Waatke, armad Eestiwennad, kuhho se meid sadab, km sedda pühha abbiello seisust alwaks peame ja mitte selle peale ei mõtle, mis Jummala kässo sönna selle polest ütleb, ehk kuida wanna Latterus sedda kuendamaö käskus ärraselletab. Äbbiello on Jummalast  ennesest seatud pühha põlli ja kes arwab, et ta sedda pölwe ei jõua pühhaks piddada, se ärgo heidko abbiellusse, waid ellago parrem  üksi) agga kes üks kord on heitnud, se piddago sedda au sees ja täitko Jummala kässo sönna. A. S. Ommalt maalt. Willandist. tähhelepanneja innimenne näeb immestelles, kuida ses weikesses linnas aast aastalt, isseärranis  talwel, kaunis suur ja ellaw tallitus nähha on. Mitte ükspäinis sealt ümberkaudne rahwas ei käi linnas kaupa mümas ja ostmas,  waid ka Tarto ja Perno poolt rahwal näikse kauba sisse- ja wäljaweddamissega teggemist  ollewad. Kaupleminne selle linna kohta põlle laita. Linno ja linna-seemnid ostetakse siin ennam, kui muial ümberkaudses weikestes  linnades ja antakse hinda, mis peale paljo ei wõi nurriseda. Et kül kaupmehhi selle pessa kohta jubba kaunis rohkeste sigginenud, siiski lähhäb poekaup heaste eddasi ja se on üks wägga hea assi, et ennamist iggast suremast poest keik wöid sada, mis sa tahhad ja mitte kallimalt kui Tartust ja Pernust, kus igga asja tarwis pea isse pood. Kauplemisse assi lähhäks weel paljo parreminne eddasi, kui raudtee ehk kanaal sedda linna teiste suremattega  ühhendaks; agga sest põlle praego ennam  healt kuulda. Nende paljo ehhituste läbbi lähhäb lin igga aasta suremaks ja paksemaks;  praego wetakse senna palka, kiwwa ja muid ehhitusse tarwitussi ja kui linna pired  kitsaks jäwad, siis wöib iggamees omma koppika eest linna ümbert platsid wötta, ehk se kül mitte oddaw põlle. Ka omma pessaliste  polest lähhäb linnake aast aastalt ennamaks.  Wannast olli meil üks kirrik, nüüd saab pea kolm ollema; enne ei olnud ühtegi ramatokaupmeest, nüüd on nimmepiddi jubba kaks; peale selle weel üks kiwwi pealt trükkija  (Lithograph), kes ka ühtlasse päwa pildid  (Photographie) walmistab. Selle ühhe wanna apteekre körwa piddi ka weel teine uus sama, mis kül jubba walmis ja sisseseatud olli, muud kui agga uksed lahti tehha, agga se ollewad ärrakeeldud. Sedda arro meie ei sa, mikspärrast se nenda tehtud, sest teist aptekert  õlleks rahwa paksusse parrast wägga tarwis, isseärranis keige ümberkaudse marahwa  parrast. Tallinnamaalt. Jubba ommas wiimses numres könnelesime neist komadest,  agga saime parrast sealt sõbra käest kirja, kus ta neist weel rohkem könneleb, sepärrast  anname sedda omma sebradele sönna sönnalt luggeda. Kirri on nenda: ..Hunt wöib omma saki ni hästi kawwalussega  kui wäggise püda, sest ta on paljo surem  ja tuggewam kui rebbane. Temma ei karda ka mitte suri ellajaid ja wahhest ka mitte innimessi. Kui ta wägga ärranälgend on, siis murrab ka innimessi, olgo naesi, lapsi ehk mehhi ja sööb neid ärra. Nenda seisab ka selle wägga armsa lomisse ramato 89 lehhe kulges üllespandud. Ollen ka sest murdjast  ellajast issegi mitto hirmust luggu rahwa  suust kuulnud. Tännawo rägitakse neist komadest wägga paljo ja eile weel juhtusin Tallinnas marahwaga kokko sama, kes mulle sedda hirmust luggu könnelesid, et hundid innimeste  kallale kippunud ja et üks innimenne neist kurjaist ellajatest olla surnuks kistud. Peale sedda olli ka sedda kuulda, et ühhes kohhas 12 hundipoega on koddo kaswatud ja kui nad sureks sanud, lahti peasenud ja metsa läinud, mis nüüd sedda julgemad olla kahjo teggemas.  Kui sedda kuulsin, siis püüdsin kül palwe sönnadega neid räkijaid mulle teada anda, kus se koht olla, kus neid kaswatud ja pallusin kohto peale kasa tulla ja ülleö anda, sest et üks sesuggune assi kange trahwi wäärt on; agga mehhed ja naesed, kes sest praego könnelesid, kohkusid selle ülle ja teggid et agga 74