Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Wildbadist tullewad sannmned,  et selle aastane terwisse wee prukiminnc  meie Keisri emmale wägga kassulik olla ja temma nõdra termist nenda kinnitada, et saggedaste omma jallaga patserimas kaib. Jummal  olgo tannatud! Jummala hoidminne. Se on iggaweste  tööst ning usklikko suddamele sureks troostiks, et Jummala arm ja waggi meid tulles  ja mees ja keiges häddas wöib hoida, kui innimessed middagi ei wöi parrata. Sedda näeme ka sest: Kappelni linna lähhedal istus 9. Junil üks tallomees waggusi omma toas lahtise akna al ja öues hakkas pikse mürristaminne  tõusma. Warsi parrast sedda löi pilkne  aknast sisse, purrutas akna laua, löhkus toas mitto asja ärra, isseärranis ka perremehhe  tütre tohwlid jalgas ning laks perremehhe körwaft jälle aknast wälja, ilma et ühhegi innimessele  õlleks kahjo teinud, ehk kül kui surma  möek nende seas olli wchkelnud. - Ja jah, se on tössi, mis Issand isse ütleb: Teie juukse karmad pea peal on loetud ja mitte üks ainus ei pea neist ilma Jummala tahtmatta  mahha langema. - UüHrimaalt. Jummala hoidminne.  Meie waesed innimesse lapsed, isseärranis  kes rikkad, wäggewad ja targrd, aiame saggedaste,  nogo kalkunid, omma uhkusse sabba laiali ja mõtleme, immet mis meie keik mõistame  ja wöime; ja ommeti kissendame ja karjume  mitto kord seal, kus Jummal meid nago  issa kätte peal kannab ja kaitseb. Grani linnast, mis Donau-jöe äres, sõitis 3. Zunil suur uhke krahw Sondor nelja hobbusse ja tõllaga  wälja, tohter istus körwas ning toapois tõlla tagga. Kui pool pennikonrmat linnast kaugel ollid, tõusis korraga pitkse mürristaminne  ja rahhesaddo. Hobbused hakkasid kartma ja lõhkuma, kutsar sai pukki pealt muhha wissatud ja raskeste hawatud ja krahw ning tohter karjusid  tõldas. Wimaks hüppasid hirm oga wälja ja neil polnud hädda keddagit; agga mönni sam weel eddasi, siis õlleks neil surm käes olnud:  sest mönni silmapilk pärrast sedda, purrustas  pilkne tölla ja löi hobbused nende silma  ees surnuks. Mis õlleks nüüd ausast krahwi herrast sanud, kui tölda õlleks jänud? Jtaliamaalt. Mis neist Jtalia asjust wimaks walja tulleb, sellega on mul öige meel kaelas. Head põlle sealt middagi kuulda. Garibaldi  ja temma mässajad ihhuwad Palermus möeka ja astuwad Messina linna pole. Seal on Neapoli söawäed ees köwwa mallide ja sure- Lükkide tagga otamas ja ihhuwad ka möeka. Neapolist sadetakse üht hulka teise jarrele ikka weel jure. Garibaldi ei tahha linna jätta, Neapolimehhed ei tahha linna anda, mis muud, kui suredtükkid, pigid ja möegad peawad otsust  ja selletust teggema ja tormi jooksminne  ja hirmus lahhing saab mitto tuhhat issa poega hauda saatma. Lahhing põlle weel hakkanud,  agga kui se hakkab, siis saab luggu weel paljo hirmsam ollema, kui Palermus. Palermo rahwas on ommas purrustud ja laggund linnas ommeti ni röömsad, et auja  römotulled igga öhto peawad pöllema. Agga sedda olla ka tarwis; sest lin olla lahhingi järrel ni risso ja murdo täis, et iggamees pimmedas kaela murraks. Podid peawad jubba  jälle lahti ollema ning kaup jooksma, mis mitto näddalat söa pärrast kinni seisis. Neapoli  wäggi on omma risumisse ja tullepombidega  Palermo linnale peale 60 miljoni höbberubla  kahjo teinnd; kes sedda peab tassuma, on mul teadmatta. Keik sedda kahjo lastakse wannutud meeste läbbi kokko arwata ja üllesse  panna. Peale sedda on linna rahwale käsk antud, et nad keik asjad, mis ial waenlase  poolt nende kätte sattunud, kohtule üllesse annaksid, et ka nende hind wöiks üllesarwatud  sada. Jmmelik rahwas: esmalt nemmad wehklesid, nüüd jälle rehkendawad järrele, mis nende werrine mäng ka maksma tulleb? SitsilLa rahwal on se kord üsna uus terretaminne  ülleswöetud. Kus tuttaw tuttawat terretab, seal hüab temma: „Ellago Jtalia!" ja teine wastab: „Ellago GanbaldU" 204