samma sured, ja wimaks weel Markussekirrik  Wenediko linnas, mis ?000 innimessele  keelmatta rumi- annab. Olgo sest tossinast  sekord küllalt. On weel kirrikuid paljo, mis wägga kuulsad, wannad ja immelikkud on, agga mitte nenda rumikad kui need, mis siin olleme nimmetanud. Kuiöa näeme, need keige suremad on keik Ztaliamaal, kus paawst iöse ellad. Suri ja illusaid Zummala koddastd  on katoliko ussolistel wägga paljo, kui neil ka nisamma puhhast Zummala sönna õlleks,  mis kirrikud ja süddamed pühhitsed. Praegused Jtalia asjad ei olle mitte kidowäärt. Millal se Jummalast lodud illus ja kaunis ma ükskord innimeste mässamisse  ja kurja kawwalusse küsist peased ja rahho saab, on alles keigil teadmatta. Nüüd rägitakse jälle, et Napoleoni täddi suggu, se on Mürati selts, sure holega peab püüdma omma endist aujärge Neapolimaal üllesotsida, mis agga Inglased koggoni ei salli. Prantsussed  olla sedda salla nöu kül warjul hoidnud,  agga Znglisma konsul ommeti haise ninnasse  sanud ja keik Londoni teada annud. Ganbaldi on nüüd kül omma seltsiga kinni, agga paljo sellepärrast pahhased. Prantsuste wäggi kaswab jälle ueste Roma linnas ja tossist  rahho ning waggast ello otsa ei näe weel kegi. Paljo innimessi peab Ztaliamaal ja ümberkaudo  ollema, kes kül södda söimawad ja sellepärrast öhkawad, agga sallaja Lsse söatuld puhhuwad ja nenda omma kasso püüdwad. Inglismaalt. Liwerpooli linnas on wägga halle tullekahjo olnud. Ühhes sures waestemaeas peasis kesk ösel seal tubbades, kus lapsed maggasid, tulluke lahti, mis ni rutto sureks käswis, et M waestlast sisse jäid ja ellawalt ärrapölletasid ja peale selle weel 2 wannemat innimest, kes lapsi surmast püüdsid  peasta! Selle sure waestemaea jauks olli ka> isseärranis kirrik, mis põhjani ärrapõlles. On kül halle kuulda, agga kes wöib iittelda: Jummal, mis sa teed? Hispaniamaalt. „Ketserikohto" ohw- rid. Sewilla linnas tahheti üht kaewo tehha  ja kaeweti süggawaste, agga seal jures tulli koggoui wanna assi wälja. Mönni jälg ma al leidsid müriseppad üht suurt wölwitud kellert ja wanna ketserikohto pärrandust sealt seest. Keldris seisid kuus kiwwisammast, raud rongad külges ja nende rõngaste külges kiwwiköwwaks  läinud surnokehhad raud ahhelatega  kinni. Mönnel nende seast ollid sidi rided  selgas, teised jälle palja jallo ja hilpudes,  agga keik omma roostetand ahhelate otsas süssimustaks läinud õlgede peal maas. Üks nende seast näitas munk ollewad. Kesset kellert kõlkus üks raud latter lae al, kus muidogi  ennam tuld sees ei pöllenud. Need õnnetumad  lomad ollid wist keik nälga ärrasurnud,  mis ..pühha ketserikohhus" neile ossaks andi^, kes temma tahtmist möda ei tahtnud tunnistada. Hispaniamaal on sähhärdust hirmust mällestust weel mitmest kohhast leida; agga kes seal praego peal maad ellawad, ei olle omma mu ussuliste taggakiusamisses weel mitte paljo parremad. Türgimaalt. Türgi pegel. Selle sisse ei olle wist kellegi! lust wadata. Kes makaarti tundwad, teadwad kül, et muist Türgi riki Eüropa- ja muist Ustama jaus seisab. Ustama jaust tullewad agga pahhad sönnumed.  Siriamaal seiswad Drusidel ueste jälle söariistad peus. Eüwrati-jöe ümberkaudo tapwad ja pölletawad Shammari- ja Amnesi- Urabid Mesopotamias, et pöllotö ja kaubaaeaminne  üsna seismas on. Urmeniamaal on Türklased  mitme ristirahwa küllade rahwast ilma armota ärratapnud, nenda et ühhes ainsas küllas 3W meeste - ja naesterahwa surnokehha  unnikusse wissati. Sest ep olnud weel kül, waid surnute suremaks teutusseks seggati neid sönniko ja surnud koerdega ja tehti, mis kellegi! ei kolba könnelda! Seddä ja sellesarnast  tewad Türklased, ja ommeti leidwad Inglased asja, neid kita jä wabbandada, mis kül mitte armastussest ei sünni. Von der Censur genehmigt. Pernau, den 18. September 1862. 295