mees" (ja miks neid ei peaks ollema?) siis wötke nende nöu ja tannage, km korda lahhab.  Agga minna jäen ikka selle jure: kui innimenne, kes jo mitte ei tea, mis hosmne pä toob, middagi ettewöttab, siis waatko ennam  Messe sinnise taewa pole, kust keik head anded tullewad, kui mahha musta mulla peale, kust ilma Zummala abbita mitte weikse seent wälja ei kaswa, ei meie maal egga kuskil maal. Noh, söbrad, kas pahha meel hakkab lahkuma?  Kas peate mind ikka alles seks, kes teid tahhab trotsida ja augutada, teie nöu ja ettewötmist laita ja teile önnelikkuks samisses tülliks ees olla? Kui luggu nenda, siis ma pallun: waatke ette, et isse mulle ei te, mis mind ütlete ennestele teggewad! Ja nüüd olgo sest wabbandamissest ja öiendamissest  küllalt» Siin on mo kassi/ leppime Me ärra. Päike ei pea meie pahhandust mitto päwa mitte pealt watama. Riid ja tülli ei kõlba meie wahhel, meie olleme wennaksed, muido same teiste naeruks- Jummal andko meile keikile öiget meelt ja mõistust, sedda tagga  nõuda, mis temma auuks ja meie tossiseks  kassuks tulleb. Ja nüüd lubbage mulle nenda möttelda, kui põlleks meie wahhel ennam  mingisuggust nurrinat. „ Postimees "» Sannumed ommalt maalt. Tallinnast. Selle ku 17. pawal olleksm  ma hea melega Tallinnas olnud! Sealt linna rahwal olnud sel päwal suur rööm. Parrast löunat kello 6 tulnud Keisri Herra  wannem poeg, meie armastud ja auustud Aujärjepärria, Suurwürst Nikolai Aleksandrowits ja lemmaga ta wend Suurwürst Aleksei Aleksandrowits ja onnopoeg Suurwürst Nikolai Konstantin  omi ts, üsna otamatta aurolaewaga senna. Esmalt warsi käinud nemmad suurt Ollewesti kirrikut watamas, kus just üks tark orrila mängis  orrilat katsunud ning suurde üllematte sowimisse  peale piddand weel eddasi mängima» Sealt läinud Tomimäle, kussa nad kaht uut ulitsat waatnud ning immeks pannud, kui kenna sealt olnud merre peale wadata. Sealt läinud Suurwürstid Kadrintali ja römustanud, km illus sealt olla merre peale wadata, pärrast  sedda waatnud nemmad ka sedda maia, kus Kadrintali assutaja, endine suur keiser Peteri-, ellanud, kedda weel haua pöhja tännatakse.  Sealt läinud sured üllemad, Tallinna  kubberner, kindral von Ulrich nendega ühhes,  jälle saddamasse tsggasi kello 8 aial ja söitnud kello 1Z illusa ilmaga Libau linna pole eddasi. Suurwürst Aujärjeparria olnud wägga lahke ja römustanud neid päiwi meletulletada,  mil ta noremas pölwes saggedaste Tallinnas olnud. Peterburgist tulles, oa sure üllemattel merre peal paljo tormi olnud, sepärrast ollid Tallinnas nattuke kinnipiddanud.  Ehk kül Suurwürst lühhikest aega seal olnud, on ommeti wägga paljo rahwast Kadrintali kokko töttanud. Kes meile sedda teäda annab, ütleb weel kirja löppetusses, mis meie keik süddamest sowime: „Jummala õnnistus  saatko Suurwürsti eddasi!" Libaust tullid ka jubba telegrahwiga saanumed,  et Suurwürstid hea terwisega senna jõudnud. Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Wildbadi linnas on meie Keisri emma wend, Preisi wallitseja prints, omma prouaga ka wöerussel käinud ja Baden-Vadist  tulles omma sure öe römuks mörmi pääw seal olnud. Saksen-Koburgi hertsogil ei pea ennest!  Mitte lapsi ollema, agga temma wend Albreht on Jnglisma kunninga proua Wiktoria  abbikasa ja neil on lapsi küllalt. Essimenne  poeg, Albreht Eduard, on muidogi  Jnglisma aujärje pärria (essimenne tüttar Viktoria, kuida teame, sai Preisi tullewast aujarjepärriale)  ja teine poeg, prints Alwred, kes 16 aastat jubba wanna, jäeks ilma aujärjeta  ; agga et sedda ei sünniks, selle eest lubbab onno Saksamaal murretseda, ja omma Inglisse wennapoega Saksen-Koburgi aujärje- 195