kahhetsewad. Narwa Kränholmi wabriko wallitsus  on sedda kidowäart nõu wolnud, omma tömhwale üht taggawarra-laekat assutada, kuhho igga töinnimcnne sedda ossa ommast palgast, mis tal just nimmelt tarwis ei olle, intressi peale wõib sisse panna. Ühhest rublast kuuni 100 rublani wõetakse iggaühhe käest wasto ja antakse, kui ütle pool aastat sisse jättab, 5 kopp., kui alla pool aastat, 4kopp. rublast aasta peale intressi.  Mis sa weel tahhad? On rõmus kuulda,  et rahwas sest ka arro sawad ja omma seiswad rahhakoppikud mitte surnult koddo ei pea. Selle aasta hakkatusses on 5790 rubl. kapitali ja 391 rubl. 48 kopp. intressi rahha taqgawarra-laekas seisnud. Senna ei wõeta kellegi nm, kui wabriko törahwa rahha intressi peale, mis wasto neile tunnistusse kirjad antakse,  mis ncmmad agga isse peawad ette näitama,  kui rahha wälja tahtwad sada. Kes rahha  wälja tahhab sada, peab Päaw enne ütlema, ja kes wabrikust ärralähhäb, saab siis kätte, kui teunna Uiimast rehnuti tehhakse. Surreb mõnni, si's pürriwad temma lühhemad suggulased, kui tunnistust on tonud, et neil õigus pärrida. Teetu  e wabrik wastab selle eest, et törahwa taggawarra  julge seisab. Se on tõeste üks tünnowäärt  assi, kus wabriko wallitsus sedda tülli ja tallitust omma törahwa kasso parrast raskeks ei panne. sLaewa Znnetus.j 9. Mail on torm Narowa-jõe suus 2 laewa kaldasse aeanud. Teine olnud Narwa laew „Lawinia," kus 845 Mta heringid sees ja teine Hollandi laew „Nieuwediep", mis Narwa st tulnud laudo zc. wima. Jnnimessi ei olle mitte hukka sanud. Kuida Narwa laewa st, mis 129 sülda kaldast kaugel kinni seisnud, heringa Püttad mäele sadud,  ja kas nad weel middagi kõlbanud, on meil teadmatta. Peteröurgist. õnnetus, j 4. Mail laks uks püttaseppa weister kahhe padiga ülle Newa-jõe ja wõttis omma sellid ning töriistad  kasa. Zõe peal aeas tuul iihhe selli kiibbara  wette. Kolm innimest sirrutasid korraga kassa senna pole, et kübbarat weest wälja tõnibada.  Sellega wautasid agga padi ümber ja langesid sisse. Meister Vartel ruttas teise pa- diga warsi appi, kaks innimest sadi weel wälja, agga teised uppusid arra. sPola tallorahwa sadikud.) Kuida minnewa kord liihhidalt nimmetasime, on Pola tallorahwas neste 115 meest Peterburgi saatnud  Keisri Herrat onnna ne seaduste eest tännama. 7. Mail olli mil se on, Keisri ees seista. Keisri Proua ning muud sngguliikmed ott id ka seal jnres. Pola sadikud ollid ui ligutud,  et keik pikkad tänno könncd piddamaita jäid, ning mehhed muud ei sanud ööldud, kui et nemmad  ja keik Pola tallorahwas üllewügga õnnelikkud  olla, sest et Keisri armo labbi hopis ennam sanud, kui ial otl eksid julgenud lota. Keisri Herra wastas neile, et Temma ennast rõmustada, nende õnne nähha, sest et neile allati  õnne olla sowinnd. Temma lota ka, et nemmad  nüüd, kus se nende käes on, ennast ial ennam pahha inmmestest eksitada ei lasse. Parrast  sedda said neile ka Keisri toad Temma snres aumaeas seestpoolt näidatud. Seal juhtus  Keiser jälle koggematta nende wasto ja rakis neste lahkeid sõnno nendega, kus jnres  nemmad mitte ärra ei wässinud, ikka neste Keisri Herrat tännada. 10. Mai kn püwal ollid needsammad Pola sadikud Sarkoe-Selo linna tellitud, kus neile üht lõuna söki olli walmistud. sSõameeste lahtisaminne.) Kuida keik teame, on meie armolmne Keisri Herra sõameeste tenistusse aega, mis enne 35 aastat olli, neile sõameestele, kes nüüd tenistusse alla lähwad, liggi pole wähhendannd; agga ka neid, kes enne Lemma läinud ollid, ei peta ennam ui kaua kinni. Nüüd on Keisri Herra hiljuti kasko annud, et keik nnterwitsid ja soldatid, kes mödaläinud Näripäwani 20 ehk ennam aastaid  on teninud, jubda nüüd peawad lahti lastud  sama. Krimmist. Jubba terwe ku aea eest tullid Krimmi poolsarest sõnnumed: „Sun kaswab keik nago pärmi peal. Nohhi on jubba pool arsmat pik, pollomehhed on wägga rõõmsad, sest et selle hea kewwade järrele ka head  leikust ootwad, kui agga rohhotirtsud mitte parrast kahjo ei saaks teggema! Wiljapuud õitsewad  jubba ammo, agga sellegipärrast ei lodeta mitte rohket Puwilja saki, sest et eestotsa kanged 171