, mis jurelömisse  parrast saab mõistetud. Pernus, rae-koea peal, 18. Oktobrll 1868. Oberwogt Brackmann. M W 7. Sikkertär A. G. Mors. Z Liwima 111. makonna üksisi wallitsusfe põiest  antakse seläbbi teada, et Liwima kubbermangs  wallitsusse polest antud patenti läbbi 94 wallitsewast sinatist antud ukas keigile, agga isstärranis neile, kellesse se putub, teada antakse, et seisaw wina mümisse seadus mõnnes  punktis ümbermudetud, mis 1. Zanuarist 1869 omma täie wae sisse astub ja selle järrele  tulleb kauplemisse lubba patendi eest aastas  maksa: trakteri piddajatel 30 rubla, agga joma-maead, tobi-poed, kõrtsid ja korteri piddajatel  tulleb nende patent 50 rubla maksma ja peawad wimaks nimmetud mümisse kohhad,  nenda kui: joma-maead, kõrtsid :c. keikis selle patenti 325 punktis kinnitub seadust köwwaste täitma ja ennast selle alla heitma, kui wes! eddasi kaubckda tahtwsd. Pernus, 26. Septembril 1868. Inspektori assemik R. Thal. M 557. Kirjutaja E. v. Hahn. i Wägga haid ja raskid Wennema rukkid müüb parraja hinna eest ja wöttab ka keiksuggu intressi pabberid  kursi woi omma seisuse hinna  eest wasto A. Heinrichfen. »