suggugi ennam ei woida prukida. Üks tuleweske,  mis neil püssirohho aidaks olnud, sanud  Preisi kulidest wägga ärralöhhutud, ja Jütlandiö on Preisi wäggi põhja pole Dani wäe ette jõudnud ning neid taggasi lönud. 5. Aprillil on üks wähhikene jäggo Preisi wäest Alseni sare peale läinud, et seal waenlasse  suri tukka kinni naelutada, mis neile kaunis hästi korda läinud; agga et waenlane sure waega peale tulnud, sepärrast ollid mehhed  rõõmsad et jälle soja elluga taggasi said. 6. Aprillil, enne lõunat kello 11), on Preisi wäggi Daanlaste käest nende kantsid 1 künni ?. sadik tormis ärrawötnud ja andwad ühtlasse  ka teada, et tännini jubba 11. pealikud ja 2000 soldatid wangi woetud. Grawensteinist kirjutakse: et Preislassed  22. Märtsil parrast lõunat üht wägga wallusat tuld waenlasse kantside peale allustanud  mis teise hommiko kello 5. turinud. Et sel hommikul wägga rängaste hakkanud wihma saddama, sepärrast piddanud suredtükkid  wait jäma, agga ommetige on keik wäggi omma paiga peale seisma jänud. Wägga sandi  ilma parrast ei sanud sel päwal ennam middagi  ettewöetud, waid keik seisid rahhul ja puhkasid ommast waewast, mis keige ö ollid näinud. Mönned hawatud said Grawensteinist  läbbi Rinkini widud, keik mu tö seisis. Sonderburgist rägiwad seitungid, et Broakkeri pattareid wallidat tuld waenlasse kaela süllitanud, 30 minuti aea sees põlle nemmad  mitte wähhem kui 165 pombi sanud, mis eest nad wägga piddand hoidma, et mitte prüggi silma ei saaks. Pattarei 10, mis nende arwatas Preisi suretükkidest kül emal olnud, on ommetige üks Preisi pomb senna lennanud ja seal omma tööd teinud. Wenningbundi  patterei pealt mürrasid Preisi sured  tükkid hirmo wäärt, nenda et keik ma jalge  al warrises, egga põlle nemmad ka mitte wahhem, kui 347 pombi patterei 2 peale lasknud, mis temmale wägga suurt kahjo teinud.  Daanlastel tööd jälle küllalt, künni keik kahjo parrandud saab. Sonberbvrgist kirjutakse, et Dani-soawäggi  sealt Ulkebülli jooksnud, sest Preisi kulid  põlle neile suggugi ennam rahho andnud, ähwardanud ellusalt mahhalüa. Paljo linna rahwast, kes mitte warma põlle wäljaläinud ja seal aega wiitnud, sanud hawatud; 2909 hinge neist pöggenenud Alseni sare peale, kr, nad ülle keige sare laiale laotud, agga t seal wägga paljo soa-wägge, separrast põlle nad kussagil pea-warjo leidnud, waid keik janud lausa taewa alla korterisse. Mis siis üllewelt tulleb, langeb kaela. Rootsima konsul, kes Rostoki linnas asset,  läinud merre are üht pattareid möetma; wahhe soldat kes sedda näinud, tabbanud mehhikesse kinni ning andnud ülles, sepärrast on ka nüüd karta, et ammetist lahti saab. Broakkerist kirjutakse: Preisi sured tükkiv  ollid ni hirmus wihha tais, et neist ennam muud polnud kuulda, kui agga üks hirmus mürrin, sest üksikud paukumist ei kuuldud. Meie kennad kantsid on nad nenda ärralöhkunud  ja purrustanud et mönned agga paljad liwa unnikud jarrele on, mis ei sünni ka ennam  parrandada. Ka paljo sura tükka on nemmad ärrapurrustanud, et kuhhugi ei kõlba. Parrast lõunat kello 4 ja 5 wahhel õn se hirmus mürrin nattuke waiksemaks janud, agga  kello 5 ja 6 wahhel on nad ueste jälle õige wallusaste peale hakkanud ja siis wötnud  nad künni öhto pimmedani, enne kui wait jäid. Keige selle aea ollid Daanlassed ennamiste üsna wakka; wägga arwa olli mönni  pauk kuulda. Sonderburg põlled mitmest kohhast. Daanlassed, et ilma kartusseta wöiwad olla, tewad omma Düppeli kantsisid ikka kindlamaks ja mis löhhutud sawad, neid parrandawad holega jälle ärra. Zggapiddi murretsewad selle eest, et waenlasse kulid neid ei pea leidma  ja kui wähhe jälle mahto sawad siis ka isse tuld andwad. Ka selle peale on nemmad  möttelnud, et kui waenlane neid kantsidest  peaks walja aeama, kergeste Sonderburgi  linna wöiwad sada; sepärrast on nemmad  senna weel ühhe silla teinud, kust wö'i- 129