täit merrekallast ei olle kauba tarwis egga kussagil kulges sõbra naabris! Ta peaks omma  wihhameestest ellama, kui ellada tahhab. Zgga peu täis liwa, mis Wenne Keiser Kolakate  järrele annaks, se teeks neid ahnemaks ja aeaks kaugemale. Kui Eüropa üht iggawest  söatuld ei tahha pöllema panna, siis ärgo tunnigo mitte Pola tülli wahhele." Nenda rägib üks Inglaste seitung ja se näitab  mehhi jut ollewad. Sealt näeme jälle, et arm werrega innimestel söatullemisse pärrast  mitte ni ruttu tarwis ei olle ärrakaywatada.  Sedda petakse enne tük aega kele ja sulle otsaga. Meksikomaalt. sSöameeste pakkojo  oksminne.) Seal ööldakse Prantsuste asjad ka ennam taggasi kui eddasi minnewad. Nende söapiddaminne olla seal ni waewalinne,  et igga pääw paar kümmekond söamehhi metsa jookswad, kas kelmusse ehk hädda parrast,  ei tea ma mitte üttelda. Nenda paljo on kuulda, et Meksiko wallitsus neile maad peab andma; jah, üks Meksiko mees olla kidelnud:  kui tal 1 miljon Dollarid käepärrast olleksid, siis tahhaks temma keik Prantsusse wägge seal laiali weddada. Kui se mitte tühhi kiitleminne ei olle, siis on Prantsuste asjad kirjud kül. Ued ramatud. Haigewodi Zesusse jalge ees. Sest ramatust on üks hea sobber meile Tallinnast nenda kirjutanud: „Jubba ammogi olleme omma armsa söbradele nende sure hulka Eestitele ramatude seast ühte ramatut  otsinud, mis Teile isseärranis haigusse wodi peal ja surma wasto walmistamisseks kalliks  jahhutamisseks ja kassuks wöiks olla, ja waatke, sõbrad, meie olleme leidnud, mis otsisime ja sowime nüüd süddameft Teile keigile, et Teie sedda ramatut kui trui ja armast juhhatajat wastowöttaksite.  Temma nimmi on: „Haigewodi lesusse jalge ees." Kes kül meie seast ei sowiks önsaste siit ilmast lahkuda ja Issanda jures olla? Wist keik! Sepärrast peame siis aegsaste  surmaga sõbraks sama, sest kes surreb enne kui ta surreb, se ei surre mitte siis, kui ta surreb! Ja mata, sedda keigesuremat tar- kust öppMb se ramat. Üht nisuggust ramatut ei olle armsa Eesti söbradel tünnini meel olnud, mis ni wägga armsuste ja lahkeste haiget otsego kätpiddi juhhatab ommgle keige maggusamat troosti ja usso julgust mötma Jesusse seest za surrijale  näitab, mis peab teggema, et önsaste siit nutto orrust lahkudes römoöiskamissega wmb huda:  „Kristus on minno ello, surm on mulle kassuks!"  Jubba nüüd iggaüks issegi mõistab, et se armas ramat terwedele nisamma sureks ehk meel suremakski kassuks peab ollema. Tulge sõbrad ja waatke, wötke kätte ja luggege kül sate nähha, et meie töt tunnistame. „Haigewodi Jesusse jalge ees" on Tallinnas, 1863. Eestima kubbermangu kirjadega trükkitud ja Tallinnas kaupmees  Nawtali podis ja paggari meistri Eilanti jures müa. 96 lehhekülge. Hind 12 kopp. höbb. Essimesse lehhekülje peal armsa Önnisteggiä risti kuio terretab luggejat lahkeste ja juhhatab tedda öigede tarkust õppima." 153 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 14. Mai 1863. Teadaandmissed. Et wäljateninud soldat, Andres Ändresse poeg Maddisson, Testama wallast, keW siin linnas omma maea olli, ilma lapseta on arrasurnud  ja temma lesknaene Marri sest auksioni wisil müdud maea hinnast, mis 455 rubl. höbb. wäljakandis, parrast kohto kustusid seadusse  järrele (Rig. St. R. lib. N. Tit VI. Z 1.) pole jaoga on rahho tehtud: siis antakse  keiserlikko Perno raekohto polest surnud Andres Andresse poea Maddissoni lähhema suggulastele  selle labbi teada, et nemmad allamal seiswa päwast sadik ühhe aasta ja 6 näddala aeal omma pärrimisse öigussega selle pole maea hinna peale, mis 227 rubl. 50 kopp. kannab ja raekohto peal paigal seisab, sellesinnatse  kohto ette tulleksid ja seadusse polest nõutud tunnistussi kasa tooksid, selle ahwardamissega,  et neid pärrast ennam kuulda ei wöeta. Perno raekohtus, 29. April 1863. Raekohto polest ja nimmel Bürgermeister Fr. Rambach. M 852. Sikkertär Schmid. s2^ Üks perre - emmand otsib maal tenistusse  kohta; selgemat teadust antakse Perno trükkimaeas. s2^