Nende ue seädussele olla kroon pähhä pandud, agga mönned ütlewad sedda warjo peale ehhjtud  ollewad ja warri olla ka se kroon. Muidogi olla seal ka ministrite wahhetus olnud,  kuida se, kui ühhes rikis mönni uus assi ette tulleb, ikka peab sündima; agga surem ossa mannadest olla jälle taggasi omma ammetisse  astunud ja se wahhetus olnud jälle wuido paljas temp, kellega rigi allamattele pihho silma wissatud. Mis agga rahwast wägga pahhandada, on se, et söawäed ni sureks kaswanud ja arwawad sedda keik Reini piride pärrast sündinud ollewad. Olgo nüüd kuida on, agga head põlle seal lota! Noh, lähme kord ka Jngliömale ja watame, mis rahwas seal teeb. Neil on jälle sure näljaga woitlemist; midda wallidam talwe, sedda kassinam  tööd, siis on se jo muidogi mõista: põlle neil ka toidust. Londonis, kus üks arruto  pessakond rahwast koos, on hiljoti liggi 20 tuhhat innimest ilma töta olnud, kes iggapääw  näljaga söddiwad ja se turida jubba kaks kuud nenda, kus nad ilma töta peawad seisma.  Ehk seal kül ka abbiseltsid, mis iggal aeal neile appi ruttawad, kel hädda käes, agga kes jõuab sedda hulka üllal piddada? Spaniamaal põlle sekord ka middagi head kuulda; seal olla otse kunninglirkus koeas asjad sassis; ja kust se tulla? Sest, et kunningana  selle wasto seista, mis kunningas tehha tahta. Kunningal olla üks mehhike, kedda ta wägga armastada ja tedda olla temma hertsogi nimme alla panna tahtnud, agga sedda ei lubbada kunningana, ja seläbbi olla kunninglikko  abbikasade wahhel nukker meel ni tõusnud, et se mitte ükspäinis nende wahhel, waid ka nende wahhel, kes kunninglikkus tenistusses  -ja rigi wallitsusse nöumehhed on. Seal olla ka üks salla trükki kodda politsei polest ülles leitud, kus üks seitung ..Alerta" trükkitud ja selle lehhe kirjutaja lukku tahha pandud. Söa kohhus olla tedda surma mõistnud,  agga kunningana kelle käe sealane rigi wallitsus pöörnud sedda mõistust ümber ja jätnud tedda ellusse, peab agga teiste süallustega wangi paika wangi töösse marsima. Ehk kü! salla trükki kodda kinni pandud, on ommetigi paar päwa hiljem leht wälja tulnud, mis rahwa wihha kunningana ja ministrite peale ähwardab. Ka seal potte jälle middagit head lota! Teine assi, mis Spaniamaalt kuleme, on kange külm. Üks sealane seitung könneleb, et külm seal kangem olnud, kui nad kanda jõudnud. Se ma langeb isseennesest wasto lõunat ja sellepärrast on ta ka üks soe ma, kus ial paljo talwet põlle, ja rahwas ka külma wasto põlle walmistud. Se aasta olla agga külm seal ni kange olnud, et ta kuus innimest, kes raudte peal waggonis istunud, kangeks tömbanud; neljast arwatud weelx asja samad,  se on: neid lodetakse jälle hinge sawad, agga kahhest ei pea middagi lotust ollema. Jubba ka meie jures, kes meie norest pölwest külmaga tuttawad olleme, teeb ta wahhest  nalja ja näppistab mõnda liget, miks mitte seal, kus rahwas tedda ei tunne. Kirjawastussed. J. T., S. Tänname, et meile sest ollete kirjutanud ; jäi rumi kitsusse parrast tullewaks korraks. J. E., S. Peame esmalt üllematte silmade ette wima,  siis same nähha, kas peäseb kitsast wärrawast läbbi. Teie nöudminne, kirja nenda prukida, kuida La sündinud, näitab meie arwates nattuke liig ollewad. Sest igga laps mis ilmale sünnib, saab enne pestud ja rided ümber pandud,  kül kellegi sülle antakse. Ni konnarik kui ta seal on, ei tohhi meie tedda kellegi silmade ette wia, kui ka Teie nimme täielt senna alla panneksime. 39 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 31. Januar 1867. Teadaandmissed. Et rae kohto kulutusse peale 13. Januaril s. a. M 96 wägga pissut maea perremehhi 21. Januaril kokko olla tulnud maeade taksirimisse  kommissioni liikmid ja neid kes rae kohto jures, kui maea asjade parrast nöupiddamist,  istuwad, wallitsema, sepärrast kutsutakse  nüüd ueste keiki maea perremehhi; ni hästi linnast kui allewitest ütlema! nimmetud wallitsemisse parrast kokko ja nimmelt linna ja Üllejöe allewi perremehhed 1 Webruaril  parrast lõunat kello nelli ja allewi ning merrekülla perremehhed selsammal