Tallinnast. sNoor warrasj Ms okkaks  tahhab kasmada, on norelt terraw, ja kellest  warras peab sama, sel on norelt jubba pilkad  näppnd. Innimessega ei pea se kiil mitte nenda ollema, agga on parrako ommeti. Tallinna  seitung rägib ühhest 15-aastasest poisist, kes seal waese poisi kohta nenda ellanud, nago õlleks ta rahha augo leidnud. Sealt tulnud politseile  hais mnnasse ning hakkanud Poissi üllesse passima, künni tedda mõnni merst linnast kaugel wimaks lõksu sanud ja tunnistama pannud, kust temma ni norelt miljonäriks sanud? Seal tulnud siis wälja, et Pois pari näddala eest Wäna trahteri ees, künni postiljon sees käinud, ruttu wankre peal postipakki lahti lõhkunud, sealt Bal- Leski kirjakotti Mäljakiskunud ja omma teed läinud.  Kirjakottis olnud ka üks rahhakirri, kus 193 rubl. sees. Noh, mis nüüd ennam wigga? Rahha temma kohta küllalt! Teised kirjad, kus middagi sees ei olnud, on ta ärrahäwwitanud. Kes neid käskis tühjad olla! Warrastada mõistnud noor kelm, agga õnneks weel mitte märgust hoida. Nüüd hakkanud ta marsi pillama,  kord nenda, kord teiseti, agga wäjla piddand  minnema. Isse olnud rahha tundma ni rummal, et wahhel ka 35 rubl. 1- ja 3- rublalise  assemel ärraannud. Tubli pillamisega on temma siis ka ni kangele jõudnud, et ennam järrel ei leitnud ollemad, kui 3l rubl. Ommeti  on politseikohhus asjad ni kaugele aeanud, et surem ossa pillatud wõera ommast jälle taggasi  saab. Meie jättame nisuggsest asjast iggal ühhel omma misi mõtteida. SomemaaTt. sPüssirohho õnnetus.j Helfingworsi linnas on 6. Detsembril öse nhhes keldrid Püssirohhi põllema läinud, ja nüüd wõime issegi arwata, kuida loud ümberkaudo ollid. Akna rutid on keik purruks lödud, mõnned maead ka purrustud. Mitto innimest on hawatud ja 2 surma sanud. Õnnetus arwatakse wargade läbbi tulnud ollewad. PekerZurgist. l. Detsembril  1766 sündis Wennemaal üks mees ilmale, kes kül nüüd ennam ei ella, agga kelle 100mat sündinusse päwa 1. Detsembril 1866 snre piddudega  mällestadi. Temma nimmi olli Karam- sin. Temma ei olle mitte km kindral egga admiral omma issamaal armsaks egga kuulsaks sanud, ei ka mitte püssi, mõega egga suretiikkidega  omma issama ja rahwale head teinud, waid sullega, agga nenda, et se ennam ei kustu. Temma olli tark ja terrase waimoga mees ja omma kirjadega on temma Wennerahwa  waimoharrimisseks paljo tuld wiskanud, ehk J lattert neile ees kannud, et näeksid järrele astuda.  Et Karamsin sedda ilmasjata ep olle teinud, Paistab jo sest wälja, kuida temma mällestust  üllewel hoitakse. Peterburgis, Moskwas ja iggal Pool, kus sured kolid on, peeti temma mallestusseks piddo ja loeti seal jures tähtjamaid tükkisi Lemma kirjadest ette. Iggal rahwal on ommad õppetud mehhed ja rnhwas teeb kui nende mällestust meles peab. Wõeralt maalt. Olgo Italiamaal kül Roma ja Türgimaal Kandia ja Serbia asjad häddalissemad, meie allustame omma wõerama jutto setlegipärrast esmalt  sellega, mis keige lähhedamal, ja se on ikka jälle PreistmaM. Neil päiwil olli Saksi naabri kunningas Johann I. ja temma aujärjepärria, kroonprints Albert, Berlinis wõernssel. Preisi kunningas Wilhelm I. sõitis neile ühhe jamawahhe  raudtee peal isse wasto. Meie teame kül, kuida loud hiljuti alles ollid. Nüüdne sõbrus  peab nipaljo naitma: Säh, wata mailm, meie wahhel ei olle mingisnggust waeno. Mis olli, se olli, nüüd on keik jälle unnund ja meie olleme üks südda ja meel, sest et teist nõu ei olle. Politika sõbrus on weider sõbrus, kel mitte tarwis ei olle süddames asset olla, waid peas. Mu söbrussel on sõnnad süddame mõttede tunnistusseks, politika sõbmssel on sõnnad süddame mõttede katteks. Ka grahw Bismark olla kuninglikko wõerast terretamas käinud ja keik juttud lahked olnud; agga õnneks ei olnud kumbgi rind klaasist, kust läbbi süddant õlleks wõinud nähha. Tublim poditika mees on jo se, kelle südda ni arwa, kui ial wõimalik,  kele peale tõuseb. Preisimaalt sadetakse tullewa aasta Parisi mailma näitmisse peale üks terwe kolimaea keigega, mis seal sees tar- 401