sata, ja sedda olla ta ka teinud, lükkanud teise järwe ja kui ta wee alt üllestulnud ja kaldasse ojuda tahtnud, olla ta nugga prukinud  ja sellega temmale kaks hawa kuklasse lönud. Warsi peale selle, kui ta sedda kurja olla ärrateinud, ei olle ta süddame tnnnistus temmale rahho andnud, ta läinud laewaga Jndiamale ja heitnud seal wäetenistusse; agga  ka seal põlle ta rahho leidnud, waid allati  fanud ta ommast kurjast süddame tunnistussest  waewatud ja pinatud, ning osi ja päwa  seisnud selle õnnetuma pilt ta silmade ees, kedda ta olla ärratapnud. Kui ta tenistusse aeg otsa sanud, olla ta selle nõuga jälle Winshoteni  taggasi tulnud, et omma süüd kohto ees üllestunnistada ja nenda omma rahhutuma  süddamele rahho otsida. Peale selle kui ta omma süüd olnud üllestunnistanud ja pürjermeister  tedda selge melega leidnud, on ta kohto kätte langenud ja iggaüks otab nüüd sure iggatsemissega sedda otsust, mis kohhus saab andma. Prantfnsfe rigi wallitsus, kelle murrelik ja holelik perremees selle peale mõtleb, et tö riistad head peawad ollema ja allati malmis terrawad, et kui kussagil tood leiawad, riist kohhe peusse wötta õlleks, on ennesele IVO tuhhat uut modi püssi tehha lasknud, mis paljo oddawamad olla ja söas kergemad prukida kui mannad. Nende tännine söawalmistaminne olla rigi wallitsussel IVO miljoni maksma tulnud, mis tulleb siis üks södda maksma, issiärranis meel siis, kui kaua turib?! Rootstmaalt. Sealane rahwas on sedda puhko wägga likumas ja ommale puhtamat  ja parremat leiba otsimas  rändawad  maast wälja agga kuhhu? ikka Amerika  õnne male; se on nago üks põhjata kot, mis ial täis ei sa, kui senna ka kes teab, kui paljo sisse pannakse. 26. Aprillist sadik on 687 hingg wälja läinud, kellest surem ossa Illinoisi makonda petama jänud; pärrast on weel 300 järvele läinud ja kuida kuulda peawad  jubba 1000 meest jälle malmis ollema, kes tullewa kuus tahtwad ärraminna. Türgimaatt. Sönnumed Kreta sarest on wägga kassinad. Omer Pasha, kes keelda pudis, et prii-mehhed, kes senna neid saarlassi  appi tahtwad tulla, ei saaks mäele, on sealt ärraläinud, ja olla 4. ja 5. Mail üht suurt lahhingid saarlaste wasto piddanud, sanud agga sure kahjoga taggasi lödud; sepärrast  olla ta ühte kohta taggasi tagganenud,  kus rahholist omma wässimust woib puhhata. Lähme nüüd hulga aea parrast ka kord Amerikamale ja watame, kuida seal asjad  lähwad. Ms leiame sealt? Jälle södda! Mitte agga üht sesuggust, mis mailmas suurt karra teeks, waid nende södda hakkab Jndianlaste  wasto, kes mäggedikudes asset peawad  ja hirmust tööd tewad. Neid sönnumid luggedes, mis nad keik ärratewad, tarratab werri soontes. Üht hirmust ja kolledat asja tahhame siin nago näitusseks jutlustada, et luggejad arro sawad, mis innimessed Jndianlassed  on. Glenwodes olli üks mees omma kahhe tütrega üks 18- ja teine 15- aastane ühte orgo ennast assutanud; korraga  läinud Jndianlassed nende peale, lönud issa surnuks ja kiskunud ta pea nahha mahha; agga nüüd tulli kord tüttarde kätte!! Sulg tahhab käest mahhakukkuda, sedda kirjutades, mis hirmust surma need õnnetumad piddid surrema! Kui nüüd keik se seltskond neid kül hirmsal kombel on surma pinanud, mis meie siin koggoniste ei woi nimmetada, wimaks olla nad wee! jämmedad okslissed männa oksad neile köhho sisse aeanud ja nenda nende sissekonnad sees purrustanud. Siis woib kül igga wähhegi  järre! mõtleja innimenne arwata, missugguse  hirmsa wallo al nad on piddanud omma wimist hinge tõmbamist otama, ja wimaks  hinge heitma! Nende hirmsa rööwlite ja mõrtsukate peale tahtmad nemmad nüüd minna ja neile kätte tassuda, mis nad ilmasüta  innimestele tewad. Nad on jo weel hirmsamad kiskjad kui hundid! Neist woiksime  weel paljo könneleda, agga südda nuttab sees nende hirmsa tö peale mötteldes; sepärrast  pallugem: Issand parranda isse sedda asja. R. 81. 163