wa kuus olli raudte ni kaugele jõudnud, et Lemma ukse ees hakkati maanteed ette kaewama. Nüüd pakkus kõrtsmik, et omma kullo peale ühte tükki maad ennese peale kahlis wötta ja ilma maksota malmis kaewada. Sedda pandi immeks ja ei wöetud wasto, agga kegi ei mõistnud  sedda möttelda, mis pärrast tulli. Sedda  körtsmikkust nimmetud matükki karmades leidsid tömehhed 25 surnokehha ilma kirstota ma seest, kes omma riettega senna ollid maetud!  Nüüd wöime arwada, mis kurja körtsmikko  südda ütles. Need ollid keik kaddund kaupmehhed, kellest mitmest arwati, et hulga rahhaga, mis neil kasas olnud, isse Amerikamale  kadakaks läinud. Agga hirmus kõrtsmik olli neid keiki, kui temma jure ömaiale tullid, aega möda arrahukkanud ja senna mahhamatnud.  Nüüd tulli kurri tö korraga walge ette. Mees pandi marsi kinni ja köis on wist jubba  ammo malmis, mis ta kaela saab. Kuiva  tö, nenda palk. Agga hirmus on kül, et nisuggune kurjateggia julges Jummala paikese  paiste al ni kaua ellada. Prantsuste! peab höbberahhaga sefomma hädda ollema, mis meil jookseb keik ülle piri wöerale male. Selle wasto on neil nüüd se nöu: keik höbberahha korjatakse kokko, sullatakse  ärra ja tehhakse siis nisuggused höbdetükkid,  mis ennam makswad kui omma puhtusse ja raskusse järrele wäarr on. Nenda ei weta höbberahha ennam ülle piri ja ommal maal ei tulle pudust. Inglismaalt. Se põlleks mitte minno sü, kui Inglismaal jälle „pulmad sündwad peage, et teiste hing ei teage." Hollandima aujärjepärria,  prints Orania, on nüüd reisimas,  käib teisi kunningaid watamas, agga wiskab ühtlasi ka silma ..... no küllad möistate issegi. Praego on ta Inglismaal, kuhho ta emma ka kotto wasto peab tullema. Kes rahwa su kinni peab, ja kosja jut on jo maggus jut: keik London on kissa täis, et Hollandi prints neile wäimehheks tulla, öissa pulmad! Pea, pea! põlle weel ka, agga wöiwad kül tulla; sest Inglis kunninga proual ni weel üks tüttar, printsis Alise, (teine sai pari aasta eest Preisimale mehhele) ja se peab ka kenna silmadega tüttarlaps ollema, et immeks põlleks panna, kui nore Hollandimehhe  süddame tuksuma aiad, ja wöib ka olla, et emma kotto wasto tulleb kosja wino joma,  agga furemat ma weel ei tea; kuid sedda ma tean, et saea-sannumed on mul paljo armsamad, kui söa-sannumed. Zrima (sare rahwas) kes katoliki usko on, peawad keikis omma kirrikutes wanna „pühha issale" Roma linna rahha korjama, et ommale söamehhi wöiks palgata, ja nenda ommad wastased ärra pelletada: agga mis se suurt wöib awwitada? Olgo Jnglismeeste nago igga meeste jures ka omma jaggo laitust, (kus se ial üsna pudub?) agga sedda peame kiitma: Zummala sanna lautamisses ja orja pölwe kautamisses ei sa neid kegi naljalt tagga. Nende suurde rigi-koggodusse-maiades, kus rigiwannemad kous käiwad uöu pidddamas ja seädussi kinnitamas,  olli jälle hiljuti kuulda, kuida nad Amerika wabbad-rigi rahwa ülle pahhandawad,  kus pärrisorja piddamist weel „wan« naks auwäärt prügiks" petakse, sest et jubba wannal aial ka Abraham zc. pärrisinnimessi piddanud. „Tohho jölledad! ütleb üks rigiwannem —sega tahtwad nemmad omma pahha tööd wabbandada. Ma pannen immeks, et nad mitte innimessetapmist ka sega ei wabbanda,  et jubba essimenne issapoeg ma peal omma wenda tappis." Agga hul lugga on ka Amerikamaal kül. Jnnimessi osta ja müa, nago ladal ellajaid, sedda ei panne nemmad  suggugi immeks. Waesed Neegrid peawad  sedda ennestega tehya laskma! Za et nende seas paljo nisuggusid Neegrid ellawad, kes jubba priiks sanud ja omma priussega parrisorjadele otsekui suremaks walluks on, siis on mönnes ühhendud rikis se inneto nöu wöetud,  keik Pri - Neegrid maast waljaaiada mingo kohho tahtwad, et nad agga teistele mitte arritamisseks silma ees ei olle. Neile ei anta ennam mingisuggust tööd egga tenistust  egga rumi ellada, ehk neil kül muud südi ei olle, kui et mitte ennam pärrisorja 44