nud, wiimse mehheni wasto seista; mis isseärranis  pealikutel wägga wasto meelt olnud, agga ommetige põlle parrata woinud. Ühtlasse  kirjutakse weel sealt, et nemmad Kopenhageni  seitungides olla luggenud, et Dani poolt põlle päwas ennam kui umbes 16 meest langenud; agga teised ütlewad, et nende kahjo keigewähhemast 86 künni 166 meest päwas olnud, mis läbbi siis arwatakse, et 6. Aprillil ennam kui 5666 meest olla langenud. Kui ühhel päwal jubba ni paljo kassinamaks janud,  siis woib kül öolda, et senna hea suur auk sisse janud. Sure wäe sees panda sedda kül tähhelegi, agga pissukesse wäe jures teeb paljo wälja. Prantsussemaalt. sßahwa Et Prantsusse rahwas üks wägga upsakas rahwas on, sedda teab pea iggaüks, egga woi kegi walleks aeada, et nad siit ja sealt au otsiwad,  isseärranis söa tenistusses, sest seal mötlewad  nad ennast se ainus rahwas ollewad, kelle eest teised jubba emalt wärrisewad. Paar korda on se neil õnneks läinud, et söas woit neile janud, ja se on neid nüüd koggoni upsakaks  teinud ning sepärrast tewad nad ni hirmust karra, et keik mailm sedda täis on. Preisi wägge on nad tännini kül pilkanud, nago õlleks nad jännesed, agga sest sadik kui Düppeli kantsid ärrawötsid, rägiwad nad koggoni  teist jutto; nüüd piddawad neid ka pool teed innimessiks, agga selle parrast olla neil jälle pikkad mskkad, et keiser Napoleon Preisi kunningale selle wöido ülle onne sowinud; teised  põrawad asja ümber ja ütlewad: egga ta kunningale põlle onne sowinud, waid prints Pridrikut selle eest aupaklikult tännanud, et ta sest woidust temmale olli teada annud. Suga  könneleb Napoleon sedda puhko kül Preisi poolt, agga mis mõtted tal süddames, sedda teab agga Zummal taewas. Egga revvanegi ennesele pahhast näggo te kui ta kannade karja sekka astub. 23. Aprillil kirjutakse sealt, et Preisi poolt komverentsi peal lubbatud Zütlandist wäljaminna,  ni pea kui Daanlane seddasamma ka Alseni sare peal teeb ja keik kinni wöetud kauba laewad lahti lasseb. Ei te ta sedda mitte, jääb keik wanna wisi. Inglismaalt. sP reisi wäe kitus Düppeli kantside Sealt seitungid kirjutawad: Preislane on senna male  jõudnud, kuhhu ta iggatses ning temma söa waggi ennast wahwa näitnud ollewad. Hakkatusses,  kui nad selle pool sare peale läksid, ei tulnud se neile wist mele, Daanlast nenda wimase  pulga peale aeada, ehk et ta ennast nende ette peaks allandama, mis läbbi agga üks iggawenne wihha ja waen nende wahhele õlleks tulnud, ja kellest middagi kasso põlleks olnud. Preisi wäel polnud essiotsa middagi,  kus ta omma julgust ja tarkust wois ütles  näidata, sest nende söddiminne olli paljas  teine teise nokkiminne ja et omma söa riisto auuga tahtsid ehhitada, sepärrast piddid  Düppeli kantsid sedda loorberi krantsi nende  ümber sidduma. Et Düppeli kantsid kindlad  ollid, sedda teadis keik mailm, nüüd ollid  nad ka tuggewa kaitsmisse al, mis läbbi nende wötminne wägga suurt pea-wallo teggi ja mönni mees siis peusse naeris, kui Preislane  nende peale hakkas laskma, et ilma asjata  tööd teeb; agga kui pärrani läksid siis naerjate silmad, kui kuulsid, kantsid Preislasse käes. Dani wäggi olli wahwa kül wasto seisma, otse kui raud sein, agga siiski piddid wimaks tagganema, sest et Preisi kulide rahhe  neile suggugi ennam rahho ei annud. Essiotsa  lootsid, et Preislane neid sealt wälja  ei sa, agga kui pärrast näggid, et Preisi kulid ka mõistsid kantsist lõhkuda ja innimessi tappa, siis hakkas jubba tuul jalla alt läbbi puhhuma ja kartus süddant täitma. Kui Preisi wäe üllemad näggid,' et nõdra jõuga seal middagi ei woida tehha, lasksid nad ruttust weel wägge jure tulla, murretsesid ennestele suremad sure tükkisi ja rohkem söa-mona ja midda rohkem neil sedda olli, sedda ennam kaswis nende lotus, kantsist pea kätte sada ja se koido tähheke tõusis pääw päwalt kõrgemasse,  künni wimaks kantsid kätte said ja nende peal hurra öiskasid. Konwerentsi hakkatusses sowised  selle liikmed söa-riistade rahho, kus Da- 556