ka, et lummala abbi ilmsiks saaks ja keik omma  loiust temma Peale pann eksid. Tru Pois olli wõitleimd nago Mannal aeal karjane TaMet. Tallinnas, 17. IM 1864. J. H. S." Wirromaalt. sPahha assemel parremat.j  Sealt tulli meile kirri, mis 18. IM kirjutad nende söunadega: - Armas Postimees!  Sa kõnnelesid omma 28. numres Wirromaalt  „sumoMargussest", mis kül hirmus kuulda, agga onnneti tõeste sündinud assi olli. Oh et ta sedda ei õlleks! Agga pea kinni, ma tahhan sulle ommalt poolt nattuke parremat kulntuda. Sa ehk tead, et meie Kadrina kirrikoõppetaja  H. kaua aega haige olli. Mõnni aeg käisid temmale abbiõppetajad ja wimaks 3 aastat järgemõda meie noor öppetaja Trener. Nüüd andis manna häddine öppetaja hiljuti ammetit koggoni nore kätte ja läks isse ärra. Tahtsime uitud ka omma öppetaja rõmuks middagi  tehha, agga ei teadnud mis asja? Seal olli H. M. rabbe mees, piddas nõu ja pällus mõisa herra käest lubba, meie Istuma kabbelit seks pühhapawaks, uiil õpp. Treuer, kui meie pärrisõppetaja, essimest korda siin lumnialateuiStust  piddas, lillekronidega ehhitada. Ludba auti keelmatta, ning ka ehhitusse tarMidust Meel pealege.  Kirrik sai siis lillekronide ja küünladega keuuaste ehhitud. H. M. Olli ka Rakwerre waestelaste koolmeistrit Pallunud omma lastega laulmissele abbiks tulla. Ni Pea kui öppetaja kirriko tulli, sai ta kirriko aea wärrawas lauloga wastowõetud ning H. M. piddas ka Illuma kabbeli koggoduSse nimmel üht tcrretamisse kannet.  Parrast lummala tenistust sai öppetaja nendasamma lauloga jälle kirriko aea märramast Mälja sadeiud ja lummalaga jäetud. Meie sudda olli keikil rõmus ja tännolik, et sedda hingekarjast ollime sanud, kedda jubba tundsime ja tahtsime. Lasko nüüd Jummal ka cddeSpiddi keik asjad hästi korda minna. „Ei Lea, kas seddagi õlled kuulnud: meil Palmsis Petakse ka missionitundi, mis H. M. Ulinnewa aasta omma kullo peale allustas. Igga nore ku essimessel ptihhal saab missionitund  petud ning wahhest ka nattuke pagganate heaks rahha korjatud. Ma rägin sulle sedda, sest se rõmnstab sind ehk mõnda muud ka weel, kel hea assi armas on." No muldagi on armas kuulda, kui karri karjatse pole hoiad ja seal jures ka missionitö eest hoolt kantakse Nenda Peaks se jo meie keskes iggal pool ollema. HaKsaitust. sAurolaew.j Hapsalust käiwad  sured Ria aurolaewad möda Tallinna ja Peterburgi  ja sealt taggasi jälle Riga, agga need ei wõi Hapsalo mitte sissetulla, seks on wähhemaid  tarwis. Selle tarwis on nüüd Hioma mõisnikud Stokholmis, Rootsuna pealinnas üht wcihhemat aurolaewa tehha lasknud, kelle ammet eddespiddi peab ollema, Hapsalo linna ja möda minnewa sure aurolaewade wahhel cddasi taggasi käia ning tua ja wia, mis tarwis on. Ue laewa  nimmi peab „Progress" ollema, üks laddina kee sõnna, mis eestikele ni paljo tnhhendab, kui: eddasisamiune ehk kossmninne. Noh, Hapsalo asjad on selle polest jälle tük eddasi sanud ehk kossunud. Agga kus nisnggust „Progressi" ehk parremat eddasisamist meie arwades ka wägga tarwis õlleks, se on Länema ja Sarcma ranna wahhel sure wäina peal. Keik rahwas teadwad, kui kaua seal reisiad mõnni kord peawad otama,  enne kui ülle sawad. Mis wõib üksluise lodjadeaa parremat sada? Kronstadti ja Rainbowi  linna wahhel kä-wad innimesscd allati hobbnse  ja wankrega ülle merrckaela eddasi ja taggasi.  Kas nad wessiämbrikud on? Tühhi jut! Aurolaew on nenda tehtud, et lahtised hobbused ees ja wauued onuna tagga, olgo sured ehk weikesed, wõiwad peale tõmbada, makswad  nattnke ja siis üks kaks kolm jubba teine pool ares! pannewad hobbused jälle ette, lühwad omma teed. Sedda ollen omma  silmaga näinud ja seal jures sure wäina lodjade peale mottelnud. Ruttu eddasi, ruttu taggasi, ou meie aegne essimenne assi; agga sure wäina kaldal, kui tunlsed ilmad on „Eks ep sul õlle aega?" Peteröurgrst. s„Palmiseltsi" tnrniad ja laulja d.j Sedda pean nattuke selletama, et arro sate, mis assi se on. Waatke, Peterburgis  on head mmmessed liggi pari aasta eest hautwärgisellidele üht seitfuuaea assutanud, et 253