waid sedda teame agga, et aulik Wändra öppetaja  Sokolowski sedda rasket murret omma öllade peale wöttis ja issi tüddimatta armastussega kahte last öppetas ja se kelle käest keik õnnistus tulleb, on ka temma murrelikko  tööd õnnistanud. Nüüd on seal, kuida sest jubba olleme könnelenud, tummade kool assutud ja üks tru koolmeister kümne lapse jures tööd teggemas. Et se kool Eesti kool on ja seks ka saab jama, kus agga Eestirahwa  õnnetumaid lapsi öppetakse, ja nihästi koolmeister kui lapsed heldest süddamest ja armastussest annetud annetest omma üllespiddamist  peawad sama, sest et sel kolil ei kaptali egga maad põlle, kust toidust woiwad sada: sepärrast õlleks siis ka wägga sowida, et Eestlassed selle hea assutusse tarbeks rohkeste  omma andid annaks. Et agga Eestirahwas,  kui ta middagi peab andma, kohhe ka sedda kasso tahhab nähha; põlle se kohhe ta silmi ees, siis on assi raske. Se külwaminne  seal kolis ei kaswa mitte ni ruttu, kui so kaera, odra woi kartuhwle põld, sepärrast armas wend, ärra kohku, waid anna hea meiega  lotusse peale, sest sedda, mis sa annad, sedda annad sa Jummala rigi kaswatamisseks,  mis lummal sulle rohkes te wöttab tassuda.  Meie peame römustama, et aulik Wändra öppetaja selle hea asja eest ni suurt hoolt on kandnud ja meie õnnetuma wendade ja öddede heaks üht sesuggust koli assutanud; mis eest meie tedda küllalt süddamest ei jõua tännada; agga meie peame ka iggal aeal malmis  ollema temmal omma annetega abbiks ollemas, et se hea assi löbbusaste woiks eddasi  minna. Tarto Maarja koggodusse öppetaja, praust Willigerode, on Webruari kuul Ria linnas olnud ja seal 18. Webruari!  pealt kuulnud, kui sealatse tummade koli lapsi awwalikkult läbbi katsutud, mis tale üht isseärralikko römo teinud ja mikspärrast se ka nüüd temma ainus süddamelik palwe on, usso wendade, agga issiärranis Eestirahwa pole, omma rohke armo annete läbbi Wändra tummade-koli  ühheks õitsemaks Jummala rohtaeaks  tehha, mis temma õnnistusse al rohket wilja woiks kanda. Riast kirjutakse: Sönnumed, mis iggalt poolt rahwa ülleluggemisse polest olleme janud,  on rõõmsad, sest et keik wägga hästi läinud, egga põlle kussagil middagi tüllitawad asja ette tulnud, mis sedda tööd õlleks keelnud  ruttust eddasi minnemast. Wägga tänno wäärt on, et rahwas neile, kes sedda tööd teggid, iggapiddi abbiks olnud, et ruttem eddasi  sanud. Tallinnast. sMängo Selle ku 19. päwal andis sealane Eesti laulo-selts ..Estonia" üht mango kontserti, kuhhu rohkest?  rahwast olli kokko tulnud, kelle seas ka tenia rahwa arro kaunis rohke näitas ollewad.  Mis kitusse wäärt, on kitusse wäärt, et se selts ühhe issiärralikko holussega omma tööd on teinud, ja nende essimenne kontsert neile üht suurt römo terretamist walmistanud. Nende holelik waim õppimisse jures on ühhe sesugguse auwäärt, et need pissukessed wead, mis seal mönne tükki sees ka ette juhtusid, senna alla ärrakauwad. Meie ei tohhi selle seltsile mitte liga tehha, kui sedda ka awwalikkult  nimmetame, et seal monni assi kül weel middagit sowida üllejattis, peame ommetige  nimmetama, et seal rohkem neid asjo woi numrid ette tulli, mis keige wähhema eksitu sseta  mängitud said. Ei pea meie siin jures ka sedda unnustama, et se alles keigist aastat aega on, kui se selts kokko heitis ja selle lühhikesse aeaga jubba ni paljo on õppinud.  Ka on weel tähhendada, et selle seltsi liikmed keik ennamiste teniad, kellel pissut aega öppimisseks ülle jäeb. Sedda issiärralikko  tänno pärriwad siin Lutteri waestemaea koolmeister Frey, kes sedda asja esmalt ülleswöttis,  agga kahhe ku parrast jälle piddi järvele  jätma, sest et tarwilissed asjad tedda keelsid eddasi öppetamast. Temma assemele astus jälle linna mängo seltsi lige Bergmann, kes ühhe tüddimatta holega neid tännini öppetanud.  T. S. Peterburgist. höbbe Kes mälletab sedda millal ta wimati weel üht höbbe rubla tükki on näinud; keik on 103