wi al, muido ta sönna paljo ei maksa. Selle peale wastas minister Palmerston: Kaks korda olla jubba Dahomimale sadetud kurja kunningale parremat nöu andma, agga sest ei olla siamale middagit wälja tulnud. Znnimesse-ohwrid  olla Dahomis ni armas assi, nago meie maal jahhipiddamissed, kaardimängud  ehk wöidosöidud, mis kunningas mitte üksi ei armasta, waid rahwas ka, ni hul ja jölle, kui assi isseennest olla. Sellegipärrast ei tahta Jnglisma wallitsus mitte järrele jätta  selle hirmsa asja wasto pannemast, ni paljo kui lal jöud üllatada. Nendasamma söddida nemmad ka Ahwrika randas allati Neegriorja-kauba wasto, mis läbbi keik kurri  tulla. Temma teada ka tunnistada, et Amerika wallitsus, kui nende södda olla löpnud,  Znglastega ühhel melel selle hirmsa kau- wasto tahta panna. Andko nüüd Jummal,  et need sönnad ministre suust mitte paljad  sönnad ei olle, waid hea nöu ka head wilja kannaks. Prints Alberti ausamba ehhitaminne  on Inglastel kindlaste ettewöetud assi, ja nemmad tahtwad sedda ni sure ja ausa tehha, kui ial wöimalik. Siamale olla neil jubba 32,600 naela, ehk liggi paar saddatuhhat  höbberubla kous. Amerikamaalt. Lahhengist, mis põhjapoolsed se kord wöitnud, wöime nähhä, et lõunapoolsed mässajad ka sured asjad söamehhed  ei wöi olla, muido ei õlleks se mitte wöimalik, et 3000 põhjapoolsed 10,000 lõunapoolsete  peale wöimust saaks, nende kindrali ja 300 meest ärrasurmaks ja teised laiali pillaks,  mis seal ommeti Neäri kuus nenda on olnud. Agga selle ülle kaebawad keik seitungid,  et põhjapoolsete söa wallitsus ei pea middagi  wäärt ollema, muido õlleks södda ammo lõpnud ja asjad öiendud ollewad. Keik se assi olla muido aiawidus, rahharaisk ja söameeste  pinaminne. Zggast asjast olla nähhä,  et üllemad ei tahtagi södda löppetada, kuid sedda olla nattuke raske arro sada, kas nad hirmo ehk rummalusse pärrast nenda tallitada,  ehk olla neil koggoni Zudasse meel. Sest immelik olla se allati: keik niuud, mis põhjapoolsed ial piddada, sedda teada lõunapoolsed  silmapilk ja olla pea käppoga katsuda,  et mönned üllemad seal ilmasüta ei olla. Õnnetumat söapiddamist ei wöi olla, kui seal, kus söbrad waenlaste nöuus on ja Zudas teed juhhatab. Meksiko loud on ka alles polel. Ertshersog Maks olla kül lubbanud nende keisriks  heita, agga se kutsuminne piddada rahrvast  ennesest ja mitte teistest kunningatest tullema.  Nenda tahta temma. Uksi siis, kui rahwas isse tedda wallitsewad ja Eiropa kunningad  sellega rahhul on, tahta temma Meksikomale  minna, muido mitte. No saab nähhä. Sönnumed kirrikutest. Järwamaalt. Öppetaja lahkuminne.  Se on üks wägga kallis assi, kui öppetajad  ja koggodussed wastastiko teine teist armas  ta wad. Nenda peaks se ikka ja iggas paikus ollema. Saime neil päiwil lärwamaalt  kirja, andko Zummal, et temma paljo innimeste süddame tundmist tunnistaks! Kirri on nenda: „Meie siin Järma Jani kihhelkonnas hakkasime  jubba minnewa aasta sedda kömminat kuulma, et meie manna hinge karjane, praos Gebhard, kedda meie nago lapsed issa armastasime,  meitest tahta ärralahkuda, et termis  olla waene. Essialgo piddasime sedda muido juttuks, agga kui pärrast tössi tahha tulli, püüdsime kül weel ärrapöörda, agga ei aitnud ennam, waid piddime kuulma, se ei wöida mitte teiseti olla. Kirriko-aasta löppetussel  jättis ta meid Jummalaga. Temma olli 36 aastat selle koggodusse öppetaja olnud,  ja temma armastas meid kui issa lapsi. Mis ta selle pitka aia sees meile head teinud, kes jöuab sedda üllesräkida? Kui mitme  eMma silmad kuiwsid, kui kirrikomöisast haige lapsele rohto said! Kui mitmed wannemad  wöiksid omma Piibli, Ue Testamenti ehk lauloramato lastele armsaks tehha, kui neile ütleksid: ~sedda ollen ma omma armsa ippetaja  käest kingitud sanud, piddage sedda kal- 69