taggasi saatma ja tee peal kaitsma; agga parraga!  mis krono teenrid need ollid? wöisime Jummalat tanna-da, et meid endid paljaks ei risunud. Paar pennik. Damaskussest tulli meil tossin Drusi rööwlid tee peal wasto ja marsi olli meie ratsameestel nendega tülli lahti!  Agga ronk ei nokki ronga silma. Drusid andsid neist lammastest, mis ristirahwa kaest ollid risunud, A tükki ratsameestele ja sellega ollid ausad krono teenrid rahhul, ja lasksid neid rahhoga omma teed minna. Nenda on Türgi asjad. Meie lootsime, ehk kül jubba  kissa Libanonis lahti olli, Damaskusses rahhule  jamad ja ei õlleks polegi möttelnud, et ni hirmus hädda linna peale piddi langema, kui pea sündis. Keik olli Damaskusses alles waggusi, innimessed teggid omma teggemist, söid, jöid ja ollid röömsad, agga nuhtlusse möek kölkus juukse karmaga pea kohtas. (Jääb polele.) Sannumed ommalt maalt. ZTia raudm aante lähhäb jöudsaste eddasi.  5. Sept. sadik ööldi jubba 126 wersta raudröped peal ollewad. Pärse-jöest sadik, kuida minnewa kuus kuulsime, on prowisöit ärrasöidetud  ja hästi korda läinud. Tullewa suwwel  lootwad raudtee Riast Dünaburgi linna aegsaste malmis samad; enne sedda ei tahha nemmad teed tükki kaupa mitte prukima hakkata,  kartwad seläbbi tööd hiljem malmis samad.  Agga saab ta tullewal suwwel malmis, siis on söito! Peale 266 wersta Riast Dünaburgi,  on siis naero assi, ja sealt Peterburgi  nendasamma. Siis wöib Rigas igga üks kosta, kui kegi küssib: „Kus sa nüüd paar päiwi ollid?" „Käisin nattuke Moskwas!"  Ehk: „Mul olli sanna kaks selle ja sellega Peterburgis könnelda, sepärrast läksin nattuke senna." Sedda tewad raudteed. Peaksime ommeti makele ka üht raudmaanteed pea nähhä sama!" Zärwamaalt tullewad pentsakad sannumed:  „Meie pool on tännawo weidraid küllalesi, se on pissukest sarwilefl puttukaid, mis saksikud siin „körwa - ussiks" nimmetawad  täis keik kappid, kirstud, taudid ja lakkad; ja ei mitte üksi innimeste asjades, toitus ja rietes, waid ka lojuste sögi sees pöörlewad  endid, et wäggise endised Egiptusse asjad  meil' mele tullewad." „Muud üdist ei tea seddapuhko, kui et kartohwli  pealsed lehkawad ja allumissed plekkilissed  on. Wessise ilma pärrast põlle tarwis kirjutada, sedda on sul Pernus muidogi." Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Pommerimaal Jakobshagenis  ellab praego alles üks wanna hal issake, kes mitte wannem ei olle, kui 517 aastat. Prilli põlle ta ninna peale sanud ja loeb omma silmaga meel praego; ka peab wannake weel pool pennikoormat ilma puhkamatta  ärrakäima. Jodiko nuhtlejad messilased. Kuulge kuida se olli. Bömimaal Laks 2. Augustil  üks joobnud perremees kõrtsist tulles (kas koggematta ehk melega, on mul teadmatta) omma messipu-aeda. Meie teame, et messilased  iggaühte haiso ei salli, jo siis wina haiso ka mitte. Mis sündis? Messilased tullid  tuhhande kaupa waese uimase kallale ja nõelasid tedda senni, kui mees surri. Weel surnult ei jätnud nad tedda mitte rahhule, ja rahwas ei sanud surnokehha muido mitte messipu jurest ärra, kui piddid enne kaua aega messilasi ja puud weega pritsima. Messilased  ollid jodiko pärrast ni pahhaseks sanud, et kaua aega ka muud maialomad õue peal nende käes karjusid ja häddas ollid. Nenda näeme siis, et need pissukesed, ussinad tömehhed  ka wina ja temma orjade waenlased on, kes jodikuid enneste seas ei salli, ühte on nemmad surnuks nöelattud, et teised, kui sedda kuulda sawad, wöiksid märko wötta. Jtaliamaalt. Säh nüüd! Minna loban  Ztalia asjo parremaks minnewad, nüüd lähwad weel tagga hullemaks. Põlle sest weel kül, et kunningas Prants 11. ommast tronist » 5 293