reihsradi peuö, kes keiki rigi allamaid otse teeö juhhatamad. Et nüüd ude makonna rahwale  ei saaks liga tehtud, sepärrast on riglwallitsus  neile sedda wolli ja melewalda andnud,  ka enneste keskest mehhi wallitseda, kes reihsradis ja parlamentis nende eest kostwad ja nende asjo öiendawad. Mehhed peawad nüüd wallitsetud ollema ja kuida kuulda> põlle ka nende wallitseMisse jures suurt karra olnud;  —osanud keik waggusi tallitud. Saksama politika asjus on praego rahhulinne  assi; seal ei õlle ei Austria egga Prantsusse  poolt middagit pahha karta, ehk kül mönned kanna pead Saltsburgi koos ollemissest  mõnda lorrisewad ja sedda ja teist mötlewad.  Põhja Shleswigi assi tarwitab weel selletust, agga sellega arwawad ka pea walmis fawad, sest Preisi wallitsus sowida issi selle tüllile ükskord otsa, ja sedda õige pea. Se ainus assi, mis neile weel murret tehha, olla Türgi seggadus, sedda ei arwa nad weel ni walmis ollewad, kuida Türklane isse kidad. Kui se peaks ka tossi ollema, et Kandia sare mässamisse tulli kustumas olla, siiski ei tahha kegi sedda uskuda, et ta tõeste kustub, sest Kreka tulli pead ei woi sedda sallida, kui Kandia saarlassed Türgi Sultani käppa al kissendawad  ja siis on rassiminne kohhe jälle lahti. Kreklaste süddamed tuksuwad weel wägga  Türklasse peale ja se õlleks Kreka rigi wallitsussel  raske, neid keelda ülle piri Türklasse  laela minnemast; tewad nad sedda, siis on Türklasse poolt kohhe tulli lahti. Preisi sõalaew olla mitto sadda naesterahwast ja last Kandia sare rannast peale wötnud ja ülle merre sure ma randa winud. Serbini rahwas  olla Bulgari rahwast tagga kihhutanud, ka mässamist tehha. Ülleüldse põlle Sultani päwad nj kuldsed, kuida monned sedda arwawad,  waid iggalt poolt tullewad pahhad asjad  ta ommast rigist ta kätte, mis ta päiwi kuldseks ei woi tehha. Inglismaalt. Londoni seitung teab könneleda,  kuida Kreka ja Türgi wahhelissed asjad  praego on ja teab ka sedda, kui paljo rahwast Kreta farest Krekamale josikuks lai- nud: nende arro, kes senna pöggenenud olla enne pissut peale, kui alla 24 tuhhande, kuhhu  pea weel 6000 sawad takka järvele minnema.  Õhto polise makonna, Kreta sare rahwaö,  kes mässajate nöumehhiks ollid heitnud ja nendega ühhes hullustasid, on nüüd ennamiste  pöggenenud ja need maad rahwast laggedaks  jänud ja need keige parremad ma kohhad,  nago kõrbed, kolledad ja tühjad. Sealt kirjutakse eddasi, et need wallitsussed, kes tännini Kreta rahwast Krekamale weddasid,  mehhi peaksid läkkitama järvel kulama, kui kaugete seni häddast tarwis, et rahwas sealt wälja lähhäb; kui patjo ello maeasid ärrapölletud ja kui paljo weel särrele jänud, kui paljo nende ommadust arraraisatud ja mis muud weel tähhelpanna. Paljo nähhikse teiste jutto peale wälja läinud ollewad. Se on raske ühhe sesugguse ilma tagguse ma takka õiget ja selget arro kätte sada, seddä näeme neist wastastiko sönnumitest, mis Türgi ja Kreka wallitsuste käest tännini olleme sanud, sest need ei lähhä suggugi kokko seal on üsna käppuga katsuda, et pakso wallet seas. Kreka poolt antakse teada, Türgi wäggi olla 8000 meest kahhanenud, need olla ennamiste keik söaplatsi peale sänud, agga mässajatest ei olla mitte rohkem kui 200 langenud, ehk kül ühhe kloostre löhkemisse jures paljo surma sanud.  Loeme jälle sedda, mis Türgi poolt kirjutakse,  siis on keik ümber pöördud: Türgi poolt pissut, agga mässajate poolt paljo langenud; seal on assi selge, et kummagi põlle sulla töt räkinud. Danimaalt. Hessen - Kassett landgras Willem on 24. Augustil omma 80 elloaastal  ärrasurnud ja omma iggawesse rahho paika läinud. Ta abbikasa, kellega ta aastal 5810 abbiellusse astunud ja kes aastal 5864 ärrasurnud, on Dani kunninga Kristian Vill ödde, printses Charlotte (ütle Sharlotte.) Ta olla peale 50 aasta Kopenhageni linnas ellauud.  Temma lapsed on praeguse Dani kunninga  proua, Anhalt-Dessau lesk printsessin Maria, printsessin Auguste, kes aastat 5854 paron v. Bliksen-Fineke abbikasaks sanud ja 302