Seenmejärge woib mõnda' wP agga peab allM tähhelpandama ja se on, et ühhest .ramNutsmiftst mitte liga ei pea nöutWs  ja sellega põldo mitte lialt wässitadama. SM jures on ka weel tähhelpanna, et seemnejärje  wahhetus körrewiljast lehhewilja järvele  ja lehhewiljast korrewilja järvele allMi peab- üllewsl hoitud sama, et .Mk pollorammo jaod ühhel prugitud ja ükski jaggo ülleliga  kurnatud ei sa. (Sedda peab igga mõistlik  pölloteggia teadma, et igga wiljaselts issiärranis  toito, mis just temma sigginemisele kõlblik on, pöllo seest waljaimmeb.) Ristikhein  ärgo sago ka warrem, kui kÜWP aasta parrast jälle sellesamma kohha peale külwatud, leht- ja körrewilja woib selle eest allalises wahhetuses tehha. Saggedaste, kus ma mõistlikuma talloperremeestega  ollen kokko sanud ja konnelenud, nende ärrapöördud külwijärje neile püüdnud näidata ja ristikheina külwi neile sowida, on ikka snnamiste wastus olnud: Nende kitsa ja kassina põldude peal ei olla se mitte wöimalik  ja peale selle ei kaswada ka mitte ristikheina  nende põldude peal. Wägga tark wastus,  kui ta mitte ni rummal ei õlleks! Kas siis tallopöld omma kitsa piride pärrast ristikheina  kanda peaks Häbbenema? Weider mees, kui sa kümme wakkamaad ristikheina ei woi külwada, siis külwa üks wakkama. Jggaüks omma pöllo surust ja jöudo möda. Kes kümme rubla päwas ei wöi tenida, kas se ommast mannast tööst mitte ue pole ei tahha pöörda, kui ta paljast üks ehk kaks rubla päwas saab, kus enne koppikutega piddi rahhul ollema? Agga se on ikka jälle se wanna tuttaw assi: Meie tallonikud, nenda kui keige made tallonikud,  on issiärranis ommas pöllotöös keige wannamelelisemad innimesed mailma peal. Nemmad püüdwad küünde ja hammastega wannast Lssaissa wisifl kinni piddada ja kui se ka mitte parrem ei õlleks, kui weiste radda postmaantee körwas, ja sedda pärrib poeg issa käest :c. Kust se tulleb? Kas siis tallsnik melega ni wissa ja kiuslik on? Kas temma mitte kasso parremaks ei pea, kui kahjo? Oi jah, parremat ja suremat kasso tahhaks temma  ka, kui se temmale ta wanna wisi peal wöiks rüppe kukkuda; agga et temmal kassina öypetufe parrast suremat silmaringi ei olle, hoiab ta takja kombel mannast kinni, misga ta harjund on ja tunneb, sest uus wiis, kelle parremat kasso ta ei tunne, wöiks ehk lemmale  kahjo tua. Ta teeb sepärrast keik, mis ta teeb, nisamma kui lapsed; kes meel ojüda ei oska: nemmad ei lähhä kaldast kaugemale, kui käed põhja ullatawad. Lastele kül wägga tustus, kui ni ettewaatliku.d on, agga Meie pöllomeestele ei elleks se habbiks, km nemmad aeg aealt hakkaksid lastekingad jallast ärrapannsMa.  Jggamees, kes silmad ma-kaardi peale wiskab, wsib nähha, et nörimaast lshhutud  ja iösiärranis assutud tallokohhade peal tggal pool korraline wäljajaggaMinK wõimalik on, olgo kui suur ja mis näggo koht ial tahhes:  middagi on temmast ommeti tehha. Seal on lohhukohhad pöllo sees, mis krawide Wbi kuiwaks ja põlluks jure woiwad tehtud sada. Kõrgemad liig kuiwad kohhad pölls sees M heinamaaks kassulikumad, kui põlluks piddada.  Karjamaad, mis karjadele willetsat ja kassinat sömist andwad, on kassulikumad põlluks  tehha. Metsmaad, mis mõistmata küt- Lise ja pölletamise läbbi ommast lodud rammust  jubba ammo on lahjaks kurnatud, saaksid,  km neid jädamalt põlluks tehhakft ja rammutakse,  jälle prMitawaks. Ühhe sönnaga: üllemal nimmetud wabbadus on selge mõistuse  ees tühhine. Ristikhein siggib olgo siis üsna läbbijookswa liwama peal iggal pool m kaua, kui tedda mitte marsi jälle teist korda sellesamma kohha peale ei külmata; sest ehk kül ristikhein rammusamat maad armastas, siiski siggineb ta ommeti, sest et temma jured otyma tarwitust süggawamast üllatab mötmä, kui mu willi. Paljo wähhemaga leppib mis ka ni hästi liig niiske, kui ka kerge ja kuiwaks tehtud rabbama peal mee! kaswab ja wastopanneb. Keik sedda, mis siamale ollen üttelnud, woiks tallopõllomees paljo pikkemalt, laiemalt ja süggawämalt ühhest pöllotö öppetuse ramatust  wäljaluggeda, km ta! sedda õlleks ; minna agga tahtsin siin lühhidelt temmale sedda kirjutada,  mis mul keige tarwilisem assi möistliko  pöllopiddamise jures näitab ollewad. Sennikaua  kui Eesti noorsuggu mitte jubbä kolis keige üllema asjadega pöllolahhutuse kunsist 188