Ta otsis kaupmeest tagga ja juhtus temmaga miniaks ühhe homi peal kokko, terretas, rakis asja ütles, ncuda ja neuda, andis rahha taggasi ja pällus, mitte pahhaks panna, et ui kaua olli uunustusse pahhä janud. Kaupmees olli rõmus, audis 1 rubl 20 kopp. Janile ja piddas 3 rubla ounuale. Ausad mehhed ollid mõtlemad ja nüüd peaks jut otsas ollema, agga wõtta nappust! 17. Mai ku Pawal tulli üks pak Wil taud ist Põltsama õppetaja kätte, kus piibliramat sees ja Jaan Mangelsoni nimme peal, ausa teo eest mällestusseks, Jaan Mangelson sai onuna ramatut  selsammal pawal kätte. - Hea olli, mis Jaan teggi, meel parrem, mis kaupmees keggi, kes mitte omma kasso peate ei Maatund, Maid selle peale, et mitme tuhhaude Eestimeeste meel ausnsse ja õigusse pole saaks kergitud. Kui ma sia jure meel middagi peaksin ütlema,  siis ep õlleks se muud, kui: „Minqe ja tehke ucndasammoti." Uättimaalt. No sedda olli Mai kuus weel tarwis! ZZ. Mail olli Kaltseno  kihhelkonnas öse weel pool jalga paksnti laud saddannd, nenda et teisel hommikul mitmes paikus mehhedreega metsaläinud. Sedda olli külm kewwade otsego üsna kiliste Parrast teinud. Nüüd on aitmnmal sui tedda ommeti omma teed saatnud. Harjama akt. Aus farjane.j 12. Mall on, kuida Tallinna seitung kulutab, (sest et kegi ?un sedda ep õlle teinud) on Haggeri koggodus, mis hiljuti lesseks jäi, jälle uut õppetajat sanud. Kolm kaudidati olud prowi teinud ja neist kolmest  kaudidat Hõrschelmann Haggeri öppetajaks wallitsetud. Niiüd audko lummal jälle keik aSjad hästi minna. Senni kui meil weel selge Inmmala sõima kulutus on, wõime ikka onuna koormat kergemalt kanda. Kuramaalt. Kes põllust  Peab ellama ja põtdo teggcma, selle silmad waatwad, knida põld kewwade lumme alt wälja tulleb: se oa Kuramaal ja iggalmaal uks ja sesamma. Ni immelik, kui miuuewane talw olli, on rukki orras ommeti priskeste lunlme alt wälja tuluud, agga willo kewwade põllomecstele paljo hirmo teinud, ja nende loius mitmes Pai- kus jo pole wähhemaks janud, kui se MUL 0111. Senna jure tulleb weel suur lojuste Põhho pudus, mis lome ärrakurnauud, et kui lu ja nahk wäljanäitwad ja neid sõnnega wõib ümbcrlükkata.  Nüüd on kül lummala ilmad teisemaks  läinud, agga kohhe ei wõi ka rohhi egga orras pitkaks kargada. Sepärrast kartwad Kurama  rahwas, et nende täuuawune wõisaak, wiljasaak  ja heinasaak kassiu saab ollmia. lunimal  wõib kül ommad hawad Parrandada, muido saab sesamma kartus ka mu rahwa peale tullema. Peterburgist. sWennerigi sissetullik  ja wciljaminnik 1864.j Nigi rahha-lninisteriumi  p olest on keik kokkoarwawd, mis tännawo aasta, olgo pearahha, wiua-aksi rahha, tollirahha, postirahha, telegrahwirahha, krony tallopoege rendirahha ja muud sellesaruatsed rigimaksud,  sisse peab tullema ja sedda on kei? ülleültse  kokko 363,099,190 rubla 86 kopp. Oi weuuike, sedda on hea tiik rahha! Agga pea kinni, wäljamiunik ei olle ka piõsnke, ja sedda on nisauuna kokkoarwawd. Keik mis wüljalähhab,  olgo rigi wõllaintressid, keiserlik maeaüllespiddamiime,  sõawcie üllespiddaminne mitmed ministeriumid ja muud kullud Lewad ühte kokko 401,094,798 rubla 63 kopp. Pombitükkid.j Üks Preisi soldat on omma wenuale, kes Peterburgis kullaseppa  ammetit peab, lütimaalt üht Dani pombi  kildo nähhn saatnud. Wend tõi sedda ühhel õhtul ühhe rõõmsa seltsi sekka, tahtis purruks ljia jasõbradele  mällestusseks kinkida. Sõbrad ollid kiil lohkumissega, agga mitte kinkilnissega rahhul.  Nüüd sai Dani Pombi kild 53 tükkiks lödud ja need tükkid sealsammas üks hawalt oksjoni  wisi ärramüdud. Assi olli rahwale ui naljakas,  et need pissnkesed rauatükkikcsed mõuned kuuni kolm rubla maksma tullid, ja üks wenne kaupmees maksis omma tükkikest Pealegi 10 rublaga. Kui oksjoni rahha kokko loeti, wata, siis olli Dani Pombikitlttst 350 rubla N älja tulnud, ja se rahha sai warsi Preisi hawawd soameestele sadetud. Sellega ei olle weel assi lvalmis. Nüüd andsid  keik, kes pombitüktid ollid ostnud, neid jälle taggasi knllaseppa kätte ja tahtsid, mõnned neist rinnanõelo, teised kuldsormuksid ja muid sellesarnatsid  asjo Lehha lasta. Selle peale tunnistas 180