olla Lemmal omrnad kindralid kasas, kes ärra- Lundwad, kas asjad nõnda on, kui nad Preisi jõaseaduse ja prügi järrele peaksid ollema. Sest tulleb eddespiddi sõatants, siis on terwe Põhjapoolse  Saksamaa sõawäed Preisi kässo al kous ja peawad siis nõnda õppetud ollema, et Preisi wäega kokkosünniwad. Kuida enne jubba ööldud,  kõik need pikkad terretamise kõnned, kõik need piddud ja auustamised ei mahhu meie lehhesse, mis Preisi md ja mannad allamad  kunninga wasto üllesnüitwad. Shleswigimaal  ei läinud ta mitte ni Dani raja lähhedale,  et Mõiks üttelda, Lemma olla Daanlasi ennese pole awwatelenud; sest põhjapool Shleswigis  ei olle asjad ikka meel mitte selgeks tehtud, kust sadik Preisi-, kust Danima on?  Ohtopool  Reini jõggi ellad agga üks mees, kes kunninga  Wilhelmi sõnno ja sammusi wahhib, nago rebbane kanno. Preislane tehko, mis tahhad, Prantslase melepärrast ei sa ta ommeti. Äustriamaak on piiskoppid ja preestrid wiimsest parlamendist sadik, kus konkordatile auk sisse kaeweti ja adbiello ning koliseadused tehti, mis nende mokka järrele ei olle, üsna awwalikult wallitsuse wasto. Kaua kannatas  wallitsus, nago laps wannemaga, agga waimolikud issad lähwad tagga õelamaks ja julgemaks, rigiseadusi põlgades ja rikkudes. Hiljuti  olla nüüd minister käsko annud, et asja nõnda ennam ei pea sallitama, maid keiserlik seadus ka omma seaduse auu sees seisma ja kõiki  st täidetud sama, kes keisri wallitsuse al ellawad.  Jah, minister kässid kül, agga paatritel  on omma pappa Roma linnas, kelle käsko nemmad üksi tahtwad kuulda, ja selle tahtmine on allati teiste wasto. Mil wisil nüüd rigiwallitsus  tõrkujad sõnnakuulmisele tahhad harjutada,  on meil alles teadmata. Itaitiamaakt. Kui nüüd tullewal aastal Roma kontsilium kokkotulleb, mis nõu saab siis katoliko piiskoppide ja paatride hulk seal piddama?  Sedda ei wõi ni ruttu kegi weel teada, mis sallaja peetakse, agga seddawõrt on kuulda, et Paawsti ilmlik wallitsus piddada kinnitub sama, ilma kelleta kõik mu assi middagi ei maksa; Peale selle olla weel paawsti nõu 1) Roma ja Kreka ussu ühhendamine; 2) parlamentide kautamine,  et kõik jälle saaks, nago wannal kuldsel aeal olli; 3) kuida munga ja nunnade seisus, mis isseärranis Jtaliamaal wiimsil aastail ei tahta ennam siggineda, jälle manna wisi wõiks sada, ja 4) mis selle wasto tehha, et paljo innimesi  Roma ussust ennam suurt luggu ei pea ja ketseri wisil tagganewad. Mis nõu nüüd kõige selle wasto peetakse, peame waggusi ärraootma.  Prantsusemaalt. Te mis tahhad, sõakissa Prantsuse zeitungidest ei lõppe. Preislane on omma wägge umbes 80,000 meest wähhendanud,  Prantsuse sõawäed on sui loridest talwekorteri  läinud, kõik wõiks nüüd Maitsemaks jäda; agga Malle! Prantsuse zeitungid hellisewad enne kui pärrast ühte wisi sõakihhutamisest. Millal lõppeb se taggakihhutamine! Meie arwates mitte enne, kui sõdda tulleb, siis ei olle kihhutamist ennam  tarwis. Agga kust poolt sähhärdune kihhutamise  tuul siis puhhub ? Prantsused isseütlewad: Paawstlastest, mis Roma linnast peale hakkab! Agga paawstlased, wõerakele nimmega ultramlmtaniä.  ei ella mitte üksi Romas, waid ka Parisis,  Napoleoni ommas maeas ja kõrwas ja mitmes  muial paikus. Nemmad teadwad, et keiser Preisiga sõdda kül mitte ei sowi, agga ommeti teab tullewad, sest et mõnned sedda tahtwad, kellele Napoleon kaua ei jõua wasto panna. Berlinis ei olle ka mitte ennam tundmata assi, et ultrani  ontauid spaawstlased,) olgo Italia, Prantsuse, Belgia, Austriamaal ehk kus tahhes nõggesid kaswab iggal maal need tillemad taggakihhutajad  on Preisi wasto, ja kahjo, et ka Preisimaal  isse nende pudust ei olle, kes kellegis asjas  eddasi astumist ei salli. Parrem istugo kõik mailm Egiptuse pimmeduses, kui et walgus sel wisil paistaks, kuida nemmad mitte ei tahha. Saggedaste käiwad nemmad lammaste rides ja lummala sõnna suus, selle põhjamõttega: õnsad  on need rummalad, sest nende ees on hõlbus musta walgeks nimmetada ja kelmi õige mehhe assemele panna! Sured hulgad weddawad nende ikkes ja mõnned õiglased, agga tuhmid pead teniwad  neid sure truussega, ilma et nad unneski olleksid märkanud, mis ohheliko otsas nemmad tõmbawad. Jesuiti meel ei nõua ilmas muud, kui isse omma kasso, agga ni waggal wisil, kui ial wõimalik. Napoleon eksiks wägga, kui nende poolt tõssist tuggi lodaks tullewad. On nad 301