keSkeS nõultks wõtnnd, omma hea mõisaherrale kord ka sedda tänno üllestunnistada. Sedda asja walmistadi ammo ette, agga esmaspääw 27. Innil piddi se awwalikkult sündima. Keik piddi ui sallaja hoitama, et mõisaherra hing enne ei teadnud, kui käes olli. Nimmetud päwal panni La kül immeks, et mitmed ümber- ' kaudo mõisanaabrid tedda watama tullid, agga maal juhtub sedda ikka. Selle peale kulutas tener: „Seal on al paljo walla perremehhi ja naisi, ci tea mis need peaksid tahtma?" „Tahko, mis tahlwad, eks same nähha," kostis  herra. Agga nüüd tullid keik üllesse. Esmalt lauldi neljahealega laul, siis astus keigewanuem  Perremees wallast ette, piddas lühhikest täunokõnnet, isseärranis oddawa made mnmisse eest ja selle peale andis ta keige perremeeste nimmel üht kuld pitserisõrmust herrale ttemma heateggude malleStusseks. Parrast sedda kingiti prouale kuld käeehte ja 2 hõbbelühtrit ja herra sai weel üht wägga kallist uut modi Püssi, mis ta isse eks olle weider? ühhe teise herra palme peale, kedda tallopoead ollid ärrapallunnd, Rigas ostis, aggahingesteiteaduud, etisseennesele. Herra sndda olli rõmns ja ligutud, ta tahtis omn:a  wõerid nüüd ka ülleswõtta, agga kahhetses, et ep olle teadnud ennast selle wasto watmistada.  Ka.sedda ep olnud tarwis. Perremehhed  ollid päaw enne sedda naabri möisaS keik sögid ja jogid walmis murretsenud, kuid pallusid  nüüd prouat perrenaese ammetit ennese peale wõtta. Nüüd tulli rõmus sömaaeg ja mõnnesnggused  toastid ehk terwissejogid, kellest essimenne  meie armolisse Keisri peale käis, teine mõisa herra peale, kolmas Ermisse koggokonna peale ja muda eddasi. Ohto pandi mõisa parkis  kirjud latred põllema ja ööd läbbi olli pilli mango  ja rõõmsa rahwa laulo kuulda. Teise! hommikul  olli jubba suur walge wäljas, kui rahwas lummalaga jättis ja koeo Pole pöris. Meie ruum ci auna sest pilkemalt kõnuelda. Mis segi piddo muud tunnistab, kui sedda wauna todde: Tuksub tillemate rindus issa südda, siis tuksub allamate rindus lapse südda.  Audko lummal meile pea mõnnest Eestiwallast  ka sellesarnast kuulda. Perna makonnast. ja wina s nr m.j Tänna naddala eest sl 4. Iulil) ärratas tnllekel Sindi wabrikns innimessed warra  homnn.ko ülles. Keik kissendasid r „suur mabrik  Põlleb!" agge se olnud tossi, Maid sest 6 ' sülda emal rauaMallamiSse maea olli wormide kuiwatamisse kambrist Põllema hakkanud. Pritside ja innimeste wahmusse ning lummata abbi läbbi sai tulli mähhem tunni aea sees jälle ärrakustutud; kahjo ei olle ka wägga suur. Pääw enne sedda widi uks Wändra tüdruk wabrikust läbbi Perno pole, kes Päwa palla-. musse parrast olli peast rmnmalaks janud, ja seal Perno pool olla Meel teisi selle häddalisi kuulda. Sellega peaks nattuke ettewadatama. Lanpääm, 40. lunil olli Tali malla rähni  ab mõisas priparrast winajomiune, mis Iculijodnks  nimmctakse. Seal olli üks manna 60- aastane mees, et ilma hinnata WZiS wõtta, ui paljo jonuv, et pühhapääw hommito ennam ei tahtnud olli surnud! Peteröurgist. sTullekahjnd.j 7. lulil on Peterbnrgis 3 Lullekahjo olnud. Esmalt Obwodni-kanali äres Durdini õllekökis. Waewalt  olnud tulli seal ärralämmatnd, siis hakkanud  Roshdestwenski linnajans jälle koddaniko Shitikowi maea põllema, kellest ka 4 teist maea seal ümber weel põllema läinud. Ehk kül kustutajad  selle eest on hoidnud, et tulli laiali ei läinud, agga põllewaid maeastd ärrakustutada, ei olle ennam wöimali? olnud. Halledam lnggn seal jures on se, et Shitikowi abbikasa kahhe pissikese lapsega on sisse jänud ja tullesurma sannd! surnokehhad leiti parrast risso alt. Õhto kello 11 peasis Mitninski platsi äres weel kord tulli lahti, agga et abbi seddamaid käepärrast olli, sai ka seal jälle ärralämmatud,  eunego liig suurt kahjo peasis teggema. sPrintscs Dagmari kingitussed.j Et Mõstum ja Peterburgi surematsuggu nacstcrahwas  leinaja Dani printsessile üht kallikiwwidega  ehhitud risti ja uisamma kulla ja kalli kiwwidega sissesõidetud Ewangeliumi ramatnt mällestusseks ou kinkinud, sedda teame meie. Nüüd kuleme ka, et nimmetud naesterahwas omma kingitussi Keisri Prouat on pallunnd Dani kroonprintsi läbbi, kes Peterbugis mattusse!  Olli, leinaja prudile kätte satar, mis ka 250