alla pMz»d/ , .Waterwodis- olla söS : pealik neid käskinud rahhule jada ja alla" heita; agga nende peamees põlle sest holinud, waid käskinud tuld anda, misläbbi üks soldat hawatud  sanud. Muidogi teada, andsid söamehhed  tuld wasto ja kaks mässajat olla langenud, kedda' nad issi ka kohhe ärrakorristanud.  Ehk kül söamehhed neid tagga aeanud,  põlle nad neid kätte sanud; olnud willedamad  jooksmas. Londonist. Sealt kirjutakse mawärrimissest,  mis Ähto-Zndiamaal Antigua sare peal wägga raske olnud, ja mitto tundi järge möda turinud. Otse nendasamma on ka Portoriko,  Kitise, Rewise ja Saba sarede peal mawärrisemist olnud ja isseärranis wimase sare peal wägga suurt kahjo teinud. Spaniast. Noh, mis tuleme siin sojal maal; egga neil praego kassukast tarwis põlle, kus meie kue ja kassuka sees weel külmetame. Selle polest ei woi neil kül kaebtust olla, agga politiga asjad tahtwad waggise käest sassi minna ja nimmelt Ztalia naabriga. Meie servates põlleks se kestegi assi, mis ülle meel woib nukraks minna, agga surema rahwa seas on se nappo otsas; üks ainus köwwa sönna, löhhub keige suremat sõbrust. Wlorentsi  seitung juhtund Spania kunningana kohta pari sonna ütlema, mis ka wahhest üsna tössi wois olla, ja se kihhutand Spaanlassed  pessast walja, hakkanud-- kibbinal ja kabbinal püssa watama, tellinud warsi Inglis  ja Amerikamaal uutmodi püssisid ja mis muud weel; selle wahhe aeal olla tuul. nattuke  teise pole pöörnud ja nenda olla essimenne  pallawus ärrajahtunud, ning on praego suur lotus, et keik waggusi jäwad. Sedda tuttistama minna, kes rammo polest tuggewam,  põlle ka just hea; woib seal körwalopso sada, mis mõnda aega parrast wallutab. Türgimaalt. Sealt tullewad sönnumed, et Bulgaris ja Donauwürstimade sees ni rangaste  lund saddanud, et postid kümme päwa järges süggawa lumme parrast põlle läbbi sanud. Kui paksult tedda maas on, sedda põlle kirjatud, agga kassinaste ei woi tedda olla, km posthobbused ennam ei jõua läbbi tallata^ Jutto jätk. Mtto pealikud istusid ühhes koos ja otsisid rüggemendi öppetajat, kes nende keske olli sattunud,  iggatpiddi pilgata ja nokkida. Õppetaja,  kellel ka omma ossa waimoliko warra kasas olli, mõistis neile omma targa wastamissega  iggakord ninna peale lüa ja nende suud kinni panna. Kord kössis üks terraw ninna pealik jälle: ..Missuggune immeteggo peaks se keige surem ollema, kellest pühha kirri rägib?" Üks noor junker olli ilma, et kegi temma käest kössis, omma terdaws wastusega  malmis ja ütles: Se, et Elias tullise wankrega taewa on sõitnud, ilma, et omma püksa õlleks ärrapölletand." Keik naersid; agga öppetaja, kes sedda sureks pilkamisseks  piddas, wastas: „Ei mitte, teie eksite; se keige surem immeteggo on, et Biliami esel räkinud, ilma, et Lemma käest middagi küssitud." Kirjawastussed. J. P. H. Olleme Teie kirja kätte sanud ja kuida näete, ka kohhe prukinud; agga kardame et sest suurt kaSso põlle lota. J. M. P. Sönnumed, mis meile ollete saatnud, on kurwad, agga kas peaks assi seläbbi parremaks minnema, et sest könneleme, ei ussu mitte. Olleme sedda ommal kombel  prukinud. M. J. E. B. S. "Teie pennikoorma pikkune kirm on kül meie kätte tulnud ja olleme Teie wastomeelt asjadeas tuttawaks teinud ning üllemate kätte ülleskaluda andnus, kardame agga wägga, et teine pool mahha kukkub, enne kui kitsast wärrawast lübbi peased. 39 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 30. Januar tB6B. Teadaandmissed. Perno wogtei-kohto polest antakse selabbi teada, et rae-kohto kässo peale 20. Detsembri!  1867 2769, pankroti janud kaupmehhe  L. Fr. Usi parralt 2. linna kwartalis,  Hospitali ulitsas M 64 ja 65, (enne 184 ja 185) al seisawad maead awwalikkult sawad ärramüdud ja waljapakkumisse päwad on 22., 2A. ja 24. Webruaril s. a., neljas termin agga, kui sedda peaks nõutama, 27.