30—40 härga Riga wia. Teisi laewo tnlleb  nüüd sa paljo linnaseemnete järrele, sepärrast  meie linna „LaewakauP lähhab nüüd kärredaste. Nende  Päwade sees, 6. ja 7. Oktodril, tullid ka 2 suurt heringalaewa, mõtlemad Norwegimaalt;  2 laewa on meile ka Preisimaalt kartohwlid  tonud, mis mitte enne paljo ep olle sündinud. Nende hinda ma weel ei tea; põlle meel laewast wäljas. Linnaseemnid, ehk knl teed sandid, tulleb nüüd woor wori peale sisse. Laewo on eilsest päwast sadik 114 sissetulnud ja 104 wäljatulnnd." Aiast. mümissest.j Riast on meile teine kirri tulnud ja ütleb nenda: „Vll. Tarto kihhelkonua kohto jaus on wiimse kude sees 6 tallokohta, kokko 145 taalrit sured, tallorahwale ärramüuud. V. Tarto kihhelkonnakohto  jaus on hiljuti 545 taalri 55 krossi wäärt tallomaid ärramüdud. VI. Ria kihhelkonnakohto  jaus on mudud: Breslau mõisas 9 tallo, 393 taalr. 81 krossi sured; Burtneki mõisas 2 tallo, 36 taalr. 33 kr. sured; Hcnseli Mõisas 1 tallo, 28 taalr. suur; Ohleri mõisas 12 tallo, 400 taalr. sured ; Jerre mõisas 11 tallo, 304 taalr. 39 kr. sured ja Dihkera mõisas  18 tallo 462 taalr. 38 kr. sured. Nimmetud  kihhelkommkohto jaus ülleültse 53 tallo, mis kokko 1533 taalr. 71 kr. sured. IV. Ria kihhelkonnakohto jaus on ärramüdud: Asteri mõisas  16 tallo 531 taalr. 13 kr. sured; Pohzeema  mõisas 11 tallo 318 taalr. 22. kr. sured; Dikkeli mõisas 10 tallo 448 taalr. 75 kr. sured;  Mure mõisas. 3 tallo 70 taalr. 43 kr. sured; Mujani mõisas 3 tallo 82 taalr. 6 kr. sured; Stolbe mõisas 11 tallo 379 taalr. 40 kr. sured; Roosdekki mõisas 30 tallo 714 taalr. 28 kr. sured; Wimaks on ka Kaugere mõisas 22 tallo ärramüdud, agga taalri arro mitte üllesantud.  Nimmetud kihhelkonnakohto jaus ülleültse 74 tallo 2244 taalr. 46 kr. sured ja peale selle need 22 tallo, kelle taalri arro ei olle nimmetud." Nia knbberm. seitungis 109 on nenda makele sõnnadega luggcda: „Kni 1. luli k. P. Z6L4 kohto asju kulutajalissu  Ministri wallitsnssest waljaantud Päwa ramato kõrwal nimmega „põhjapoolne post" hakkauud wülja tullema, mis sel aSsemel, et ta senni aeani agga üksi Kubberneri herrade kätte on tulnud, keik Ministri wallitsusse seadussed  ning pealegi ühhes isse jaus: kubbermango kohto kulutaja, kohto poolsed teadaandnnSsed, selletamissed ning kässo kinnitamissed saabtoma; siis saab Liiwlandi kubbermango kohto poolt seläbbi teada antud, et keik Liiwlaudima kubbermango  Putuwad Viinistri herra kässud ja mu seadussed, mis ses ütlemalt tahheudrld lissakirjaS nimmetud sest aeast kubbermango Seitungi ees otsas: kohto asjust, igga ühhele teadusseks ja selle järrele teggemisseks, kellesse se putub, peawad  trükki pantud sama. Selle jures juhhatakse  mõisa wallitsussed kohto kirja järrel 16. Oktbr. k. 1852 170/1 weel isseärranis selle peale, etnemmad sedda kubbermango-Seitungi, mis nende kätte tutleb, on petud, omma koggona  kohtule teadmisse tarbeks kajaggada. -M1945." Kui kegi sest kirjast on selgeste arro sanud, se üttelgo meile ka! Tallinnast. sKaarli-kirrikust.j Süggise  aeal wasto talwet, kus ehhitusse-tööd seisma  jäwad, on sealt poolt sõbrad olgo terwed  jälle teadust saatnud. „Tänno lummalale," ütleb kirjasaatja sõb- „mis mitte amoga ei lähhä, lähhäb ommeti pikkalt kattega tehhes. Nenda ka meie Kaarlikirriko  ehhitus. Kui kewwade tööd jälle atlustasime,  olli meil kül meel kaelas, -mõtlesime: meie wvttame kül innimessi töle, agga kui kaua neile palka jõuame maksta, on teadmatta. Agga wata, nüüd ollenie sui otsa 30 müriseppa ja pea nisamma paljo mu Lömeeste ja kättekandjatega  tööd teinud ja iggaüks on onuna palka sanud. Pääw Pärrast Mihklipawa ollcme müritööd  seks aastaks seisma jätnud. Meie olleme aitummal ni kaugele sanud, et aknapostid slängid) sissemüritud, pealt rowi otsade wahhed tassa tehtud ja kirriko mürid 6 sülda pealt ma kõrged on. lummal olgo tännatud. Kui ello antakse, siis lodame tullewa aasta mürid walmis ehk ka kattust peale sada. Sesinnane suur hitus omma mõttttesllggusLe illomärgidega tarwitab  paljo ennam tööd, kui muido Liht mürid, 348