4) Määrnama, hommikopool Bömi kõrwas  (Austria parralt) 404 lüpennik. suur, 2,000,000 innimestega, kus muist wäggi alles Olmütsa'-) kindla linna al, muist on jubba ühhe lahhengi järrele (kellest allamal rägime) Wini linna Pole eddasi astunud. 5) Austria-S hlesiama, Preisi-Shlesiama  lõunapool otsas, mis Pritso aeal weel Austria kätte jäi, 93L1pennik. suur, 500,000 mmm. sees; pealin Tr op pau, 11,000 innimestega. Watame õhtopole siis on seal wähhemaid hertsogimaid Preisi katte langenud: 6) Kur-Hess ima, 174 lllpennik. suur, 736,000 innimestega, kelle kur-würst wangi langes  ja Stettinis, ehk nüüd jubba Königsbergis, wangis istub, mis parrast sedda Hannowri kunningaga  mitte ei tehtud. Se peab nüüd Austriamale  linna ellama assuma, kuuni pärrast sõdda nääb, mis asjust saab. 7) Nassauma, õhtopool Hessimaad, 86 lDpennik. suur, liggi 440,000 innimestega ja nüüd keige wimaks minnewa näddala weel 8) Hessima (Darmstadt), mis kahhes jaos, al ja pealpool Maini jõggi seisab (prilin Prankwmt  seal wahhel) 152 LUpennik. suur, 836,000 innimestega. Wõttame sia jure weel 9) Shleswig-H olsteini- ja La u enbu regi  maid,-kokko 342 lllpennik. sured, 970,000 innimestega, kedda ta muidogi ennam kellegile ei anna, siis on temma saak suur kül olnud. Preisi tö hakkas 6. lunil peale ja ui kaugel  olli temma jubba 8. lulil. Tõeste, se on nago auroga läinud, ilma et seal jures meie teada üht ainust lahhengit õlleks kautanud, ehk kül lahhengites mehhi langes, mis teiseti ei wõi olla. Loeme nüüd ruutpennikormad  ja innimessed kokko, siis tulleb 2,487 ruutpennik. made surust ja 14,732,000 innimest wälja, mis ühhe ku aeal Preisi kätte langenud ja se on ennam, kui keige ahneb innimenne ni ruttu õlleks wõinud lota ja nõuda. Preisil ennesel on 5,104 ruutpennik. maad ja 19,5000,000 innimest  enne. Keik wõidetud maid ei tahha Preislane  ennesele piddada egga wõi ka mitte, agga se on tossi, Saksama maakaart saab parrast sõdda paljo teist nüggo ollema, kui enne sõdda olli. Nüüd matame meel, kuida asjad minuewal näddalal  eddasi on läinud. Kuida jubba üllemal nimmetud, Määrnamaal astub Preisi wäggi eddasi ning ei leia paljo sõõrdo eest. Kui Brünni lin siHsewõeti, tullid linna tillemad wälja kunningale wasto, allandlikkult  pälludes, et linnale ei lasfeks liga tehha. Kunningas kostis: „Minna ei olle mitte lustipärrast  sia tulnud, teie keiser on mind sõddima sundinud  ja lummal mulle siamale wõito annud. Minna ei pea mitte sõdda rahholikko rahwaga, waid sõawäggedega. Püüdke agga mo wapra meestele anda, mis nende üllespiddamisseks karmis  on, künni meie siin olleme, siis põlle teil middagi karta." Nendasamma olli ka Praga linnas, kuhho 8000 meest ja 200 ohwitseri korteri pandi, Seal on nemmad 36 amomassinat  ja 400 aurotõlda, täied mona-magasinid ja paljo muud saki eest leidnud. Linna egga Lemma rahwa ommadusse külge ei putu kegi, kuid mis krono asjust eest leiab, wõttab Preislane  omma käe alla. Määrma pole taggasi Pöördes kuleme, et Meikese Tobitshau linna jures, mis Olmütsa makonnas Marhi jõe äres, 7. lulil jälle lahhing olnud ja Preislased wõito sanud. Muist Preisi wäggi olla jubba linnas (ehk nüüd kaugemal Wini Pool), mis Taia jõe äres, ja iggal pool poggeneb Austria wäggi eest ärra. nattuke põhjap., kuhho Preisi kunningas 8. lulil korteri jõudis, on ka jubba Preislaste käes ja selja tagga. Põlle siis immeks  panna, kui Winist kuleme, et tillemad ja allamad omma asjo sissepakkiwad ja minnikut tewad, ka ministeriumd. Kes enne keige hullemad  ollid Preisiga sõdda tahtma, need on nüüd Olmütsa on kindel söalin Marhijoe äres, 12,000 innimest. Seal on wäggs illus Dom-kirrik ja suur söariistade  maea; saab Preisil mönda meest ja kuli maksma, ennego alla heidab. Liu acab Wenne- ja Moldawimaga suurt lojusrekaupa. Siin sai Preislane 1830 Austria käest petta, mis ta nüüd kuhjaga kätte maksab. ''") Lintsi lin, 180 wersta peal pool Wini linna, ka sure Donoujõe äres, liggi 30,000 innim. sees j illus lin, suur malliga loss mäe otsas, kus Türklased, kui 1683 Wini listna al ollid, keisrit Leopolti olleksid mangi wötnud. Anain, (ni suur nago Perno liu) Taia jöe äres, 50 wersta Brünnist lõunapool, 6000 innimest, kes paljo marjawina ja kallewit tewad. Siin sai Napoleon 14. Julil 1809 Austria wae peale suurt lahbengi wöito. * ) Nikolsburg, Taia jöe käro wahhel, 8,5(10 innim. on surem kui Anain; ümberbaudo kaswab rohkeere winamarjo,  nago üUcültse seal maal, mis linnase ride ja kallewiwabrikute  ning marjawina polcst rikkas on. 226