silmast wälja õeruda. Jõuaks se aeg pea tulla! Jummal ei kela mitte Eestlastele, mis ta Ameriklastele  ni rohkeste annab. C. R. J. Ommalt maalt. Tartust. jPõud, ikka põudj, metsapõlle- Lamised ja iggapäine suits on käes nähha ja kaebada; mil kossutaw wihm selle hädda ja kaebdusele otsa saab teggema, on innimestel teadmata.  Senna jure tulleb nüüd weel lojuste haigus ja surm, mis ni mitmest kohhast kuulda, et kohte ei maksa ennam nimmetada. Et hädda sedda kibbedam õlleks, kuleme weel Perno makonnast  ka innimeste hulkas raskest kõhhotõwwest,  mis jubba paljo innimest olla hauda saatnud. Isseärranis olla nimmetud haigus Audro kihhelkonnas ja ümberkaudo likumas, nago nimmelt Audro, Wõlla, Kalli, loõpra, Pootsi, Pörawerre zc. waldas. Kardetakse, et sest wimaks koleratõbbi wõib sada. Audrus olnud Lutteruse kirrikus ühhel pühhapäwa! 23 surnut matta ja wenne kirrikus teist sedda wõrt, kes kõik kõhhotõwwesse surnud! Lojuste põrnatõbbi peab sea! Peruust lõunapool merrerannas  Tahkoranua, Ädemisle, Orrojõe, Häinaste  ja S alla tst waldas kõige raskem ollema. Ka mõnni innimene, kes ette ei wata, langeda katko lüsi, kui haige ja surnud lomadega ümberkäib.  Länemaalt kuleme sedda kaebdust kõige ennam Merjama, Orgita, Waimõisa, Kõrwetaggo, Walgo, Sippa, LehheLe, Luisti, Loodna, Polli, Wiggala w. walla st; wõib ka muial olla. Niis tännawune põud teeb, näeme ka sest, et Ottepe pool jubba ühhes Paikus 14. lulil odre lõigatud. Olgo ni warra külwatud kui tahhes, ni warrast suiwilja walmistamist ei otle kiil Liwimaa! ammo nähtud. Kassin saab täunawo  kõik wiljasaak ollema, agga mis isseärranis  linnad ja linnas eemned süggise sawad maksma, sedda ei julge meie mitte nimmetada; kellel neid müa saab ollema, wõib wist keelt, nilpada. Kuida agga loud wälja näitwad, ei sa Wastlapäwa laul „linnad liugo pikka kiudo kastkee!" mitte tõeks miunema. Rukki wilja wäljaandmise ülle, kui rohkem käes peksta õlleks, ei kule meie mitte suurt kaebdust, ehk kül põud enneaego walmis küpsetas ja õitsemise aeg tormine olli. Meie. innimesed ei tea siis kill mitte omma eddespiddist luggu ja läbbisamist,  no olgo peale, agga lummal teab, ja sest on kül. Temma peale lodame meie ka, et wiljahinnad mitte liig kõrgeks ei sa tõusma, sest et muial mail, kus wilja tehhakse, ennamist iggal pool lõikus korda läinud. Sellepärrast kuleme siis ka rõmoga, et wallitsuse polest lubba antud (siamale Eesti- ja Kuramaal) seme ja toido wilja wäljamaalt ilma tollimaksuta sisse osta. Se hoiab omma ma liga hinna tõusmist taggasi. Et seddasamma lubba, kui pallutakse, Liwimale peaks keelduma, ei tahha meie mitte uskuda. Tartus on teine siggariwabrik jure tulnud. Enne olli Toepfferi wabrik üksi, (Promenadi nlitsas), nüüd Fleischhauer-Kordi  wabrik Kallaturro äres essimese seltsiks jnres. Tännase päwaga lõppeb linnak õlide wahheaeg ärra, ja peawad nüüd lapsed ja nende juhhatajad ennast walmistama, omma tööd neste künni Iõuluni peale hakkada, kus jälle paar nüddalat puh kada antakse. Maal aqqa puhkawad Eesti kolid ennamist alles Maarjapawast  Mardipäwani ja lapsed puhkawad se ei wõi teisite olla ennast seal jures rum-- malaks! Kuida kuleme, olla Wõrro praoskorma wikarius kandidat Bergwitz Tallinna Kaarlikirriko  õppetajaks kutsutud ja Lemma sedda kutsumist  wastowõtnud. Nõndasamma kuleme ka, et meie linna Maarja-kirriko 18 20,000 hinge sure koggodusele  lahhutust tahhetakse tehha, ja olla 28. lunil sellepärrast konwendi peal noupiddamist olnud. Andko lummal, et se molle milt poolt nõnda rahhus ja kristliko süddamega sünniks  , kui se allati ristikoggoduses peab ollema. Messilased heitwad perret, kui nende hulk ühhes  puus on sureks läinud, miks ei pea sedda ka koggodused teggema, kui üks lummala kodda neid ennam ei mahhuta egga ühhe õppetaja jõud neid tallitama ei üllata? Kõik se peab ja wõib rahhus ja wennalikus meles sündida Selle nuuks,  kedda ristikoggodused tões ja Waimus peawad  kummardama. Siin ühhelhobil wõime weel mõnni sõnna koggoduste surusest üttelda, mis meie maal ühhe hingekarjase tallitada kõik alles liig sured on, kui ka mitte nõnda, kui siin 243