ühhe werend tunni aea parrast olli torm keige hirmsama ja kangema wäe sees puhhumas, kus jures hirmsa mürristamisse ja wälgo heitmissega wihma kui oa - wardast mahha jooksis. Keik maead wärrisesid ja hakna rudud  lõhkesid sest hirmsast mürristamissest ja plek-kattuse tükkid ja telliskiwwid korsnatest kukkusid ulitsate peale mahha. Znnimessed, kes ulitsate peal juhtusid ollema, pöggenesid hirmsa  hädda kissendamissega lähhäma maeadesse. Ükski sulg ei jõua sedda hädda nenda ülleskirjutada,  mis sel hirmsa tormi aeal seal olnud.  Keik se hirmus marro põlle kauem turinud,  kui kümme minutid, siis janud ilmoke aega möda jälle waiksemaks ja kello ühheksa olnud taewas jälle selge, .nago ennegi. Mönne  maeal ei olle torm mitte ükspäinis kattust pealt mahhalöhkunud, waid ka pärid mahha kiskunud. Ühhes maeas olla pari ots laest läbbi lönud ja tuppa tulnud. Keik sedda kahjo, mis se hirmus torm seal teinud, arwatakse  peale 1W tuhhande rubla suur ollewad.  Keige selle tormi aeal on paljo innimessi  wigga sanud ja monned ka ommast ellust ilma jänud. Se hirmus torm olla sillade  kässipuud körwast mahhalöhkunud ja innimessi  wette lopinud. Tõllad, keige hobbustega,  sanud kui õlle nuustid möda ulitsaid eddasi wissatud. Mrkatshi küllas, mis 18 wersta linnast emal, on rahhet saddanud, kus rahhe terrad kanna munna surused olnud. Koli-maead jäwad meie aeal ennamiste iggas paikas kitsaks ja rumi pudus astub aasta aastalt ennam päwa ette, sest et lapse karri iggal pool kaswab ja nendega ka ühtlasse tarkusse himmo. Harkowi  linnas on praego kolm gümnasiumi koli ja need olla keik ni täis, et minnewa aasta M 4 lapsest, kes sowisid ülleswoetud sada, 119 on piddand koes taggast minnema, ilma et olleksid woinud ülleswoetud sada. Seal on siis assi selge, et neljas gümnasiumi kool weel wägga häddast tarwis on, kui lapsed mitte pimmedusse sisse ei pea jäma. Wõeralt maalt. Saksamaalt» Saksama ees otsas on esmalt Preisima, mis marsi meie piri wasto seisab, sepärrast tahhame siis wäljama asjadega  Preisimaalt peale hakkata ja siis kord korralt eddasi minna. Preisi asjad on waggusi, politika asjad puhkawad, ja keik muud asjad lahmad manna modi eddasi. Nende ma-päwa piddamine, nihkub pääw päwalt lähhemale,  kus siis selle liikmed ennast selle wasto peawad walmistama; grahw Bismark peab ennast rigi tallitusse asjust meel emale hoidma, sest et termis meel sedda põlle, mis ta peaks ollema; sepärrast peab manna mehhike meel waggusi koeo jama ja laskma noremad asjo tallitada, mis rigiwallitsus nende käest nõuab. Otse nendasammoti on ka Preisi sadikuga luggo Parisis, kes ka omma terwise polest waene peab ollema; issiärranis wimasel aeal olla haigus raskemaks läinud ja teadmata, kui kauaks wodisse jäeb; sepärrast peab rigiwallitsus  aegsaste selle peale mõtlema, et senna üht assemiko senniks sadab, künni ta jälle terweks saab ja issi omma asjo tallitada woib. Wimati olli sest jut, et koolmeistritest suur pudus olli ja naesterahwa koolmeistrid nende assemele seada, selle wasto seista agga kolide minister ja ütleb sedda mitte sündsa ollewad, et seal naesterahwa koolmeister on, kus poisid  künni 14 aastani koli jäwad; senna peab , wibimata meesterahwa koolmeister pandud sama,  ja kui koggokond sedda kullo, mis üks meesterahwa koolmeister rohkem maksma tulleb,  tassuda e! jõua, siis peab rigiwallitsus sedda ommast kassast jure maksma. - Kuida Preisi kroonprints omma lapsi kaswatab, sest könneleb üks Inglise seitung: „Preisi kroonprints on sedda kindlaks seädusseks  teinud, et temma lapsed igga hommiko, olgo printsid ehk printsessid, seisnud mee sees, muidogi teada ühhe sure manni sees, pessemas  peawad käima. Ühhe täiskaswanud innimessel  põlleks se kül wastomeelt, agga lapsele ei tahha se iggakord mele parrast olla, kuida se ka temma kue aastase poeaga luggu olli, söddis iggakord kätte sa jalgega  wasto, kui wanni piddi astuma. Sedda  andis tener, kes prints Hindrikut igga hommiko piddi pessema, kronprintsliko issale teada, kuida luggo igga hommiko on, kes nii kohhe käsko andis, teisel Hommikul, kui prints 339