med ja sawad omma ossa ei mitte armo parrast  (sest innimeste arm ei üllata kaugele), waid öigusse parrast; sest et nemmad ommal terwel  päiwil, ja kui neil tööd olli, omma ossa seltsilaekasse on römoga sissemaksnud. Needsinnatsed  törahwaseltsid on ka mitmes muus asjus neile sureks kassuks. Sest tallitajad ostwad keik, mis neil talweks tarwis on, hulga kaupa sisse, sawad seläbbi paljo alwem ja hopis parremat kaupa, kui iggaükS isse küllimeto  ehk matti kaupa ostma lähhäks, kallimat  hinda maksaks, sandimat kaupa saaks, ja rahha wahhe aial sattuks üks ja teine jälle helde wöllaandjate wörko. Sähhärdussed törahwaseltsid on kül meie maal alles tundmata  asjad, agga meie lodame, et nad iggaweste  seks ei ja, waid kui wöerad wössud ka meie maal haljendama ja omma wilja kandma  hakkaksid. Hea õlleks, kui se mitte wagga kaua tullematta ei jääks. Sönnumed ommalt maalt. Kas ma pean sekord Pernust ka middagi könnelema? Olgo siis sönna kaks meie purside-kolist. Teie teate jubba ammogi, et hantwärgid õppe-, tusse põiest ka keige önnelikkumad innimessed ei olle. Leitakse weel meistride seast nisuggusi, kes omma nimme kirjutada ei mõista. Jah, mis Hansoke põlle õppinud, kust Hans sedda peab mõistma. Wannal aial ollid wannad asjad, mis nüüd ennam paljo ei maksa. Pursid  ehk öppipoisid wöeti turro ehk ulitsanurkade  pealt, pandi kingiseppa-liisto ja rätsepanöela  tahha töösse, kus omma öppiaastad kuiwa ehk märja silmadega wälja tenisid ja siis „sümptig" selliks said. Nüüd hoia eest! Soldatiks nemmad ennam ei läinud, selle eest maksid hopis surema pearahha, liht ladvast peksa ei wöinud nad ka sada, sest nad ollid „sümptig" ja tallitasid nisuggused asjad enneste wahhel herbergi peal ärra; sest üsna ilma hopideta ei olnud wannal aial üks hantwerk  mitte õige terwisse jures. Mis suggo rahwaks piddasid nemmad ennast? Noh mm- dogi Sakslaseks, ehk kül surem hulk neist eht Eestlased ollid; agga nad häbbenesid ennast  wähhäpunnaseks, kui kegi neid Zürri ehk Mats :c. nimmetas. Miks nad ennast omma  sündimisest häbbenesid? Noh tulle Zummal appi, nemmad ollid jo püsti rummalad! Luggeda nemmad ei möistnud, kirjutada nemmad  ei möistnud, rehkendada nemmad ei mõistnud,  ommad mötted selgest möttelda ja wäljaüttelda  ei möistnud nemmad muidogi mitte, mailma asjust ei teadnud nemmad märki: sest nemmad ollid „sümptig" sellid; nende saksakeel  aias nutma ehk naerma ja hantwerk olli haisust tunda. „Agga nemmad reisisid jo, mönnikord koggoni Saksamale ja weel kaugemale?"  Tossi kül, sedda teggid nemmad ka; agga need reisiad ollid teistest jubba mitmes asjus kaugel ees. Juhtus minni kolitamatta sellidest reisima, sel polnud omma reisimissest paljo suremat kasso, kui mönne toapoisil, kes omma herraga ni mitmed Eiropa lm nad läbbi olli käinud ja ommeti muud ei möistnud,  kui sapaid wiksidcf. Nisuggusest sellidest said nüüd ka eddespiddi meistrid ja seal olli saggedaste hädda käes: tööd mõistis mönni öige hästi tehha, uhkes rides käia, illusas maias ellada, kui jöud kandis ja mokkad nattuke  torrus hoida, agga muud middagi. Se olli tulline kahjo, agga se olli nenda. Hantwärgi  seisus on ka auwäärt seisus ja selle seisussel on kuldne pöhhi, se on, kui temma liikmed ennast auwäärt üllespiddawad.  Agga kuida wöib se neil wöimalik olla, öppetud innimeste seas öppetud innimesse kombel  ennast üllespiddada ja ommad asjad tallitada,  kui nemmad middagi muud põlle õppinud,  kui omma hantwärgi tööd? Küssime nüüd, kas se meie päiwil wägga paljo parremaks  on Läinud? Mitte liga. Lassewad hantwärgid  ommad lapsed parrem Volitada, siis häbbenewad, neile omma ammetit öppetada (sest poeg peab ikka pitkemakö kaswama, kui issa), ja pursid wöetakse weel kaunis wanna modi nenda just, kust neid kätte sadakse; kas nad middagi möistwad ehk ei möista, selle järrele paljo ei pärrita. Kust peab sel kombel  öppetud hantwärgi seisus tullema? Kust 291