petsid kurjad linna rahwas 27 soldatid omma linna, ütlesid, neil olla mässajad kaela peal, ja on soldatid hirmsal wisil ärrahukkanud. Selle eest on aggä nende lin maga tassa tehtud, ja kes mäggede peale ei sanud, piddi ello jätma.  üks teine weike lin seal lähhedal, Kasalduni,  kes ka kurja tempo liggi aitnud tehha,  on seddasamma palka sanud. Nisuggu» sed asjad sünniwad weel Neapolis! Rööwli salkafi ööldakse seal saggedaste kül kinniwöetawad,  agga jo neid ni rohkeste on, et neile weel otsa peale ei sa. Uks sähherdune rööwli salk tulli hiljuti pissukse Rombiolo linna, ähwardas linna neljast  kohhast pöllema panna, kui mitte 10 minutiga  keik söariistad ulitsa peale ei wissata. Rahwas teggid hirmoga sedda ja andsid keik söariistad, mis neil juhtus ollema, käest ärra, et lin ei saaks ärrapölletud. Agga ni pea kui rahwa käed paljad ollid ja keik söariistad ärraantud,  hakkasid rööwlid Prantso nimmel linna  paljaks risuma; nad olleksid ka linna weel tänno pärrast pöllema pannud, kui mitte üks wäehulk neile ep õlleks kaela peale tullemas olnud. Omma risumist jaggades on nad pärrast  isse karwopiddi kokko läinud. Mis nisuggusest  ellust muud wöib tulla? Prantfusfemaalt. Preislased j!a Prantsussed ei olle se kord mitte sured söbrad, põlle kül ka enne ial olnud. Nende seitungid nokkiwad tihti teineteist. Preislased tulletawad Prantsustele üht ja teist mele, mis peale nad hea melega ei mötle, ja Prantsussed  wastawad jälle terrawa sönnadega, et Preislased tehta sedda keik selge hirmo pärrast  nende eest. Nende püksid wärriseda separrast  laulda nemmad, nago lapsed pimmedas,  et neil ennam julgust tulleks Prantsuste ees. (?) Agga Prantsus ei joosta kellegi peale, egga kellegi eest ärra, ta tahta rahho;  agga Sakslaste ähwardamiste ülle, mis hirmust tulleb, teeb Prantsus seddasamma, mis ta Inglaste hirmo pärrast teggi: ta mkkutab  öllasid ja naerab. Kosja jut. Sedda peab ka ikka wahhel sekka tullema. Rootsi kunningas Kare  l XV. Olli jo hiljuti omma wenna, prints Oskariga Parisis wöersil. Nüüd on nad jälle koio läinud, agga nüüd on kä kissa mahha jänud, et prints Oskar olla ommad silmad printses Anna Mürati peale heitnud  (Napoleoni täddipoolt suggulane) ja kihlussed  jubba ärrapiddanud. Keiser Napoleon tahta üks miljon pranki omma täddipoia tütrele  kasarahhaks anda, mis ka laita ei olle. Saab nähhä, kas töeks lähhäb. Mis tahhab paawst? Noh, et tal jälle omma kunninglik wallitfus õlleks, nago enne. Agga se on raske sada. Ta on nüüd keige mailmale kaebanud, et Prantsus tedda petnud ja otsekui Sardjnia ohwriks annud, ja panneb kätte ja jalgega wasto, et Roma lin ei pea Jtalia kunningale antud sama, kedda ta koggoni ei salli. Zsse omma perremees olla, agga mitte teiste armust ellsda, sedda tahhab paawst, kui sedda wiiks weel sada, agga kes annab? Mis tahhab Napoleon? Eks omma  tahtmist, nago keik innimeösed. Kuida ööldud,  tedda ei tahha teised suremad rigid mitte uskuda, sepärrast ta nüüd pissemattega, nago Rootsi, Hispania :c. püab söbrust tehha. „Ojadest  sawad jöed", ütles ta sel päwal, kui Rootsi kunningas Parist tulli. „On suremad uskmatta, siis pöran ma pissumate pole." Ni hästi Londonis, kui Berlinis ei kuulda nisuggusid  sönno mitte hea melega, agga mis tehha, kui neid ööldakse? Inglismaalt. Inglased on Uhwrika  randas jälle ühhe musta kunningaga kauplemisse seädust teinud, ning se olli Porto Nowos. Selle kauba kontrahti järrele peab Lnnimesse kaupleminne (Neegri orjadega) Porto Nowos kaddunud ollema ja selle asseme! mu kaupleminne tullema. Porto Nowo kunningas, nenda kui temma üllemat, ei möistnud muud wisi omma nimmefl alla kirjutada, km teggid kolm risti, nago sedda mönni kord meie ma kontrahtide ja protokollide alt ka leiame. 278