kaugele lasta. Suremattega, mis 89-naelast kuli kandwad, lootwad meel 9 wersta peale ullatawad. ütle nüüd, kui kaugele teab innimenne  nisugguse pöratse eest ennast hoida? Keige parremad suredtükkid, mis tännini olnud,  ei olle ükski ni kaugele üllatanud. Jgga Inglane on saarlane ja sepärrast sündinud laewamees. Laewa önnerustest merre peal on nende seitungides saggedaste kurwa luggu kuulda. 7. Weor. on seal jälle üks Amerika laew, kus 124 innimest peal ollid, kaljude otsa purruks läinud ja 2 ainust innimest  ellega peäsnud. Paar päwa enne sedda läks üks aurolaew pimmedas teise wasto purruks,  waus marsi pöhja ja 3 innimest said peästetud. Inglisse printsessi ja Hollandi printsi kosja lõust ei öölda se kord weel middagit sama.  Prudi emma ei pea mitte selle asja nöus ollema, ehk kül rahwas sedda sowiksid, sest et neil ühhesuggune usk ja merremehhe kombed on. No tehko mis tahtwad. Teäda muidogi, igga wannem sowib omma lapsele, mis keige parrema arwab ollewad; egga Hollandi kunningas  settepärrast ilma minniatte jä; Teiste kunningattel on ka tütrid. Marokkomaalt tullewad tagga järre!e  sannumed, et Maurid, kui Tetuani linnast pöggenesid, enne kui Hispania wäggi linna jöudis, hirmus tempo weel teinud, issearranis waese Jsraeli lastega. Nad kurjad innimessed  on neid puhtaks risunud, peälegi weel hopa annud, et mönnel ennam ei janud, kui soe hing sisse, nago sellel, kes Jeriko tee äres maas olli. Uks Juda usko mees olli kül Prantsusse kauba - konsul, ei olle se ka middagi  aitnud, waid Maurid on keik wötnud, mis tal olli, pealegi ta maia ärralöhkunud. Nenda on nemmad ka Juda rahwa muud maiad, nende koggodusse kodda ja mis muido ette juhtus, ärrateotanud ja lohkunud, nago õlleks Judid süüdlased olnud, et Hispania wäggi nende peale wöimust sanud. Pölle siis immeks panna, kui linna rahwas wöeraid waenlasi ni hea melega wasto wötstd, nago sedda olleme kuulnud. Hispania kunninga proua on üttelnud: „Mo südda sowiks kül rahho, agga mo kunningrigi  au ja kullo sunnib mind nisuggust rahho teggema, et meie kahjo sisse ei jä. Leppib  waenlane sellega, siis on hea, kui mitte, siis hakkab södda weel kibbedam peale. Mönnesuggused sannumed. Kurja aia täht. Daanlased on isseennesest pissuke rahwas,  agga uhke, kiusakas ja wahhel sekka ni pörane jummalakartmatta, et hirmus kuulda. Enne Jöulo ollid nende rigi - wannemad kous nöupiddamas, et pahhad asjad kautud ja parremad  assutud saaksid. Seal on siis jälle mitme  süddame mötlemissed awwalikkuks sanud: Daanlased tahtwad mailma Lojat ja wallitsejat  lahti lasta. Uks wannem töusis mitme nimmel üllesse ja ütles: „Minna annan nöu, teme seädusseks, et eddespiddi kennegil ennam tarwis ei olle kässo järrele ennast kirrikus laulatada  lasta, omma lapsi ristida, toetada, ramatut öppetada ehk kohto ees Zummala nimme! manduda. Jggal ühhe! olgo omma lubba, kas ta ennast laulatada, lapsi ristida, luggemas ja laual käia ning ennast Jummala sannaga matta lasta tahhab ehk mitte." Kas kulete, kuida seal ellawa Jummala assemel  kuldwassikad ehk Waimo assemel lihha watlitsema pannakse? Sia jure kölwab kirriko  laul Nr. 184. Rootsi piiskoppid. Kuskil maal ei olle rahwa hulga kohta ni paljo sure sissetullikuga piiskoppi kohtasi, kui Rootsimaal, ja nende körwas ni waesid öppetajaid,  et neil iggapäwast leiba ei olle. Se< parrast on öhheksa, ilma asjata piiskoppi kohta, ärrakautada ning nende sissetullikut waesema öppetajatte palga lissaks panna, rigiwannematte  polest nõuks wöetud. 70