tembr.) wõime ni paljo iittelda, et seal telegrahw saab assutnd, ni pea kui tarwilissed postid Laatre jama ja Willandi wahhel on tee äre wcetud ja Püsti pandud, mis makonua Polest tahhetalse mnrretseda. Raudtee parrast, mis Peruo ja Willandi wahhele peab Lullema, sai ka nõu petud ja otsuseks wõetud, essimest eestööd  jubba raudteemeistri Guleke kätte anda. Parrast eestö lõppetust. pallutakse krono lubba. Perno-Willaudi raudtee-komite liikmiks wallitseti: Heimthali herra v. Sivers präsidendiks, konsul Bremer Peruust ja A. W. Boström Willandist  nõinnehhiks, ja J. Sewigh kirjata llitajaks.  Komite holeks jäi raudtecmeistriga eestö Pärrast kontrahti ärratehha ja tingitud hinda 8000 rubl. maksta. Kui kaugel asjad praego on, sedda meie ei Lea. Tallinnast. Meie teame jubba, et se Tallinna meestelanloseltsi nimmi on. Minnewa kord räkisime „Estonia" lanlopäwast  seitungi, tänna sõbra kirja jcirrele. 6. Nowembr.  olnud seltsi essimenne aastapaäw. üks aasta on seltsil ärraellatud ja selja Lagga. ' Nisugguue pääw mudab ennast ennam ehk wähhem  ikka piddopawaks. Nenda olnud „Estonia" seltsil ka. Seks päwaks ollid seltsi eestseisjad ka keik muud Tallinna lauloseltside eestseisjad, ehk wannemad omma aastapiddule wõeraks pallunud  , kui ka weel muid, kedda arwasid asja poolt ollewad. Kui esmalt ollid laulnud, siis tännanud eestseisjad Tallinna koliwallitsust, kes neile üht kolisali lubbanud, kuhho igga naddalas laulotunni piddamisseks wõiwad kokkotulla. Parrast  sedda olla seltsi eestseisus lühhikest arroandmist  ommast maeapiddamissest ja tööst teinud, nenda kui sissetullikust, waljaminnikust, liikmete hulgast !L. Kui se keik olnud ärrakõnneldud ja toimetud, siis on pallutud troeraste seast üks oppetud seadussetundja R. n. A. teiste wõeraste niuunel uore seltsile armast õunesowimisse kõnnet piddanud, mis seltsiliikmeid wägga rõmustanud ja neile sureks kossutusseks olnud, et iggaüks uut eddasipuüdmisse tungimist omma rindns tuunnd  likuwad. Selle peale olla siis terwissejogid  tulnud lauljate õnne peale, kus ka hurra! sekka helliseuud. Kuida jubba ununema kord nimmetud, on pallutud wõerastest ka se suur kasso tulnud, et enuamiste keik kuuljaks liikmiks heitnud, mislabbi 24 laulja körwas nüüd 50 kuuljat liget on, ehk kokko 74. Qlgo terme ueil tlllnud omma piddo peal ka meie Tarto „Wannemuine" mele ja nemmad kallistanud ka temma terwisseks nattuke klasid kokko, nenda km uemmad sedda keige Eesti lauloseltfide termisseks  teinnd. Et keige selle piddo peal rõõmsast lauldi ja lõbbusast kõnneldi, on muidogi teada. Rõmus on knnlda, et mõllemad eesti lauloseltstd Tallinnas, „Estonia" ja „Remalia/' wastastiko  teine teise abbiks ja toeks on. lago se ikka nenda Tallinnas ja iggal pool, ja ärgo tungiga ial manna kollatand, kihwtine kaddedus egga nukker meel kahhe taime wahhele, kossumisi rikkuma. Sõbrus ning kindel mennalik kannatus ja kokkohoidminne, on se ainus tuleöhk ja päwapaiste,  kus al, kui Jummal õnne annab, meie lauloseltstd ja muud taimed koösuwad. Söed vhkuwad ühte hoides, agga kustumad, kui lahkuwad.  „Kes õige Eestimees, Sel eesti südda sees Ja hoiab truift omma rahwa pole. Ta teeb mis jõuab Ja maigust nõuab, Kui kül weel teised arro ei saaks. Ei ota tanno. Ei kido sönno, Waid teeb, mis kohbus, Ja hoiab eunast ikka maddalas, Et teised nääks Ja nenda teeks. Kus wõib ehk jõuab ta. Seal mendi aitab ka. Kui lummal tedda eunast armust aitnud Keik wallekeled Ja petjad meled On hirmsad temmal', ei salli neid. Nääb kuskil hadda. Seal püab sedda Pea löppetada. Ni tehkem, meunad ka, ja walwagem. Et malle laaks Ja todde jääks." Kuramaast. sWaldade ühhendus.j Seal on 1. Oklobrist künni 10. Nowembri ku pawani kreiskohto ülleniaatmisse al ja knbberneri  loaga wallad nenda kokko langenud, et 120 Mriswallast 4Z ja 97 kronowallast AA uut 384