jutto olla, kui sest sadik, mil Issand issi sedda kurti ja keletumat, kellest Ewangeliumis rägitakse,  terweks teinud, ja selle hallastawa töga omma usklikkudele näidata tahtnud, et se igga ristiinnimesse kohhus nende häddalistele appi ruttata. Agga kül on hulk aega möda läinud,  enne kui ristikoggodus sedda ennese kHhut,  nende wasto, on ärratunnud ja negde peale hakkanud hallastussega mõtlema. Sest wanna aegsed Kristlassed piddasid Hurdid  ja keletumad ka ühtlasse .WrgamelM. Wanna piiskop Augustin ei põlle mitte ükspäinis  selle wasto olnud, neid armo lauale lyötta, waid on neid keiki sedda wäärt piddanud,  kellel mitte õigust põlle pühhast öppetustest  ossa wötta. Se essimenne katse tummast öppetada, sündis  umbes aastal 1550, kus Brandenburgi Suurwürsti õppetaja Joahim Pascha kurwürsti  tumma tütrele pildid ette panni, mis läbbi ta Jummalat tundma püdis öppetada.  Warsi parrast sedda, aastal 1584, leiame selle asja katset Spaniamaal, kus Pedro de Pongse Konnetable Welasko nelli tumma last öppetusse alla wöttis ja neid "ka tõeste räkima öppetas. Et se öppetus nenda korda olli läinud, sepärrast wöttis Konnetable sikkertär  Bonet nõuks, üks tummade öppetusse ehk koliramatut wälja anda, mis ka aastal 1620 wälja tulli ja se essimenne olli, kelle järvele tummad lapsed wõisid öppetud sada ja 17 saea aasta löppetussel on vr. Ammann Shahwenhausenis  mitto tumma last öppetanud. Ni römus, kui se hakkatus ka olli, mis mitmes kohtas katsuti, jäid need katsumissed ommetige agga paljaks üksikuiks katsumisteks, mis muist sesugguste laste wannematte sure waesusse ja muist jälle mu wiggade pärrast ei tahtnud eddasi minna, egga üht jädawat koli nende önnetumatte heaks assutada. Öppetajate  ja tohtrite hallastaw armastus sirrutas  kül käed siin ja seal nende waeste wasto wälja, agga nenoe abbi ei ullatand kaugemale kui agga mönne üksiko lapse peale. Nago üks imme assi on tähhelpanna, et aastal 1760 Parist linnas essimenne tummade kool assutud  sai. Siin sai laste mõistus pildide läbbi kül Mesärratud, nende arrosaminne ellawaks tehtud ja kirjutamisse õppimisse jures ka kirjakelega tuttawaks tehtud; agga ni kaugele ei sanud nad omma öppimissega ommetige mitte, et räkida olleksid woinud ehk mõnda asja nimme parrast nimmetada. Nende ainus ckõnpe, misga nad enneste mõttid teistele teada andsid, sundis sõrmede näitamisse labbi, mis neile ka nimmelt kolis õppetadi. Et se weel ammugi mitte Mllalt polnud, on meil jo awwalik,  nad peawad rohkem mõistma. Prantslassed  jäid agga köwwaste selle jure, nenda neid õppetada ja Austria öppetud mehhed wötsid  sedda ka ommaks prügiks, omma tummast nenda õppetada. Se õige köido-täht, neid räkima õppetada, tõusis keige esmal Saksamaal.  Köster Heineke Eppendorwis, Hamburgi  lähhedal, olli se essimenne mees, kes ühheksa tumma last öppetas ja aastal 1778 Leipstgi linna essimest tummade koli allustas, kus neile õige wist järrele, et ka eddespiddi isseennestest wõiksid arro sada ja omma eest hoolt kanda, luggemisse ja kirjutamisse körwas  ka rakimist õppetadi. Sest aeast sadik hakkati tummade öppetamisse  eest ennam hoolt kandma, sa tehti nago asjaks, mis kohhus täita. Jsseärranis agga hakkas ta aastast 1828 õige ellawaks sama, sest seal wöeti nõuks igga tumma last öppetada  laska. Se ainumas rigi wallitsus ma peal, kus se ette woetud nõu ka taieste täidetud  sanud, ja kes sedda tummade asja, ommaks  asjaks wötnud, on Dani rigi wallitsus. Seal on assi ni kaugel, et tõeste igga tum laps ilma kellegi asja wabbandamatta omma seitsmest aastast sadik koli pannakse, kus tedda öppetakse ja juhhatakse, nenda et woime öölda: seal põlle mitte üht ainust tumma leida, kelle wasto Saksa ja Sweitsimaal, kuidas statisti  sönnumitest näeme, praego weel 47 tuhhat  ja ülle keige Eüropa ma 200 tuhhat tumma  leitakse. Se suur tummade arro olla nüüd Preisi, Baieri, Würtembergi, Hesseni, Sakseni ja Meklenburgi rigi wallitsussi  otse kui üllesärratanud, et Dani jälgede sisse astuwad ja omma rahwa koolmeistrid seminarides, ka tummade öppetamissega lasse- 10