arwa ehk pakso ernid külwada? üks ütleb sedda,  teine teist. Rein: Tahhad sa ennam pöhko sada, siis külwa paksem, on sul terrad armsamad, siis arwem. Kirsi Mart: Kui pöllo-ernid ka nenda wöikfime tehha, nago aedas, warwad sisse pista,  siis nad lahhäksid weel parrem korda. Reiu: Säh, seal on warsi kärner nähhä. Pöllo peal wöime ka penrad ajada ja haad sisse pista, mis suurt kasso sadab. Mäe Ao mas: Jah, agga kust ni paljo warwo ehk haggo wötta, kui senna jure tarwis  on? Rein: Meie wöime neid ernestega ühhes wälja külwada. Mae Tomas: MiS nalja jut se on, warwo  ei wöi kegi külwada. Rein: Ja ymmeti ollen ma sedda mitto korda näinud ning ka isse teinud; agga need põlle mitte puust warwad, waid jämmedaid übbe pannakse erneste sekka ja külwatakse ühhes  mahha ja need on ernestele pärrast sureks toeks, ning saatwad isse ennam kasso, kui puwarwad.  Neid ernestest lahhutada , on kerge asfi. (Jääb polele.) Mönnesuggused sannumed. Hea taar an maias wägga kallis asst. Mohilewi kubbermangus peab innimestel wisiks  ollema, kölwatumast puwiljast tari tehha, mis Wennelased „kwas" nimmetawad, ja sedda tewad nemmad nenda: Sandiks läinud puwilli,  nago öunad, pirnid zc., mis muido kuhhogi  ei kölwa, sawad nago kartohwted katki raiutud, astja sisse pandud ja wet peale wallotud,  nenda on taar malmis. Puwilja rammo  ttgguneb isse walja ja käib ärra, on selge ja magguö happo jua. On essimenne kord ärra prugitud, siis wöib weel kaks kord wet peale wallada ja peab nisamma hea ollema. Nuumsiggadele sola anda, peab wagga kas su li k ollema, km se möistlikkult ja möedo järrele sünnib. Uks jöukas mölder, kes aastas palja figgo numas ja müüs , on ärrakatsunud, et loma surust möda 1, 2ja Z lodi sola päwaS temma sögi sisse seggada, suurt kasso peab saatma. Temma on ärrakatsunud,  et nelli ühheraskust, ühhe surust ja wannadust sigga, mis korraga muma peale pandi ja kalo järrele ühhetassa södeti, (kaks said sola ja kaks ei sanud) nelja ku parrast kaks solaga södetud sigga kummagi 350 naela kalusid ja ilma solata numatud paar tappeti 5 näddalat pärrast ja ei. talunud ennam kui 300 naela tük. - Saksamaal on perremeestel tuttaw ja prugitud sanna: „nael sola tood nael raswa", ja peab terwe tössi ollema. Eks sedda meie rahwas wöiksid ka katsuda? Jnneto kaup. Münstre linnas müüs üks ronga-issa omma pissukest 5-aastast poega 40 taadre eest ärra ühhe kommetiandi seltsile, kes lapsest kommetianti tahtsid kaswatada. Õnneks  sai kohhus sevda kenna innimesse kaupa kuulda, teggi tühjaks, ja issa sai weel sedda, teist, mis mitte maggus ei olnud. Parras, parras! 50-aastane mällestusse paäw. Sähhärdusi  päiwi pühhitsewad mitmesuggused ammetmehhed,  kui Jummal neid 25 ehk 60 aastat  ühhes ammetis lasknud ellada. Seks pokle agga sure seisusse meestel mitte üksi lubba, maid wähhemattel ka. Hiljuti pühhitses Saksenimaal  üks 64-aastane mees nisuggust mällestusse  ehk ammeti pühha. Mis ammetit olli * temma siis 50 aastat järgimöda piddanud!? Temma olli 50 aastat krono metsas puraiuja olnud. Krono polest kingiti mehhele 10 kaadrit,  ta kameradid kinkisid temmale ue üllikonna ja koddosed küllarahwas mönned ued majariistad.  Zutlusfe pölletaminne. Inglismaal ellab üks kulus öppetaja nimmega Spurgeon, kes wäggawa, terrawa saunadega pärrisorjakauba  wasto rägib. Inglastel on se wagga armas, agga Amerika rahwal, isseärranis neis makondades, kus pärrisorja-kaup weel jookseb, wagga wasto meelt. Hiljuti said Wirginia makonnas,  kus paljo pärrisorjasi petakse, Spur- 390