Türgimaalt. Uus Sultan, ued asjad. Uus luud pühhib puhta toa. Uus Sultan on keige pealt keik kanged j õgid, mis kaddund wennast järvele janud, omma keldridest  lasknud ärrakanda, egga tahha neid mitte prukida. Omma wenna naestekarja pannud  ta isseärranis maiasse ellama ja tahhab nende eest murretseda; agga nad peawad nenda  ellama, kui Türgi naeste kohhus on ja mitte üllearro pillamist armastama, nago wenna  ello päiwil. llhte agga, kes wägga hul olnud wenna aial rahha pillama, on isstärranis  paika ellama pandud. Keik arroto kuld ja höbbe asjad, mis selle Sultani naese uhkusse  täitmisseks temma majasse kokko aetud, lasknud nüüdne Sultan kokkosullatada ja rahhaks  tehha. Neist arwatakse üksipäinis liggi 2,000,000 höbberubla wäljatullewad. Keik muud kallid asjad, majariistad, töllad, :c mis se üksainus naesterahwas endise Sultani käest sanud, olla ka eestotsa kinni pandud, künni parrast nendega arro petakse. Ka on keige endise Sultani naestele (neid wöib hea lossikond  olla) ärrakeeldud kullatud ja höbbetud töldade sees söita, nago nad kaddund mehhe aial teinud. Kulda ja höbbedat olla nüüdse Sultanil mu parrema asja peale tarwis, nago  söameeste ja mu teenrite palka maksta ja sellesarnast, mis endise Sultani aial kül saggedaste  teggematta jäi. Ka on Sultan isse omma  sissetullemissest 100,VW ku sees, se on 1,200,000 höbberubla aastas wähhemaks jätnud,  et selle eest söawäe ello peaks kergitud sama. Keik üsna kenna kuulda, kui se agga  nenda ka jääb, siis on Türklastel sedda korda öiete wahwa Sultan. Amerika söast ei tea ma mitte suurt üttelda. Nenda paljo teadwad Jnglisma seitungid  könnelda, et Jani ku löppetusses on põhjapoolsete Kongres ehk Parlament kokko tulnud, kus Präsident Linkoln omma tahtmist teada annud, mis kangeste söa peale käib. Ternma tahhab, et kongressi, se on rigiwanuemad  peawad temmale 400 miljoni Dollarit rahha murretsema ja 400,000 meest püssi pannema; sellega lodab temma löuna- poolse pärrisorja perremeestele näidata, mis se maksma tulleb, kui nemmad omma tahtmisse  järrele surest pigist ennast julgemad ärralahhutada  ja mässamist tehha. Sest rahhast tahtwad nemmad 240 miljoni laenata jq 160 miljoni maksude läbbi korjada, mis kohwi, suhkro ja mu himmo roa peale jure pannakse. Sette järrele arwata, ei olle siis AmerikaS mitte rahho lota, waid enneminne weel suremat  södda ja werrewallamist, mis sedda hirmsam  on, kui ta ühhe rigi rahwa wahhel töuseb,  nago nüüd luggu Amerikas on. Jutto jätkud. Kuida ihnus küllalist wastowõttab. Teine ihnus tulli teise kuulsa jure wöeraks ja tahtis öppida, kuida omma söbrale keigeparremat  ette panna, mis ommeti middagit ei maksa. „No se on hea, ütles wannem, et õlled mind watama tulnud; ma panneks sulle ka middagit ette, agga nüüd põlle söma egga jöma aeg; öllut on siin sant ja naps hirmus  kallis; agga ma tean, et sa pibomees õlled, panne piip pöllema ja anna mulle ka külla tubbakast! „No sedda wisi nüüd lähme podi ja ma tahhan sulle sedda küllalisse toiduks osta, mis keige parrem ööldakse ollewad." Esmalt läksid mehhed paggari jure saia ostma. „Kas Teil head saia on?" „Miks mitte; sai uago juust!" - „OH Ho! kas juust on parrem, siis ostame  juusto." Läksid warsi juustokaupmehhe jure. „Kas Teil head juusto on?" „Küllalt! juust nago Zanipäine wärske wöi." „Ennäh! wöi on jätte parrem, lähme osme  wöid." Läksid wöipodi, küsfisid: „Kas Teil on head wärsket wöid?" „Kell' siis weel on, kui meil ei olle? Wöi nago sulla poom-ölli, et lust leiwa peale panna." 231