tade sees m hirmus ruttu eddasi sanud, et ta 12. Webr. 1866 jubba 30 kele sees ennast wõis katsuda lasta. Temma olla Weunemale tulnud ja tahta siin temstust wõtta. Arruldane mees. sWürst Gortschakowl Weime rigikanzler,  on 13. lunil onuna 50 aastast ammetipawa  piddanud ja wägga auustnd sanud. Temma on 1798 sündinud ja sepärrast mitte ennam laps. 13. lunil 1817 astunud temma krouo tenistusse ja on nüüd 50 aastat ärra teninud. Würst Gortschakowi kätte on Keiser jubba 11 aasta eest rigi wäljaspiddised tallitussed uskunud ja tedda leidnud tru ja ustawa ollewad, sepärrast nüüd temma malletusse päwal tedda ka wägga austanud. Keisri Herra reisi peal olli würst Gortschakow kasas ja sai iggal pool auustud, kui Keisri tru tener. Ni lahke ja aupaklik kui ta ühhelt poolt, nõnda kindel ja järrelandmatta on ta teine poolt. Wiimse Pola mässamisse aeal teadwad Prantsussed kül kuida temma nendega räkis, kui mässajatele tahtsid appi tulla. Sest sadik on temma nimmi ka wõeral maal wägga tutwaks sanud. Astrakanist. sHeringapüüdj Kaspia merres olla tännawo aasta hästi korda läinud. Nemmad mõedawad seal püttadega ja on ammo ärraprowinud, kui paljo tükki järrele pütta sisse lähhäb. Selle järrele olla nemmad seal 45 miljoni hermgaid sanud, se on 15 miljoni ennam,  kui mullu. Poilamaatt. Nüüd on Polarahwa piddo- Päwad mädas ja Keisri Herra ja Proua mõllemad, Keiser Peterburgi ja Proua Krimmi sare pole ärrasõitnud. Agga rahwas on ka wägga rõmus olnud, et kõigeüllemad rigiwannemad  ui mitme pahhandusse peale, mis Polamaal sündinud, neid ommeti isse jälle watamas käinud. K eis eri na olli Keisrile tük maad lastega wasto sõitnud ja nõnda sõitis meie issalik Keiser ommaksetega Warsawi linna, nago ei õlleks seal linnas ial seggast wet olnud. Et nisuggune issalik uskwus Keisri poolt rahwale ütlematta rõmo teggi, on muidogi teada ; nad hõiskasid, et lin kollas. Paradid, pallipiddud ?c. Ollid igga Päüw. Ka Pola tallorahwa sadikud on Warsawis Keisri ees tännamas olnud kõige selle hea eest, mis Keiser neile teinud. 5000 tallo- Poega olnud kous ja need läkkitanud ommad sadikud Tedda terretama ja tännama. „Mul on hea meel teid nähha," üttelnud Keiser, „sest ma ollen teie heaks teinud, mis mul wõimalik olli." Polarahwas tunnistawad isse, et keisri Nikolai kronimisest sadik Warsawi lm nõnda ep olle likumas olnud, kui neil päwil, kus nüüd Keiser Aleksander eoil woeraks olli. Omma sõawäega, miis Polamaal seisab ja nüüd Warsawis  Keisri silma alla üllewadata, olla Temma wägga rahhul olnud. Suurt romo on rahwale teinud, et Keiser linnas ümberkäies ja sõites mmgisuggust ettewaatmist egga wahtisi mnma ümber ep olle piddanud, waid julgeste nago issa laste seas ellanud. Uskwus sünnitab uskwust  ja kõik Polakad ei olle mitte polameelsed Berezowskid, nisamma wähhe kui kurja Karakosowi  nimmi teiste Wenuelaste peale sünnib. Uhhe ülleannetuma Parrast ei lükka meie õige Keiser mitte ilmsüta innimessi sü alla. Nüüd on meie kallis Keiser jubba jälle omma linnas ja koddo taggasi ning lummala kassi on Temma termist ja ello hoidnud. Peterburgi  zeitungid sawad nüüd pea rõõmsast wastowõtmissest kõnnelema, siis meie ka. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Berlinis on hiljuti nisamma hirmus luggu sündinud, kui essimessel ptthhal Peterburgis. Berlinis ellas üks ohwitser v. Scheve kingfep Seiferti jures korteris, ja sel ohwitseril käis üks noor naesterahwas, Anna Ewald, tihti wõeraks, mis maeaperremehhel mitte melepärmst ei olnud ja sedda ka kellegi oige mehhel ei olle egga pea ollema. Kui nisuggune  häbbematta wõemssel käimine ei kahhaneuud,  waid kaswis, läks Seisert, kui Anna Ewald jälle seal olli, ohwitseri tuppa Lemmale ütlema, et se eddespiddi mitte nõnda ei pea minnema. Mis nemnmd seal räkinud , ei tea meie, agga mõnne aea parrast kuuldi püssipauk toas, tüdruk» plikka lippas minnema, innimessed tungisid sissi, kengsep olli omma werre sees maas ja mõrtsuka Schevel pistol käes, kus tedda warsi kinni wõeti ja kohto alla anti. Sedda wilja kandis wienda ja kuenda kässo rikkumine» Kohhus teeb nüüd mis kohhus tehha on. Peterbmgi lnggu on weel hirmsam. Seal ellas 196