egga Lemmast middagi kuulnud, separrast on nad tedda ka ellawate kirjast mahha kustutanud.  Laewa mehhed olnud ennamiste naesemehhed,  sepärrast arwatakse ülleültse 100 last waeseks lapsiks janud ollewad, kellel ennam muud eestmurretsejat põlle, kui Jummal taewas.  Kuiwatago siis Lemma lesknaeste ja waestelaste pissarad nende palgist. Selle ku 4. ja neil järgmistel päiwil on seal hirmsad tormid olnud, mis wagga paljo laewo merre põhja pannud. Kui paljo neid nimmelt hukka läinud, põlle mitte nimmetud,  maid ööldakse agga neid kaunis rohkeste  surma sanud ollewad. Kus jubba ni paljo laewo hukka läinud, mis ello siis ka laewa meestel wois olla! 14. on üks Inglisse  laew „ Bombai" Montewideo al ärrapõllenud.  Jälle suur õnnetus. Selle ku 2. päwal öhto hilja on seal ühhes  raudte howis üks suur õnnetus olnud. Seal kuri al, kus auro massinad seisawad, on üks auro kattel hirmsa paukumissega lõhki läinud, mis sedda kuri, kus al nad ollid, põhjani  ärrapurrustanud ja ka teiste maeadele, mis seal ümber kaudõ, paljo wigga teinud. Keik ma wärrisenud, sepärrast arwanud keik linna koddanikud, et se tõeste üks ma wärriseminne olnud. Õnneks ollid keik tö-mehhed, kes seal jgga pääw töös, jubba ennamiste õhtule nud; kümmekond meest olnud weel seal, neist sanud kaks kohhe surnuks lõdud ja teised raskes  te hawatud, nenda et monned neist warsi ärrasurrid ja teised weel omma wimast tunnikest  otawad. Mõnnesuggused sõnnumed. Abbi külmet wõetud liikmete wasto. Selle praeguse kange külmaga, mis meie jures on, woib se kergeste sündida, et mönnel  se õnnetus juhtub, omma liikmid ärrakülmetada;  siis sago siin, mis jubba monne aasta eest Postimehhe läbbi kulutud, teist korda jälle mele tulletud, et ühhe külma wõetud  liikme, näo, ninna ja körwadele wagga hea on: kuiwi ernid hillaga seggaminne suus purruks narrida ja sedda pudru selle külma wöetud kohha peale panna, ning nipea kui se pudru kuima hakkab, tedda jälle uendada, künni tunda on, st kahjo ennam karta põlle. Kirjawastussed. W. K. H Tahhame tehha, mis jõud annab, egaa lind jo ialgi kõrgemasse woi lennata, kui tiwad kandwao, ehk kes wmb wäggise peaga läbbi seina jooksta. J. M. R Tänname Teid nende sönnumite eest, mis ollete saatnud, leiate jubba postitaskust. 33 Verantwortlicher Redacteur: C. F. LorenZsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 26. Januar 1865. Teadaandmissed. Üks pois, kes maalmeistre ammetit tahhab õppida ja issi saksakeeli mõistab, woib kohta sada Peruus maalmeistre K. LembeWi jures. Woltweti wabrikusse tarwitakse üht head kärneri, kes siis, kui wahhel aega, ka muud maea tallitust peab teggema. Kaupa teeb sealt wabriko wallitseja Zöpsfel. 3 Kui kohhegile üht makele koolmeistert tarwitakse,  siis woib üht sesuggust juhhatada Perno trükkimaea ehk Jäärja mõisa kirjutaja J. Atetawel. 1 W. Finkenbeiner, üks kulus hamba arst, kes Peterburgis ja Berlinis käinud, ning praego  Tallinnas on, tahhab se näddala lühhikesse  aea peale Perno tulla. Kes ta abbi tarwitawad, mingo ta jure. 1 Laiksare mõisa wallitsus annab teada, et sealt möisa-körts ja seppi-padda 1. Aprilli ku päwast rendi peale on sada. Selgemat teadust  annab mõisa wallitsus. Z Neile, kes ühhe kirspruni täkko peale, mis Suigo mõisa rentnik ärralosib, losisi wötnud, antakse seläbbi teada, et losiminne pühhapääw 31. selle ku päwal Suigo mõisas saab ollema. Waida mõisas, Tallinna lahhedal, on 70 lüpsi lehma rendi peale sada. 2 Rämä mõisas, Perno linna jurD, on 8 tallo kohta Jürri päwast 1865 rendi peale sada,  ehk kui tahtminne, ka pärriseks osta. Z