wad, kui Dani kunningaS Kristian IX. omma kroni, mis muidogi ennam peas kinni ei seisa, Room kunmuga Karel XV. pähhä annaks, ja omma suggule Rootsi aujärjepärriniesse õigust wäljatingiks , kui ehk Prantsusse mehhe Bemadotti suggu Rootsi aujärje pealt surma läbbi peaks orrakustuma. Et sahhärdnne kaup Inglase mele parrast ci elleks, olleme jubõa enne üttelnnd. D õnne pawa eest ütles keiser Napoleon  ühhs sure pallipiddo peal omma kindralide  wasts: ~Noh, mo herrad, Europamaal pelakse  sõsda ja meie istume koddo? Kui kegi ei wustanud, ütles iesc jälle: „ Õnneks ei olle meil selle tülliga teggemist." Neist sõnnadeft tehko nüüd iggamees, mis ta mhhab, sest Prantsusse jvnnad aiidlvad js käända. AnHiisMüütt, sLango armaSluS.s Weni peab paksem ollenm ün wessi, seen ammo teada. InglaNS oa sellega wägga rah- Kul, er Preislased ja Austnamehhed Londoni protokollist kinni piddawad ja hertsog Pridiko Müsw pannewad: sellega lsotwad ounna Dani lüngo kunnmgrigi nmntmMa jäwad. Et agga mmmemd Sleswig-Holsteim peastjad neile ammeti seigeste wmza ei ütle, mis nad parrast sõdda Slsswigimaga  samad teggevm, se teeb Inglastele murret. Nende loms ja tabtminue on se, et kni sõdda lõpnud, se on: bai Sakslased Sleöwigimaad taieste pandiks  wõmud, siis sawad keik need wallitsnsscd, kes Londoni protokolli allakirjutanud, kokko wllema  ja nõu piddama. kmda asjad cddespiddi peawad jama. Mmdogi peab sea! siis Sleswig- Holfteini berrtsogi ja remma rabwa loms tuhkaks  ja tolmuks minnema, ja Tam melewald ja õigus nende ülle Preisi ja Austria yajonettide  naeal seisma jama. Se on Inglase lango armastus. Kas sellega peaks nüüd Sleswig- Holstemimale rahho ja waggne ello mllema? O mõneke! Nemmad sawad wihhase wacnlase assetnele  tullist wihhast Vaenlast. Sel kombe! pannakse  kitse kärneriks ehk kulli kanne hoidma. Rahwas  warrmb juböa selle peale mõtteldes. Inglased ei Lbwarda kül Sakslasi ennam, omma  seitungides uags enne, agga saattvad neile selle asscmel halledaid maenersnssi. Se olla jo wägga hirmus, ek naabrerahwas nenda teine teise werd Vallad a, piddada parrem arraleppima ja iggaühhele omma jätma. Nemmad olla arwanud,  et need päwad jubba mõdas olla, kus teine rahwas teise peal läks, ilma et tarwis olli. Nenda olla nüüd Sakslased waese Taanlasele teinud. Need sonnad Inglaste suust on just kui Reinowadderi jutlus kuulda. Kae ta Lsse parrem  teeks, kui Sakslaste assemel õlleks? Ota senni ! Taanlased saaksid weel paljo Parrem wallo. Tulletago mele, mis Inglane 1807 nendega  teggi, kui nad temma nõnusse ei tahtnud heita. (Sest woime eddespiddi „luttotoas„ jutlustada.)  Et Taanlane nüüd isse omma tehtud sea-12  aastat jalgega tallanud ja Sakslasi hirwitades  omma kallale kutsunud, sest ei lauso Inglased sõnnagi. M õnned Inglisma seitungid  andwad Taanlastele ka sedda head nõu: Leppige Sakslastega ärra, se on keige parrem, muido Lulleb teil wessi ahjs. Inglase poolt ei õlle teil muud odata, kui paljaid sõnno; teised agga jälle maenitsewad Sakslasi ette madam, mis pahha wilja nende pahhast külwist w imaks waljakäswada. LostliMSült. s Rootslase Mõistlik NZU .Romstmaal on rahwas kül rahhv nVuns, agga neid ka Ms, kee Malktsse körwa mahharainkstd.  Üks seiwng agga rägib wagga Mõistlikkus  „ Vanima ei lähha, ütleb temma, jelle- Värrast mine hukka, kui SLeSwig - Holstemima temmast ärralahhumd saab. Somema on 65ü aastat Rootsima al olnud ja parrast W ennema korwa sanud, asi aa Rootsima põlle felleparrast hukka läinud. Belgiama on Hollandist arralahhutud,  Hoi!and-ma seisab felleparrast praego alles. Lembardiama on Austria ja Sawojema Italiama mljest ärrakiswd, kumbagi põlle selleparrast  ärrakaddunud. Keik - maidn kSmieleda nüüd Sleswig- Holstemi asjast, agga kegi ei mhta küssida, nns rahwas isse sowida? Wiis sadda aasmt taga asi olla nenda tehtud, agga nüüd ei kõlbada ennam selleaegsed asjad. Uemad sönnumed. Pokamnait. sTulli kivvub uesie lõu?- ma.j Kirjad, nüs Powmaal: kirjumkse, nmnistawad,  et Mässajad Me, tühln read mis !otussega,  uesre pearoad UkimiaS ollmm ja nende 54