ci leita. Tallo nimme rikkuja Pudis nüüd cirra põggeneda, ja kui sedda ei sauud, tõmbas ta noa wälja ning hawas sõaütlemat kolm korda, kui se tedda jubba ennefe alla olli mahha wiskanud.  Selle peale tullid Kassakad appi, ja kui ta neid naggi, Pudis ta isse omma kõrri mahha leigata, mis agga mitte ei lastud; mehhiko  senti kinni ja pisteti puri. Sesinnane „tallopoeg"  ei pea kegi mu, kui Pola mõisnik ja mässajate peamees Zilinski ollema, kes ammo surma on Leninud ning sedda wist ka leiab. jKustuwa tulle kohhendaminne.j Meie teame jo keik, kui tulli, mis mahhatehtud, on ärrpõlleuud, siis lükkatakse weel tukkid kokko, agga se ei aita ennam middagi. Nenda püüdwad  ka weel monned Parrandamatta Pola mässajad  tehha, kes siin ja seal pelgus ellawad. Narridel õlleks nõu, kui wõimalik, jälle uut mässamissetuld põllema Panna, agga põlle ennam — puid. Nad lobbisewad omma kirjades üht ja lobbisewad teist, agga peawad ommeti isse tunnistama:  „Nüüd on keik meie waewa näggeminne ja rahha raisk kui käes weel raiskada õlleks ilma asjata." Nende meletumat jutto ei lasse tallorahwas, kedda Keisri arm seal mässajatest lahti ja õnnelikkuks teinud, omma kõrwa. kuuldes mitte kõnneleda. Hädda selle mässajale,  kes peaks julgema neile kurja nõu anda! Tunnistame ka hea melega, et surem hulk Pola mõisnikust nende siiddant ei wõi kül kegi uahha parremat sõnnad on suhho sauud,  mis ka mässamisse nõu kuuldakse laitwad. Mõrtsukate nuhtlus.j Meie mälletame  weel, et mässajad Polakad miunewa aasta ka grahw Bergi ello püüdsid wõtta, kui se neil õlleks korda läinud. Parrast sadi neid kätte ja nüüd 5. Augustil on nende wiimne kohhus mõistetud.  Neist ollid soakohto Polest kolm suremat süallust: Krasuski, Landowski ja Shmidt ponusse surma alla pandud. Nnumetud pawal kello 10 aeal astusid nemmad omma surmatced wangikoeast wälja wõlla alla, kus köied rippudes  neid ootsid. Praego olli wannem neist, Krasuski, köit kaela sauud ja rippus jubba surnud, kui korraga soldat lossi Poolt tuhhat nelja aeades kulli ja walget pabberit kõrgest käes hoidis. Hukkaminne jäi nattuke seisma, ja wata, soldat lõi grahw Bergi poolt käsko, et 2 uoremat sü- allust, Landowski ja Shmidt, piddid ellama jama  ja 20 aastaks Siberiamale mäetöosse sadetama.  Landowski on alles 19 ja Shmidt 26 aastat wanna. Wõeralt maalt. Kleswig -Holsteinimaalk. sPikkal inne  rahho.j Kui se wanna sõnna tõssi on, et keik asjad, mis pikkalt tullewad, peawad head sama, siis saab rahho Saksa ja Dani wahhel ka hea; sest selle hakkatus wennib imme pikkale. Nimmetakse jubba mitto päwa, millal piddi hakkama, agga ei tahha ikka weel hakkada. Nago iggal pool, nenda ka Dani ja Sleswig-Holsteini wahhel: keik muud asjad sawad hõlpsamalt tallitud,  kui rahha-asjad. Seeb se surem takkitseminne  ka Dani rahhus on. Daanlased tahhaksid  omma wölla ja kullo maksust hästi paljo hertsogirigide  kanda lükkata, agga mis tehha, need mõistwad  ommast kohhast ka nattnke rehkendada, ei tahha wastowotta. Sestnnane wastastiko waidleminne  ja eddasi taggasi rehkendaminnne wõttab nüüd paljo aega, ja nemmad tahhaksid ommeti enne rahholauda istumist sellega nattnke korra peal olla, muido saab rahhust jälle riid. Daanlased on nüüd omma wihha sees Sleswigi  rahwa wasto nago pool hullud. 1. Augustil  tullid hulk Sleswigimehhi Wüni Minen) sare pealt Dani tenistussest taggasi, kus neid ennam ei wõidud kinnipiddada. Kui õhto hilja Koldingi linnast läbbi tullid, on Jüütlased ja Daanlased nago hullud nende kallale tulnud, neid kimmidega pillanud ja mitmed raskeste halvanud.  No kas se nüüd mõistlikko innimesse teggo on! Sakslased ähwardawad kanget järrelkulamist ja kättcmakSmist Parrida. Staikiamaailt. sPulma juüj No olgo mahhel melejahhutusseks sedda ka. Kui se tõSst on, mis sealt poolt seitungid kulutawad, siis tullewad Italia - ja Prantsusse wahhel warsi Pulmad. Jtalia aujarjepärria, kuuninga Wiktor  Emmanueli poeg, prints Humbert, olla nüüd jubba 20 aastat wanna ja sel aeal piddada sealt ma aujärje pärnad ka silma hakkama ümberwiskama.  Kuhho agga? Mehheleminnia arrolessi kunninglikko neiusid, kes katoliko usko, ei olle 277