Eesti Postimees ehk Näddalaleht s. 1866. Tartus, 19. lanuaril. ma- ja lmmrahwale. c^- Kolmas aasta. Register! Kuidas teme rahnsale koliaSjad armsaks?— Ommalt maalt. Tartust: Pölloriistad. — Willandist  Uest Eesti kirrikust. Helme kirriko asjust. Ohhakad ja kibbowitsad. Peruust: Laewakaubast. Walga makon  l Uus kool. Riast: Hea kool hea palk. Nia laewÄd. Wäljawidud laetvakaup. Paidest: Kontsert.  Wir.  romaalt: Surnoaedade auustamissest ja teotamissest. Surnust üllesarkanud abbikasa. Peterburgist: Ratiha-lostmisse ! wkidonumrid. Kirriko asjust. Keiserlikkud höbbepulmad.— Kolera komite. Anded tummade koli tarwis. Kir» jawastussed. Teadaandmissed ja kulutamissed. Kuidas teme rahwale koliasjad armsaks?  Üks sönna koolmeistridele ja keigile  möistlikkuile. Siin tulleb nüüd teine Peterburgi kirri, Imis koliasjust kõnncleb, ja mis asjast õlleks Aineil ennam tarwis kõnnelda, kui sest? Annaks lummal sedda aega pea tulla, kus rahwas arro- ei meil middagi ni wägga tarwis ei olle, zkui head koliõppetust ja sedda mäda rahwa surem Nlurre ja holekandminne kolide pole päraks. Luggegem  siis järrelemõtlemissega, mis allamal seisab. "3ggü süggise, kui tallorahwas ouimad lapsed speawad koli saatma, on nende jures suur nöupid- Ddaminne ja kaakleminue. selle asja parrast. Möist- rahwa seas räguvad kül kolide eest, surem hulk ei leia agga kullalt sönno, nende peale sõimava,  kes nende lapsi kolikäimissele tahtwad sundida, -lenda kaua, kui õige mees pawal omma tööd teeb, marras ja pettis agga ööd armastab, uenda kaua staab ka ikka mõistlik meel kolide e est, rummalus kolide seisma. Rummalus peab agga ikka rohkem seast kadduma ja tarkus temma aösemel wöito sama, ning rahwa öpvetajate kohhus on, selle heaks lööd tehha, et rununalaie hulk mähheneks. Mönni mees on üksi sellepärrast kolikäimisse masto, et tal meel kegi ei olle ärraselletanud, mis kasso kool lemmale ja ta lastele toob. Need, kellel se kasso selge, peamad siis ka teistele silmad lahti teggema, agga mõisilikkult mitte selle loma misil, kes kopli märrawa ees seisis, teised temma selja tagga, ikka päikese  otsa mahtides magis, ning kelle mõistus ei kannud , ülle maddala aea kargades teed leida. Separrast meie ei möi mõista, kuidas Perno Postimees/)  kes ommas 39. numris ka kolikäimissest ragib, mõib üttelda: ..Targem rahmas matab koggoniste  teise tarkusse peale; mailma tarkus on nende  ees jöllcdus," ehk: "Juhtub ka wahbest sekka, et tarkus mõnda uhkeks teinud" :c. —Kui nisuggused köuned rahwa õppetajate suus liguwad, kuidas möime seal koliskäimisse kassust räkida? Ärgo vango armas kaim immeks egga pahhaks, kui meie nisugguse könnedeie, mis ehk temma meie wasto on, siin mitte märrawat kinni ei panne. Meie liig tähtjas ja tarwilinne, kui et se mitte põhjani ei peakA läbbieäzitud sama. Seal jures ei olle mitte tülli egga waeno karmis, maid möistlikkult wastastiko selletust, et lug< gejad isse mõtlema ja mõistma saaksid. S. P.