Sannumed ommalt maalt. Pernust. Selle ku päwal ollijubba  essimenne wöerama laewade ots meie linna  al waljas. Laewad on meile need armsamad  linnud, mis kewwade wöeralt maalt wöiwad  tulla, sest nemmad towad ikka tenistust ja leiba sellele, kes kassi jalgo tahhab ligutada.  Tännawo odetakse neid sia öiete rohkeste,  sest meie linna wilja warrandus on sel aastal surem kui enne. 13. selle k. p. pandi linna sild peale; senni kaua käidi lodjapadiga ülle. Meie wessiwärraw on nüüd lai küllalt, wöiwad minno pärrast wiis wankert körwo sisse ja walja söita. Kuramaalt. Liban linna rahwas on se kord wagga röömsad. Neil on teadus ka, et meie auustud Suurwürst Tsesarewits Aujärjepärria Nikolai Aleksandrowits  tännawo suwwel nende linna tulleb merre  wet prukima ja lemmaga wist ka teised Suurwürstid. üks suur maia on jubba sette tarwis malmis arwatud ja ? liggimat maia Temma teenritte tarwis. No sedda ma ussun, kes nemmad siis Libaus õlleks, kui nemmad  nisugguste küllaliste pärrast ei mõistaks römustada? Kes teab, ehk se rööm saab meie Perno linnale ka üks kord ossaks. Agga Hapsalo rahma südda, kes meie armast Keisri  Herrat ja Temma sugguseltsi ni saggedaste  silmaga enneste keskel wöisid nähhä, on wist se kord kurw. Wörromaalt. Rabbina lin. Otsige ramatud ja makaardid läbbi, walle, sedda Unna  teie ommeti sealt seest ei leia. Ja siiski on se linna-pessa jubba ma peal, agga alles wagga noor ja nörk. Meie olleme lemmast jubba (Nr. 3.) mönne aia eest paar sanna räkinud. Linnake on alles 2 aastat wanna ja selleparrast weel weike, nago keik nored lapsokesed. Jöulo kuus 1858 sai Räbbina möisa herra Peter v. Sivers, krono polest lubba, üht linna-pessa assutada ja on siis 6 wersta Räbbina mõisast ja 2 ehk 3 wersta peipsi-jarwest pahhem pool Räbbina- ehk Woojõe  kalda ja Wöbsi karjamõisa made peallinna platsi lasknud walja moeta. Et uus lin mitte sures Räbbina mõisas potte assutud, mis jubba ennege omma kahhe kirriko, pabberi-wabriko ja paljo maiadega linna-pessa on, tulleb sest, et sured lodjad ja wenned mitte kaugemale ei peäse tullema, kui Wöbsi karjamõisa alla, kust keik kaup wähhema padidega Räbbina alla peab widama, mis ue linnale eddespiddi suurt kullo ja ilma asjata aiawidust teeks. Linna kohha peal on eest otsa 2 turro-, 1 kauba - howi-, 1 saddama-, 1 kõrtsi- ja 103 maia ja aiaplatsi  wälja möedetud. Neid platsist wöib se, kes seal ellama tahhab hakkata, sel kombel ennesele pärriseks nõuda, kui aastas 5 rubla wakkama pealt ma-renti tahhab maksta, ja warsi essimessel aastal maia üttes ehhitada. 16 platsi ollid jubba minnewa Neäripäwani arraantud. Nende peal seiswad jubba 7 ettomaia,  4 aita, 3 talli ja 1 seppikodda; teiste maiade tarwis on sel talwel palgid ja kiwwid malmis murretsetud. Neljast kaupmehhest, kes tallorahwa seädusse järrele (Z 1177) kue aasta peale ollid kontrahti teinud, seal kaubelda,  on 3 jubba taieste maiapiddamist assutanud,  teised on weel hakkamisse peal. Tallo kaup peab priskeste eddasi minnema, ja sedda potte immeks panna, sest neil, kes Räbbinas ostwad, on Wörro linna 50, Tarto 67, Pihkwa  60 ja Riga 287 wersta: miks nad siis lähhedamalt ei peaks ostma, mis neil tarwis on? Kui ue linna minnewa aastast kaupa kuleme, peame tunnistama, et hakkatusseks üsna korda lähhäb; sest seal on 1859 sissetulnud:  11 wennet sola ja heringaid, 10 w. pabberi narrusid, 4w. lubja, 2w. toimisid, 5 paati pottiseppa riisto, 7 p. sibbulid ja 96 p. peipsi kallo; waljaläinud: 20 wennet wilja ja jahho, 3 w. kartohwlid, 1 w. linno, 1 w. piritust, 7 w. pabberit, 19 w. raudteetarwidussi  ja 1 w. kallo, kokko 187 wennet ja pati. Kas põlle hakkatusseks assi ka? Aega möda  lahhäb luggu muidogi parremaks. Aurolaewad,  mis Tarto ja Pihkwa wahhet käiwad,  piddawad Woo-jöe suus kinni, et reisiad, 116