susse pigid paawöti pead Roma linnas, agga Prantsus põlle selle eest mitte suurt tänno sattud,  waid ennem weel paljo teutust. Mis nüüd Prantsust nenda kannatades aiab omma waenlast kaitsma, ei üllata meie temma sü'odamesse  näggema; agga ni paljo wöime ikka arrosada, et sedda temma lapselik armastus omma waimolikko issa wasto just mitte ei te, ehk ta kül isse sedda asja nenda nimmetab.  Paawst ei sa kül ilma temma kaitsmisseta  und silma, agga siiski nääks ta, et Prantsusse waed ülle keige mäggede Roma linnast kaugel ollekfed; sest ta tunneb, et ta nende läbbi ommeti kui wang peab ellama, kes mitte omma tahtmist ei wöi tehha, waw ikka enne peab küösima, kas Prantsusse wäeüllem  selle ehk teisega rahhul on? Sepärrast  on Prantsustel Roma linnas teutus tänno eest palgaks. Kuida ööldud, neil on õmmad asjad, mis neid Roma linnas kinnipiddawad;  paawsti parrast olleksid nemmad wist ammo hölmad wö alla pistnud ja omma teed läinud. Agga jubba hakkawad Prantsusse  seitungid tassakeste kaebama ja ähwardama,  kui tahhaksid nemmad omma wägge Roma  linnast ärrakutsuda, mis läbbi paawst siis Ztalia kunninga, Wiktor Emanueli, käe alla langeb, kedda La silma otsas ei salli Kuulge kuida Prantsusse seitungid kaebawad:  „Meie omma söalippude warjo al trotsiwad meid Pius IX. ministrid, sest et nad teadwad, kui pitka melega ja kannatlik meie keiser on (?) ja et keik pahha ja teutust aupaklikko walloga andeks annab. (?) Sest temma luggu on, nago mönnel pöial omma tiggeda emma wasto, kes mönda üllekohhut peab kannatama ja wait ollema: sest se on ta emma. Nenda on keiser siamale Roma pahhandussi kannatanud. Temma on keige pahhanduste w.asto, mis Roma poolt tullid, ommad silmad kinnipiddanud ja üksi selle peale waatnud, et temma kohhus olli, kui katolikko wallitseja, katolikko usso üllemat pead kaitseda. Endise Prantsusse kunninga Ludwig XIV. aial olli luggu koggoni teine. Se ei ootnud mitte kaua, waid kui pahhandud sai, nöudis ta wibimatta andeköpallumist, ehk ähwardas söariistadega. Agga kui luggu nenda eddasi lähhäb, on kül aeg tunnistada, et Prantsusse  südda täis on, kui nende trotsimist omma  keisri wasto nääb, kelle warjo al nad isse ellawad. Ärgo pango kegi pärrast immeks  kui Prantsus wässind on neid kaitsema, kes ennast ei tahha kaitseda lasta ja temma abbi teutussega tassuwad. Teadko siis Roma ministrid: fe immelik wäggi, mis Napoleon  I!!. nimme sees on, ei jöua pea ennam Prantsuste wihhapöllemist taggasi hoida." Nenda nurrisewad jubba nende wallitsusse seitungid; agga kas sellepärrast Prantsusse wäggi Romast taggasi tulleb, mis Ztaliamehhed  kül tahhaksid, on alles teadmatta; sest meie kuleme ta sönno, agga ei näe ta süddant sisse, ja südda ja sönnad ei sünni Prantsustel saggedaste mitte kokko. Rootsi küllalissed. Et Rootsi kunningas, Karl XV. omma. wenna, prints Oskariga, Prantsussel küllalisseks on, olleme jubba minnewa kord nimmetanud. Agga meie teame jo, kuida luggu on, kui meile küllalissed tullewad. Km sönud, j onud on, noh siis näitwad  perrewannemad ka küllalistele omma pöldo,  weiksid, lambatalled ja kannapoiad, ehk mis neil aitas ja kirstus on; naesed ka weel sedda, mis nad omma tüttarde tarwis jubba kuddunud ja korjanud, et kui „ön juhtub",  ka middagi õlleks weimewakka panna. Kunningad näitwad omma küllalistele omma ratsa- ja jallawäed ja sured tükkid ning lassewad  neid munserdada. Nenda teggi Napoleon  ka omma küllustele. Sedda ei wöi kegi salgada, Prantsussed möistwad soldati ammetit ja teggid omma tembud wägga kennaste,  ja ööldakse, et Rootsi kunningas mitto asja on tähhelepannud, mis omma wäe jures ka nenda tahhab seädida. Napoleon lasknud  71 pataljoni jallawägge, 47 swadroni ratsawägge ja 28 pattarejd suritükkisi Karl XV. silma alt läbbi käia. Kissa küllalt, kui need keik „hurra!" öiskasid. Kelle käest passi ei küssita. Kui meie maalt mönni Prantsussemale reisib, peab öige pass taskus ollema, muido tabbatakse  mees kinni; agga Inglis-, Belgia-, 262