gelemist olnud enne küllalt, kui ni kaugele ollid  sanud, et assi löppetud sai. Minister präsident Lamarmora arwanud: kui sedda korraga  üsna ärrakautame, se aeab rahwast mässama;  sepärrast sead isid asja nenda, et pürjeride  seadusse ramatust sedda trahwi mahha kustutada, agga söa-seadusse ramatusse peab se weel jama. Kui siis eddespiddi kegi seddawört eksib, et surma wäärt on, siis woib agga söa-kohhus sedda nuhtlust temma peale mõista, agga mitte teised kohtud. Prantfusfemaalt. Kuida teame, käis Prantsusse keisri proua minnewa aasta Jerusalemmas  pühha hauda watamas ja on leidnud  sedda kabbelid, mis haua peale ehhitud, wägga laggund ollewad ning se olla ta süddant  wägga kurwastanud; sepärrast on ta nüüd keige Eüropa rikide wallitsustele palwe kirjasid läkkitanud, kus sees ta pällud, et iggaüks  selle ehhitusse tarbeks rahha kingiks, mis läbbi siis woimalik õlleks, sedda kabbelid ueste ülles ehhitada. Mis nad sawad teggema,  sedda ei tea seitungid weel. Inglisse seitungid aeäwad sest sured pikkad juttud ja könnelewad laialt, millal se tempel ehhitud ja seddä keige esmalt ehlsitanud ja kui waggä  Rüüd sowida õlleks, et-ta jälle parrandud saaks. —Meie omma kitsa rumi pärrast ei woi sedda omma pauna panna, sepärrast jätkame  nende holeks, kellel suremad paunad, sest juttustada. Eesti rahwas armastab lühhikest  ja köwwa röga. Astamaalt. Inglisse ma wallitsussel on jubba mõnda aega India rahwaga üks pissukenne  kanna katkuda, se on: üks pissukenne tülli assi selletada, ja kuida nüüd kuulda, on India rahwas armo pallunud ja sowiwad rahho;  ommetige on nemmad omma orja polwe ikke al ni tuimaks läinud, et se wägga raske olla, nendega rahho tehha, sest nende enneste keskes põlle suggugi ühhendust, egga kokko leppimist, üks tahhab sedda teine teist, ja se- parrast ei tahha sest rahhust middagi wälja fulla. Asta ma többi olla ka inglisse söa'  wäe kallale tikkunud; sest olla nad sealt, kus taimini ollid, Bissur-Singi läinud, mis weel se wimane kindlus olla, kedda ka se sui tahtwad  ärrawõita. Amerikama tulli lähhäb wanna wisi eddasi;  kus kokko samad, seal on kohhe tulli lahti ja raiuwad ühte teist kui pahhad hobbused;  armo andmist põlle suggugi! Rahhoteggeminne  wissati nago kassi poeg mette; egga mõtle kummagi ennam selle peale, tedda sealt wälja tömbada. Kirjawastussed. B. G. P. Olge terwe saatmast, leiate jubba tännases numris. Pallume mitte pahhaks panna, et olleme tükki otsast mahha ! eitanud. H. J. K. Et sedda többe Eestirahwa seas weel liia paljo, on kül tossi; agaa nisaggedaste ühhest ja sestsaHtmast asjast könnelcda teeks söbrade meled nukraks, sepärräst ütleme:  jääb prukimata. C. R. P. Olge. terwe näggenmst'» slleme kohhe prukinud. ... P. P. H. Täuname, et meile sest asjast ollete teadust saatnud; teine söbber olli jubba ette jõudnud; leiate tännasest  numrist, agga lühhidelt. 93 Verantwörtlicher Redacteur: C. F. LorenZ^onn Von der Censur <;estattet. Pernau , den 16. März I^. Möistatusfe felletus, mis Nr. 8 seisab: Tubba k a s. Teadaandmissed. Keiferlikko Perno wogtei-kohto polest antakse  seläbbi keikile teada > et rae-kohto loaga 14. Oktobrjl m. a. 2102, Mathias Ehrenstreiti  maead ja platsid, mis Perno linna Ria allewi 1 jaus, politsei M 114 at seismad,  kahhes jaus) keige kövwaliste honetega amwalikkult rohkema hinna pakkujale arva samad  müdud. Wälja pakkumisse pamad on: 12., 13. ja 14. Aprilli ja wimaue wälja pakkuminne  ehk termin, kui sedda peaks l5. Aprilli ku pawa peale kinnitub. Kes osta tahtwad,  tulgo nimmetud paiwil, enne lõunat kello 11 üllemal nimmetud kohto ette omma pakkumist  ja üllepakkumist kulutama ja siis otama,  mis selle polest saab mõistetud. . Pernus rae-koea peal 11. Märtsi! 1865. Kohto herra August Grimm. Sikkertar A. G. Morö. Z