linna wMLsusse polest ärrakeeldud, ulitsade ehk awwalikko platside peal, kust Keisri Herra läbbi sõitis, palwekirju Temma kätte tallitada. Selle eest agga seisis igga hommiko kello 9 keiserlik adjutant  wallitsusse lossi ees walmis iggaühhe käest palwekirja wastowötma, kel onuna Keisri käest middagi palluda ehk mitdagi muud süddame peal olli, mis Temma ette sowis tua. Ta jälle uus tähhendus, et Alexander 11. igga! aeal silm ja körw lahti seisab omma allamate palwele! Konstantinopolist Suurwürst Alexei Alcxandrowitsh jõudis 9. lunil aurolaewa ..Suurwürstina Olgaga" Türgima pealinna, ja sai Türgi Sultani poolt lossis wastowöetud, meel enne sedda, kui Sultan isse kotto ärraläks. Warst peale sedda astus Türgi wallitseja sure hulga saatjadega,  kelle seas ka Prantsusse sadik Bouröe olli. Parist linna teele, kuhho jo nüüd suur hulk Eüropa wallitsejad mailmanäitmissele kokkotullemad. Kauba sönnumed. (Pernus, 14. Junil 1867.) Jubba 8. s. k. p. Olli meil essimenne soe sui ilm, mis seks siamale on janud, soja on meil nende päwade sees hommingo 19, lõuna 24, öhto 17 gradt warjus olnud. Köit lomus on nende päwade sees üllesarkauud, mis seiemale willud ilmad wangis piddasid; immekspannes rutto on puud ja ma ennast  ehhitanud, mis pöllomehhele kindlamat loiust teeb, kui tanniin; kord korrati on ka wihma tulnud,  ja mürristas siin 7. s. k. p. teist korda. Et kül paks tolm reifial waewaks, on siiski on teed kennad ja mönnusad. Hinnad: Linna hinnad on tõusnud, kel weel taggawarrako peaks ollema togo turrule. VV-linnad 43, V-Zinnad  52, III)-linnad 56, U-linnad 59 rbl. pärkpund.  Linnaseemne kauplemine on lõppenud. Willi, nissud 11, rukkid 9, odrad 8, kaerad 4Vs rubl tscht. Sool, punnane 7 rubl. 59 kopp., walae 7, ellaja sool 5 rubl. püt. Heringad, wärsked 14 rubl. 50 kopp püt. Räimed, head ommaranna 12 rubl. püt. Kartohwtid, 140 kopp. wak. Wöi, 8 rubl. puud. Rand, M rubl. parkpnnd. Kiwwisöed, 120 kopp. püt. Tubbak, 120 kopp. leisik. Kirjawastussed. 137) M. in O ..... . Olleme kätte sanud ja lühhidelr prukinud. 138) P. M. U-P. Olleme piddand teisega ühhendama,  sest et ühhest asjast kaks kord räkida ei wöinud. 139) P. R. K s Assi ei olle kül suur assi, agga saab näbha, mis Küünla Tönnist ja temma eddewa  tültardest saab; ehk tome neid kurrule. Intressi pabberid. (Peterburgis, !4. lunil.) 5 protsent!, wöidolaenopabberid I. jaggo 5-proks. woidolaenop. 11. jaggo >96 5 rigi pankpilletid 77 V--??'/». kuld '/» imperialid 6 rubl. 4'/2 protsent!. Liwima pantkirjad 98—97'/ z. 5-prots, „ „ 87-86'/ z. 199 Von der Censur gestattek. Dorpat, d. M. Juni !867. Teadaandmissed ja lolntamissed. (M i t Politseilicher Bew illigu ng.) Wikkatid. Min no podls on head heina wikkatid  odtama hinnaga sada. Pood on endises Samasewi  ehk nüüdses Kapilowi ma eas Ra tusse pool nurga peal. Neinhold Umblia. (!) Maea müa Tartus, Zama-ulitsa otsas Narma  mäe al on maea pärris platsiga ühhes müa. Selgemat teadust annab sealsammas ma eas Lesk KlauS. (2) PiKasilla kõrtsi sures müakse j ahho -lubja ja wahtra pakku si oddawa hinna eest. Nimmetud lubja on ka Tartus mo ommas maeas sada. Neinhold Umblia (!) Ued massina krasid, 130 rubl. massinatäis, on müa Tamme mõisas Kannape kihhelkonnas. Prowid  on nähha selle lehhe wäljaandja jures. C. Freiwald. (!) Ma annan teada, et minna köiksuggu surnoristi  kirsasi ja koggokonna pitserid teen. Nistlkirjad makswad 3 ja 4 rubl. ja pitserid Ä rubl. 60 kopp. Mo ellokorter on Tartus ülle pu silla toliteggia Kürsi maeas. J. Timm. (!) Zggasuggu malmis pusärgid, mis kõik hästi tehtud, samad ruttu ja oddawalt igga telliale antud; oddawamat seltsi liht pusärgid manna innimestele künni 3 rubl. ja lastele kuuni 75 kopp. sadik. Tallinnas,  Pikka-ulitsas krono jahho - maggasini wasto, maea Nr. 1!6. C. H Dnnckel, tislermeister. (2) Podikaup. Ma annan teada, et min no jures oddawa hinnaga sada on köiksuggused mask, terras ja raud asjad, pu löikamisse ja muud saed, wilid, höömliranad,  peiklid ning köiksuggused hantwärgi tõriistad, akna klasi, kattusse pappi, ukse ning kastilukkud, kui ka ehhitamisse karmis Wenue- ja Saksama naelad. Min no pood on Tartus sure turro äres endises Samajewi  maeas nurga peal, sissekäik Ratusse poolt. Sealsammas wöib ka teadmist sada palgi, saelaude, tellis- ja kattussekimmide, gipsi ning lubja hinnad ja peale selle meel kõik ehhitusse tarmitussed. Neinhold Umblia. (!)