külmal aeal saunas ehk sojas toas, agga sui suple järwes ehk jões, mis sul keige lähhemal. Kui innimenne raske töga allati higgine, seal on ka saggedat pessimist häddast tarwis. Kassimatta ja rop ello sünnitab saggedaste mitmed pahhad wead innimesse külge ja keige ussmamenni süggelessi, mis parrast nobbedad teiste külge hakkamas. Sesuggused kärna többed sigginewad ennamiste sellest, kui innimesse  ihho nahk keige suggu rojaga ni paksuks  lähhäb, et ta auro ei lassi ihhust wälja tulla. Otse kui innimenne hingates keik pahhad  ja kölwatumaks läinud jaokessed, mis werrest tullewad, wälja hingab, nendasammoti lähwad ka nahha läbbi keik pahhad jaokessed, mis kehha maeapiddaminne ennam ei tarwita, näggematta auro kombel wälja; jäwad nad kauem ihho sisse, siis tewad terwisele kahjo. Kus need kölwatumaks läinud jaokessed nahha alla jäwad, seal sünniwad kärnad ihho peale. Puduw ihho puhhastaminne ja harriminne on süggeliste sünnitaja ja midda roppum innimesse ello kombe, sidda ennam hakkawad nad ühhe küljest teise külge. Paljo innimessi ei arwa süggelessi koggoniste haiguseks, mispärrast nad ka tohtre abbi ei lähhä otsima. On nüüd süggelissid se willi, mis kassimatta innimesse ellamissist tulleb, siis annab se kohhe targema rahwale tunnistust, kus kassimatta rahwas ellab; wisakas rahwas ei salli sesuggust többe; sepärrast on siis ka süggelissid laiskussi ja holetusse pitsäri märk. Seep ja wessi ei lasse süggelisse semet iddanema hakkata, waid närtsitab sidda kohhe, ehk peaks si nurjato seme ka wahhest koggematta sigginema, siis woib aptegi rohhi neid ölpsaste jälle ihho pealt ärrapühkida. Heidab mnimenne higgise kehhaga niiske ma peale maggama, ehk sedda juhtub ka saggedaste  pallawas saunas, et äkkitselt külma tuult higgise kehha peale puhhub, misläbbi kehha järsko külmaks lööb ja higgi ihho peale seisma jäeb: siis siggineb senna kohta üks kihhelew ja mönni kord ka wägga kippitaw kama többi, mis rahwas ma haiguöseks nimmetab. Eks õlle ikka! Ma sees peawad ma-allused ollema. Sedda ussub ebbausk, agga kegi mu. Ja kuida arstib ebbausk sedda többe? Ütleb: minne ja kabi senna, kust többi hakkanud, höbbe walget mele Heaks, õlled kohhe jälle terwe. Kui siis pissukessed wistrikud pari päwa parrast kuima löwad ja ärrakadduwad: kidab rummalus sedda keik höbbe walgest tulnud ollewad. Höbbe rest woi rahha kullutaminne olli tühhi temp, mis ei head egga pahha ei teinud. Jummalast meie ihho sisse lodud rammo seadis aega möda ihho auramist ja higgitsemist jälle omma korra peale ja sega kaddusid ka wistrikud ihho pealt. Kuida enne nimmetasime, woib innimenne suwwel jões, ojas ja järwes saggedaste külma wee sees omma ihho puhhastada, mis jöudo kinnitab ja ihho karrastab; agga seal jures tulleb mõnda asja tähhele panna, kui ennast kahjo eest tahhad hoida. 1, ei tohhi kegi warsi pärrast söma täie köhhuga suplema minna, sest se läbbi woib kramp ihho sisse lva ja ta lähhäb kui kiwwi põhja ja uppub ärra. 2, ei tohhi kegi pallawa ja higgise ihhoga  wette minna, waid peab senni kalda peal istuma, künni ihho külmaks läinud. 3, ei pea kegi sam sammult külma wee sisse astuma, waid järsko sisse hüppama, kui enne pea ja rinnad weega märjaks olli teinud. Neile kes ojuda ei mõista, tulleb sedda tähhendada, et nad wee sees tuggewaste omma liikmid peawad ligutama, kättega omma kehha ülle? üldse, agga isseärranis köhto holega öeruma, ühhest teise hüppama, agga koggoniste mitte kui pu ront waggusi istuma, ei ka koggoniste mitte süggawamasse minnema, kui jallad põhja ullatawad. Agga ka kange ojujatele tulleb mele talletada , et kihl-weo egga hooplemisse peale süggawa wette peal ojuda mitte hea põlle, sest seal woib koggematta ihho rammo lõppeda ja siis on keik nelli jaggo so ellust korraga kaddund; ello on kallim kui korter  wina ehk toop öllut, mis kihl-weo palgaks  olleksid sanud. Wimaks tulleb weel öölda: Pärrast suplemist panne ennast noppeste  ridesse ja minne kohhe töle, ehk kellel just sesuggust tööd põlle, kus ihho jälle sojaks  saab, se olgo nobbe käima, mis läbbi 84