nud ja walmistawad kibbedaste selle wasto, Italia wäggesid keelda Wenetsiast Wälshtiroli minnemast ja löhhuwad, kus wähhe silda joggede peal leidwad, pealt ärra." 7. Julil. Kindral  Garibaldi peakorterist kirjutakse: ..Meie ja Austria wäggede wahhel, mis Kondinus ja Ledrus kokko said, olli wägga kibbe lahhing. Kül ollid meie mehhed waprad peale hakkamas,  agga Austria mehhed weel tullisemad ommalt poolt wasto pannemas." 8. Julil  kirjutakse: ..6. selle ku päwal hakkasid Italia merrewäed Lissa sare kindluste peale laskma ja kui nenda seitse tundi järgi möda wastastiko ollid lasknud, jäid linna kindluste peal sured tükkid wait ja üks püssirohho maggasin  lendas hirmsa raksumissega ülles taewa alla. Ztalia poolt polnud kahjo liig suur. Et agga waenlassel suurt aega ei saaks ollema,  ennast kohhendada, olla admiral Watsa jälle nende peale hakkanud. Jubba olnud admiralil nöu ärraminna, agga korraga olla Austria söalaewad nähha olnud, mis otse nende  peale tulnud, jänud sepärrast paigale neid otama. -- Midda liggimale Austria laewad jõudnud, sedda ennam tagganenud Italia laewad  taggasi. Triestist , 8. Julil. ..Jtalia söalaewad, mis asjara Lissa sare peale olla lasknud, janud  ühhe wallida lahhengi peale, kus üks nende somus laew wiggaseks lastud, taggasi lodud ja selle järrele olla nad kaugele merre peale pöggenenud. Neid olnud ühtekokko 12 somus laewa ja 9WO meest, mis male piddand  minnema." Tsarast, 8. Julil. ..Jtalia söa laewad olla jälle ueste Lissa sare kallale, nago hunt lamba kallale jooksnud, sanud agga kui wiis tundi ollid mässanud, häbbiga taggasi aetud ja Austria laewad aeanud neid nago hurdad jännesid weel hea tük maad tagga." Parifist, 9. Zulil. Sönnumed, mis Wini linnast olleme sanud, könnelewad: „Eila parrast  lõunat olli Jtalia ja Austria merre wäggede  wahhel Lissa sare jures suur lahhing. Jtalia soalaewo olli üllepea 23, kelle seas 12 somus laewa. Üks suur somus laew sai põhja lastud ja üks teine mitte somus laew lendas wasto taewast. Et seal kegi elluga nende laewade pealt põlle arra peasnud, on isseennesest mõista. Selle peale tullid nelli Jtalia somus laewa, ühhe Austria sure laewa ümber ja tahtsid sedda nelja külje pealt labbi purida, said agga isse häddast soja hingega jälle minnema. Seal olla Austria mehhi 22 surnud ja 82 hawatud; laewal põlle muud wigga, kui üks mast sanud purruks lastud. Mitme tunnise laskmisse jarrele pöggenesid Jtalia  laewad ärra, mis Austria poolt weel tagga said aetud ja sekord olla sel sarel waenlastest jälle rahho. Austria wäed keik hea terwise jures. Uemad sönnumed Lundenburgist kirjutakse: Austria ja Preisi wahhel olli 10. Juli Presburgi lähhedal  jälle kaunis walli lahhing ja jubba olli wöit jälle Preisi pool. Kui lõuna aeal jonnum  lahhingisse jõudis, et söa riistade rahho tehtud, jäid möllemad põled waggusi. Monned  suredtükkid ja sadda Austria on jälle Preisi kätte sattunud. Austria ja Jtalia wahhel tehhakse rahho pärrast weel kibbedaste kaupa, põlle omma küssimiste ja lubbamistega ühte janud. Kindral  Lamarmora tahhab sellepärrast Werona minna, et seal kaupa walmis tehha. Berlinist kirjutakse 15. Julil. Kui kaugele  Austria ja Jtalia omma asjadega sanud, selle ülle põlle meile weel jonnumid tulnud. Need sönnumed, et Austria Preisi rahho tingimissed  wasto wötnud, peawad tössi ollema. Winist kirjutakse 13. Julil. Austria ja Jtalia  on enneste wahhel näddala peale söariistade  rahho mahha teinud ja alla kirjutanud. Wimaste telegrahwi sönnumitte järrele mis 15. Julil Berlinist tulnud, on Preisi ja Austria  wahhel 14. Julil nimmetamata aea peale söariistade rahho selle tingiwistega tehtud, et möllemil polel lubba ja wolli on jälle södda ette kulutada, kui tal tahtminne eddasi söddida. 231