ei, ei, sedda häbbr ei hakka meie ommale melega mitte ennam teggema. —. Rummal uhkus ei kõlba mitte koera sabba alla! Kas tõssi, ehk mitte, ei olle meie ommad silmad näinud, agga seal kirjutakse  meile jälle ühhest üllespaistetand wallawannemast,  kelll omma nahha sees ennam ei pea rumi ovema, ja kõikide mütsid peast mahhalöma, kes neid temma ees peas hoidwad ja mitte ei mõista au, kellele au tulleb anda. „Eks sa tea, kes ma ollen?" peab tal allati suus ollema, ja nõnda, karwad püsti ja Harri punnane, ennast snrustama. Tõssi on kül, et mitmed meie rahwa seast, kes enne wõera keppi al wärrisesid, nüüd omma wallitetud wannemaid ei mõista auustada, sest et nad nende enneste keskelt on; agga nõnda karwopiddi teist au andmisele sundida  ei, mo armas wallawannem, se ei lähhä ka mitte korda! Meie ello ja ammeti piddamine,  kui mõistlikul, mehhelikul, ühhelhobil issalikul wisil, isseennast ärrasalgades peetud saab, ja hirm ning arm õiguse radda möda käiwad,  se sunnib teisi meid ilma sündimata auustama. Nisuggune auustamine on siis nago kaswanud willi pu kulges, agga omma sunnitud  au muido nago õunad kaddaka oksa seutud: iggamees teab, et se süddamest ei tulle. Wallawannemate  amm et ei olle mitte kerge. Neil on Paljo mõistust, kannatust, puhta õiguse armastust,  agga ka kindlat, mehhist meelt tarwis,  mis kangekaelsetele kangwaljad suhho aeab; agga sedda ei pea nemmad mitte, nago endised kiltred ja kubjad, torreduses, waid nago issad, armastuses teggema. Tühhine uhkus, mis omma  kalkuni sabba laiali aeab, ei maksa middagi. Mis ostab kegi omma uhkuse eest? Teiste wihha ja hirwitamist, olgo ta wallawannem ehk wallanorem.  Millal same sennamale, et iggamees jubba teab, mis ta peab ehk mitte ei pea? On weel mõnni hea sam astuda! Mast. piibliselts on aastal 1867 piiblid,  testamenta :c. 5688 tükki wäljalautanud, se on 649 tükki ennam, kui aastal enne sedda. Piibliseltsi sissetullik olli 4843 rubl. 57 kopp. ja wäljaminnek 3001 rubl. 95 kopp. Waeste holekandmisest. Seitse Lutteruse koggodust on mödaläinud aastal Rigas 693 waest 4316 rublaga awwitanud, mis läbbistiko  6 rubl. 21 HZ kopp. innimese peale wälga teeb. Laewo olli kuuni 6 19. Septembri ku pawani siissetulnud: Rigas 1642,. Kroonlinnas  2306 ja Peruus, uago minnewa kord nimmetud, 150 laewa. Piiskop Ulman, wanna tuttaw ja tru Lättirahwa armastaja, kes neile mitto ramatut  kirjutanud ja kedda koli asjus terwe Liwima peab tännama, isseärranis Walga seminari assutamise  eest, - temma on nüüd wanna hea sees weel 191 lättikeli waimoliko laulo wäljaannud, et Lättirahwas Parrast temma lahkumist, mis ta ennam kaugel ei arwa ollewad, armastuses temma  peale mõtleksid. —- Tallinnast. Baltiski-Peterburgi raudteest  kuleme weel tagga järrele selgem, et Eestimack  rüütlite peawannem teiste nimmel lubba sanud, nimmetud raudteed, mis 377 wersta Pik saab, selle tingimisega ehhitada, et 8 ku aeal aktsiaseltsi assntawad mis 26,390,000 rubl. peale kinnitub, ja siis 4 aastaga tee walmis tewad. Igga wersta peale on 70,000 rubl. ehhituse kullu arwatud, mis meie melest, kui nad ilmaego illo tagga ei aea, ennam kni küllalt  näitab ollewad. Nende omma holeks on jäetud, kasso sada ja kahjo kanda 85 aastat; parrast sedda aega langeb te krono ommaks. Mis saab nüüd? Kes seisab intresside eest? Peawad rahhamehhed kukrut wälja tõmbama, siis peab neil seks julgus ollema, et nad kahjo ei sa, ja te wühhem sisse ei wõtta, kui intressid  wäljatewad. Eestimaa mõisnikud on kül 11/2 ja Tallinna kaupmehhed Vz miljoni enneste  peale wõtnud, agga kes peab 24 miljoni eest seisma? Sellepärrast kardame meie, et uel teel weel mitmed tuled jalge al sawad ollema. Peteröurgilt. Laewa õnnetus. Meie ütlesime minnewa kord, et Sumwürst Aleksei Inglismaa rannast koeo pole olli tullemas. Selle tee peal on õnnetus juhtnud. Suur sõalaew „Aleksander  Newski", kelle peal Suurwürst koeo pole tulli, on õhto pool lüti rannas (Donimaal) paar pennikoormat rannast kaugel, tormisel ööl, 13. Sept. kello 1 hukka läinud, agga Suurwürst  Jummala õnneks weel elloga ärrapeasnud,  kus lüti kallamehhed abbiks olnud, 308