Me seltsi kiynjtus keige kprgMal kohtas ftl aeal mitte Holsti ei tahtMd miyna, ftpärrast jäi assi auduma. Ustes siis, kuj meie praegune keigist armastud Keisre Herra aujärje peale astus ja piiskop vr. Ulmann kindral-konsistoriumi  wntse präsitendiks sai kutsutud, hakkas se aastal 1841 üllestärgatud ja 1844 kuum aastani sinodide peal läbbixägitud abbikassa  nõu ellatvaks sama ja sai kindlaks kinnitud, agga nimmelt selle luhhikese muutmisega:  Oppetajad tahtsid abbiseltsi feäda ja keige kõrgemalt kinnitadi..abbikassa." Nüüd õlleks agga wägga sowida, et armastus ialgi arva ei wässtks ftnna kassasse rohkid andid andmast, et sealt iggal aeal wötta õlleks ja senna anda, kus abbi tarwis lähhäb ; ftpärrast pallume armad risti wennad andke ja andke rõmuga, sest rõmus andja on Zummala mele parrast. Ommalt maalt. Liwimaalt. Mehhi, kes ommas ammetis truid ja Mawad ning murrelikud,  on wist nisamma wähhä leida, kui masikast soost ehk rabbast ja sepärrast on römus kuulda,/ kui seitungid mõnnest sesuggusest teadwad  könneleda. Lätti seltung «Mahjas weesis" könneleb ühhest Wönno makonna mehhest, kes omma truusse ja holeliko tallituse parrast peale aastad koggokonna ammetis petud. Wanna Pebalgi walla mees Jaan Schmidt, kes praego ?6 aastat wanna, on jubba aastal 18i2, awwalikust wallatallitussest ossa wötnud ja parrast 53 aastad järgemöda walla ammetites olnud ja saggedaste kolm ammetid korraga tallitanud. Kuida konneldakse ja kidetakse, siis on se waärt, et temmast omma walla ammetnikudele könneleme ja tedda neile nago märgiks ette panneme; sest et nende jures weel wägga paljo sowida ülle jäeb. Nüüd, kus wanna issake Schmidt rahho sisse janud, auustab  tedda iggaüks, kui üht ausat meest, kelle wäärt ta ka tõeste on, sest ta on ka enne ommas ammetis auustud sanud, Kaks au - märki kannab ta rinna peal; üht on ta Keiser Nikolai ja teist Keiser Aleksander li. kaest omma truusse eest sanud; peale selle on Wönno makonna Mõisnikud temmale selle eest, et ta 39 aastad järge möda makonna ehk kreiskohto laudas istunud, üht kallist höbbedast peekert kinkinud ja Liwima möisawannemad ma päwa piddamise peal, temmale temma pikku ja trui tenistuse eest , künni temma surmani, aastas 29 rubla pensioni lubbanud, mis iggä aasta walja Eks pea meie siin iggaüks issiennese wasto ütlema: „Minne ja te sinna nendasammoti." Zssiärranis peaksid meie wallawannemad sedda tähhele pannema, sest nende seas on weel sesuggusi küllalt meie ei lähha kaugemalt räkima, kui agga neist, mis siin meie liggi järges on kes mitte parremad põlle, nago mönni noor mees, kes kutsariks sanud, panneb nelli, hobbust tõlla ette, astub pukki peale; agga ei mõista ohjo nenda hoida et wanker wilto ei lähhä, wöttab aega, enne kui assi parremaks lähhäb. Miast. sP im a järrel mata min Ria politsei olla, ei tea kuida sedda arro sanud> et pima-mehhed, kartuse parrast, et saksad liig rammust pima ja koort sawad, mis köhto rikkub, tee peal wet sekka mallanud, lasknud neid sepärrast politsei jure kokko kutsuda, kus nende piim järrel wadatud, ning pissut head pima leitud; muidogi teada, mis sant leitud, lastud ulitsa peale mahha ja mehhed langenud trahwi alla; teisel päwal olnud luggo jubba paljo parrem. Kui meie politsei ka katsuks kord järrel wadata, küllad siis pimamehhed  leiaks, mis messi, mis nad jure pannud, maksma tulleb. Rigas wadatakse nüüd wist igga hommiko jarrele. sOnnetus 'ja ö Se olnud 17. Nowembril, kus üks auro mässin, mis puda raske olnud, ühhest Inglisma auro-laewast,  kellega ta senna todud, tahhetud ülles tõmmata. Kui se märato loom jubba 12 jalla kõrgusel olnud, olla korraga ahhelad mitmest kohhast katki läinud, ja mässin ühhe hirmsa pragginaga laewa põhja taggasi kukkunud.  Ühhe sesugguse raskussF al, osteks piddand laewa pöhhi purrustud sama ja mässin keige laewaga jõe põhja minnema, agga õnneks olnud laewa põhjas hea kord kiwwisüssa ja sepärrast olla , ehk massinal kül omma ossa raskust olnud, kimmi süed essimesse hobi omma  kaela wötnud, ning laew ilma miggata 389