kuus kenna saksik, kes ennast Walgast kaupmehhe Nese selli ütles ollewad ja tahtis liuno üllesosta.  Linnade hind olla wägga tõusnud ning temma wõida 5 rubl. punnast anda. Kas se ep olnud saak? Mõtle ommeti 5 rubl. punnast! Se teggi ka perremehhe silmad kirjuks, et nüüd muud ennam tähhele ei pannud, kui suurt hinda. Linnad wadati ärra, kaup tehti walmis, ausa sellile weel hästi süa, jua ja 24 tundi puhkamist  ehk weel ennam, kui õlleks jänud. Agga nüüd tulli minnek kätte. Perremees sai seddeli ja 10 rubl. käe-rahha. Agga kahjo, sellil ei olnud wähhemat rahha, kui kahhekümne rubla  sed kuld tükkid (kui neid kegi tunneb). Perremees olli walmis, temmale 10 rubl. taggasi  andma. Kaupmees agga käskis linno senni koddo piddada, kui sõnna sadab, et jubba isse koddo on ja onuna käega wõib wasto wõtta. Perremees tännas ja lubbas nõnda tehha. Kaupmees läks nüüd onuna teed. „ Nüüd otas liunamüa waggusi künni Jakobi  päwani, ei tulnud sõnna kusgilt poolt. Läks siis Walka „Nese mamm Perra kaema," kas ehk sel temma linno ärraunnustanud? Näitas  seal omma seddelit, mis agga meiega nõnda olli kritseldud, et kegi arro ei scmud. Mees käis peale: „siis on se wenne ehk prantsussekele, temma ütles ennast kõik keled mõistwad." „Wõib olla," kostis kaupmees, „agga siin ei olle middagi kirjutud, waid muido kritseldud." „Wist on linna hinnad allcmenud," mõtles mees, „sest ei tahha nemmad mo kallid llinno ennam wasto wõtta." „Kahjo" ütles mees jälle, „et ma temmale 10 rubl. weel taggasi andsin, muido õlleks Teie omma 20-rublase kuldtükki terwelt wõinud kautada!"  "Mis paggan," ütles kaupmees, „nisuggust rahha põlle ma ello sees näinud Z Näita ommeti!" Selle peale näitas perremees  rahha wälja ja immet, kõik hakkasid sure healega naerma: rahha ei olnud muud middagi, km Tarto 20-koppikune Icansum-warlv, kel Paljas kulla näggo, agga mitte teggo. „Säh, nüüd läksid alles mehhe silmad lahti, et 10 rubl. kelmile olli kinkinud; aaaa wõtta weel kinni! Sest wõiks mõnni „Ei Me kõik mis koilane on." Meie panneme agga immeks, et kelm, kui tal neid weel olli, mitte kõik omma wasktükkid perremehhe jures kullaks ei olle teinud, mis jo hõlbus assi õlleks olnud. Põllend kassid kartwad agga tuld, egga ta teine kord ennam ~30-rublast" kuldtükki ei ussu. TaMnnast. sSiberia „Tallinna zeitung" kulutab üht kirja, mis õpp. Joh. Rossi  n i") Siberiamaalt kirjutanud ja selle jäbbi same mõnda sealt kaugelt maalt jälle kuulda. Kirri on 9. lunil sure Lena jõe peal patis  kirjutud, 3000 wersta Irkutski linnast kaugel. Sedda ammetireisi olla temma Mai ku hakkatusses ettewõtnnd ja lodab Augusti ku loppetusses Irkutski linna taggasi jõudwad, kui peale 6000 wersta on ärrakämud! Kuida seal teed sawad ollema, wõime arwata! Kui 300—400 wersta on ärrakämud, wõib õpp. rõmus  olla, kui 3—4 meie ussu innimest leiab, kellele lummala sõnna wõib kulutada ja neid lauale wõtta! Nõuda on Jakutski kubbermangus, kus ülleültse wähhe iunimessi ellab; muial paikus Lemma sures kihhelkonuas, on assi nattuke parreni.  Temma peab saggedaste eesti, some, latti ja saksakele jutlust piddama, mõnni kord üksainus hing kuulmas. On ka kohte, kus 50—60 Latterusse ussulist kokko tullewad; Irkutskis 300 ja Miuusinski küllades koggoni 1500 hinge kolmes küllas, kellest aitummal Eestikülla kõige wisikama ütleb ollewad. Neist külladest olleme meie ennegi kõnnelnud, kui Kossmann enne Rossini seal õppetajaks olli. M hästi Eesti, Some, kui ka Lätti rahwas harriwad seal põldo, kuhho tarwis nemmad wiimsil aastail kottomailt rohkeste abbi sanud. Wannematest, kedda kui kurjateggiad senna sadetakse, ei olla kill suurt loiust, agga õpp. Rossini lodab nende laste peale, kes seal ülleskaswawad. Isseärranis  Eestiküllas. olla tubli koolmeister, kelle tööd lummal õnnistamatta ei jätta, mis temma mõnda aastat hõlega teinud. Kõik kolm koli olla meie kihhelkonnakolide modo. Talwe igga Pääw kool, suil pühhapäiwiti üllekatsumissed. Kottomaalt läkkitud abbi olla seal sureks tulluks olnud, agga waimolik hädda ikka weel suur küllalt,  peale Irkutski linna ja nimmetud assutusse *) Sündinud Eestiwend, kelle wannemad meie siin tunneme. 260