kuus jälle paistma. No saab nähhä, kas nende rehkendammne töeks lahhäb; agga kui se nenda tulleb, siis öppetage rummalaid, et nad ennast  Jummala immeasjo nähhes römustaks, agga mitte jälle kisftndama ei hakkaks: nüüd tulleb sedda ja södda! La«lo - linnttd. Meie ma on kül kaunis külm ma, agga laulo-lindudest põlle meil just mitte pudu. Minne agga kewwade aial käsikusse, kul sa kuled, mis nad tewad; südda lahhäb warsi röömsaks. Agga löuna-merres on sähhardusi suremaid küllalt leida, kust neid suggugi ehk wägga wahhe leitakse. Nenda ka Neü - Seelandi  ehk Ue-merremaal, kuhho mmnewa suwwel  Inglismaalt mitto tuhhat laulo- ja muid linda suggu tarwis piddi widud sama. Seal tahheti Äeid metsa lahti et ka sealt ma rahwale ettelaulaksid ning nende ülleliga putku  ka id aitaks wähhendada. Ka wanno tutwaid  warblasi olli suur hulk nende seas, mis meil just mitte sure au sees ei peta, sest et saggedaste leikamad, kuhho nad põlle külmanud.  Agga nüüd tuttewad sannumed, et neist mitto tuhhat weikse laulikutest mitte üks ainus  ep olle elloga Neü - Seelandimale sanud, maid keik pitka merretee peal ärrasurnud; ka surema lindudest on üks ainus pöldpü ellawalt uut issamaad nähhä sanud. Sellegipärrast ei tahha Znglasid mitte järrele jätta, waid ueste jälle katsuda. Wangide märgid» Meie poo! aetakse wangidel poo! pead paljaks,  et kui ärrakargawad, neid iggameeö wöiks tunda. Amerikamaal on mönnes paikus kohtowannemattel  teine nöu. Kentukki makonnas on neil weider pruuk. Zgga wangile, kedda wangihonesse tuakse, wärwib wangikoia üllem ta ninna süssimustaks, nago Neegrid, Sedda wärwi ei wötta seep egga lehhelis mitte mahha, ehk kül muido ihhule kahjo egga wallo ei te. Kuhho peab nüüd waene kelm omma Neegri ninnaga jooksma, et tedda warsi ärra ei tunta? Türgimaalt kulutakse, et need Türklased, kes Aleppo linnas ristirahwa taggakiusamist ärritanud,  eliuks maks wangitöösse pandud. Wöib olla; agga imme õlleks kül, kui tuwwide abbiks  teine ronk teise silma peast wälja nokkiks. Berlinist olleme kord jubba könnelenud; agga  Austria pealinnas Winis peawad innimessed  ka hobbuse lihha peale wägga maijad ollema.  Minnewa aasta on seal 889 hobbust tappetud ja södud ja hobbuse lihha nael on 8 ja 10 kopp. maksnud. Andko jätko leiwale  ja leiwa-körwasele! Kuida Tönnis Tomast parrandab. Ei aita middagi, pean wahhel sekka ka ühhe jutto kurrule koma, agga ütlen jubba ette, et ma sellega tänna üksi malmis ei sa; muist jäeb tullswa korraks. Tomas Müts olli essimenne mees, mõistis  töt ja nalja, tööd tehha mag hingava, süa ja jutt ja selle wiimse asjaga ei teinud  küllarahwas Tomaga mitte öigust. Nm;- mad ütlesid attati: „Tomas joob nago meis", ja se polnud mitte kössi. Weis joob jo üksi siis, kui tal jänno on, agga Tomas jöi allati ilma jännuta ja mõistis sedda ammetit, nago pump mee nelamist. Keik maiad, kus howid otsas, ollid temmal keige armsamad, ja igga laud, kus klasid peal seisid, maksis temma silmas  keige ennam. Saggedaste otsis Tomas nisugguses maias tuikudes sealt ust, kus pusep sedda polnud teinud ja mitto korda mötles ta ennast kesk maantee peal koddo ollewad, langes mahha ja jäi maggama, olgo paks ehk weddel külje al. Sedda juhtus tihti, et Tomas  unnes ennast tundis alles lapse pölwes kigo sees ollewad, ja emma kigutawad, agga kui silmad lahti löi, naggi ennast körtsi howis maas ollewad ja sead weretasid ümber. Eest otsa juhtus nisuggune luggu kül arwa ja Tomas  häbbenes parrast tük aega takka järrele, wöttis ka ette ennast parrandada; agga kui keel jälle kuiwaks läks ja silmad näggid, kuida teised rüpasid, siis mötles ikka; egga paar sutäit  mind ümber ei lükka! ja nenda läks Toma  te aegaialt mäest alla, se on hea poolt 214