konnas kaes in ; need hüppavad MMDggedaste  te pealt. Nrwa ja arvavad mõnda omms kohhuseMewad, kellest seadus ommetige  sonnagi ei lauso: sealt tulleb siis mönni seggadus ja wasto seadust assi ette»  Mön»eb  neist ei tea tõeste veel mitte, mis peavad  teggema ehk Ms tegUMata jätma; mõnned  mötlewad issteMeses, kes teab, missuggusiks  mehhiks nad nttd sanud ja arvavad ommas rummäkusses, -et ilma nendeta, M sedda keige wähhemadki asja ei tohhi ettevõtta  ja selletada. Sest peab nüüd- üks innimenne arro sama?! Tulleb üllema kohto Mest kirri, mis vastatud peab sama, on Gsiettnesest  mõista, kirjutab valla kirjutaja vastuse  valmis ja valla vannem panneb nimme alla; assi tehtud, ramat läinud. Seal ütleb MMM vollimees: üks kirri ilma minno nimmeta,  põlle kellegi vastus. Kes võib igga MM asja pärrast keiki Wollimshhi kokko kutsuda?  Se õlleks neile ennestele sureks kahjuks ja MhjakS aeavivitusseks, igga silmapilk kokko jooksta. Tulleb assi ette, kus vollimehhed nimmelt peavad nõu piddama, siis kutsub vallavannem neid kokko ja nüüd tullevad mönned ni isseennast täis senna, ja ni pea kui mahha istunud, lahhäb vaidleminne laMi, kus siis pissut möistliko järrel mõtlemist ja arvamist ettetulleb, vaid suust väljaaetakse, mis otse mele tulleb; kölbago se, voi kölbago  mitte, selle peale ei vadata. Igga vähhegi  mõtleja innimenne võib kül arvata, kui raske ühhes koggokonnas, kus sesuggused vollimehhed,  ühhe vallavannema ammet on, kui ta neist, kellest tal abbi peaks ollema, vaevatud,  pinatud ja pealegi laimatud saab. On ka tänno Jummalale waldasi, kus ammetmehhed  ühhes tubliste tööd tevad ning valla rahvast ja nende asjo nenda kohhe juhhivad, kuida seädus sedda nõuab. Eddespiddi, kui kolid rohkem tööd teinud ja rahvas rohkem harritud sanud, savad keik asjad hästi Munema.  Mönnes kohtas juhtub ka sedda veel, et mõisavallitsus vanna harjutud kombel katsub  takka lükkata, kui koggokonna vallitsusse wanker takkistama janud! ÜIS wagga suur wigga on ka weel se, et walla raywas omma wallawannemat ja keiki wallawallitsust venda ei mõista auustava, kuida kohhus ja seadus sedda nöud«sd,, nad piddawad neid omma sarnatseks mehhiks, "kedda karta, asjata are wawad ollewad. Nad põlle sest uest toggokonna  seädussest weel mitte arro sanud, kui kassulik se neile on, ja sest tulleb siis, et mön- Aes asjas weel wasto mägge lähwad. Saksa ma rahwas, kes wägga mönnik ja issiennast täis rahwas, kes teise tööst middagi ei arwa, kidab sedda seadust wägga ja annab nöu hõlega sedda tähhelpanna ja kidab sedda essimesseks ülle mailma, mis ilma tulnud. Preisi rigi seestpolise asjade tallitaja minister olla hiljoti omma rigi wannemate koos ollemisses  öõlnud, üht parremat koggokonna seadust,  kui Preisil tännini on, põlle kussagi! olnud;  agga nüüd woime öölda, on Wennemaal üks, mis paljo parrem ja sedda wäärt on, et sedda ka ennestele murretseme. Kui nNüd wöeras rahwas sedda seadust keige parr/maks kidab , siis ei olle meie rahwal muud, kui sedda taieste täita ja iggas asjas wibimsta temma alla heita; kui ka rummalus msnnes asjas temma surest kassast ei tahha arro sada. Aega möda saab rummalusse uddu kadduma, siis saab ka keik teisite ja ilma takkistamata minnema. Ommalt maalt. Peruust. Se aaSta on leiwa puduse kissendamissed wägga sured ja sedda kuleme iggast küljest; agga se keigist keige surem nälg on Somemaal, Mis parrast siis ka iggal pool nende hädda kustutusseks rahha korjatakse. Nende hirmus suur ja halle kissendaminne on ka meie linna rahwa süddametesse  tunginud, mikspärrast siis meie aulik  ammet meeste selts nõuks Võttis, üht laulo ja klawweri mango konserti anda, kus mönned auusad lauljad ja mängiad heast süddamest  liggi aitasid, et nenda Some wendade ja öddede hädda kustutusseks monni rubla korjata. Kontsert sai pühhapäwal 28. Zanuaril  pürjer klubbi salis antud, kuhhu wägga rohkeste rahwast olli kokko tulnud. Rahha olli üllepea 217 rubla sisse tulnud, mis ka ni kohhe ärrasadetud. Tänname wägga süddamest neid, kes sedda kontserti nõu ettewötnud,  otse nisamma ka, kes liggi aidanud, 42