ja räkimisse järrel kirjutanud ja selle allust pannud, kuida selle wanna ramato kirjutaja weel eddasi könneleb: „Sellesinnatse Eestikele sönnade koggo ülle, mis jubba siin ramatus on, woib töe ja julgusega  öölda, et selle sees mitte üht ainust sönna ei leita, mis ühhe Eestlusse omma suust kuuldud põlle. Peale selle peab agga tunnistama,  et nende nelja Eestima jaggudes, kui ka selle terwe Perno makonna sees mönned  sönnad ennast teist wisi mudawad; sepärrast  ei õlleks se mitte ilma asjata waew, kui ausad öppetajad ja minno abbimehhed ommas kohhas keik selle ramato sees ettetullewad sönnad,  kelle tähhendust tallorahwas seal ei mõista  müttaks märkida ja neile need seal prugitawad  sönnad jure panna. Nisugguse korjamisse  läbbi woiks aega moda nende mitme sugguste makonna keelte arro tutwaks ja ühhendud  sada. Sesuggune ette wötminne ei õlleks siin jures mitte nenda wöimata, kui Saksa ja muundes keeltes, kes laiali ja ennast  mitmesugguse wisiga mudawad,  issiärranis,  et Eestikeel ühhe pennikoorma suruse ma rumi sisse ümberringi piratud on, mikspärrast sedda enneminne need mönnesuggused  muutmissed tuntud ja mõistetud sawad. Se kasso saaks ennast piibli könne parrandusses  kui ka muis asjus üllesnäitama:c. :c." (Jääb poleli.) Ommalt maalt. Pernust. sSuur Meie linnal  olli 27. ja 28. Augustil se ön, et Ria ma kubberneri herra, ka meid korra watamas käis ja peale selle kui olli rentrei ja kohtud keik läbbi käinud ja järrel wadanud, mis tarwis  olli wadata, sõitis ta 28. parrast lõunat Kurresare, kust ta essimessel selle ku päwal pärrast lõunat jälle kalli terwisega taggasi olli jõudnud ning ilma aea wiitmata linnast läbbi Tali mõisa sõitnud. Kuhhu ta sealt lähhäb, ei tea meie. sJlmadest-1 Meie ilmad on se aasta õige warra süggiseseks läinud; ennamiste igga pääw willud, niisked ja tormised ja wahhest sekka kü nattuke ö-külma, mis mönnes paikas, kus sm-willi weel walmis polnud, tedda olla näppistanud ja enne aega walmistanud. Kartuhwle  warred on jubba kesk Augusti kuust sadik külm ärrawötnud, misläbbi ka nende kasso kinni janud. Suri kartuhwlid on wägga  pissut leida ja kaebatakse ka selle ülle et wägga pissut al olla. Ka olla tobbisid jubba küllalt leida ; ostjad tehko agga silmad lahti, muido woiwad pea pettetud sada. Minnewa aastase sagi wasto ei pea tännawune middagi ollema ja sepärrast on nad ka kauniste hinnas.  Praego, kus neid alles maast ülleswoetakse,  maksab wak liggi rubla; mis sawad nad siis maksma, kui maast ennam wötta põlle?  Üllepea on wiljade hinnad kõrged, kellel suur perre toita, sel töusewad juukse karwad kül püsti, mil kombel neid üllespiddada! Pernomaalt. s T umma de kolist. Olleme omma selle aastase 21. numris lühhidelt  tummade kolist, mis aulik Wändra öppetaja  minnewa aasta 1. Detsembril omma kirriko  mõisa assutanud, juttustanud, ning arwasime  seal kümmekond lapsi kolis ollewad, agga kuida aulik õppetaja isse meile kirjutab, olla Hakkatusseks seal agga kaks last, mis ta ommast kihhelkonnast omma kullu peale senna öppetusse alla wötnud. Teised kihhelkonnad põlle tännini sest weel ossa wötnud. Ni hea ja tullus kui se assi ka isseennesest on, olla ommetige ni hästi üllema kui allama suggu  rahwa seas neid olnud, kellel se assi woimata  näitnud ollewad ning sedda koggonis.te põlle tahtnud uskuda, et kurdid ja keletumad ka woiwad luggema õppida ja seläbbi omma Onnisteggiaga tutwaks sada. Juni kuul olla aulik Wändra öppetaja sedda waewaks wötnud ja üht neist öppijaist Tallinnasse Eestima  öppetajate sinodi ja nüüd Augusti kuul jälle Walga linna Lihwlandima öppetajate sinode  ette näidata winud, kus assi selgeks sanud, et nad ka tõeste middagi woiwad õppida, kui neid agga holega öppetakse. Need kaks on jubba selle lühhikesse aea peale, mis nad öppetusse  al olnud, nattukenne räkida, luggeda, kirjutada ja rehkendada mõistnud, misläbbi nüüd öppetajad sedda wastoräkimatta tõeks 289