kurrediks on sanud, weel parremat wäärt peaks ollema? Wõeralt maalt. asjad on nüüd onnnal wisil kirjud kül. Kuida loud Praego wäljanäitwad, ei jä waese hertsog Peidikul innud nõu ülle, kui su puhtaks pühkida. Preislaue  ja Austria hoidwad hertsogi kroni liig kõrges,  temma ei üllata kätte sama; peab wist katsuma  lotust mahhajätta ja kahjo ärrarmnustada. Hertsogirigid on Preisi- ja Austria wõidetud ma ja sawad neist ka seks petud. Nende wiinme kontraht on teine teise wahhel lühhidelt nenda umhhatehtud: H. 1. Mõllemad jäwad kokko wõidetud made piddajaks, agga teine wallitseb teist jaggo, Austria Holsteini-, Preislane Shleswigimaad.  Z. 2. Kiti saddampeab saksa rigikoggo soasaddamaks sama ja jääb, kuuni wiimne arro petud ja otsus kinnitub saab, Preisi kätte wallitseda.  K. Z. Nendsburgi linna tõstwad nennuad rigikoggo söalinnaks ja eestotsa wallitsewad  seal sees mõllemad kokko, uks aasta Austria,  teine Preislane. K. 4. Preisi! on lubba kahhe maante peal omma sõawäega Holsteinimaalt  labbikäia. §. 5. Preisi kätte jääb Kili ja Nendsburgi telegrahwi wallitsus zc. K. 6. Mõllemad hertsog imaad sawad saksa tolliscltsi  liikmeks ommas kanbaaeamisseks ja tollirahha  jaggawad Austria ja Preislane poleks. —- S. Preisi! on lubba, kui tahhab, uut joggi ehk kanali Holsteini maalt läbbikaewada. 8. Keik awwalikkud koormad kandwad mõllemad maad rahwa hulga jarrele kokko/ agga Lauenbmgima  on sõakullo kandmissest lahti arwatud. - S. 9. Lauenburgima jääb terwelt sl 9 ruutpennik.  maad ja 50,990 innimest) Preisi parralt,  agga Preislane maksab selle eest Anstriale 2V2 miljoni Dani taalrit smis liggi 2 miljonit  Preisi taalrit wäljateeb) kahjotassumist. —- Z. 10. Se kontraht saab pea nende wahhel seadusseks, keige hiljemast 15. Septembril zc. Nenda on kaup tehtud, ja hertsogil egga rahwal ei olle jöudo sedda mnta, waid peawad waggusi pealt watama ja käe su peal hoidma. Tulletame siin jälle mele, et Holsteinima 155 ruutpennik. suur on, 544,419 innimest sees, ja Shleswigima 167 mutpennik. 409,907 innimessega.  Hanowrimaalt. Hermanbnrgi missioniselts,  kes hiljuti omma aastapühha pühhitses, on mödaläinud aastal peale 40,000 taalrit sissewõtnud  ja 37,000 taalrit waljaannud. Üks tallopoeg, kes seal maal ärrasurnud, olla Hermanbnrgi  missionimaeale surmawodi peal weel 35,000 taalrit kinkinud. Missionilehhes wõime  sest laiemalt kõnneleda. G merimaalt. sNõia Sedda ep õlleks mitte uskuda, et Saksamaal weel mitmes paikus innimessi leitakse, kes uõidasi ussuwad ja kartwad, agga on ommeti tossi. Nimmetud maal peti 7. lulil kohhut, ja kelle peale? Nõia peale. Nore emma lapsoke jäi äkkiste haigeks; et mingi rohhi ei aitnud, arwas tark emma warsi, et se õige assi ei olle, laps on wist ärratehtud. Nüüd tulli temmal weel mele, et naabri naene mvnue päwa eest temma last ülle käkki kummardades  olli waatnud ja temma silmis olla middagi olnud, mis mitte head ei tähhenda. Nüüd tullid weel teised nisannna targad ja kiitsid  järrele. Et nõida tõeste wäljasaaks, otsiti esmalt lapse käkki läbbi ja leiti üht pissukest sullekrantsi. Noh, mis nüüd ennam! Assi piddi jah ja amen ollema. Et agga nõid isse wäggise  senna tulleks, pandi nimmetud sullekrants patta kema; se piddi tedda tõmbama. Uus luud pandi ukse alla, kelle ülle nõiad ei pea astuma. Agga noid ei tulnud. Ommeti ei annud lapse emma järrele, naabri naese sü piddi ollema, sest muud wõerast innimest ei olnud selle aea sees nende maeas käinud. Laps surri ärra, agga emma kagutas ikka omma endist ebbalaulo. Wimaks  ei jänud muud nõu, naabri naene piddi omma  au kaitsmisseks kohtus kaebama. Rummal emma  sai nüüd kül wait sulgutud, agga urrises isse ning mitto temma sarnast weel kõrwas: naabre naene olla ikka süüdlane, sest temma suggu olla wannast sadik nõia nimme kanuud. - Eestiemmad,  kas tahhate ka ni rummalad olla? Kahjo, kahjo, mitto põlle mitte parremad! —^ SHWeitsimaatt. wõerad.j Et Napoleon onlma abbikasa ja nwnne suggu- 292