linnast emal koggosid keik lauljad jälle lippo ümber kokko ja tullid mango ja lauluga linna. Minna ommalt poolt sowin wägga > et üks nisuggune piddo pea jälle woiks tulla, sest se olli meie armsa Eesti rahwale tõeste üks kossutaw  römo pääw. Oh armad lauljad! Teid pallun ma süddamest meile pea jälle üht ni suurt ja kcnna römo walmistada; ärgo olgo se mitte essimenne egga jägo wiimseks." sLeitud Minnewa kord könnelesime ühhest surnust, mis messi Perno al kaldasse aeas ja tänna on meil jälle ühhest  sesuggusest könneleda. Möda läinud pühhapäwal  näddala eest on merri üht surnud wäljawissanud, mis kallamehhed leidnud. Znnimenne  on 25 aastane noor mees, nimmega  Jaan Nöm. Millal ta uppunud, sedda põlle kegi näinud, sest ta olla öse ärrakaddunud.  Kuida issa issi meile könneles, olla ta essimessel Zunil emma ja teise wennaga  Perno tulnud; Hellama kõrtsis omma söbradega kokko juhtunud, kus nad paar puddel  öllut seltsis ärrajonud, ja sest pärrast suurt wässimust tundnud. Üllejöe alleest tulles olla ta wankre pealt mahha läinud, sest et te liig soppane olnud ja emma tulnud  teise poeaga ees künni ülle silla. Silla issanda maea ees olla nad tedda kül odanud, agga kui ta ikka põlle tulnud, läinud norem wend tedda otsima; agga kust sedda ennam leida, mis põlle siin 'ilmas. Kuida wisi ta sure silla pealt jõkke kukkunud, sedda arro ei sa kegi. Kuida woib ühhel sesuggusel walgel ööl, nago meil praego on, kegi silla pealt sisse kukkuda ja ärrauppuda? ja ommetige  on se nenda sündinud. Kaks näddalat enne sedda sanud önneto alles laulatud ja nüüd nuttab noor naene, kelle abbiello põlli nago unnenäggo olli, tedda tagga. Znnimenne  ei tea, kui pitk ta ello-te ja kui kaugel ta ello-öhto, ehk mil kombel Jummal meid keddagit siit ilmast ärranöuab. Sai önneto minnewa teisipääw Perno kirriko aea peale maetud. Andko Jummal rahholist hingamist ja ükskord römust üllestöusmist! sHirmus Selle ku 12. pä- wal on Kastna walla perremees ja abbikohtomees  Karl Simson ennast omma lauda peale üllesponud! Mikspärrast ta sedda teinud,  on keigil teadmata, woime ni paljo öölda:  on tal mele nödrust seal jures olnud, sest aasta eest tahtis ta ennast jälle üllespua, agga seal juhtusid teised peale, kes tedda lahti peästsid. Ta olli kül mees, kes wahhest kaunis rohkeste wina wöttis ja sellega omma meelt seggaseks teggi, agga sekord on ta üsna tark olnud ja tahtnud mõisa minna omma rendi rahha wima, läinud agga te pealt taggasi  ja ripputand ennast lauda penni külge ülles. On kül üks wägga hirmus assi, kui innimenne ennesele sel kombel otsa peale teeb! Jättis önneto naese wie lapsega järrele, kes tedda tagga leinawad. Teine assi, mis sulle teatan, on se, et pikne minnewa kesknäddal Pootsi waldas, ühhe aida ja lauda ärrapölletanud. Kas seal ka mönned  ellajad sisse jänud, sedda ei tea ma weel mitte. Aidast põlle nad middagi wälja janud,  waid mis seal olnud, jänud keik sisse. G. L. Riast. Onnetussi ei prügi kegi otsida, need tullewad ilma otsimata.  Ei tahha meie nendega kokko sada ehk tuttawaks tehha, siis peame nattuke rohkem ettewatama ja surema tahhelpannemissega omma  teed käima woi tööd teggema. Selle ku 6. päwal on üks Adjamünde mees, nimmega Peter Popar, ettewatamata kombel kaupmehhe  Wolsi sae-weske rattaste wahhele sattunud,  kus silmapilk ta pea nago kaapsa pea otsast ärrawöetud. Õlleks mees rohkem ettewadanud  ja ello polest kartlikkum olnud, põlleks  sedda mitte sündinud. sMürri stami sse Kuida sealt kirjutakse, on neil 7 selle ku päwal, öhto peale kello kümmet, üks wägga raske mürristaminne ülle nende linna läinud, kus mönned ni wallidad  hobid olnud, et toa aknad pörrisenud ja klirrisenud. .Se tõusis põhja hommiko poolt ja läks sure ruttuga lõuna öhto pole ja tõi meile üht ränka saddo, mis lühhikesse aeaga mönne ulitse, kust wessi ni ruttust ei sanud 202