kes keik Zppetust tundmist ja tarkust otsego neile üllewelt antud Pärris ommaks piddawad. Selle eest peab ta nüüd ka pildimalia torkimist tundma ja narrinimme kandma! Agga sest pildist  paistab weel koggoni wõereti näggo wälja. Kuida wõib se tossi olla, et innimenne, kel lummal ui kallid waimo anded kinkinud, et temma tallotoast wälja tulles uniwersitädist auuga läbbikäinud, nüüd alles ni püsti rummal peaks ollema ja end ommast wannematest häbbenema? Mis luda peeglipilt se on? Kui wõeriti temma  pegel näitab, wõib ta sessammas lehhes Nr. 2 1866) luggeda: „Midda ennam innimenne Zppinnd, sedda wähhem leitakse temmast rummalat  uhkust. Wäetima lomale tullewad muhhud selga, mitte lihhawale. Midda selgemaks maimesse  silm õppides läinud, sedda kaugemale ta näeb." Ehk nüüd se, nenda kui keik mu, mis ses salmikus weel ööldakse, mitte tossi ei olle, sedda ütleb kirjutaja isseigi: „püüdsin tindipottist"  (leh. k. 1.); siis panneme ommeti kahhewõrra  immeks, et temma Eestirahwast ni kergusklikkuks  peab, sedda keik uskuma, mis temma, kuida olleme näinud, omma solgise tindepotti seest kätte sanud. Nenda on temma ka ommast peast ehk pottist wõtnud, et sellesarnast kord Koero kihhelkonnas õlleks sündinud, mis ial ep olle olnud. Just seält kihhelkonnast on keige kuulsamad õppetud mehhed Eestirahwa seast wäljatulnud, kes iggal Pool omma suggunimme  on auustanud, üks Praego Tallinnas Saksa ja Eestirahwast wägga auustud ja Keisrist  kindrali nimme kõrgussele tõstetud, kui Eestirahwa  illo ja ehte. Teine on meie tuttaw vr. Fählmann, kes jubba maggama läinud, agga kelle mällestus mitte ei surre, senni kui Eestirahwas  ellab. Tahtis ehk „Peegli pildide" malia Nr. 4 läbbi nende meeste au hülgamist tummedamaks  tehha, siis käib ta kassi, nago sel wargal, kes wanna jutto järrele kuud tahtis pimmedaks tehha, et temma Pahha tö peale ni helledaste ei paistaks, ja seläbbi isseennast iggawesseks  häbbinaeruks teggi. Agga pildimalia  lähhäb ommas õppetud Eestlaste wihkamisses  weel paljo kaugemale ja tahhab neile ettekirjutada, kuida nemmad ennast iggas tühjas asjas peawad üllespiddama, kas kärroga ehk tõllaga sõitma, naist ehk prouat wotma, lMajalla  waltsi ehk polka tantsima :e. NZ0803." Ommalt maalt. Tartust. sKronimissepühhaj sai mödalüinud  redil meie linnas wägga rõõmsaste pühhitsetud.  Enne lõunat olli iggas kirrikus lummala  tenistus ja tännolaulud ja õhto põllesid autullid, et keik linnas sarras, ehk kül hiljem wihmasaddo  penema ridekandjaid ullo alla aeas. „Wannemuise" seltsimaeas ollid ka 150 innimest kous sedda rõõmsat päwa lõptzetamas. Parrast sedda km olli lauldud sull', Jehowa?c.," kõnneles üks seltsilige sest, mis lummal Eesti rahwale nende 11 aasta sees meie kalli Keisri Aleksander ZI. issalikko wallitsusse al head teinud. Ta tulletas lühhidelt mele, kuida meie asjad selle aea sees ikka eddasi läinud 1) õigusse,  2) priusse, 3) pärrismade, 4) koliõppetusse  ja harrimisse ja 5) kohtoasjade polest, ja kuida meie tännoga peame tunnistama, et wiimse aastade sees kaugemale olleme sanud, kui enne 50 aasta sees. Parrast sedda said jälle mõnned issama laulud lauldud, ja siis kõnnelesteine  seltsilige, Btuä. tlleol. Karl H ohlfeld, Wennastekoggodusse sündinud luggude ülle, kuida se Saksamaal hakkanud, kaswanud, meie male sanud  ja tannapäwani jänud, mis meil siin rumi ei olle laiemalt teada anda. Seltsiliikmed ja nende wõerad jäid Poleni öni rõõmsast kokko. sKubberneri herra I)r. v. Õttingenj olli minnemwa näddala mitto päwa siin meie linna  asjo ammeti polest üllewatamas. sLiwima sinodej sai tännawo 17—33. Aug. ku päwani Walga linnas ärrapetud ja olnud seal wõerastega kokko 90 õppetajat kous. Põlwa õppetaja poeg, G. Schwarz, on seal ka omma issa abbilisseks sisseõnnistud sanud. Sinodi jutlust on kindr.-supert. vr. A. Kr istiani  isse piddanud, kes pärrast sinodi lõppetust meie linna käima tulli. Lodame eddespiddi sinodi asjust laiemalt teadust sada. Oh, et meie linna ue kirrriko ehhita-- minne jubba nenda holega saaks eddasi aetud, kui nüüd rüntle ehk hobduse kommeti maea sealsammas  platsi peal ehhitakse, kuhho lähhedale 279