karjumisega: maea pöKeb , - tupM jo skSnnd. Sedda jooksnud keib ruttuga toast walja,-egga kellegi! põlle mZletulnud, middagit  kasa wötta ; kelk ta nattukene warra, mis ühhe waese koolmeistrel wois olla, janud sisse, ka kolm lammast, üks sigga ja keik suiwilja seme ning rided, mis wargate eest aidast tuppa Mid todud. Koolmeistre naene olla wee! kullest  läbbi sisse jooksnud, et üht ehk teist riete polest wälja tua, olla seal jures agga ommad käed wägga ärrapölletanud, et teadmata, kas weel terweks sawad, woi jäeb elluks aeaks wiggaseks. Selle perremehhe poeg, kelle maea näddal enne ärrapöllenud, läinud senna appi ja kui pöllewast maeast sülle täie rietega wäljatulnud,  langenud pöllew kattus ta kaela, kus ta ennast ni wägga ärrapölletand, et 6. Märtsil  sure walluga hinge heitnud. Waene koolmeister  ! Jubba teine kord on tal seal se õnnetus.  Arwatskse, et maea pöllema pandud. Riast. sZssiennese Möda läinud Webruari ku 27. päwa õhtul, kello 6 aeal, on sealatses Mitawi linna jaus Torenbergi  peal, Ria pürjer Prants Josep Wittkowöki  ennast ommas maeas üllesponud ja sedda olla ta seggases meles teinud, õnneks on ta abbikasa parrajate wäljast sisse tulnud ja sedda nähhes kohhe nori katki leiganud. W. sanud sekord kitt tohtre ruttulise abbi läbbi jälle ellusse aetud, agga ommetige olla ta 3. Märtsil ärrasurnud. sZeä minn Laupäwal 8. Märtsil, hommiko warra, kello Zme aeal, olla wsnna Düna parrem poolt arest laggedat wet näitama hakkanud ja nenda nattuke awalt ikka eddasi murdnud; pool jögge olla lahti, agga pool weel kinni, üllesamisega põlle teggemist;  woiwad kül möllem pool kalda rahwas teine teist terretada, agga mitte kät anda. Se on ennamiste iggas paikas, et jöe äärne rahwas liig julge, egga sedda karda, et kewwadine  jeä adras ja pea jalla alt woib murda ning siis on ni kohhe öhto käes ja päike weremaö.  Ria rahwas põlle selle polest suggugi teistest  targem, ehk seal kül igga aasta mitto sandi jeä läbbi ellust ilma janud. 7"wl selle ku päwal  olla üks sealane mees nimmega Leenert omma poeaga Klüwerholmist otss ülle Düna Moskwa allewisse tahtnud minna; häddast olla nad kssset jögge sanud, kui poeg sisftkukkunud,  issa karranud appi, et poega awwitada,  agga läinud issi ka poea järrele ja möllemad ni kohhe jea alla, kaddund, ja iggawesre  kaddund! Lühhikene aeg parrast sedda läinud üks Würtsau walla tallomees, kelk tagga,  ssddasamma teed jeäst ülle, jeä läinud a!t katki, mees sisse ja kaddunud ni kohhe keikide silmade eest. Nenda käib selle kässi, kes liig julge! Hiljemad sönnumed ütlewad, et wanna Düna jöggi ennast puhhaötanud ja tallist  lla pealt ärrawötnud ning nenda laewadele tee lahti teinud. Laupäwa ohtu! päwa loja minnemise aeal, hakkanud jeä likuma ja puhhastand  ennast pari päwaga keik jõe laiuselt;  olla kül Jlgetseemi sare jures nattuke seisatand agga sealt parrast lühhikest puhkamist  pikkamöda eddasi läinud. Praego olla künni Bolderast sadik jöggi lahti ja suised wee-söidoriistad ojuwad eddasi ja taggasi, risti ja pöegeti ülle jöe. Millal meie sedda päwa näeme, ehk millal meie jöggi lahti lähheb kes sedda ette woib teada. Kahjo põlle jeä minnik  Rigas mitte teinud. Dünaburgist tullewad needsammad sönnumed;  seal olla 6. selle ku päwal jeä likuma  hallanud pealt poolt raudte silda olla ta alla tulnud, agga senna sulgo janud; wessi olnud 9 jalga ülle parraja wee seisuse. Millal jeä sealt jälle eddasi hallanud likuma, sedda ei tea meie. Mitawist. sJeä minn Wanna Aa jöggi, mis Mitawist läbbi jookseb, on omma telli jubba 6. selle ku päwal pealt ärralükkanud;  jeä hallanud nimmetud päwal pärrast lõunat kello kahhe aeal likuma ja keik se pärrast lõunat olla jõe täielt jeäd alla läinud  ja nenda turinud se künni teise päwa hommikuni, siis olnud keik jöggi puhhas ja mehhed ruttu silla kallal sedda peale tõmbamas.  Jeä minnemise aeal olnud keige kõrgema  wee seisus jalga ülle parraja wee seisuse. 92