PZllomehhiks 21, lodud asjade lahhntajaiks 22, kiwwirigi tundjaW 2, ellajarigi tnndjais 7, .taimede, tundjaiks 1, l, mailma tarkust 1. -- Sündinud on neist 258 LilMandimäalt,  71 Eestimaalt, 133 Kurgumaltz 10 Polamaalt, 96 Wennemaalt ja 2 Saksamaalt» Eile hakkas meie Tarto Mihkli-laat, agga tänna ei wõi temmast ni wärskelt weel mjddagi kõnneleda. . Tallinnast on meie kohtoasjade kommisswW liikmeks/  stndikus A. Shützi assemele, kes Saksamaal  ärrasmmnd, UgZ. Greiffenhaczen wallitsetud ning 22. Septembril jubba meie linna jõudnud. My.mH,isstYN- istub nüüd baron Krüdeneri maens kiwwisilla otsas; essimeune korter  ollu kitsaks janud. sEestikelest.j Balti kulehhed"(luni kuus) ja selle jürrele „ Tallinna seitung," kõnnelewad jälle wahhel meie kelest, ja „kulehhed" kaunis pikkalt. Eedda tuntakse kül ärra, et meie armast eeötikeelt  nenda üks, kaks, kolm, ärrakauiada ja mõnda muud rahwa suhho temma assemele pauna, mitte ni kerge assi ei olle, kui mõnni mees omma kirjut'se  laua äres arwab. „ Kuleht" tulletab mele, et knsgil latti- egga eestikele wasto ei Panda. Aitnmmat, sedda teame ja tnnuistanie meie isse ka, agga tänname ommeti, km Tallinna  seitung omma suggn rahwale head nõu annab, eesti- ja lättikelest, mis ennam kui kumme  kord surem rahwa Hulk ragib, kõhtude ees -ning kontrahtide sees w., nattuke ennam luggn piddada, kui se siamale on sündinud. Kele sundemist  ei olle kill mitte olnud, selle eest tänname;  agga et kelk meie asja tallitajad waewaks olleksid wõtnnd, meie keelt nenda õppida, et nemmad isse ning meie sest olleksime arro wõ'- nnd sada: sedda ei. nõi meie ka mitte kidelda. Sedda Peti liig alwaks, niis mikski ei pandud, ja Pea surem Mk meie said wähhe suga, weel wähhem sullega meie kM . middagi tehmd.il Mis muud kui piddime waggust heaks wõtma, kui keik meie asjad wõeras keles jackirjaS  ckrllitud said. Kui meil ka 10 protokolli taskus olli,-n. mõistnud meie ommeti üht.ainust lnggeda egga teadnud, uus seal Se assi on Nl nattuke parrancmch, agga? wSiks.meie armudes weel hea tiik parraneda. Onuna kele gimnasia- ja uniwersttäti kolisi ei himmusta meie, egga troi - himntnstada. .. Knl. meil neid, tarwis on, Ms utrõiwad .Nteje lapsed neid teistega ühhes prukida. Mgga 7 sedda tohhime ommeti sowida, et meie asjade tallitus-sed  ja selletussed sezmi kui järg meie maal on, ka meie omma kelcs tatti-ud saaksid- Kui se ka mannalt lMda ei woi smidida, siis ommeti aega möda. Meie olleme õppind otama. Endised  Pärrisorja päwad on Ziödas, meie kelest ennast häbbeneda, ei olle kellelgi eunam suur au. Kes meile saksa ehk wennekeelt towad^-selle mhwaga meil allati teggemist ja tallitamist on> med olgo terwe, sest hea on hea; agga kes.selle eest nõudwad, et meie teise kelega ka teist meelt peame wõtma, ja Saksaks ehk Wennelaseks sama, n?is ommeti wõinlalik ei olle, — se nõuab ühhel hobil ka, et kergemelelisseks peame nnnnema ja omma pükside assemel woeräd püksid jalga tõmbama, mis põldo kündes pea lõhki rebbisewad ja siis noh, niõistad issegi. Saksakeel ei te Sõklaseks egga wennekee! Wennelaseks> se on tühhi jut, muido olleksid keik ebrea- ja prantsusstkele tundjad jubba  animo Indiks ja Prantsusseks sanud, mis ommeti mitte ei olle Mõistame meie muid kelest rükida, siis on se hea kül; agga km terwe melega innimessed olleme, siis ei tahha meie ommeti muud olla, kui Eestimehhed, kes ka nattuke saksa- ehk wennekeelt mõistwad. Zõm ame omnia lapsi kolituda ja cddasi sata, et parra  st seks ehk teiseks sawad: tühjad paljad on nad ommeti, kui nad mitte omma tillemaks au uks ei nuõista p'ddada, eesti student, eesti tohter, õppetaja minuoparrast eesti oberst, kindral  ehk muud sellesarnast olla. Nemmad wõiwad-kül  wõera riete, agga ial mitte wõera nahha sisse puggeda. Sepärrast, mis meie ka muud õppime,  eesüikeel ei tohhi ial ärraunuustud sada, kui meie isseeunast ei tahha teutada; sedda ütleme  isfcärranis neist, kes onnnale male ellama jäwad. On luggu muda, siis ou kerge mõlsta,  kui head meelt se meile teeb> kui kuleme, et meie armas emmakeel ka teiste rahwa ees midagi  tuaksma hakkab. Eestikeelt armastada, el tahhenda mille, et meie nchuda muud. keelt peatsime  wihkama, mis keige neile, kes muus ammetis  onuna leiba tahtwad leida, wägga tarwis on. RitaWimaalt. kaewo. 324