möisawannema ellomaea, mis keqnaste olli ehhitud,  kronitud kütti korteriks. Üks karro olli sissepiritud ja aeajad aeasid nenda, et ta just Keisri ette wälja läks, essimest kord keiserlikkust kulist hawatud ja teist kord surmatud  sai. Peale sedda piddi,weel pödra-jaht tullema, agga kawwalad lomad ei tulnud aeades mitte wälja, waid. Ollid aiajate wahhelt taggasi kargunud.  Selle wahhe aea sees —se on römus  kuulda olli Keiser ühhe maddala ja näotuma tallo onnikese sisse astunud ja seal prukosti wötnud. Seal olli Temma ka ühhe päwamalijale lubba.annud, omma kujo tällotoas  ärramalida, keige nendega, kes ta ümber  seisid, ning ka lastud karro ei pudund pildi peal. Golowinust taggasi pöördes pöllesid.römotullid  nisamma tee äres, kui senna minnes. Pawlowskist sõitis Keiser jälle raudtee  peal Moskwa taggasi. . sßömus Km wägga  wenne allamad omma kallist Keisrit armastawad,  olli 21. Detsembril Peterburgis jälle nähha. Sel päwal jõudis Keisri-Paar hea terwissega Moskwast taggasi. Keiser olli agga melelahhutusseks omma sündimisse paika watamas käinud, agga Peterburgi  rahwas wötsid Tedda nenda wasto, kui õlleks Ta mitto aastat kotto ärraolnud ja parrast ühhe kunningrigi ärrawöitmist koeo taggasi tulnud. Keik rahwas ollid jallul ja keik maead särrasid autulledes, mis neid kegi mu ei sundinud teggema, kui nende omma armastus. Keik lin olli likumas ja rahwas olleksid omma Keisrit kätte peal kannud; süddames  kannawad Tedda muidogi. Weel teisel  õhtul hellendas keik suur pealin autulledest.  Nisuggust wastowötmist lühhikese küllakäigo  järrel, ei olle enne kegi näinud. Üksi kui printsessid-prudid sissesöitsid ehk mõnned sured rahwa piddud ollid, on sellesarnast olnud.  Kui keiser Aleksander l. Prantsusse söast koeo tulli, ei olnud temma terretaminne mitte surem, kui Aleksander >!. Moskwast tulles. Kust se peaks tullema? Rahwas on sesamma,  agga Keiser on teine. Ta on rahwa issa ja mis lapsed need olleksid, kes omma issa ei armasta? Enne wenne tallorahwa priust ei putund rahwas paljo Keisrisse, agga sure priusse kingitusse läbbi on Ta otsego rahwa sekka astunud, kes nüüd mu peale paljo ennam ei mõtle, kui omma Keisrit tännada. Keiser olli kül öhto hilja, nago se Temma tassane wiis on, püüdnud koeo ja waggusi rahhule sada, agga kust wotta! Ei peasnud allamate armastussest möda, maid piddi keik sedda römoviskamist kuulma ja autulled  näggema. „Keiser-Peastja" on nüüd se nimme, misga orjapolwest peasnud rahwas Tedda süddame tännoga nimmetawad. Lasko helde Jummal Tedda kaua meie Peaks jada! Wöeralt maalt. Preifimaalt. (Kirriko ehhitussest.) Surrelikkud innimessed tahtwad hea melega surrematta asjo tehha, et nende nimme mällestus  peaks jama, kui nad isse mulla alla on puggenud. Tuhhat aastat ja peale selle p. Kr. Olli üks aeg, kui innimessed kirrikuid ehhitasid, mis kegi meie aeal ennam järrele ei sa tehtud. Nenda on ka Kölni linna kulus  Dom-kirrik, mis aastal 1248 allustadi ja praego weel malmis ei olle! Sedda suurt Zummala kodda ehhitadi künni 1500, siis jäi polele. Kirriko pikkus on 400 ja Laius 180 jalga. Nüüd ehhitakse temma kallal ueste jubba peale paarkümmend aastat surema holega,  kui enne. Preisi kunningas isse annab aastas 20,000 rubla selle peale ja keiges Saksamaal korjatakse selle Lärmis. Kirrikut ennast lootwad sel aastal malmis samad, ag.- ga kahhe polel torniga 'lähhäb weel aega küllalt.  Need piddid esmalt j5OO jalga kõrged sama, mis hea tük ülle Tallinna Ollewestija  Ria Peetri-kirriko torni üllatab, agga kui pikkad ja millal nad malmis samad, on teadmatta.  Kölni Dom-kirrik on kulus ülle Eüropama.  Baierimaalt. (Kunnikgana kloostris.)  Peab innimessel äppärdus ja õnnetus tullema, siis tulleb ta uksest ja aknast. Prants 11. on nenda önnetussega kous. Zsse istub 13