piddanud ja neid rshhule manitftnud, M se keik asjata, mispealesiis söamehhi senna nõuti,  et neid rahhule kohhutada; agga kes holis sest? nago hundid hulgusid nad ikka omma wanna jorro. Et rahwas ja söamehhed tuttipiddi  kokko ei lähhäks, olljd wimased raekoea  howi warjule pandud, agga rahwa hulk kaswanud aeg aealt suremaks, murdnud howi wärrawa mahha ja tikkunud soameeste kallale,  kus nüüd käsk sõameestele antud nende peale laska. Sedda nahhes pannud mässajad keik pöggenema üht surnud ning kaht Hawatud senna mahha jättes. Peale selle põlle ennam karra egga mässamist olnud. Jtaliamaal põlle assi karwa waärt parrem;  seal olla kurjad innimessed ettewötnud, kunninglikõ pulma, mis Aprillis piddi ollema, rikkuda. Jubba nad olla mõnda pahha tehha katsunud, mis neil agga põlle korda läinud; kes ka iggas pWas neid jõuab wahtida. Sedda keik ni laialt ärraselletada, mis nad teinud, tarwitäh suurt rumi, sepärrast jättame sedda teggemata ja nimmetame agga ülleüldse,  kulda loud seal on ja õlleks meie arwates  paljo kennam, kui igga rahwas ommal maal sedda meles peaks et allam peab üllema  - sönna kuulma , ja rahhulikult ellama. Ehk kül asjad ni pahhad, siiski minna kunninglikkus  lossis keik rahhulikult eddasi; muidugi  teada, ei woi nad sellepärrast kohkuda. PxaVtfMsfeMsalt. Üks hirmus õnnetus  , mis 5. Märtsi! Markille linnakeskes Boanne lähhedal, sündinud. Kaks sadda härga olla senna lada platsi kokkoaeatud, mis agga keik ohhelikude otsas kinni olnud. Kes teab, mis wigga seal olnud, olla monned neist korraga lahti kiskunud ja ühhe hirmsa wihhaga hakkanud ümber jooksma, künni wimakö  keik endid lahtikiskunud, keik kohhad seal läbbijooksnud ja surnuks tallanud, mis ees olnud. innimest sanud seal surma ja kolmkümmend hawatud. Ühhe teise lada peal olnud pea sesamma suggune luggo, agga ommetige põlle seal innimessed surma sanud. Et need lomad seal järsko kargama  hakkanud ja ni sure wihhaga ka innimeste  peale tulnud, arwatakse sest tulnud ol- lewah, et mönned pahhad ellukad neid torkinud  woi nöelanud ja nad seläbbi ni wihhale ärritud sanud. Kirjawastussed. J. J. S. Saime Teie kirja Vee! parraja! aeal kätte ja et ruum lubbas, Võtsime kohhe kasa. C. T. P. Olge terme kalli pähkle eest; pallume ehk leiate rohkem sesuggusi terrakessi, mis Hamba alla sünniwad  panna; siis olge head, neid meile läkkitada. 127 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Bon der Censur gestattet. Pernau, den 16. April 1868. Teadaandmissed. Perno linna wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et lahti lastud soldati Mihkel Mitti parralt, Üllejöe allewis, praegus Mihkel Pöldsama  parralt linna krunt-rahha platsi peal seisaw  tallo ello-maea, õlle kattusega, selle ku 30. päwal, enne lõunat kello üksteistkümmend,  ällemal nimmetud kohto ees, sellze kaubaga,  kohhe maksetawa rahha eest rohkemn hinna pakkujale awwalikkult saab ärramüdud, et se maea peab mahhalöhhutud sa ärrawetud sama. Peruus, rae-koea peal 9. Aprillil 1868. Kohto-herra J. F. Specht. 273.) Sikkertär A. G. Mors. 2 Perno linna wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et se 16. selle ku päwa peale kulutud, endise Rägo mõisa rentnike maea asjade mämme  mitte raekoea howis, waid Rägo mõisas  19. selle ku päwal, enne lõunat kello 10, auksjoni kaupa sawad ärramüdud. Peruus, raekoea peal 9. Aprillil 1868. Kohto-herra Z. F. Specht. 272.) Sikkertär A. G. Mors. 1 Kes se aasta Willowerre mõisa maal ettewöetawat  krawi tööd ennese peale wotta tahtwad,  tulgo 22. ja 25. selle ku päwall, enne lõunat kello 11, kassa-kollegiumi jure, kus se tö awwalikult saab wäljapakkutud. Pernus, kassa-kollegiumis, 5. Aprillil 1868. M 88. ? Sindi walla wallitsus annab seläbbi teada,  et 27. selle ku päwal Sindi wabriko jures  üks wäikene ellomaea auksjoni kaupa rohkema  hinna pakkujale kohhe maksetawa rahha eest saab müdud. Koggomisse paik on mm-