wallitsussel olla se nöu, Neapoli linnas endise  Bourboni suggu kunningate hauad ärrakautada.  Nende hauade sees hingawad ka prints Akila kaks lapsokest, kelle emma Brasilia  keisri ödde on, ja sepärrast on nüüd sealt ma sadik käsko sanud, selle eest murretseda, et nende laste pusärgid, kui mitte muido rahho  ei leia, siis Brasiliamale peab saatma. Seal ta nüüd on: meiesuggustel on mönni kord ennam rahho haudas, kui kunninglikko pusärkidel. Inglismaalt. Mällestusse kingitus.  Kui esmalt Inglismaal nöu peti kaddund  prints Albertile msuggust mallestust assutada,  mis waesema innimestele kassuks piddi  tullema, nenda kui kolide, waeste- ja haigemaiade ehk mu sellesarnaste asjade läbbi: siis otti üks wägga rikkas'Amerika kontorist, kes ammo Londonis ellab, ni selle nöuus, et warsi 100,000 naela, se on peale 600,006 höbberubla selle jarwis lubbas kinkida. Et agga nüüd Inglased nöuuks on wötnud prints Albertile auusammast ehhitada, mis temma melest surnud assi on, sest on temma omma  lubbatud rohket andi Londoni törahwa kassuks seädinud. Ka meie pissukese pea ja lühhikese mõistusse jarrele on nisuggune mallestus  nattuke ellawam, kui need, mis kiwwist ja rauast tehhakse, Hina asjust. Inglased on Hina mässajate  asja holega järrele kulanud ja nöuuks wötnud, ei ühhe egga teise poolt olla, sago wöimust kumb saab. Nemmad ei tahta Ringpo  linna ka mitte ennam taggasi wöita. Prantsustel  on teine meel. Taipingid hoidwad piible ramato pole, neist ei olle eddespiddi suurt paawsti usso armastust lota, separrast peaksid  nemmad wanna wallitsust jallal, kust lota olli, et nende ussule ennam wolli piddi andma.  Nenda murretseb Zummal iggal pool selle eest, et puud taewani ei üllata. Amerikamaalt. Kahhesuggune surma  sönnum. Esmalt need sönnumed, et Amerika ühhendud rikide präsidenti poeg on ärrasurnud, mis seal ni paljo tähhendab, kui Eiropamaal mönni kunninga poeg, ja surma halledus ja suggulaste leinaminne on jo iggal  maal kibbe. Agga seal on weel üks teine surm olnud. Meie olleme jubba eest otsa üttelnud, et praegune Amerika rikide präsident ehk peamees  mitte pärrisorja kauba söbber ei olle ja et just sellepärrast Amerika södda töusis. Neil päiwil on präsident Linkoln sedda isse tõendanud. Hiljuti todi üks mees, nimmega Natanael Gordon, kohto ette ja kaebati temma peale, et Neegriorjasi olli kauplenud, se on, Ahwrimaalt  Amerikamale weddanud, mis seädus kangeste ärrakelab. Sähhärdust asja olli endiste  präsidentide al ka olnud, kes kui lõunapoolse  melega mehhed, sest suurt tähhele ei pannud.  Ägga Linkoln on selle polest teine mees. Seädus mõistab nisuggused mehhed surma, agga seadusse piddajad pöörsid siamale asja teiseti ja rebbased peäsid ikka terwe nahhaga rauast wälja. Linkoln agga ütles: „Mis eest meil seadus on, kui sedda ei peta? Kes surma  wäärt on teinud, peab surrema!" Nüüd olli kissa lahti. Need kes enne tuhhat Neegrid  pinanud, nalganud, surnuks peksnud ehk muul wisil tapnud, kissendasid nüüd kui hullud,  et präsident Linkoln ni tigge ja werrejännulinne  olla, üht innimest Neegride pärrast  ärrahukkata. Agga Linkoln on ennast kui õige kohtomöistja üllesnäitnud. „Kui üks ristiinnimenne,  ütles temma, Zummala ja innimeste  seädust ning liggimesse armastust ni kurrati kombel jalgega tallab, siis ei olle mul mingisuggust õigust, sähhärdust innimest temma  nuhtlusse eest taggasi hoida. Temma ep olle mitte koggematta langenud, waid selge melega kurja teinud ja peab omma palka sama!"  Gordon sai mitme teiste ehmatusseks awwalikkult ärrahukkatud. Kes Neegriorja kaupa tundwad, ütlewad, et selle surma läbbi Ahwrika Neegridele paljo ennam kasso tulla, kui mitmest söalaewast, mis Ahwrika randas wahtis petakse. Gordoni surmast wöiwad nüüd lõunapoolsed orjakauba sõbrad ka ärratünda, mis neil odata on, kui põhjapoolsed wöimust sawad. Ses asjas on lõunapoolsed pea keik nisuggused Gordonid, kes kül ärratundwad, et 94