ehk ei peaks ollema? Uhhewahhe kõnneldi ka kibbedaste ühhest „Aleksandre-kolist," mis õnsa keisri Aleksander I. nimme peale Eestirahwa priusse mällestusseks piddi assutud sama: kus se jäi? Kas sedda ennam ei — Meie kullakotid, aitummal nendege eest, tewad ommast  kohhast ka, mis wõiwad; agga rahwas peaks ommeti jubba arrosama, et meie nendega üksi halja oksa peale ei sa. Agga meie kihhelkonnakolid?  Noh, tänname nende eest nisammoti;  agga needki peaksid mitmes paikus weel seest ja wäljaspiddi teisemaks sama, kui nad on. Meie armsad köstrid ja kihhelkonnakoolmeistrid lähwad jo 5. Oktobril, se on ülletullewa teisipäwal,  Põltsamale jälle kokko koliasjade parrast nõupiddama: andko lummal, et nemmad sea! sedda nõu ka leiaksid ja wöttaksid, mis meie eesti kolidele tossist kasso wõiks sata. Ommalt maalt. Tarto makoimast. Tõeste on se wägga inneto ja õnneto assi, et meie rahwa jures mitmes paikus pühhapäwatö, ehk õigem hargipawatö pühhapäwal, pahhaks prügiks  kippnb sama! Et Jummal sedda käskus  kangeste ärrakeelnud, teab igga karjalaps peast, agga wannad egga nored ei tahha sedda piddada. Agga armsad sõbrad, sedda peaks ommeti ka igga karjalaps teadma, weel ennam wannad, et Jummal ommad pühhad kässud mitte mängoparrast ei olle annud, ja ennast põrmust  egga tuhhast mitte pilkada ei lasse. Kes on pühhapäwatö läbbi ial halja oksa peale sanud?  Kes pühhapäwatööst, mis Jummala kässo wasto, rikkust otsib, ehk sellega omma warra pnab kaswatada, se kastab tullikewa weega omma  semet ja taimi, ja lodab siis parrem sigginewad.  Ta lööb isse omma rahhakasti jawiljasalwe  põhja alt arra, et keik mahha peab jooksma.  Kuida wöib mõistlik innimenne ni jõlle olla ja seal Jummala käest weel õnnistust lota, kus ta isse melega temma nuhtlust tenib? Ja pühhapäwatöga on luggu allati nenda. Mitte Jummala õnnistus, waid temma ärraneedminne seisab pühhapäwatö peal. Sedda kiwwi ei wereta  umbusk egga mailma tarkus sealt pealt mitte ärra. Kurjast ei wõi head wäljatulla. Mis sa arwaksid sest tembust, kui warras enne, kui sinno aita lõhkuma hakkab, Põlwili aida ukse ette mahhalangeb ja palwed teeb, et temma wargus mõiks hästi korda minna? No mata, nisamma hulluste teeb iggaüks, kes lummalat wihhastab ja selle eest meel temma õnnistusse peale lodab. Ei aita ka keik issetehtud malle wabbandussed - nago: kassin aeg, messised ilmad, warrased külmad ee., mitte middagi. lummal  ei te seal mitte pikka jutto, Maid ütleb: „sinna pead pühhapäwa pühhitsema" ehk...... omma kaela murdma. Ni ärrarakimatta helde ja armolinne, kui lummal kül on, lasseb ta mõnnikord ommeti ka nuhtlusse moeka innimeste seas hiilgada, et nemmad märko pähhä saaksid ja meelt parrandaksid. Noh, sünnib sedda ja langeb mõnni, siis peaksid teised silmad lahti aeama ja arrosama, et nende te milto on läinud. Ülleminnewa näddala, 36, lehhek. 366) olleme teada annud, mis pikne Udderna w allas kahjo teinud. Räkisime ni paljo, kui sõbber teada andis. Nüüd on meile agga nattuke pikkemalt  teadust tulnud. Nimmetud metsawaht omma 6 lapsega, üks Manna wäljatenind soldat ja lesknaene, kui pikne 29. Augustil maea põllema  lõi, on kül üksi soea hingega põllewast maeast wäljasanud, nende hilbudega, mis neil -juhtusid ihho peal ollema; agga sulla ne, kelle ükkilissest surmast seal rägiti, ei olle mitte omma „linno watama," waid „suggima" läinud. Teine mees, kes temmaga ühhes olnud, kui metsawahhe  maea jubba pöllenud, on tedda kül ärrakutsunud,  agga temma ep olle mitte tö kallalt läbbenud  ärratulla, künni pikse nool tedda senna paika smretanud! Meie ei olle kellegi kohtomõisijad, meel wähhem nende ülle, kedda lummal omma kohto ette kutsunud; agga ni paljo peame ammeti  ütlema: kirrikus õlleks mees wist ellama janud, se olli jo pühhapääw.— Mis muido üttelda õlleks, sedda ollema tillemal lühhidelt ärraüttelnud. Kui agga mõnni peaks pühhapäwal  töösse minnes mõtlema: „Egga ni hilja ennam pikse nool ei tulle", se tulletago mele, et Jummalal tuhhat noli tuppes ou, pühhapäwarikkujaid  igga wisi nuhhelda. Meie ei kissu keddagit karwopiddi sedda teggema, mis õige on; agga lummal kissublggaüht ennam kui karwopiddi,  kes sedda teeb, mis temma kässo wasto on. 321