noorde ja mannade süddamed ligutud ollid, no kes sedda muidogi ei teaks. Suisle möisaherra, Baron Krüdcner, olnud ka pulma peal ja kinkinud  tv anna parikesele kuldrahha, ööldes: ~Kuldpulma  kiugitussed peawad ka kuldsed ollema, mis teie parrast omma lastele mällestusseks jättate." Ja nüüd andko lummal neile waggust elloõhtut,  siin ma peal eddasi kõndida, künni hmgepelo  tulleb. Perntlst. sWeehädd a.j Peruus on üks pimamees liig nõrga jeä pealt ülleaeanud ja hobbttne keige wankrega põhja Maunud; mees isse sanM waewalt h'ngega wälja. Teisel hommikul  tõmbunud kallamehhed surnud hobbuse ja wankre wälja. Kuida kuulda, küssida mõisarentnik  55 rubl. hobbuse eest, kallamehhed wotsid  2 rubl. wäljatombamisse eest, ei tea kui paljo ta sanud nahha eest; agga mpaljo on nähha, et pimamehhe essimeune jeäsõit, kaunis kalliks läinud. Kuida se keik tulnud? Noh, Pimamees tahtnud 8 kopp. lodjarahha taskus  piddada, sellepärrast püüdwad nüüd 57 rubl> waljahüppama. Mõnnikord tulleb nenda. sKahjolik wõikaup.j Üks kaupmees Perno makonnast - nimme ei olle meile nimmetud  ostnud tännawo suil paljo wõid üllesse  ja saatnud amolaewaga Niga, mis läbbi woi hind Pemus wagga kõrgeks tõusnud. Agga hinnad kukkunud Rigas alla, kaupmees ootnud parremat hinda künni wõi sandiks ja haisema läinud, et kegi ennam ninna külge ei pistnud. Nüüd tonud kauba Riast taggasi ja münud sebikeetjale  ärra 10 kopp. nael, kahhekordne weokullo  weel peale kauba! Se wõis raske lops olla. Mitto waesemat olleksid sest leiwawalgustust  ja pudrokastet wõinud sada, agga nüüd ei kõlbanud uimale, kui sebipatta. Se tulleb ka monni kord nenda. Peale sedda kaebab meie kirjasaatja, et seal üllesostjad ja wahheltkauplejad  nago senet soea wihmaga peawad sigginema, kes muud tööd ei wiitsida tehha, kui igga hommiko  möda teeärisi hulkuda. Mis ial oddatvam, se olla nende nappus, olgo mis nimme tal on. Mõnned piddada üsna hobbuse selle tarwis, sähhärdust kaupa Ümbrikute peale ja Riga weddada.  Mis tulleb sest? Eks sedda, et waesemäd  lisinarahwas pühkigo suud puhtaks. Mast. jSelgem arro seltsipiddamisse pole stj on meie maal weel kassin. Sellepärrast olla Ria koddanikute selts sßürgerverbindung) nõuuks wõtnud, Saksama kulust tö- ja hantwärgirahwa  seltside assutajat, nimmega Schulze-Delitsh,  Riga palluda, et temma seal selgemaks  arrosamisseks mõnned etteluggemissed ja kõnned peaks. Sedda tunneb jubba keik mailm ärra, et tö- ja hantwärgirahwa keigeparrem abbi ja tuggi se on, kui nemmad isseennast awwitawad.  Seks on nüüd seltsiheitmist tarwis, kus üks keigile ja keik ühhele toeks ja abbiks heituvad.  Se on wagga tullus nõu ja Schulze- Delitsh on Saksamaal mitto sadda sähhärdust seltsi assutanud, mis törahwa sureks kaSsuks priskeste eddasi lahwad. Et nüüd meie linnades  ja wabrikutes seddasamma asja tarwis õlleks, sepärrast tahhetakse nimmetud meest Riga pallnda  , et temma seal nende silmad lahti teeks, kes muido mitte arro ei sa. Nisamma nago Peterburgis, on ka Nigas üks naesterahwaselts assunud, kus üksi naestemhwaft, olgo tanno al ehk ilma tannota, kui 16 aastat mannad on, seltsiliikmeks wastomõetakse. Seltsi nõudmmne on, jõudomöda omma liikmetele waesusses, haigusses,  ehk kui surm nende sekka tulleb, abbi sata. Esmalt seltsiliikmeks heites, maksab iggaüks  1 rnbl. sisse ja parrast 6—13 kopp. näddalas.  On kül wähhe, agga korjab hulga peale paljo. -- sTelegrahm wargade Rigas hakkatakse telegrahwi howikoera assemel prukima, et margad maeasse ei pease. Minna ei tea, mil wisil se on seatud, agga peab wägga tullus ollema. Jgga kord, kui margad ösel tahta  maeasse tungida, ärratada telegrahm maearahwast  üllesse ja kelmid piddada pakko jooksma. Ühhes maeas olla Margad kolm kord ühhe ö sees katsunud sissetungida, agga iggakord ärratanud  telegrahm maearahwast üllesse ja wargade waew olnud ilmasjata. Muidogi ei wõi kelmide  meel selle surnud, agga allati uinumatta malmaja peale hea olla. Tallinnast. sSaksa laulopiddo.j Jubba  mõnda aega olli kuulda, et Tallinnas tullewa  sui jälle üht saksa laulopiddo tahheti piddada. Nüüd olla neil jubba üllema wallitsusse polest 418