lähhedal ellawa tisläri süüks, kes ommetige omma süüd weel põlle tunnistanud» sTulle Üsna Narwa linna lähhedal on kue näddala aea sees Joala mõisas, mis Georg Krameri herra parralt, nelli kurjaist innimestest pandud  tullekahjo olnud, kus mitto suurt wilja aita ja küünt keige täiega ärrapöllenud. On se nüüd melel woi koggemata olnud, agga iggakord olli tulli pühhapääw ose wasto esmaspäwa  pandud. Wargad katsuwad nihästi linnas, kui maal omma õnne, murdwad siin ja seal aida lukkud lahti ja wiwad ärra mis sealt leidwad. Ehk meie kül nende asjadega jubba kauniste harjunud peaksime ollema, sest et neid ni rohkeste meie aeal ettetulleb ; siiski on ta wöeras ja immekspannemisse wäärt, separrast,  et se pahha tö päaw pawalt kaswab ja sedda kautada, seks on ülleüldse suremat ettewqatmist ja holekandmist tarwis. Peterb«rgist« sKeiserlik Rigi wallitsus on sedda heaks arwanud Tarto koli wallitsusse makonna kuraterile üht abbilist  Ria linna .assutada, mis läbbi öppetus Wenne keles, Balti kubbermangudes surema üllewatamisse  al saaks eddasi aetud. Sedda rigi wallitsusse heaks arwamist on Keisre Herra keigekörgemalt heaks kiitnud ja kindlaks  kinnitanud; teiseks on Keisre Herra selsammal päwal ka Tambowi-Saratowi raudte lubba mis selle te ehhitajaile antud, kindlaks kinnitanud. Kronstadtist. sWäe tenistussest lah- Jgga aasta lasseb krono hea kammalo täis wäe-tenijaid lahti ja wöttab usi jälle assemele, nenda et meeste arro ikka täis on. Se aasta on, kuida Kronstadti seitung könneleb,  merre-wäe tenistussest üksi 4549 meest lahti lastud, kes aastal 1854 ja enne sedda tenistusse astunud. Nendega ühhes on koeo läinud 782 soldati naest ja 75l last. Merrewäetenistusses  olla need keige wannemad madrused,  kes aastal 1855 tenistusse astunud ja siis ka need, kes aastal 1863 ja hiljema nekkudi  wötmisse seal woetud. Kardetakse, et kui tullewa aasta 1855 aastal wöetud mehhed lahti sawad, siis neil suur pudus underupseridest,  madrustest, tüürmannidest ja massinate kütjadest saab tullema; issiärranis pikkema reiside  pea!» Ommetige ütlewad teised, et wimaste  nekrudi wötmiste aeal wöetud mehhed wägga hoolsad olla õppimas ning sepärrast ka lota, et üllemal nimmetud kartus asjata on; neil olla tublimad mehhed wötta, kui wannad on. Kronstadtist kirjutakse 5. selle ku päwal,  et sealane merri, ni kaugele, kui silm üllatab watama, keik kinni olla. Paljo auro ja purjo laewo olla saddamasse jeä sisse kinni janud. Moskwast. sWalgepabber rahha asseme Wenne seitungis „Jnwalide" seisab  allamal seisaw telegramm: „Se jut on rahwa kestes likumas, et ühhes sealatses kubbermangus,  makonna kassa läbbi watamisses awwalikuks sanud, et 20 tuhhande rubla höbbeda  assemel, mis kassas piddid ollema, üks tük walget pabberit leitud. Nifhni-Nvw gorodist. sW argused ja on meie jures ennam ehk wähhem igga päised asjad ja mis pääw eddasi,  ka ikka hirmsamad. Mitte üht päwa ei lähhä ennam möda, kus põlle kuulda: on üks paljaks risutud, seal on warrastud, seal on üks surno kehha leitud." Kurjateggiate julgus on keige kõrgema pulga peale tõusnud. Nad ei otagi ennam ö-pimmedust, waid hakkawad,  ilma et nattuke häbbi õlleks, omma tööd jubba öhto kello kuest peale. Wägga nende mele pärrast on, et ulitsate walgus pimmedal  õhtul waene, sest siis wöiwad kartusseta  omma pahha tööd aegsaste peale hakkata, ja mis nad tewad? Jstuwad warjo paikas, juhtub innimene neist möda minnema, siis kargawad,  kui murdajad metsa lomad ommast korkast wälja, piggistawad käppuga asja tal- Litaja innimesse kurgo kinni, et healt tehha ei woi, risuwad puhtaks ja lähwad omma teed. Kurwa süddamega peame neist asjust könnelema;  agga ühtlassega ka habbiga silmad mahha löma, sest meie omma suggo rahwa seas põlle wargadest pudu, waid peame nende pahhaist tõdest wägga saggedaste kuulma! Siin ei woi meie muud tehha, kui palluda, 381