nattuke parranenud, kui La ennast piddalist wälja pällus ja et temma rüggement selle wahhe sees Hollandimale olli läinud, ruttas ta tagga järrele. Kui omma rüggimendi jure olli sanud, siis tullid neil jälle rasked päwad, nad jooksid Arnheimi, Hertsogenbushi ja Bommeli  peale tormi ja said neid kätte; pärrast olli ta Laoni linna al lahdingis, kus mehhed ta parrema! ja pahhemal pool kui kärbsed mahha langesid ja püssi kulid kui errilassed ta ümber pea wingusid, agga se keige kõrgem, kes tale julgust andis, waenlasse wasto wälja minna, hoidis tedda waenlasse kulide eest ja sealt tulli temma kui lahhingid ollid wõitnud ja Prantsust taggasi lönud 5. Aprillil 1814 Parist linna. Pärrast sedda, kui se rüggement  mitto kuud Gentis olli puhkanud, läks ta sealt Krewelti, kust nad 1815 aastal kewwadi  eddasi läksid ja 16. Junil Ligni linna alla jõudsid, kus jälle lahhingis ollid, agga pärrast Namuri linna al kolm päwa ühhe hirmsa tulle ja kulide al. Iggas paikas olli meie Krüger tru ja ustaw; kartust ta ei tunnud,  egga sepärrast ka karwa wäärt taggasi tagganenud; kuhhu tedda pandi ja mis tedda kästi, täitis ta wibimata. Kui se hirmus werre wallaminne ükskord lõppes ning rahho tehti, siis pällus ta ennast wäe-tenistussest lahti ja sedda sai temma 23. Oktobril 1815. Sellesamma aasta Jöulo kuul, tulli ta omma sündinusse paika, kus ma wallitseja Meklenburgi-Strelitsi  suurhertsog temma waprusse pärrast temmale 56 talert aasta palgaks kinnitas;  sellega wois meie underupser jubba läbbi sada. Aastal 1816 Januari ku 18. päwa!, peti Berlinis üht suurt au-märkide pühha ja seks kutsuti keik need, kellel nimmetud  aumärgid rindas ollid, senna kokko ja meie naesterahwa underupser läks ka sest römust ossa wötma, sest egga temmagi omma au-märki maggades polnud sanud; seal sai üks kaardiwae  underupser, nimmega Karl Köhler, temmaga  tuttawaks, pakkus temmale omma kät ja süddant, mis ta ka ilma kaua mõtlemata wasto wöttis ja 5. Märtsil ollid nende pulmad. Kunningas  kirjutas issi omma käega neile üht õnne sowimisse kirja ja mis ta kirjaga nende ue ello hakkatusseks liggi satis, teadis kunningas ja nemmad möllemad. Kirja sees pällus kunningas  sedda unnustada, et ta underupser ja käskis tsdda pühha kirja ja Jummala kässo järrele nüüd omma mehhe sönna kuulda. Kindral Borstell, kes selle rüggemendi üllem kindral ja kommandeer  olli, kus meie Auguste Krüger truiste ja ausaste tenis ja iggapiddi ennast nenda üllespiddas, kuida ühhe trui ja ustawa soldati  kohhus, teggi neile pulmad. Ta olla jubba kohhe teadnud, kes se „Lübek" olli, kes heast süddamest wäe-tenistusse astus, ning selle töötusse ja lubbamisse peale, et ta ennast  truiste ja ausaste tahhab üllespiddada, wasto wötnud; et ta sedda olli piddanud, sepärraft nüüd keigist auustud ja armastud sai. Pridrik Bükker laulis temma kohta üht wägga kenna laulo, kus ta nori tüttarlapsi  manitses, mitte üht salla armastust selle kenna underwitsa wasto ommas süddames laska  tõusta, waid se olgo üks wapper söa-mees kes tedda woib armastada ja üks sesuggune olli Köhler; ta wöttis ennast ka wäe-tenistussest  lahti ja sai siis randwahhiks. Nende essimesse lapse jures se olli üks poeg (ta surri 1857 Wittenbergi linna tisikusse többesse)  olli kunningas isse wadderiks. Aastal  1841 Märtsi ku 5. päwal piddasid nad ka omma höbbe pulmad mees ja naene möllemattel aurahhad rindas; agga omma kuld pulmi ei sanud nad piddada, sest Aug uste surri  31. Mail 1849 ja ta mees 14. Septembril  1851. Mollemad maggawad rahhus ommast  waewast. Agga meie nored wennad, kes teie sedda loete, eks teie ei peaks häbbiga omma silmi mahha löma, et wäe- tenistust ni kardate ja ennast iggapiddi püate sest lahti kiskuda; kui wimaks muud ei aita, siis peab rahha lahti peastma? Eks se põlle üks auwäärt assi, mis peale woite uhked olla, kui seks kölblikkud õlleta  Keisre Herrat tenida ja omma issa ma eest wälja minna? Kes Jummala nimme! wälja lähhäb, sedda temma ka hoiab; ta panneb issi omma woimolikkud raud rided temma ümber,  et waenlasse kulid temmale kahjo woi tehha! 104