Eesti rahwa sekka astus; agga küllab tal selle terretamissega kawwalad rebbase mõtted ollid. Wist mõtles ta: nüüd jäeb Perno Postimees ühhe Maga omma haua peale seisma. Ommas  essimesses kirjas 1) nimmetab ta ennast isse rebbaseks, kes sallaja omma 2000 söbradest ilma Zummalaga jätmata piddand Pernust nago rehbane kannadelaudast sallaja  ärraminnema. Ei tahtnud wanna? Perno Postimehhe mattusid pealt wadata. Agga se olli tühhi kartus, Perno Postimees ellad ja Zummal andko temmale pikka igga ja ka temma  tru leiwawannemale, kellega meie 2000 sõbra jubba peale seitsme aasta olleme õppinud  koos ollema ja kes sedda ei teaks, et üks wanna söbder ennam on kui 10 uut. Mihkel: Ammugi teada; agga ärra panne pahhaks, w'a kassowend, wanna Laso Maddis  ütles mulle weel peale pühhade, et temma üht kulutust luggenud, et Tartus uus Postimees  üllestöusnud, Eesti rahwa leiwast tahhab  ellada, nende huikas käia ja 3 pauna kaelas  kanda. Minno essimessed mõtted sedda kuuldes ollid: nüüd jäeb Perno Postimees koeo puhkama ehk hakkab surrema. Peter: Olle wait! Mis sa jandad ja ilma asjata teise eest murretsed. Laso Maddis põlle sulle ka middagi ettewalletanud, agga so omma  kartus on walle ja tühhi. Minna ütlen sulle: meie wanna söbber Perno Postimees ellad, on terwe ja römus, käib ni kui enne kärmeste omma teed, piip tormab suus. Tänna ütles ta mulle weel rõõmsa näoga kat öerudes: mul põlle middagi wigga, weel 3 pari sapaid warna otsas, täis kukkur, pri tubbakas ja tulli taskus, keigil rõõm, kui tuppa astun, aitummal,  kuhho ö-maeale pallun, wöetakse lahkeste wasto, soe leem ees ja möisade peal weel puddel  öllut peale kauba. Peale sedda kitis ta weel, et tänna olla Tallinna poolt ühhe sõbra käest wägga armast kirja sanud, mis kohhe posti tasko pannud. Minna aeasin peale, sedda kirja mulle luggeda anda, ja kui hea meel olli mul, et sealt kirja seest otse needsammad  mõtted leidsin, mis minnul ollid, ja nenda mötlewad paljo Eestlassi, kellel õige Eesti südda rindus on. Mihkel: Sinna, Peter, õlled ikka üks tõssine  mees, mis sa rägid, on ommetige mehhe jut, agga mitte nago mönne naese lörri, kelle tagga middagi põlle. Agga rägi mulle ommetige  ka, kes se aus söbber ja kirjutaja olnud  ja mis ta meile tallorahwale kirjutanud? Peter: Põlle mul sekord ennam aega sulle keik selletada; Postimees tulleb wist isse weel tänna öhto so jure, sinno soja tuppa, küllad sa siis isse näed, mis ta kirjutab; ruttame agga, et aegsaste koeo same ja tullewal pühhapäwal,  kui Jummal termist kingid ja kirrikusse  lähhäme, tahhame te peal sest asjast eddasi könnelda; agga nipaljo ütlen sulle judda  ette, seal kirjas on mönned wägga süggamad  kohhad, mis järrele mõtlemist tarwitawad. (Jäeb polele.) Ommalt maalt. Pernust. sKauba  Kauba  aeaminne ei olle minnewa aasta Peruus ka mitte üsna pissuke olnud, sest kaupmehhed  on wäljamaalt omma kaubade eest sanud 2,593,704 rubla 86 kopp., ja sedda allamal  nimmetud kaubade eest. Nemmad on wäljamale saatnud: linno 327,873 puda, küllilinna  seemnid 36,699 pütta, rukkid 9532 setwerti, odre 17,461 setwerti. Wöeralt maalt on 169,262 rubla 97 kopp. eest kaupa sisse todud ja nimmelt: sola 322,231 puda, heringad  7427 pütta, sampanjid (kallist suggu jodaw wiin) 890 puddelid, rauda 1350 puda. Tollirahha on sisse tulnud 109,627 rbl. . Laewo tullid Perno: wäljamaalt 103, ommalt  maalt 2, ja kutist, kes siin, Ria ja Tallinna  wahhet käisid, 106. Essimenne laew tulli Perno 9. Aprillil ja wiimne laks 10. Detsembril wälja. Kui nüüd sedda mahha arwame, mis wäljama kauba ja tolli eest wälja läinud, siis jääb ommetegi weel hea lossikond tedda järrele. Se peaks kül meie Eestirahwast  oige hooltsaks teggema, omma maid harrima,  et ta annete polest weel rohkemaks saaks, sest siis ei täida ta mitte ükspäinis ' kohho, waid ka kotti. 50