koleratussukeste labbi. Ma lodan, nüüd ollcme teine teisest arro sannd. "Agga kas siis kolerahaigede  roja sees nisuggused tnssnkesed on?" Wärske roja sees mitte, sellepärrast ei olle ka kolehaigede  öpottid, mis mee! kaua põlle seisnud, mitte kahjulikkud, maid koleratussukesed sünnimad senna sisse, kui 2-4 päwa on seisnud, ehk kui uemmad mihma- jõe- ehk kaewomeega kokko samad ja niiske ma sees iddanema lahmad. "Agga kuita  on se möimalik?" Miks mitte? Kolerahaigede kehha tühjendamisse sees ei olle nimmetud tnssnkesed  mitte marsi, kui se kehhast walja tulleb, maid iddud, kellest tussukesed tullemad. Peamad neist iddudest tussud sama, siis peab neil aega ollema kaswada ja nemmad ma peale langema, kus iddaneda  ja kasmada wöimad. Nisugguue ma ei pea siis mitte kaljo egga kuiw liim ollema, maid kobbe ja aeg aealt niiske ma, kus ka muud kasmud sigginewad.--"Noh,  kui siis koleratussuke peab sigginema,  siis peab temmal ka kobbe, rammus ma ollema, nenda ütled ssnna, armas tohter. Agga kui nüüd kihwtisc koleratussukeste iddud haigede roja sees on, siis peamad nemmad jo sellesamma ühhe kohha peal sigginema, kubho haigede kehhatühjendus  langenud ehk missatud, ja üksi seal paikas  kahjulikkud ollema; kuida wöib se nüüd tulla, et keik öhk ülle terme laggendiko ehk sure linna nende tussukestega täidetud wöib sada? Wata, mo armas lugaeja, kolerahaigusse aeal on linnas mitmed kohhad,  kus haigede sallapaigad seismad, ja mitmest pissukcsest kohhast saab üks suur. Ja kui ka üksainus  koht õlleks, kuhho kolerahaigede läbbijooksminne  langeb, wöimad ka sealtge koleratuSsud ümberkaudo  maljalautud sada, kui kobbeda, rammusa ma sisse sigginema sawad ja parrast tule ohho sees ümberlendawad. "Agga kuida on se möimalik?" Se sünnib kolmel wisil. 1) wihmawee labbi, mis kohhegilt labbi jookseb, kus kvlehaigede peldikud seismad. Sesinnane mihmawessi saab siis koleratussukeSte  iddudega täidetud, kuhho ial kokkokoggub,  ja se sünnib ikka maddalama kohhade peal, ja nimmelt seal samad kolera iddud ma sisse, kui messi on langenud ehk kuimanud, ja kui ma iddanemisse  peale kõlblik, se on kobbe ja rammus, siis iddauemad seal ja pea leudamad koleratussukesed ülle selle kohha tule kaes ümber. Mahharduft öppetust  möite sest mötta? Scdda, et koleratömme aeal maddala paigade eest hoiate, nimmelt kui kolerahaigede sallakohhad ka paar jalga sest paigast kõrgema! seisaksid.  Peale selle, et teie maddala st, kobbedast ja niiskest kohhast pöggenete, ja kui ial möimalik, kolera  aeal ommad ellokohhad kõrge, kaljuse ma peale, kus kömma pöhhi al, üllesse löte, kus koleratussukesed mitte ei möi siggineda; sest kaljo peal es kasma ükski taim. Ommeti ei sada mihmawessi meel mitte koleralautamisseks keigesuremat kahjo. Koggoni  isse luggn on 2), kui jõed ülle kaldade aea- wad ja orgusi täitwad, nago lemmade iv et te aeal eunamist itta sünnib; seal on siis jõe mee! hõlbus assi, kolerahaigede peldikutega kokto sada, koleraiussude iddusi ennesega kasa wõtta, ja kui ärraallaueb, maddalama kohhade peale waljakülwada, kus ma pinda sigginema samad, seal tussukesets kaSmawad ja siis tutt käes ümberlendamad. Nenda on siis jõekaldad ja orrnd, kui mitte kaljused ei õlle, kolera  aea! keige kahjuliktumad. Koleratõbbi ou sepa  rra st ka iggal aeal möda jõe äärsid keige ennam eddasi läinud ja ohwrid pärriuud. Meie arstid, kes meie kolera hakkatust kolerahaigede rojast nüüd tunneme, ei panne sedda mitte ennam immeks. Aasta! 1831 ja 1847 teati sedda ka, et kolera maddala kohhade peal ja möda jõe äärsid keige ennam möllas ja eddasi läks, agga kegi ei teadnud meel, kust ehk kuida se tulli, kuuni vv. Pettenkowi jarreluriminne asja malge ette tõi, et se peldikute läbbi tulleb. "Agga, küssib mönni, pallawal sui aeal, kus mitto naddalat mihma ei saea ja suvest w ette st juttogi ei wöi olla, möllab kolera meel paljo hullem ja ruttem: kust se siis tulleb? Siin ei näita so tarkus, armas tohter, ommeti mitte ettelömad Tassa, taSsa, sobrad, kui mind otsani ollete kuulnud, sate mulle mi st õigust andma ja kulmo peale lües ütlema: «Ets kae! to om jo kiik üsna selge, milles meije essi todda es mõista?" 3) Keige pealt peate teadma, et mitte üksi peal ma jõed ei olle, maid ka ma al wee soned, kus messi ui sa mina jookseb kui jöggedes ja ojades; sest hallikad, mis keige jöggede emmad on, samad jo omma met ma alt. Ma allusid meesoni möib ka iggamees nahha, kui kaewo ka ema b, ja kaemomcssi ei olle muud middagi, kui üks ossa sest meest, mis ma al meesoondes mölab, ja kui se mitte ei mõlaks, peaksid keik kaemud mõune pämaga haisema hakkama  ja mitte ennam prukida kõlbama. Ma all ust met nimmetakse pöhjameeks, mis kord maddalam kord süggamam mölab. Sellesinnatse pöhjameesoned  on mapinnale sedda lähhemal, midda maddalam  kaem on, ehk mis nisamma paljo on, midda kõrgem  messi kaemus seisab. Seisab nüüd kaemomessi kõrges,  siis mölab põhjamessi ka saggedaste läbbi peldikokaemandnste,  sest kuida ööldud, ma al jookseb messi kord maddalam kord süggamam, ja maalluöteö jöggedes  on mähhemjaggo wctja surem jaggo kimma, sammi, lima ze.; agga siiski ni paljo met ikka, et kui kohbegilt saltakohhast läbbi jookseb, kuhho paljo kolerahaigeid omma kehhatühjendust koleratussn iddudega arrapannnd,  neid kasamõttab ja modaminnes senna miib, kussa kihmtiseks tussuks wöiwad iddaneda ja parrast  öhho kaes laiali lendada. Seisis nüüd kaewo ehk põhjamessi ni kõrges, et kolera haigede sallakohtadega  kokkoputus ja maad kihmtise tussniddudega ümbertringi ärratäitis, siis jamad need ma sisse taggasi  ja rikkuwad sedda õhko, mis nende kohhal mapinnas seisab, ni pea, kui kaemo ehk pöhja- 36