riista, mis Põllotöseltsi sekrt. Nuss. C. v. Hehn teada annad, ja tahhame ka onuna luggejatele sedda näidata. Somemaal on sesmnane põlloriist  iggas maeas leida, ja ni ühtlane kni ta wäljanäitab, peab ta onnneti wägga tnllns ollema, isseärranis parrast semendamist. Sawwise  ma peal peab ta essimenne komba pmrnstaja ollema, et ial nuiadega komba lõhkumist tarwis ei olle. Mis näggo ta on, sedda näete sün pildi peal. Some põllotassutaja on kolmest palgitükkist tehtud, mis 38 tolli pilkad, pealt nattuke labbaseks  tahhutud ja alt Pole palgini lõuguti wisi soned sisse tehtud. Nenda kue terrawa serwaga lohhestab sesinnane põlloriist hobbuse tagga ja mees seisab Püsti peal, muido õlleks liig kerge. Nago näete, palgitükkid on pealt kahhe sisseuritud  põuaga kokko pandud, mis eest poolt kitsamad  on, ja nende külge on ette pole konksud tehtud, kelle otsa aisad pannakse. Tahhab mõnni -palgiotsad pikkcmad sagida, et töriist laiem saaks, siis ei õlle se kellegile cirrakeeldud ja õlleks laggeda  Põllo peal hea kül, agga siis ei wea üks hobbone  ennam ärra, pealege kus meel mäggiue ma on. Muidogi ei olle ma isse sellega weel põllotööd  teinud , agga targad põllomehhed kiitwad tedda hea ollewad, ja weame kihla, mõnni terrane Eesti põllomees katsub ka, kas kõlbab. No katsuge>  ja näitke teistele ka. Kui wõimalik, siis wõtke selle tarwis hästi kõwwa ja kuiwa puud. Kirjawastussed. Kl) M. D. P. . . .s. Meie ei olle Teie sewlmissega, kuida tavwiS olli, mitte aega wiitnud; agga kui lubbate, siis jätkame nokkimatra. Teie teate meie möttid. 62> Th. U. R. . . . . .s. «Sittukese« juttojälk on postitaskus natruke karre. Teise lou eest olge terwe. 63) K. A. M. 6. Se luggu on holle kül, aggg nisuggusi on wce! paljo meie rahwa seos. Siiski ei peo se meid mitte ärrawäesitama, ni paljo kui jõuame, neile tuld näidata; wimaks nawad ommeti. 64) M. J. P. . . .6. Kahjo, et selle numre sees ennam wöimalik ei ollei Muid sowimessi katsume ka täita. 123 Von der Ccnsur erlcmbt. (Nr. 60.) Dorpal. d. 6. April. !864. Aadaandmissed ja kulutamisfed. Et praego Saksamaalt jälle suur hulk keiksuggnft wägga lllust ja täieste eht wärwi ollcme sanud, siis anname sedda keige maeaperrenseste ja .nore tüttarlaStele  teada, et nemmad wägga hõlpsalt ja vddamalt igga karma wiiiaft lõnga ja rattikuid, kui ka sidi rät. tikuid ja lindi paelo eunestele koddo wõiwad wärwida, olgo pnnnast, finnist, rohhelist, halli, musta, rosa, wivlttti zc. :c. Igga ostja saab malele trükkitud õpv?tusse  lehhe ilma hinnata kasa. Et meie märwid podi wärmid ei olle, saab igga perrenaene pea leidma, kui teiste marmidega on wärminud, mis podis mnakse. Meiepromime igga wärmi enneisseärra, kui müa pakkume,  mis podis mitte ei wõi tehtud sada. Igga karma wärwitud lõnga prowid on ostjail allati uähha ja märwid sada Tartus ue turro-ulilsal endises Lude (Bienerti) aptegis. . (Z) Tarto worimehhe Nolje lesk tahhob keik ommad  worimehhe hobbnsed ja loidoriistav ärromüa; ka on sealsammas maeas üks suur kedowilja aed nudi peale anda. (3) Eht Aniliin - wärwi wiko ehk sidi wärwida, on igga karma sada ja antakse matele trükkitud õppetusse lehhed kasa B. Frederkingi sebi-podis turro äreS (3) Keiksuggu penikesed Doppelt-napsid on sada Tartus kaupm Hennigi jureS, 4 rubl. SO kopp. wedro (3) Ma annan selleläbbi teada, et 1. Aprilli kn päwast  sadik ni hästi minno wabriknst suise kallatnrro äres, kui ka mo winapodist, mis Lsakmanni trükkimaea  wästo v. Stahri maeas, penikest napsi mnakse,  rubl. öv. kopp. medro. Kaupm. Wore (Faure) (3) Wmaspäaw, 13. Aprilli ku päwal samad Kitdesärwe sacweske peal mitmetseltsi laua pinnad oksjoni wisil eunam pakkujale ärramüdud. (1) Peinurme mõisas, Peetri kihhelkonnas. 21 mersta Põltsamalt, on tallokohte müa, mis 7—taalrit sured, ja wõiwad need, kes neid osta himmustawad, Peinurme mõisas iggal acal selgemat teadust sada, kui ka nende makaarti ja wakkoramatuid nähha. (3)