ommast wannematte parrandussest (Sawoien ja Nitsa) piddin ma ohwerdama. Enne södda pakkusin ma Toskana suurhertsogile sõbrust, paawstile sõbrust, andsin Neapoli kunningale head nõu: keik põigati ärra! Nüüd kulutasin ma, et Jtalia peab Jtaliameeste pärralt ollema. Sedda teed käin ma praego. Minna ei tulle mitte omma wäega teid omma tahtmisse alla sundima, waid et teil omma kunningast wallitsedes  warri ees õlleks. Teie wõite ilma keelmatta  wallitseda, kedda isse tahhate!" Kedda? Noh, egga rahwas rummal ei õlle: eks nende heateggiat. Ankonas ei olle innimessed teadnud,  kuida nad sedda paawstist arraneetud meest kätte peal olleksid kannud. Keik kattukse harjad  ja räästad olnud innimessi täis, et omma tullewat kunningast näeksid, kui linna sisse sõitis. Midda ennam paawst tedda kirrub, sedda ennam rahwas tedda armastab, kui „Jtaliamehhed  Ztaliameest." Lilledega tahtnud nad tedda pea ärralämmatada ja öhto põlle mitte üht ainust pimmedat paika linnas olnud, kus mitte römotulled ep õlleks särranud, kuid kirrikud  üksi (neid on Ankonas 28) olnud pimmedad;  preestrid ep põlle tohtinud paawsti pärrast neid walgustada. Jõuab kunningas  Wiktor Emanuel Neapoli, siis on seal wist jälle imme römo kuulda ja nähhä. Enne minnewa aastast Jtalia södda, olli Sardinial  5,209,000 allamat. Kui Parma, Modena,  Toskana ja Romanga jure tullid, tõusis  nende hulk 11,900,000 peale. Sealkandis  ta 080,000 hinge Sawoiema ja Nitsa makonnaga Prantsussele. Lähhäb temma kirriko-rigi  ja Neapoli kaup temmal nenda korda,  nago se näitab, siis saab wee! 11,000,000 jure, se on kokko peale 22,000,000 ja nelli kord surem, kui enne olli. Prsntsussemaalt. Prantsus on Sardinia  lang ja sowib tale mönda head; sellegipärrast  ei olle Sardinia liig ruttulinne kaswaminne  temmal mitte sureks römuks ja sedda  on ta mönda korda judba tunnistanud. Aaasta eest ei olnnd Sardinia! mitte ennam, kui waewalt pool kuet miljoni allamaid, jn nüüd, kui Jtaliama kerwelt temma kätte saab, on tal peale 22 miljoni. Se annab Prantsussel  möttelda. Nisuggust naabrit ei wöi naljalt ennam palja sanna ja sõrmega hirmutada  egga senna tömbada, kuhho südda kutsub.  Ja et nüüd Prantsus ülleültse ikka weel ennam Sardinia poolt, kui wasto on, sepärrast  kardab Inglane, et Prantsus pärrast mõnda  tükki jälle ommale tõmbab, ja nenda Inglase  kahjuks tassa hiljokeste ka isse suremaks kaswab; isseärranis saaks Inglane katte ja jalgega wastopannema, kui Prantsus mõnda Jtalia saart hakkaks himmustama, kuhho omma  söalaewo wöiks koggoda. Imme õlleks, kui ta sedda mitte ei te. Prantsussed teadwad jubba könneleda, et Sardinia kunningas Garibaldit würstiks peab tõstma, selle nimmega: würst Palermo, ja siis keige omma Jtalia söawäggede ülle kindraliks  pannema. Tössine arro on selle polest alles teadmatta. Ni paljo on muidogi arwata,  et kui keik korda lähhäb, Garibaldi ka mitte pissukest palka omma waewa eest ei sa. Ankona lahhengist sadik on Prantsusse suremat suggu rahwa seas paljo leinamist ja silmawet.  Nende seas, kes seal lahhengis paawsti poolt langesid, on wägga paljo nori Prantsusse möisniko poegi olnud, kes nimme otsimisse parrast paawsti tenistusse ollid läinud, kus keik wasto wöeti, kes agga tullid, ja kellegi käest ei küssitud: mis sa ka õlled õppinud? Neid petakse nüüd kui waggaks kannatajaks, kes omma „pühha issa" eest on surnud, ehk nad kül mitte armastussest paawsti wasto, waid nimme otsimisse pärrast temma tenistusse  ollid läinud, kus kergemalt lootsid töuswad.  Inglismaalt. Sealt ma kunninga proua on omma Saksama reisi pealt jubba taggasi jõudnud. Hollandima kallamehhed on Znglisma randas rummalat tempo teinud. 70 pati, 700 meest sees, tulnud seal ühhe pissukese (Kilmsi) linna al mäele ja hakkanud warsi otsekui merrerööwlid risuma, agga mitte muud, kui toido krami, mis nad ilma hinna küsst- 333