Berlinist kirjutakse: „Jtalia on nüüd ka ommalt  poolt Austria ja Baieri wallitsustele södda kulutanud ja kuida kuulda, Baierile sepärrast, et Austria seltsi heitnud. Jtalia kunningaö Wiktor Emanuel olla ka issi moega wöle pannud  ja omma söa waggede jure läinud. Kuida nähha, ei sa se södda ennam mitte ükspäinis Wenetsia parrast ollema, waid wennib künni Tiroli, ja kui keik önnelikkult lähhäb, siis ka Baieri wasto. Baieri wallitsus, kes ni pikka kaksipiddise mõtlemisse järrele weel wiimsel tunnil Austria abbilisseks heitnud, saab sedda kül pea wägga kahhetsema, et ta sedda teinud. Ileihenb ergis, Bömi maal, on 11. ja 12. selle ku päwal jubba pissukessed lahhingid  olnud, kellest suremat teada ei anta, kui, et Preisi pool suurt kahjo põlle olnud. Bremerhawist. Se sönnum, et Hannoweri  kunningas Jnglismale pöggenud, ei öölda mitte tossi ollewad, waid tulest wöetud. Ta olla omma ja ka rigi kassa senna hoida saatnud, et mitte waenlasse näppo ei putuks. Lüneburgist. Üks rüggement kindral Mannteuweli kõrist olla suretükki patide peal Stade läinud ning seal mönne suretükki pauguga  sealast wägge sundinud omma soariisto mahha pannema ja koeo minnema. Nad olla seal ärrawötnud 2! suurtükki, 14 pombi ja 14 tuhhat püssi. (Üks sesuggune leidus maksad  judda maast ülleswötta.) Preisi telegrahw, mis Baieri maast läbbi käia, olla nattukesseks aeaks seisma pandud ja se olla Preislaöse kopso ülle maksa kiskunud,  et kohhe kui kukked tüttisse läinud. Italia  olla ka ommalt poolt ennast Baieri wastaseks  tunnistanud ja kutsub teist platsi. Mis Baier saab teggema, sedda teab ta isse parreminne  kui meie. Seddasamma olla ka Darmstadti rigiwallitsus  teinud, lasknud omma soldatite läbbi Preisi telegrahwi kuntori, mis Homburgis olnud,  lukku panna, mis jälle Preislasi wägga olla pahhandanud, saatnud warsi Darmstadti sadikute passid kätte ja käskinud Berlinist walja  kassida. Austriamaalt 13. Junil.  Ertshertsog  Albreht annab Tsebarist teada, et Austria wäed 12. selle ku päwal Weronast wälja läinud  ja olla Giustina, Sona ja Somma-Kampagna  mäggedikkud omma kätte wöitnud. Korraga  pöörnud nad lõuna pole, otse waenlaste wasto ja lönud waenlast iggast kohhast taggasi. Wimaks wötnud Kustotsa linna tormis ärra. Keik söa mehhed on wapraste söddinud ja peale selle, et liggi kaks tuhhat meest wangi sattunud, olla nad ka mönned suredtükkid waenlaste  käest ärra wötnud. 11. selle ku päwal olla Austria karmisonid Kurtatones jälle teist korda waenlast taggasi lönud ja ka mönned wangi wötnud. Austria wäggedest taggasi lödud  wöerad wäed põlle julgenud ennam wasto hakkata, waid olla taggasi läinud. Austria pool põlle suurt kahjo olnud. Weronast kirjutakse 12. Junil: ..Austria ja Jtalia wäggede wahhel on suur lahhing olnud. Jtalia wäed on taggasi lödud ja nende kindlussed Austria meeste kätte jänud."  Berlini  telegrahwi sönnumite järrele, mis 15. Junil  sadetud, on Austria wäed 12. tunnise söddimisse  peale Jtalia söa-wäed taggasi lönud ning kaks tuhhat meest wangi wötnud. Prints Amadeus sanud hawatud. Danimaalt. Kopenhagenist kirjutakse 2. Junil: „Wennema Suurwürst ja aujärje pärna Aleksander ja temma wend Suurwürst  Wladimir jõudsid tänna lõuna kalli terwisega Hellebekki, kust nad kohhe kunninglikko  sui lossi peale Wöedensborgi läksid. Dani kronprintsi odeti 5. selle ku päwal koeo tullewad."  Spaniamaalt. sM ässam i s s e Sealt tullewad meile sönnumed, mis l. Junil  kirjatud ja nenda luggeda on: ..Eila hommiko  warra, kello 5. aeal, olla Madriti linnas wiis suretükki rüggementi ja ka üks hobbuse wäe rüggement mässamist teinud, ilma et nende 198