wst iggamees ommale sai suktso suhho panna. Kirriko Proua kattis sennikaua ühhe pikka laua, kus saiad ja kohwi krusid peal aurasid. Agga kust ta neid sai, kui perremees sest rõmopäwast ühtegi ette ei teadnud? Noh! eks armastus aeanud  tedda ka sedda kullo kandma ja keik kotto ' kasatoma. —- - Perrenaene olli sest asjast wähhe teadnud ja ommalt poolt ka meile röga walmistannd. Et sund ei piddand ärrakuiwama ollid sõbrad mõnni toop õllnt ja ühhe kringle (saia) küllaleiwaks  mnrretscnud. Kord said ka klasid jodawa  minaga, mis armastus annud, perremehhe õnneks kokkolõdnd. lutto aeades, koliasjade ütle, jõudis pea lõuna kätte. Lõppuks andis koolmeister  meile ommalt Poolt waimolikko ja parrast  ka ihhnlikko röga, ning siis läks iggaüks röömsa melega koeo pole. Nimmetud ammetiwenda  on teised, temma truusse ja allandusse pärrast jubba mõnne aasta eest ommakS wannemaks wallitsenud; needsammad nüüd tedda ka ühhemelelisse  armastussega römustasid." —(?. L. Järmamaalt. jOunetus õnnega. j „ Ükski õnnetus ep olle ni õnneto, et seal õnne jlues ep õlleks." Se on ka üks Manna sõnna ja sai Paides Küünla-lada aeal tõeks. Üks kmiallune olli maea kõrwas, kus paljo innimessi sisse ja Mälja käisid, ka 4 ladaliste hobbust al seisid. Haampalgid ollid laudo täis ja kattus lamp, kus paljo lund peal seisis. Sulla ilma ja saeo läbbi olli lummi weel raskemaks sannd, ja haampalgid ei jciksand ennam kanda. Hommiko  kello 6 praksatasid keik katki, lõid laudadega  mahha langedes 3 hobbust surnuks ja kolmas  sai hawatud, ja se olli õnnetus. Ehk kiit innimessed allati kuri alt läbbi käisid, el juhtunud  ommeti sel silmapilgul kegi al ollema, ja se olli on; agga seal üts meie onnua nõu ei aita, tullewad mõllemad lummala käest, kes ka õnnetusse eest mõib hoida ja õnne anda, kui tahhab. Paar silmapilko enne sedda olli uks soldat  kuri alla astunud, agga Marsi taggasi pöörnud, omma kindaid ärrawõtma, mis mahhajänud, ja ni pea kui taggasi olli pöörnud, langes kuur; eddasi minnes õlleks Lemma just parrajalt alla janud. Kui lummal tahhab, wõiwad ka paar mahha mmustud kindaid innimest surma eest hoida. Hea assi olli ka, et kahhe surnud hobbuste  perremees pole kahjo ommakandawõttks; maea perremehhe kahjo olli muidogi suur kill." A!. Äirromaalt. sKoggodusse ramato- Jakobi kihhelkonnast kuleme rõõmsat asja, et seal olla õppetaja holekandmisse labbi koggodusse liikmetele awwalik ramato koggo assutud.  Jgga õige Eestlane, kelle südda rindus ei külmeta egga pea wilto otsas ei seisa, peab ennast selle ülle rõmustama. Mis labbi on siis mu rahwa unni silmist ärrakaddunud ja nemmad ergemaks ja targemaks sanud? Eks se labbi, et nenimad ennam kuulnud ja ennam lu gg enud, mis neile ja nende õppetuSseks kirjutud? Meie armsa Eestirahwa jures põlleb peerg selle Polest alles wägga pimmedast ja pikka söega. Meel lähhäb üsna pahhaseks selle peale mõtteldes. Mis meid eddasi aitaks, sest ei hõlita, mis mõistust settetaks, sedda ei panda mikski. Lnggemist petakse  alles paljaks laste asjaks, ja neilege ristiks  ja waewaks, kellest iggamees püab midda warrem, sedda parrem lahti sada. Mitte üksi lapsed, waid ka mitmed lapsikud wannemad tewad  sedda üksi koolmeistri ja õppetaja pärrast, nago teniksid sellega neid ja mitte iSseennast. On luggemesse aeg selja tagga ja täie ealisse innnnesse nimmi käes, siis jäeb ka keik ramato luggeminne, mis enne muido wemla warral tehti, selja tahha, ja nored innimessed tewad nago ut ja oinas onuna iggapäwast tööd, kes nisamma wähhe mõtlewad, kui need mõllemad. Uimane rahwas! sa ommeti üks kord arro, mis kammitses sa jubba mitto sadda aastat käid, nago kanna takkus. Jggas kihhelkonnas, jah, keige wähhemast iggas kihhelkonnas peaks omma rohke ramatokoggo ollema ja rahwas hõlega luggema, mis ial neile õppetusseks ja mõistusse ärratamisseks  luggeda on. Mõttelge selle ülle järrele ja könnelega teine teisega. Ja teie, annad koolmeistrid  ja targemad laste wannemad, mnrretsege  selle eest, et nende hulk kaswaks, kes ka luggeda mõistwad. Südda pakkitseb sees: surema  hulga Eestirahwa luggeminne on jo alles paljas souniminne! Sealt se muist ka tulleb, et mõnned kihhelkouna ramatokoggud, mis siin ja seal on assutud, suurt wilja ei tahha kanda. Andko Jummal, et sellega Wirro Jakobi koggo- 110