hame tänna , omma könnelemiste hakkatusses neist pari sönnaga jutlustada, mis need pabberid  tähhendawad ja kuida nendega luggu on. Waatke armad sõbrad! Wennemaal on raudtedest weel wägga suur pudus ja issiärraniö  Moskwa ja Odessa linnade ning Krimmi  sare wahhel. Õlleks se te Krimmi söa aea! jubba malmis olnud, põlleks waenlane ni suurt pahha sanud tehha; sepärrast on kronul nüüd köwwa nõu, senna raudteed ehhitada, mis ka jubba allustud; agga se suur tö karmita  b ka paljo rahha ja sest on tal pudus, põlle ommast käest ni paljo wötta, kui se tö tarwitab, sest teggi ta jubba minnewa aasta wäljama rahha-meestega sedda kaupa, et nemmad  sedda teed omma kullu peal piddid malmis  teggema; agga need mehhikesed ollid kawwalad  ning tahtsid wenne rigi wallitsust omma  peusse wötta ja omma tahtmist möda ni kaua piggistada, künni kül õlleks armand ollemad;  sedda tundis rigi wallitsus ärra ning Lõi ennast neist lahti, poris lehhe ümber ja ütles: Wennemaal on ka rahha mehhi ja nenda on ka, 100 miljoni höbbe rubla tahheti sada agga nüüd on jubba kaugel ülle, mis kokko tulnud. Reid usi rent-pabberid tahhab krono 60 aasta aea sees jälle taggasi lunnastada ja nimmelt losimise läbbi. Jgga aasta 2. Januaril ja 1. Zulil on nende pabberite losiminne kelle jure sured woido summad pandud, kuida jubba  sest kulutussest nähha. On kellegi! ön, woib seläbbi rikkaks mehheks sada. Se keige surem woido summa on 200 tuhhat ja keige wähhem 500 rubla höbbedad; põlle tal agga onne siis saab omma sisse maksetud rahha üksi taggasi; ilma ei jae kegi ommast. Nenda on nende ue rent-pabberitega luggu. Niast. Mis made ostmisse jures tähhel pannas Neile, kes pärris maid tahtwad osta, tahtsin ma üttelda, kuida sedda peawad teggema, et mitte kahjo sisse ei lange. Kuulge, mis Lihwlandi kubbermango wallitsus 29. Aprillil 1864 M 62 selle polest sn kastnud:  „Et seläbbi mitmesuggused seggadussed olnud, kui tallorahwas made ostmisse jures sedda rahha, mis nemmad omma made peale ärramaksawad, mõisa wallitsusse kätte andwad,  waid se rahha peab makonna kohto kätte maksetud sama, kuhhu ta senniks jääb, kuuni kontrahhid, mis selle kauba ülle tehtud, howrihti  kohto polest kinnitub ja kulutus seitungides  awwalikult seisnud kuida tallorahwa seadus Z 62 selle polest kässib. Et agga makonna kohtud tännini sedda põlle teinud, waid rahha taggasi annud, mis tallorahwast wägga segganud ja selle mõtte peale saatnud, nago põlleks made müminne krono polest Veel öiete lubbatud. Et sesuggusid seggadussi eddespiddi  ennam ei saaks ollema, annab Lihwlandi  kubbermango wallitsus sedda awwalikkult  keikile teada, made ostmisse parrast mitte kahhes mõttes olla, waid iggal ühhel on selle polest täielik molli omma maid pärriseks osta, kui mõisa herra neid müüb ja temma hinnaga õigeks sanud, agga peab sedda rahha, mis ta selle ma peale kohhe tahhab wälja maksa, makonna  kohto kätte maksma, ning makonna kõhtudele  on kohhuseks tehtud sedda rahha senni hoida, künni müa jo ostja mollemad teinud, mis nende kohhus on. Peterburgist. sSönnumed Keisre Proua Nitsa linnast tullewad need rõõmsad sönnumed, et meie Keisre Proua terwis olla sekord wägga hea, agga suurwürsti aujärje pärria terwis waene, olnud Wlorentsi linnas haige, mis ta sure emma süddant wägga kurwastanud, et karta olli, ka temmagi terwisele kahjo teggewad, agga tänno  Jummalale, sedda põlle mitte olnud. Nende  sönnumite järrele, mis suurwürsti keige lähhem tohter telegrahwiga temma haigusse ülle Keisre Herrale Peterburgi sadab, olla ta jubba parrem, wallu ei pea ennam ollema, woida jubba jälle maggada ning tulnud ka wodist wälja, agga peab weel mõnneks päwaks tuppa jäma. Ilmad olla seal wägga pahhad ja külmad. sKindral kubberneer  Peterburgi  seitung „Jnwalide" toob meile need sönnumed, et meie aulik Lihw-Eesti- ja Kurama  kindral kubberneri herra baron Liewen ennast allandlikkult ommast ammetist lahti pal- 3