Perno Postimees ehk Näddalileht M 29 tB6S Kues kesknäddal 25. Julil.^ KSstO. Ses lehtis seisab: Ommalt maalt: Pearahhatvölglased  wallikaewajad. Keigeüllemad küllalissed. Hooste näitminne ja katsuminne. Uus laat. Torm. -- Rahhe. Mörtsuk Jaroshinski.  Wöeralt  maalt: Kütti piddo. - Wihma sajud. mehhe auustus. Aurahhad ja kitusse kirjad. -- Tan nowäärt seadus. Türgi asjust. Amerika söast. Perremees ja ürimees. Aurolaew „ Ostsee.". — Saksa laat. Sönnumed ommalt maalt. Pernllst. Pearahhawölglased wallikaewajad.  Tö on töeste kallis assi ja taewa Jssa on kül teadnud, mis ta teinud, kui ta üttelnud: „palle hig sees pead sa omma  leiba söma." Mls saaks innimestest, kui neil ennam mingisuggust tööd ei õlleks? Nad hakkaksid wist aiawiteks ühte teist hammastega  kiskuma. Laiskus on kurrati peapaddi.  Kes tööd kardab, se kardab isse omma  önne. Weddelejad weddawad ennast isse willetsusse sisse. Tahhab kegi eht weddelejaks sada ja isseennese häbbiks, haddaks ja teiste ristiks ellada, noh, siis sago lakkekoeraks. *) Minnewa nüddala, kui kotto ärra ollin, olgo tuhhandiks terme, kandis söbber postitasko, tänna pean sedda jälle omma kaela wötma ja manna misi eddasi kandma. Lakkumisse läbbi wöib innimenne, kennel lust on, keige hõlpsam ni laggeda peale sada, et kuskil ennam warjo ei õlle. „Andke Keisrile, mis Keisri kohhus, ja Jummalale, mis Zummala  kohhus on." Sedda ütleb kirri. Jodik  ei mötle kumbagi peale. Temma murre on Zummalat, Keisrit, teisi innimessi ja isseennast  ommast ilma jätta. Ta ainus iggatseminne  on lakkuda ja laiskleva; hulgub ühhest  körtsi uksest sisse, teisest walja, ei tea auust egga habbist. Millal küssib nisuggune raisko läinud loom, kas tal krono ehk muud maksud korras ehk korrato on? Mönned kelmid  römustawad meel pealegi, kui nende tühjapaljaste  käest middagi wötta ei olle, jaggatakse  maks koggokonna peale, mis ka saggedaste  nenda on sündinud, cr öige mehhe öllad peawad kelmi koormat kandma ja lakkujad  laisklewad körtso laual. Oi pöllastusse ja nuhtlusse wäärt luggu! Keige ennam on sellega linna koggokonnad kimpus. Mis kehha  nisugguste päwawargadega? Töandjad neid töösse ei wötta; sest mis head teeb nisuggune  körtsiörri? Neid torni panna seal on neil pri leib koggokonna kullo peal ja kronowöllad  kaswawad, mis koggokond pärrast ommeti isse peab taösuma. Tömaiad, ehk kül wägga tarwilissed paigad, on meie ma