wötmisse tähte wöib ette näidata, et ta omma asjo, mis ta kohhus, ommaksete holekandmisse pärrast ja möisaherra, koggokonna ja wöllapärriate  wasto ärratallitanud ja omma passi koggokonna politseile taggasi annud. Kaebdussed, mis wäljaminnemisse tähhe keelmisse ehk wöereti kirjutamisse pärrast töuswad,  sawad kihhelkonna kohto ees selletud, kes siis, kui kaebajal õigus on, ommalt poolt nimmetud  tähte annab, mis kihhelkonna kohtoherra allakirjutab. Ommalt maalt. Willandi ««konnast. sUus orrel.^ 18. Zulil on Takelbergi abbikirrikus, mis Helme järvele, römust päwa pühhitsetud. Koggodus  sanud sel päwal ue 5-registriga õrrelt kirriko, mis Tarto orrelimeister E. Kessler teinud ja 650 rbl. peab maksma. Kes sedda kullo kannud? Ei mitte koggodus, waid Takelbergi  pärrisherra, B. v. Striik, olla sedda koggodussele kinkinud. Sure tänno wäärt asst, mis mitte igga koggodussele ossaks ei sa! - Õrrel olla weikese kirriko kohta wägga  parras ja armsa healega. Nimmetud möisawannem  olla ka muido holas Zummalakodda  omma kullo peale ehhitama ja koggodussele  selle polest römo teggema, ja olla mönne aasta eest alles kirrikule illusa altaripildi ja lühtred ostnud. Kes Jummala kodda armastab  ja ehhitab, sest wöime lota, et temma ka omma liggimeste koddasi lagguneda ei lasse, kui need liggimessed ka karmi musta kue sees kaiwad. Zummal önnistago keik head möisawannemad!  Helme suur koggodus peab ka ue orreli tarwis rahha korjama ja sia male jubba 800 rubla kous ollema; pari aasta parrast olla neil lotus, uut mäng orus ta ommas kirrikus kuulda ja nähha sada. Lasko Zummal keik head ettewotmissed hästi korda minna, ning ka orrelid kirrikutes meid Jummala ja wennalikko armastusse pole ärratada! sOnnis Nälg Jummala sönna järvele on se önsam nälg, mis ka Issand isse seks kidab; agga iggaüks, kes sedda kallist ja ainust hinge röga tagga ei nõua, on se õnnetum  näljane, kelle peale päike paista, ehk temma ilmalik rikkus ja tarkus muido kül sured  olleksid. Agga ennamist on fe ikka nenda:  kus hallikas maeas, seal rahwas ei tänna, kus sedda ei olle, seal kissuksid küündega wet ma seest. Kui mitto on meie maal, kellel piibliramat laudil tolmo käes seisab, nenda palja au ja nimme parrast maeas, agga kegi ei pista näppo külge, nad teada jo ammo,  mis seal sees seisab; jälle on teisi, kes keik ärraannaksid, mis neil on, kui nad sedda kallist perlit wöikstd sada, ja önsad on need näljatsed, sest nende nälg peab kustutud sama. Ühhe Pillistwerre kihhelkonna mehhel olli nisuggune nälg, agga mitte koddomail, waid kaugel Polamaal Kalishe linnas, kus ta kronotenistusses  ellab. Tal olli suur nälg piibliramato  järrele, agga kes piddi seal sedda nälga kustutama? Kesk mässajate seas ja paawsti usso widdewikus, kus on sealt Zummala sönna leida, weel wähhem meie eestikeles? Et agga hingeleiba sealt kuskilt sada ei olnud, teggi mehhe nälga weel suremaks. Ta hing kissendas,  nago hirw wee hallika järrele. Selle hädda sees tulli temmal wimaks mele, koddomailt  nõuda, mis sealt wöerast paigast ei leidnud. Ta kirjutas Kalishe linnast 8. Webruaril  s. a. omma öppetajale taggasi, kust jubba 18 aastat isse ärra olli, ja pällus nõu. Muidogi ei pallunud ta nüüd ilma asjata. PLbellläks Kalishe linna järrele ja nüüd wöib näljane hinge polest kaetud laua äres istuda, sest nore rohho ma ja ellowee hallikas on temmal käes. Ta on söamees ja eksind mässajate  kulid lendawad temma ümber, agga tal on piibliramat käes, kus sees seisab (Taw. 91, 7.): ..Ehk tuhhat langemad so körwa ja kümmetuhhat so parrema pole, ei pea se mitte sinno liggi sama", ja keik need teised kallid sonnad. 6. Aprilli k. p. tulli kirri taggasi,  mis tuhhat tänno täis, et mees sedda kallist warra olli kätte sanud. Ta ei tea issegi,  mähhärduse sönnadega ta omma kirja sees peab tännama selle kalli ande eest, mis ta lihhawöttepühhade laupäwal römosilmaweega 269