ammogi ka peate? Jälle walle! Mis so peas on, et sa suggugi järvele ei mõtle? Mõisas ehk linnas on saks so karwus kinni, kui sa harrimatta, passaste jalgega puhta tuppa astud  ja sedda muddaseks teed; ja Zummal peaks so pead sillitama, kui sa temma pühha kolmat käsko holimatta melega rikkud ja rojastad  kus so arro peast? Kuida on nüüd luggu meie armsa Eestirahwa  seas pühhapäwa pühhitsemissega? Parrako, kül on alles risti rästi ja pudulinne!  Ma põlle mitte saksa Postimees, sepärrast  ei hakka ma nende pühhapäwa pühhitsemissest  könnelema, ehk kül wägga tullus õlleks, kui nemmad, kes ni tihti käed pusa pannewad, pead selga aeawad ja otsego ratsahobbuse  seljast meie peale mahha watawad, meile nattuke parrema eesmärgiga eelkäiksid. Sellegipärrast, ehk kül pahha eesmärk pahha jarrelmärki jättab, ei wabbanda se meie Eestirahwa  pühhapäwa rikkumist milgi kombel. Pühhapääw on hingamisse päwaks antud,  ei tohhi mitte t ö päwaks mudetud sada. Ta on ihhopuhkamisse ja hingetoitmisse pääw meile ja neile, kes meiega ühhel laual söwad. Pühhapäwal peawad meil isseärranis pühhad mõtted süddames, pühhad sonnad suus ja pühha  te jalge al ollema. „Et seisko hargipäwa tö ja nõudkem toidust hingele." Agga mönnedel  meitest on jubba 60 ja 70 Neäripawa ärranähtud ja igga Neäripäwa wahhel seisid 52 pühhapäwa kas ollid need keik pühhad  päwad? kas seisis hargipäwa tö? kas nõudsime toidust hingele? ehk kui mitte, kas on siis m õnnel sest warrast paljo järrele, mis ta pühhapawatöga korjanud, et ussid ep õlleks sisse sündinud ja sedda ärrasönud? Pühhapäwa  tö on ni selgeste Zummala kässo wasto, et se üsna hul õlleks, sest õnne lota. Kes on ennast rikkaks warrastanud ehk pühhapäwa  töga rikkaks teninud? Kui tunnete mõnda,  siis üttelge mulle ka. Za kui peaksid mönned  ollema, kas se siis lusti ello on, omma warrastud warraga, nago wang ahhetas, Zummala pöllewa silma al seista ja temma nuhtlust ning hukkamõistmist odata? Sahharduse  õnnetuma õnne ei tahhaks ommöti kegi kaetseda. Ei aita middagi, keige pühhapäwal  tenitud warra sisse sünniwad ussid ja söwad sedda ärra. Sepärrast, mo armas Eestiwend, panne kassi süddame peate ja küssi ennast: kas sa tahhaksid pühhapäwa rikkumissest  rikkaks sada? Ei minna mitte! Jälle ütleb ehk mönni: ..Egga ma pühhapäwal  tööd ei te, ma lahhutan muido meelt ja widan aega." Agga kus ja kuida teed sa sedda? Ärra unnusta mitte ärra: pühhitsema kas sa kuled pühhitsema pead sa pühhapawa! Kui sa muud ei te, kui sedda, mis tö-lojuksed ka sel päwal tewad, siis põlle sinna jo mitte paljo parrem. Nemmad söwad ja maggawad.  Tahhad sinna kui ristiinnimenne ka sedda, ja sedda üksipäinis tehha? Söbber,  siis kannad innimesse nimme ilmaasjata. Miks teed ennast isse lojusseks, kui Zummal sind seks põlle lonud? Sul on surrematta hing, mis kadduwast roast ei ella, miks sa tedda naljatad? Sul on hea karjane, noh, lasse ennast nore rohho made peale ja ellawa wee hallikate jure juhhatada. Se on kül iggapäine,  agga issearranis pühhapäine assi. Minne kirriko, kule ja loe Zummala sönna, toida isseennese ja omma leiwalaste hinge; minne ka omma naabrit watama ehk kutsu tedda ennese jure, aeage löbbasat jutto ja piddage  tarwilist nöu; tulleta haigid ja waesid mele ja püa sönna ning teoga nende silmawet kuiwatada; on liggimessel hädda, siis ärra pea wariseri pühha, tõtta appi, head tehha, ei olle pühhapäwal mitte keeldud, waid kui teggematta jättad, siis teed kurja. Onnis ussoissa Lutterus ütleb: ..Tubba pühkima ja lehmi lüpsma on ka Zummala tenistus, kui sedda uskus ja armastusses teed." Õlled sa kui ristiinnimenne omma pühhapäwa piddanud,  siis on esmaspäwal südda kerge ja käed jõudsad ja nenda keik pawad, künni jälle pühhapääw  tulleb. Kes sedda katsunud, teab ilma mo ütlemisseta, kes katsuda tahhab, saab tunnistama,  et tössi toeks jääb. Agga Zummal parrako, kui mitto pühhapäwa  sawad ka meie Eestirahwast pärris patto ja kurja lihha orjusse päiwiks tehtud! Ärge 372