bene putuda, mis siis kindral Murawjew, grahw Berg ja muud Keisri kässotäitjad wöiwad lota. Zsseärranis paljo pahha walletawad nemmad Murawjewist, ning sedda põlle immeks  panna, sest temma on terrane ning terraw  mees, kes mässajaid mitte omma loaga ei lasse hullusta. Agga Inglased sawad nüüd töt teada, mis nende omma sadik neile ütleb. Nenda kirjutab 19. Augustil sadetud teadusseandja  Wilnast omma male: ..Ma ollen keik holega järrele kulanud ja teada sanud, et siamale  Murawjew! kässo peale 22 kurjemat mässajat  on ärrahukkanud. Tõeste ep olle se weel ammo mitte liig ühhel maal, kus preestrid  ka innimesse tapjaks ja hukkajaks on,sanud.  Ka on walle, et need kurjateggiate hukkamissed siin sallaja peawad sündima. Keik sünnib awwalikkult ja 3 kord ollen ma isse jures olnud. Ma ollen keik wangikoead läbbikäinud ja omma silmaga nende luggu näinud.  Esmalt käisin ma piddalis, kus hawatud mässajaid, liggi 59 meest sees ollid. Wangide kohta ei woi nemmad parremat tahta, ei tahha  ka. Surem ossa neist wangidest on üsna  poisikse järge nored innimessed. Neid noremaid,  kui terweks on sanud, sadetakse omma  wannemate jure jälle taggasi, et neile isse  witso wöiwad anda. Teises suremas wangihones  leidsin ma 259 wangi, agga ka nende ello ei wöinud nende kohta parrem olla. Zggas puhtas toas seisid 6 wodit ning neil ei olnud omma wangipölwe ülle muud middagi  kaebamist, kui et nad wängid ollid, mis jo teiste sü ei olnud." Nenda tõuseb tödde ikka, nago rasw wee alt wälja. Wilna kubbermango möisnikude peawannema, Domeiko, kammertener,  kes ni wapraste omma herra eest seisis, kui mõrtsukas ta peale tungis, et isse seal jures raskeste hawatud sai, on Wilna kindral-kubberneri Murawjewi käest höbbe aurahha  rinda ja 325 rubla wallopalka sanud. Hea tö ei ja ial tassumatta. sKahhetseminne ja andeksand- Nüüd löppetusseks weel nattuke head, mis sedda surema tännoga peame wastowötma,  et sedda Polamaalt kuleme, kust jubba Närist sadik middagi head ennam ei tzulle. Ühheksa Pola möisniko on aitummal parremad  mõtted sanud, omma eksitust kahhetsenud,  mässajate salgad mahhajätnud ja Keisri  Herr a käest armo pallunud ja sedda ka sanud. Enne kui neid koeo lasti, piddid nemmad  Wilna katoliko kirrikus ueste omma Keisrile  truust manduma. Nende omma usso preester maenitses neid esmalt, lugges siis neile wandesönnad ette, mis nemmad waljo healega keikide kuuldes järrele ütlesid, ja pissarad  seisid meestel silmas. Selle peale lugges  kubberner neile Keisri andeksandmist ette ja maenitses neid truiks jäda ja endid selle armo wäärt ullesnäidata, mis nad praego omma armolisse Keisri kaest sanud. Et igga õige innimenne neile seks head õnne sowis,  on muidogi teada. Oh, et keik Pola mõisnikud ja muud mässajad pea seddasamma  teeksid ja saaksid! Wöeralt maalt. Wöerama asjadega ollen jälle kimpus küllalt.  Asjo, mis meile asja ei lähhä, seisab kül seitungides, agga mis tühhi nendega tehha?  Siblin nago kanna pühkmete sees ja avwa  juhtub terra silma, mis wötta sünnid. Parrast sedda kui nende nodi ja punkti kir» jutaminne korraga seisma jäi, kaddus ka söa jut ja tulli tule wahhe aeg. Saksama würstide kongres on mödas ja kromkandjad koeo läinud. Nüüd kulutawad  seitungid, kuida igga rahwas surema ehk wähhema kissaga omma würsti taggafi tulles terretanud. Mõnned lootwad suurt asja nende  kous ollemissest, teised jälle ütlewad: „polle igga kord suurt tuld, kust suur suits tõuseb." Agga olgo nüüd üht ehk teist, meitesse putub  se keik nisamma wähhe, kui nende lemekeetminne,  sago solane ehk magge. Preislane  tõrkus ning tõrgub praego alles. Ei ta läinud esmalt teiste sekka nöupiddama, ei La heitnud ka pärrast omma naabride nöuusse, kui sedda temmale kirja läbbi nähha sadeti, ja seläbbi on nüüd teiste nöupiddamissel om- 288