Holsteini maad ue seädussega taggasi anda, agga töiste meel saaks sest wägga pahhaks minna. Siis kiitwad nüüd hädda Parrast heaks, maad Widriki kätte anda. Hea tö jääb kül ka siis heaks, kui sedda hädda pärrast tehhakse, agga ikka on parrem, sedda arm ning õigusse pärrast tehha. ÄürtemVergr maast. sJägo Sleswig- Holstein jäggamatta.j Stuttgardi linnast kirjotawad, et Würtembergi rahwas ei tahha keigewahhemat  sõnna Sleswig-Holsteini maa jäggamissest  kuulda, muudko jägo need ühte kokku, ja sago onuna hertsogi alla. sKunningas surnud.j Würtembergi maal on nüüd suur, suur leinaminne. 13. Jani kuu Päwal heitis wanna kunningas Wilhem waiklikkult  hinge hommikul ärra. Ta olli sündinud 1781 aastal 27. Mihkli ku päewal. Toist kõrda same temmast kül ennam kuulda. Tennna on käsku aunud, tedda üsna waiklikkult hauda panda, hommiko warra päewa tõustes» Olli hea mees, ja kõik rahwas armastasid tedda wägga. Temma assemele saab nüüd tennna poeg Karl, kes 1823 aastal 6. paasto kuu päewal sündinud.  Sesamma on meie onsa keisri Nikolai waimees, sest meie ausa keisri Aleksandri õdde Olga Nikolajewna on tennna abbikaas. Lapsi ei olle Jummal kunninga Karlile mitte annnd. Kõik rahwas saab kolm kuud leinamisse riet kandma.  Jummal ramustago neid jälle! Kleswig -Hotsieinimaalt. de arstiminne.j Kili linnast kirjotawad, et tohter Esmark olla Sleswig-Holsteini male tulnud,  halvatud soldatid arstima. Noh, mis sest siis immet? On kiil immet, sest se tohter panneb soldatidcle uut kät ning jalga ihho külge, kui kanoui kulid neid ärralvõtnud ehk mõõgad neid mahha raiunud. Tühhi jut! Ei olle tühhi, jallad on ni head, et nendega wõib hõlpsaöte kõndida, ja käed ni wisakad, et neid ka addra külge wõib Panda. Muudko waimu ei sa sesamma tohter ärrasurnud innimessele mitte anda,  ja surma ei ühhegi innimesse seest mitte kautada. sJägo õigus Sleswig Holsteini rahwasei Lahhamuukeddagi ennesele wallitsejaks  sada kui agga omma hertsogi Widriki. Nemmad tullewad ikka jälle ueSte kokku, ja tunnistawad  ikka jälle ueste omma wauuematte läbbi, et Widrik on nende lummalast antud hertsog. Olgo nemmad nüüd Saksa suggu, wõi Wrisi suggu, nennnad ei tahha muud juttu kuulda, kui et nennnad töine töisega kokku jäwad, ja Widriko  alla samad. Üllemad ning allamad, rikkad ning waesed, wannad ning nored, kõik ütlewad sedda ühhe suga. On armas kuulda. Agga kas õigus saab õigusseks jama, sedda Postimees ei tea weel mitte üttelda. Prantsussemaatt. sAmerikalaste sõddiminne  PrantsuSse merre peäl.j Amerika rahwas sõddiwad töine töisega kas ka taewast sadik. Lõuna Amerika laew „Alabama" otti Sherbnrgi linna alla tulnud. Põhja Amerika  laew „Kearseashc" olli tedda wahtmas. Ni pea kui Alabama saddamast ärra sõitis, lennas Kearseashe nago nool temma peäle, ja wautas tedda merrepõhja. sMeie odamej Wahhelt on ka talwe acal wälgoheitmist, nago mõnne kümme konna aasta eest Saaremaal kolme kunninga paewal  wälk Pöide kirriko torni sisse läks. Nenda on wahhelt Prantsussed ka rahholissed. Ei tulle nüüd nende mõõk mitte tuppest wälja egga nende kliul püssist. Nemmad on nüüd essimessed  leppiad. Naad ütlewad: „Ei olte meil sellega teggemist ühtegi, et Daanlassed ning Sakslasscd töine töisega sõddiwad. Meie olleme  mõllematte sõbbrad, ja ei ühhegi waenlassed. Kes tahhab rahhu lõida, se tulgo meie jure. Meie keisri riik on rahho riik." Kui minna lord onuna pannaga käisin, juhtusin metsale. Metsa otsas seisis külla. Külla wälja peal ollid  kaks koera töine toist purrelemas. Metsa al seisis hunt. Ta ei läinud mitte purrelema. Agga kui surem koer wühhemad olli ürrawöitnnd,  siis tulli hunt surema peale, ja sõi sedda ärra. Mis sa arwad: kaswähhem nüüd pcäsis? Ingkusse maatt. Inglaste meel on nüüd pnrro pahha. Nemmad ütlewad: „OH sedda sõggedat konwerentfi! Nüüd naerawad  meid kõik ilma rahwas! Sedda on meie ministrid teinud. Need peawad ammetist mahhatvugatud  sama. Wanncmad, tõnkage neid 214