Perno Postimees ehk Näddalileht ze ss »8W Kümnes sPernns, kesknäddal 28. Detsembril.^ aasta. Ses lebheS seisab. Kubbermango kohto käsk. Ommalt maalt.- Peruust: Sõbra anne. Õnnetumast surmast. Riast: Kindral kubberner koddo sa piiskop Peterburgis. Makha kustutud. Kõhtude wolli pikkus. Peterburgist: Mis w oib wend wenna eest. 50-aastane ammeti pühha. Kronstadtist: Surma nuhtlus. Twerist: Lau lo - selts. Moskwast: Õnnetus raudte peal. Somemaalt: Õnnetus. Wöeraltmaalt: Ulleüldse. Preisimaalt: Posti wallitsus. Hamburgist: Põggenejad. Prantsussemaalt: Wäggede uendus. Leipsigist: Kohto otsus. Athenaft: Kandia sare asjust. Kubbermango kohto käsk. Et Lihwlandi kubbermango seitung iggast uksest sisse ei asto ja sepärrast ka mönned wägga tarwilissed asjad, mis rigi allamattesse putuwad, neil tundmattaks jäwad: olleme sedda  heaks arwanud, sest, et meie ennam möda Eesti wendi kaime ja neid ülles otsime, kubbermango  kohto käsko, mis Lihwlandi kubbermango  seitungist olleme leidnud, omma tasko pista. Ja käsk on nenda: .Et mitte seläbbi pahhandussi ei saaks tullema,  et kässo seadussi taieste ei sa tähhel pandud, sepärrast antakse Lihwlandi kubbermango  wallitsusse polest keigile, kellesse se putub,  teada ja tähhelpanna, et Z 39 ning eddasi ses patentis, mis aastal 1861 55 kulutud, nekrudi wötmisse seadusse järrele (punk 1659 ning eddasi ülleüldse nekrudi wötmisse  ustawis) keik innimessed, kes nekrudi wötmisse maniweöti kulutusse aeal ommast koggokonnast wäljas, agga omma wannadusse polest selle arrulissed on, et liisko peawad wötma, egga sedda õigust põlle, et liso wötmissest  lahti on, warsi omma koggokonda tullema  nummert wötma, ehk ommetige weel enne nekrudi ärraandmisse termini. Ni pea, kui nad ei tulle nummert wötma, wöttab üks teine sedda nende eest, mis järrele neid peab nekrudiks  ärraantama; ei tulle nad ennast agga mitte näitama, siis arwatakse neid kui ärrapöggenejaid  nekrudi wötmisse eest; tullewad nemmad  parrast sedda aega issi wälja, ehk neid saab kinni woetud, siis sawad nemmad warsi nende wasto ümberwahhetud, kedda nende assemele  nekrudiks olli antud. Peale sedda kautawad  nemmad ka sedda õigust, misläbbi ehk wahhest wäetenistussest olleksid woinud Lahti sada, egga põlle neil ka sedda lubba üht assemikko  ehk nekrudi kwittungi ennese assemel ette tua, ja weel peale selle, kui neid on wäetenistusse  wastowoetud, sawad. nemmad wäewallitsusse  polest wangi trahwi alla pantud, ning ei sa eddespiddi mitte teistwisi wäetenistussest  lahti, kui nende reeglite järrele, mis trahwitud soldatite kohta on seatud. Leitakse