römustaks minno süddant. Ja kui kegi seddasinnast  kirja loeb ja temmast öiget arro saab, siis on korda läinud, mis mo südda tahhab. Tahhan tejle sest asjast könneleda, kellest teie maal paljo rägitakse ja ennamiste nende suus jut, kes temmast wägga wähhe teädwad, se on: kuida innimessed Samara ehk Satatowi kubbermango lähwad ja sealt jälle taggasi tul? lewad. Olli mullo sui kui hulk tallopoege (ma arwan  Sangaste wallast Riamaal) siit läbbi Samara ja Saratowi kubbermango läksid. Neid otti peale 70 hinge, mehhed ja naesed, mannad ja lapsed. (Ma rägin agga neist, kedda ma omma silmaga näinud; üllepea on kahhe aastaga peale tuhhat innimest senna läinud.)  Olleksid nemmad Peterburgi kaudo tulnud  tullemassinaga möda raudteed, ja siit jälle tullelaewaga möda Wolga-jögge allakäinud, siis olleksid wöinud nad Peterburgist senni kui Samara kubbermango sada 16 rubla höbbedaga  hinge pealt (laste pealt, mis wäetimad, ei wöeta makso), agga nemmad tullid omma hooste ja söidoriistadega maanteed kaudo, Pihkwa ja Nowgorodi linnast läbbi. Siin just söötsid hobbusid ja said kuulda, et siin Lutterusse  usso öppetaja Tallinna maalt ja tullid  mönned neist minno jure. Oh, kül minna ja mo perre said röömsaks, kui omma ma rahwast nähha ja nende keelt kuulda saime ja läksin kahhe mehhega tullelaewa kontori peale, kelle wallitseja üks Tallinna hea herra, ja piddasime  nou, et õlleks parrem kui mannad, naesed ja lapsed olleksid laewaga cddasi läinud ja ühhe näddalaga senna sanud ja et kümne meest olleksid nende krami hoostega maanteed kaudo winud, mis agga 6 näddalat aega müttab;  siis teised olleksid wöinud neile asset walmistada ja keik tarwidust malmis kulata. Kontori herra lubbas neid pole hinnaga eddasi aidata, agga rahwas ei uskunud mitte, sest et meie Saksarahwa soust olleme, agga marahwas,  isseärraniö kui mil rummalad mötted on, ei wötta sedda kuulda, mis neile Saksarahwast  rägitakse, olgo nemmad kontori herrad  ehk öppetajad ehk möisnikkud. Ja sedda teab Jummal, et teggime sedda keik neile aina heast süddamest ja et tahtsime neid kahjo eest hoida. Agga tahtsin siiski neid nähhä sada  ja laksin senna, kus nemmad tee äres hobbusid  söötsid. Oh, mis waene luggu MDaL! Keik ollid teine teisega ridus; mannad Mesed nutsid ja ullusid, nored kissendasid, tütred kaebasid issa peale, et ta nende rahha warrastanud,  iggaüks tahtis kässoandjaks, ei ükski sannakuuljaks sada, just nago mustlaste selts. Laksin magga raske stddamega ja kurwa meiega  koio! egga poste neist keikist tünnini middagi  kuulda olnud, mis neist sanud ja kuhho nemmad janud. Se olli mullo; tännawo laksid siit saeakaupa läbbi. Juhtus wahhest et tullid minno wasto ulitsa peal ja hakkasin jütto aiama ja küssima, mis nöu neil olli ja miSsugguse lotusse peal ollid omma pärrisma mahhajätnud, agga ei ma sest öiget arro ep olle sanud. ühhed Tarto mehhed ütlesid, ec piddi seal se lämmi ma ollema, kus ep olle ei kündi egga äästamist tarwis, muud kui panne agga ikka aita; et krono polest lubbatud maad ja ellajaid) maia ja rahha, et 20 aasta aial ei pea makso egga nekrutid neist wöetama. Küssisin jälle, kas neil se peale täht ehk kuntrakt  käes ja ei sanud muud kuulda, kui et -teised  on kirjutanud, et olla kuulda keik tössi ollewad.  Pannin immeks, nisuggust maad Wennemaal  ottewad ja ammust sadik ja et sedda tännini sallaja petud ja aina Tallorahwa jauks hoitud. Teine kord juhtus jälle, kui tullelaewaga  alla jögge läksin wabriko peal Jummalatenistust  piddama, et 9 tallopoeaga kokko sain, kes Jöhwist ja Waiwarast walla polest sadetud Samara maad watama ja järrelekulama, kulda  ello seal on, iggaühhele tOO rubla h. reisirahha  jure antud. Noh, Jöhwi ja Waiwara rahwal ommeti ni paljo arro peas, et ei lähhä umbkottis omma önne katsuma, waid saatwad makulajad enne keik läbbi watama. Kui nemmad  agga nenda ei te, nago kuulda, et Tarto pool üks wald teinud. Olla ka saatnud 2 meest järrele kulama, mehhed tulnud taggasi ja öölnud: aina walle ja pettus, egga ta parrem  ei olle, kui meie pärrisma. Teised tömbanud  neid mahha ja armud hästi wallo. Kutsunud teist kaks meest ja saatnud neid 346