andnud. Tallorahwa kolid on mõisa wannemate  polest seks antud made peale assutud, mis ülle agga mitte suremat kinnitust põlle tehtud,  et need maad ka ühtlasse koggokonnale antud, ja möisawannemattele woib mele tulla, ni pea kui tallomaad müdud sawad neid maid jätte taggasi wötta ja ärramüa; sepärrast õlleks wägga sowida kui neil kolidel middagi  ei pea karta ollema ja nad koggokonnale iggawesseks woiks jada et koggokonnad neid pärriseks ostaks. Kindral kubberneri herra  arwamisse järrele peaks nenda ollema: 1, et keik kolimaead omma körwaliste honetega, ühhe wakkama maga kus peal igga kolimaea seisab, koggokonna pärris ommaks jääb ja 2, kui se peaks ollema, et mõisa wannemad neid maid, mis tännini koli-ma nimme al, koolmeistre  käes prugitawaks olnud, peaks tahtma ärramüa, siis koggokonna! essimenne õigus neid osta. Sedda kindral kubberneri herra polest antud nõu leidis minister wägga hea ning panni  sedda ka Keisre Herra ette, kes sedda kindlaks kinnitas ja nimmelt nenda, et ka nende  wenne koli madega, mis Perno makonnas, nenda kui: Lelles, Audrus, Po otsis, Wändras,  Kõppus, Talis'ja Ulus, nendasamma saaks tehtud. Koli maad on mõisa polest antud  ja maead koggokonna polest ehhitud, agga middagi kontrahti ehk tunniskirja selle ülle koggokonna!  käes, sepärrast on häddast tarwis, neid õige pea tehha, et pärrast pahhandust ei saaks ollema. Tallinnast. sLanstoa kokko tui - Eesti ma kubbermango seitung könneleb, et Eestima möisawannemad se aasta  7. Detsembril weel ükskord tahtwad kokko minna, mönne asja ülle nöu piddama, kellest chk eddespiddi ka same kuulma. Tallinnast, 23. Oktobril. Lakueri tapmissest,  kellest jubba minnewa näddala lühhidelt  uema sönnumite al olleme könnelenud, anname tänna laiemat ja selgemat teadust, mis Tallinna seitungi 245 numris seisab. „Zuliu s Willem Lakner, Preisimaal sündinud ja jubba 15 aastat Wennemaal el- lanud, olla need wiimsed aastat Tallinnas  Lindworssi pärriate trükkimaea üllem tallitaja  olnud, umbes 30 aastat wanna ja poismees."  „Oktobri ku 21. päwa õhtul, kello 10 aeal olla ta klubbi peale läinud, kus ta liggi tund aega omma söbradega löbbusa jutto ja nalja heitmissega omma aega wiitnud ning siis jälle koeo läinud. Teisel hommikul olla trükkimaea koea-mees, wanna teatud prügi  järrele, kello 6 aeal läinud tedda ülles aeama, agga leidnud koea uksed, kuntori uksed  ja toa-uksed keik lahti ollewad, mis ülle ta esmalt kül põlle kohkunud, waid arwanud omma perremeest jubba isse ülleötöusnud ollewad.  Kui ta agga kuntori olli läbbi käinud ja tedda sealt mitte leidnud, egga ka trükki koeast, olla ta treppist ülles teise korra peale läinud, kus ta ello korter olnud; ka seal olnud  uksed lahti, agga tedda ennast kussagil leida, siis tahtnud ta temma kambri minna; agga oh kohkumist, seal näeb ta omma perremeest  pikkali pörmandal omma werre sees maas ollewad! Essimesse ehmatussega olla ta taggasi karganud, egga põlle julgenud kambri  minna, agga warsi olla ta ueste süddant wötnud ja küünla tullega kambri läinud, ja siis näinud, mis hirmsad asjad seal sündinud. Sure ruttuga olla ta üllewelt alla jooksnud ja sedda trükki koeas teistele könnelenud, ja sealt kohhe lähhema politsei kommessari jure sest hirmsast asjast teadust andma, kes ka warsi linna tohtriga senna tulnud. Essimenne  pahha mõtte olli: ta olla issi ennast tapnud  ja se mõtte olli sest tulnud, et surno kulges  egga temma toas middagi nähha polnud, kust olleksid woinud arwata, et üks teine tedda  õlleks tapnud; sest keik asjad temma kambris ollid omma korra peal ja issi sirrewel  pörmandal maas, walmis surnud; ka malmis  mundris, muud kui sapad jallast ärra tõmmatud. Middagi ei olnud siis nähha, mis sedda kurja.ja hirmust tööd teiste süüks õlleks aeanud; agga wimaks tullid selle mõtte peale, sedda mõrtsuka riista ülles otsida, kellega  ta ennast olli tapnud. Kui kül keik kohhad  ollid läbbi otsinud ja middagi leidnud, kel- 353