eddasi, kulsme aeg aealt ikka pahhemaks minnewad;  sönnad üksluised ja torredad, nenda, et seal middagi head ennam lota põlle. Keige selle jures wabbandab Austria wallitsus Preislasi,  otse kui põlleks Preislane sedda awwalikkult  weel mitte nõudnud, hertsogi maid Preisiga ühhendada ja neid ühhe nori otsa panna. Mönned teggid kord sest jutto, kui õlleks Preislane ka Holsteini maid iggatsenud, agga Austria poolt nimmetakse sedda tühjaks juttuks. Teadwad issi parreminne, kuida asjad  nende wahhel on. Shleöwigi rahwas kissendab ommalt poolt, egga ei tahha, nago wäeti laps, emma rinnaga  rahhul olla, sowib parremat toito. Nad ei woi sedda weel mitte unnustada, et nende wallitsusse ohjad mitte Augustenburgi printsi peus ja wallitsusse kroon temma peas põlle. Arwawad, et nende ma asjad siis paljo parreminne  eddasi lähhäksid kui temma neil kutsariks  õlleks. Kas nad praego hädda woi üleannetusse  parrast kissendawad, sedda meie kÜI ei tea, egga põlle ka meie assi) sedda tagga  urida, seks on teised mehhed seatud; raske õlleks agga, kui neile üllekohhut tshhakse. Preisi minister präsitent grahw Bismark ei tahha agga omma kiusust järrel anda, waid jäeb köwwaste selle jure, mis kord suust wälja öölnud, egga panne sest mikski, kui suredtükkid  jälle kui külla koerad aukuma hakkawad; ta mõtleb: mikspärrast nad siis seal on, kui nendega ei sa tööd tehtud. Austriamaalt. sWoib pea Surem rahwas ei tahha seal sedda kül weel uskuda, et nende ja Preislasse wahhel saaks tülli tõusma ja nemmad tuttipiddi kokko minnema;  agga kauba koead ei arwa asja ennam  teisel wisil tallitud sawad, mis neile agga ennam kahjuks kui kassuks tulleks; sest kauba asjad saaksid seläbbi lukku pandud. Nemmad tundwad sedda selgeste, et Preislane  järrele ei anna, egga sest ka ei holi, kui tülli tõuseb ja kui Austria weel kaua nende tahtmisse wasto seisab, nad walmis olla temma  wasto moeka kätte wötta. Austria ei sowiks  sedda kül mitte, et pahhandus nende wahhele tulleks, sest et sealatse rigi süddames ka õiget kindlat ja köwwa põhja põlle, mis peale ta woiks julge olla. Ungri ma, mis ka Austria parralt, on otse nendasamma kui linno perre, päwa pallawa käes, kihhisemas ja kahhesemas; otawad agga sedda aega, mil Preislane Austria peale saab tullema, nemmad siis ka ommalt poolt mässamist sawad teggema.  Peale selle on Austria wallitsussel suur rahha pudus, rigi kast kummuli pöördud, misga tahhab ta siis Preislasse wasto hakkata?  Õlleks se parrast wägga sowida, kui möllemad rahhule jäeks. Jtaliamaalt. sWälja lunnastud.^ Jutlustasime ommal aeal, et Neaples wabriko perremehhe Wenneri poeg ja temma koolmeister  rööwlite kätte ollid sattunud, kes neid muido lahti ei lubbanud laska, kui rahha eest ja se küssiminne polnud ka otse wäike. Tänna  loeme seitungides, et rööwli-seltsi pea perremees  Mantso, ni pea kui omma küssitud 60 tuhhat pranki olli wälja maksetud sanud, möllemid lahti lasknud ning koeo lubbanud minna. Mis armastus lapse wasto teeb! maksab rööwlile sure summa rahha, et agga last ellusalt kätte sada, egga tahha mitte, et rigi wallitsus ennast temma asja wahhele seggab;  kardab suremat pahhandust tullewad; sepäcrast olla Wenner Jtalia rigi wallitsust ja Shweitsi ma konsulit pallunud, mitte koggoniste  temma tallituste wahhele seggada, waid ta sowida wägga süddamest rööwlide pea-perremehhega söbralikkult omma asja selletada.  Noor Wenner, kes jubba 17 aastat wanna, sanud omma koolmeistriga ühhes kopas  kange wahhe al hoitud. Nende põlli olnud  muido wägga hea, sanud hästi üllespetud,  agga külm teinud neile, isseärranis öseti, liig waewa. Roma linnast kirjutakse, et kardinal Antonelli  ühhes ümber käidawas kirjas, mis ta 19. Nowembril, minnewa aasta kirjutanud, omma kartust teistele teada annab, et kui Prantsusse söa mehhed Romast wälja lähwad, siis puhha issa tool ka ennam omma kindla asseme peale 70