lammast, jälle need keige parremad, andnud ja paljo oddawamalt kui uks Peterburgi kaupmees  olla pakkunud, ikka ses lotusses: eddespiddi  pikkem aeg Znglismaga kaubelda. Jubba  se teeb asja toeks, et mitte többisid waid terwid ellajaid senna sadetud, sest et seläbbi otse isseennestele suurt kahjo olleksid teinud, ja omma kauba koea ukse, Znglismaga eddespiddi weel kaubelda, iggaweöte lukko pannud. Kaukafiamaalt. sTe  Oktobri  ku 15. päwal olla seal 26 röwelt ramato  posti, mis Tihwlisse linnast, ilma selle peale mötlematta, et neil te peal õnnetust saab ollema, wälja sõitnud, kinni piddanud, ramatute  pauna posteljoni käest ärrawötnud, sedda lahti leikanud, ramatud, pakkid ja muud hinna  wärilised asjad, mis sealt leidnud, kasa wötnud ja siis jälle omma teed läinud. Tännini  põlle weel kuulda, et kohtud nende jälge peale sanud, kes sedda pahha teinud. Somemaalt. sUu s Sealt ma üllemad olla Keisre Herra kässo peale, mis 24. Detsembril 1864 antud ja kelle sees pri wilja kauplemist Somemale lubbatakse, üht uut seadust teinud ja se seadus annab neile lubba teiste madega ilma tolli- ja laewa käimiste  maksudeta wiljaga, nenda kui: rukkiste, odrade, kaerde, tatratega ehk mis nad igga suggu wiljast walmistawad, olgo jahhud, tangud,  linnased, kartuhwled ja erned, kaubelda, se on: ilma tolli rahhata wälja sa ta, ehk wäljamaalt sisse tua. Se seadus olla 15. aasta peale tehtud, peale selle woib sedda jälle uendada. Wõeralt maalt. Preistmaalt. Preisi ja Austria wahhel olli hertsogi made parrast kaunis pik tule wahhe  aeg, et kummagi poolt polnud jonna kuulda,  keik olli üsna waggusi, mis sedda tunnistas:  asjad keik hästi. Meie teame, mailmas  on se jubba nenda, et kui kahhe wahhel middagi tallitada ja kui nad ommad asjad toime sanud siis hakkawad teised körwast sen- na wahhele mõnda puhhuma, mis sedda asja peab pahhakö teggema; nenda ka nüüd seal. Preisi ja Austria peigmehhed on omma prudidega  hertsogi madega rahhul - agga Prantsusse ja Inglisse seitungid teadwad könneleda,  otse kui peaks Wennema neid maid nende käest tahtma jälle ärrakiskuda ja Daanlassele  taggasi kinkida, mis ülle ta praego Preislassega kaupa tehha; teised ütlewad jälle, se jut olla agga ükspäinis põhja Sleswigi made pärrast ja seal olla ka Prantsus ja Inglane  sessammas nõus; nemmad sowida ka seddasamma.  Preisi seitungid aeawad sedda jälle walleks ja ütlewad: keik tulest wöetud ollewad.  Dani wallitsus ei tahha sedda ka uskuda,  et se tössi peaks ollema. Oldenburgi Suurhertsogil olli üks wahhe köwwa nou Sleswig-Holsteini hertsogi made perremehheks sada, agga kuida nüüd loeme, olla ta himmo täis, sest ta arwata ennast sega hirmsa wölla sisse sattuwad, kui ta neid maid ennesele nõuab; peab teistele söa-kullo maksma, ja seddawört koppikat ei olle tal ommast  käest wõtta. Ta arwata sedda ka nende madele keige kassulikkumaks, kui Preisi külge langewad; sest Preisi tiwa al woida nad keige rahhulikkumalt ellada. Berlinist tullewad kosja sönnumed, mis 22. Nowembril kirjutud. Augustenburgi prints Kristian olla ommad silmad ülle merre Znglismale  wiskanud ja seal Inglisse printsessi Helena leidnud, kedda ta südda ennese pole tõmbab. Kihlused sanud ka jubba ärrapetud, mis tunnistab, et assi tõeks lähhäb. Belgiama kunninga terwisega olla waene luggu, kardetakse wägga, et ellopäwad täis hakkawad sama. Noh, kellel nad otsa ette kirjutud on, millal nad löppewad. Hamburgist, 14. Nowembril. Sealt kirjutakse: Olleme Rootsi seitungist luggenud, et sealt ma lõuna pool serwas ellajatte sekka pahha többi astunud mis liig paljo surmata.  Rigi wallitsus olla ommalt poolt kohhe teinud, mis temma kohhus, andnud käsko többisid  ellajaid kohhe terwetest lahhutada, mis läbbi többi saaks keeldud laiemale laggumast. 387