hommikomaale wõisid minna, omma tarkust kaswatama;  seddasamma teggid ka Prantslased ja Inglased.  Siamale on sõnnumed alles tükkilised, agga kui tähhetundjad sastronomid) taggasi jõudnud,  küllap siis selgemat teadust antakse. Nõnda paljo on jubba nüüdke kuulda, et nende ettewõtmine  kaunis korda läinud, ehk kül taewas sel korral Lõuna-Asiamaal pilwedest üsna selge ei olle olnud. Zlustriamaa, sesinnane kirjo keisririik, kus ni Paljo isseseltsi rahwa sugguarmst omma tahtmist tagga aeawad, on nagV roostetand  mässin, mis hästi ei tahha käia, ehk nago wanker, kuhho igga nelja külje peale hobbused rakkendud, kes ommast kohhast kül tõmbawad, agga sepärrast ommeti paigast eddasi ei sa. Seal on neil praego ommad mitmesuggused maapäwad  piddada: Sakslased tõmbawad omma pole, Bömi Tshehhid omma pole, Kroatid omma pole, Galitsia Polakad jälle omma pole, Ungria Mat« shiarid muidogi omma pole, mis peab wankrist  sel wisil sama? Kolm rahwa suggu on agga kõige perrekamad: Ungrid, Polakad ja Sakslased.  Beüstil, nende ütlema ministril on head teggemist, sedda massinat heales hoida. Asjad wõiksid ikka weel minna, kui nimmetud 3 suremat  sugguarro kõik ühhes meles ühhele Pole tõmbawad;  agga se'ep se on: iggalühhel on jälle omma tahtmine. Tullewad need mitmesuggused tahtmised rigiparlamentis kokko, siis on karra otsata,  agga mitte eddasi samist. Ungria on omma tahtmist ja parlamenti sanud, sedda tahhaksid  Tshehhid, Polakad, Sakslased :c., ka sada, agga kus jääks siis riik rikide eest? Nõnda on Austria loud; kirriko tüllid, rahha pudus :c. olgo se kord nimmetamata. Italiamaak on ka asjad allati kahhe kalo peal. Garibaldist on jälle ennam jutto. Temma  on mõnda aega parlamendi lige, agga ei läinud  isse mitte parlamenti. Nüüd olla ta ennast sealt lahti wõtnud. Seddamaid on suud ja sulled  likumas: Garibaldil olla paawsti peale kurri nõu ja tahta temmale Mentana lahhengi kautamist kätte maksta. Tõssi. ehk malle, agga mis kasso on sest Jtaliamaale? Paawst wärriseb Roma linnas sedda kuuldes ja Napoleonil on asja, omma wägge sedda kauem Jtaliamaal hoida, mis nisamma paljo on, km Italia wallitsusel wahhid  tagga Piddada. Sepärrast ütleb Inglismaa surem zeitung „ Times:" „Garibaldi südda on hea, agga temma tullepea ei kõlba kuhhogi." Temma õlleks piddand parlamendi liikmeks jama, ehk seks mitte sama. Prantsusemaalt. Mis peale poolteistkümmend  aastat Prantsusemaal ei kuuldud, on nüüd jubba tihti kuulda, se on: zeitungid hakkawad Napoleonist töt räkima. Kus tük aega kässo järrele kõik wassako käemehhed ollid, seal on üks parrema käemees wimaks jubba otsego arruldane  ja imme assi. Enne ei tohtinud temmal prants. zeitungides ial kõige wähhemat wigga olla, waid piddi allati kõige targem, parrem, täielikum ja wäggewam ollema. Nüüd agga on kituse kõrwas ka jubba mõnni kord laitust kuulda, mitte üksi, et paljo siggarid peab suitsetama,  waid ka mõnni tük riet ommast jallast naesterahwa jalga andma ja seläbbi isse tanno  wallitsuse alla sama. Wiimsel aeal arwatakse,  et Napoleon muido middagi ennam ei te, kui ta enne ei küssi, mis mem sest arwab. Sealt perre-eit on Spania innimene, sepärrast ka mitmed asjad ähwardawad Spania wisi minna, nago Noma asjus :c., ja keiser ei julgeda wastopanna,  muido sada mem pahhaseks, ja sedda ei jõuda temma ärrakannatada. Ka nende poea kaswatamine minna üsna emma tahtmise järrele, kes jubba nüüd lapsepõlwes olla üttelnud: „Kui minna keiser ollen, siis ei tahha ma mitte sallida, et kegi pühha issa wasto on." Kas ta sedda tõeste üttelnud, ei tea meie, agga se kõik ei olle sugguge Prantsuste mele parrast ja nemmad ei wärrise ka mitte, sedda wälja ütteldes. Peale selle on seal praego parlamendiliikmete wallitemine, mis wäggise  nõnda püab minna, kuida Napoleon mitte ei Lahhaks. Temma ei sa nisugguse parlamendiga mitte läbbi, kus surem hulk liikmid allati ja! ja! ei ütle, nago siamale olnud. Prantslased hakkawad  üllesärkama, wastoräkiate hulk kaswab, se ei tähhenda mitte head ilma. Ta sadaks parem Spania wägge Roma llnna, agga Isabellal on omma püssimehhi koddo issegi tarwis, sest ta omma aujärje jallad ei näita ka ühhepikkused ollewad: ta kõigub ja wõib ehk pea langeda. Se kõik ei olle Napoleonile mitte unnerohhnks. 295