ennamiste kui sandid walja. Mis neile agga Hhotäie ja ihhokatte assemele antakse, on tulline  taggakihhutaminne Preisi waslo. Sellele jahhetakse nüüd Näidata , mis Jummal taewas on. Ta piddada iggaweste mälletama, mis valvad  tal 1866 on olnud. Keik sõamehhi kihhutakse  Lagga, pühha. sõtta minna ja Preisi „ketseri-koeri" mahhalüa, et Saksama neist puhhastud  saaks ja jälle paawsti usk, mis üksi õnsaks  teeb, .ülle Saksanra wõiks wallitseda. Nenda olla koggoni üks katoliko preester kantsli pealt kulutanud! Mnidogi ieädä, ei Panda Preisimaal sedda muuks km hälbi juttuks, egga te neile mingisuggust hirmo, agga nende omma arra süddame kinnitusseks peawad Austria mehhed ommeti nenda räkima. Et nemmad agga julgwad  nenda ülle rinna MM, tulleb sest, et neil lotus on , et LeW Saksa rigid, nago isseärranis  Büierima, Austria keiserina sündimisse paik, nende pole smb hßidma. Wõib olla, agga on Ms teäMätta. Atsstamaast. Äka sõdda, WdaD muud middÄgs, M i Garikialhi olla kmnungaga «endst. jnWd rMmck, et temma enne oM ma jalga kitsesarelt ei liguta, kui knnmnZM sonna sadab: „Nüüd wlle!" Austria walmistab  ennast nelja kindla sõalinna wahhel, agga Garibaldi walmistab ennast, temma peale minna,  kust meel ei mõtle. Kuida ennegi üöldud, Dalmatsia rand saab wist leige enne häddas ollema. Kongressi nõuust ei peta ka Italianmal middagi; sest kui selle peal peaks nõutama, et Wenetsia peab jäetud ehk wvetnd sama, siis ei annaks Austria egga Italia kumbgi järrele. Mis sel wisil kongres aitaks? Ei middagi. Keik Italia wäggi on ennamiste sure Po-jõe are üllesseatud ja siamale 306,606 meest suur ning 400 suurtükki. Pea sawad meel 150,000 meest järrele tnllema. Nende meeste hulgaga lootwad Austria wasto nattnke tööd Wõiwsd tehha. Kumb. nüüd enne peale hakkab, ei tea meie meel, agga Austria Poolt on keik nisamma walmis. Neljg sõaliMan raeäl Ma neil 60,006 jS linnas 40,000 meest, ja Austrmmehhed olla ka seal ni julged ja surelissed, kui õlleks se neil tühhi assi Tmitti, Mlorentsia ja Neapoli linna patserida. Agga Pange tahhele, nenda hoopleda kül ohwitserid ja püda mehhi hästi süddamikuks tehha, aggtl rahwal olla koggoni issekarwa mõtted,  sest Jtalia waggi kaswada igga päwaga. „Meie ei tahha mitte ilmasjada kidelda, agga Eüropa peab näggema, et meie 5 aasta parrast meie rigiühhendust mitte ilmasjata ei olle ärrawõitnud."  Studentid tnhtwad Jtaliamaal omma  isseärranis rüggemcnti assutada. Peale 2000 meest olla jubba kous. Prantsussed issegi pannewad immeks, kuida nüüd Jtaliamaal keik issama eest soldatiks tahlwad sada ja siiski koddanikuks  ehk pollomehheks jada, nago Garibaldi sedda teeb, kedda nemmad sepärrast ui sureks piddawad. Ta wõttis ui lühhikese aeaga terwe kunningrigi Prants IZ. käest, audis Wiktor Emanueli  kätte ja - Ms isse kitsesare peal omma aeda ja põldo harrima, kust kunniugas tedda nüüd Me, kui tund on tulnud, wäljakutsub. Ja km temma omma pri- hulgadega wäljalähhäb, kedda kegi ei sunni, egga se ommeti pärris wägge mitte unnisemaks ei te. Ka kunmngü wäimehhel, prints Mapolevml olla lust Muliameeste hukkas sõddida, kui keiser lubbaks. Gagp nüüd mis saab, agga nipaljo arwatakse tõssi ollewad: kui Austria Wenetstat mitte ei anna ja sedda ta wist ei te! siis sõdda tullematta ei jä. Scania sõalaewad on Dfhili rannas suurt ja illust kaubalmna Walparaiso, omma tullepombidega  purruks lasknud, ilma et kegi linnast õlleks wastanud, ja sedda selle kiuso parrast teinud  , et Dshilimehhed ühhe Spania sõalaewa oWd ärrawõtnud. Sellega olla Spamamehhed end nenda rojasianud, et neid kegi ennam puhtaks ei pesse. WZerad konsulid olla susõnnaga kiil keelnud, agga mitte omma sõalaewadega wahhele tulnud. Zlmerillama wabbadrigide parlament olla ühhelmelel sedda nõu wotnud, meie Keisri Herrale omma ma nimmel õnnesowimisse kirja sata, et lummal Tedda mõrtsuka kuli eest boidnud. (Wõklawang.) Kui kegi päljo wõlga teeb ja maksta ei jõua, ehk ei tahha siis pannakse tedda wõllatorni, se on, kui wõllapärriad fedda tahtwad. Agga nemmad peawad siis tedda ka omma kuM peale seal mangi wisi söötma. Hiljuti ollid Münkeni liMas Baierimaani mitmed  jõukad mehhad trahteris kous ja räkisid sest, kuida nüüd isseärranis paljo innimessi wõlla- 161