tusses on ta wimaks nendega kous olnud, ja seal jooksis ta wanna mehhikese su jälle kaebdustest  ülle. „Auwäärt wennad! ütles temma, teie teate kül, kui saggedaste ma sedda kahjo ollen kaevanud,  mis nüüd meie pühha katolikko kirrikule,  sellesinnatse apostli aujärjele ja mulle Sardinia wallitsusse polest tehhakse, isseärranis  kuida Neapolis üllekohhut tehhakse. Nende  luggematta wallusa hawade seast, mis nimmetud  wallitsus mulle ja meie pühha ussule lönud, on meil tänna isseärranis kaebada, et mo armas poeg, teie walgustud katömees, Neapoli ertspiiskop, kedda teie siin näete, üks mees täis waggadust ja häid ellokombid, (?) wäggise omma karja jurest on ärraaetud. . Keik mailm teab, kuida se wallitsus ja temma  nöulissed täis üllekohhut, kawwalust ja pettust ott **) ja endiste walleöppetajate kombed  jälle püüdwad üllesse wötta, ja Zummala koggodust ning pühha katolikko usko, kui se wöimalik õlleks, koggoni ärrakautada. Keik Jummala ja innimeste öigust tallatakse jalgega,  keik kirriko wallitsust pölgtakse, piiskoppid töukatakse ammetist ehk pannakse wangi, koggodussed  risutakse preestridest paljaks, ni hästi kloostri kui muud preestrid sawad pinatud ja waewatud, kloostrid ja munkaseltsid ärrakautud,  ja nälga jätud, Zummalale pühhitsetud neitsid (nunned) sunnitakse omma leiba kerjama, (miks mitte tö eest sama?) templid rojastakse ärra ja tehhakse rööwliauguks, kirriko warrandust  wöetakse ärra, kirriko üllemaid ei panda ennam mikski, (seeb se on!) ja kirriko seädussed  tallatakse jalgega. Kolist seatakse, kus pahha öppetussi öppetakse ja ramatuid antakse rahwa  kätte, mis pimmetussest tulnud —" (nende  sekka arwab paawst muidogi ka piibliramatut,  mis ta silma otsas ei salli, sest et walgust  sadab.) Nenda rägib ta nüüd tük aega *) Et aus ertspiiskop „täis waggadust ja häid ellokombid" kurjal kombel rahwast mässama alanud,  sest ei lausu paawst sönnage. **). Millal paawst sedda isse ep olle olnud? Ta hirm Ewangeliumi usso eest, mis ta walleöppetusseks  nimmetab, on üsna käppoga katsuda, sest näitab siin Lutterussele ka russikast. eddast. Keit werrewallamist Neapoli rikiS lükkab ta raske sönnadega Sardinia süüks, agga et temma ommad pappid ja sadikud seal mässamist tewad, sest on ta üsna wait. Et temma pappisi, piiskoppisi ja kardinalist mitte ennam kui innimesseks ei peta, se wallutab tedda hirmus kibbedaste. Mis tedda agga keige ennam pahhandab, on se, et ka munkade  ja mu preestride seas jubba nisuggusi hakkab  tekkima, kes temmaga ennam ühheS meles  ja nöuus ei olle; neid nimmetab temma ärrasksitud lomaiks, kes üllekohtuste sekka on heitnud, ketseriks sanud ja pühha paawsti ussulistele  pahhandusseks ellawad. (No sedda ma ussun, kui nad piibliramatut loewad ja ütlewad,  et paawst muud ep olle, kui pattune innimenne: siis on nad üllekohtused ja ketserid  kül.) Pärrast sedda, kui ta nenda omma „auwäärt  wendade" ees Ztalia asjade pärrast küllalt on kaebanud ja omma wastasid huktamöistnud,  kargab ta korraga Amerikmale, kus Meksiko ja Granada rikis ka asjo on sündinud, mis paawsti körwad ugama mawad. Seal läinud wallitsussed ni julgeks, er kirnkomaad krono maaks teinud, mis pea üsna nendasamma  on, nago Jtaliamaal. Preestrid ja kloostrid  läksid Metsikus raswaseks, sest surem ossa maad olli nende kä, agga riik jäi lahjaks ja rahwas ei teadnud, kust peatoidust ehk kronomaksud  wötta. Kloostridel ollid arroto warrandussed  ja krono ei teadnud, misga rahwa leiwa nälga piddi kustutama. Nisammasugigune  luggu olli ka Neü-Granadamaal, kus preestride tiwad nattuke lühhemaks leigati, mis ülle paawst wägga kaebab, ööldes: „Ka kulust ja wagga Zesuiti - seltsi *) mis ussule  ja maimesse soule ni suurt head teinud,  (?!) on nemmad ärraaianud, ja pühha aujärje sadikud 3 päwaga käskinud maast wäljaminna. Kui loud ni willetsad iggal pool on, siis wöite, auwäärt wennad, issege mõista,  kuida mo südda peab täis ahhastust ja wallo ollema!" Löppetusses kidab weel *> Kuulsad on Jesuitid nago kurjad inglid ja waggad ka nago needsammad, kui ennast walgusse ridesse pannewad. 341