mis otse arra küpsetada tahtis. Ahwrika ilmad ollid meile wöeraks tulnud. Aitümma taewa tädile, nüüd jubba woib jälle ellada. Sealt Moskwa seitung  kirjotab ka, et 5. Julil jubba jälle üks trop Eestlasi, Lihwlandi kubbermangust, neid olli 25 pead, kellel Samara te jalge al, senna  jõudnud. Üsna hea õnne peale jätwad nad omma sündinusse paika mahha keige rukki  leiwaga ja lähwad sedda nisso leiba otsima, mis weel ei olle küllitud. Need rändajad on nende linnadele, kust läbbi lähwad, üsna witsaks  sanud. Et siis rändamisse himmo kord innimeste sisse läinud kust se himmo tõusnud,  sedda ei mõista meie siis õlleks kül parras aeg, et rigi wallitsus senna wahhele ühhe sõnna rägiks ja selle ülle walwaks, et rummalad innimessed ilmaasjata rahha ei kullutaks  egga aega raiskaks. Poltawast. Meiste Poltawa kubbermangus on hiljoti katko többi, mis ka Sibberi katkuks hütakse, lojuste kallale assunud  ja on jo mõnda head loma mahha wötnud.  Eks m'e pea seal jures mele tulletama  sedda meest, kelle käe ello ja surm. Odessast. Krono tohter Nr. Koch olli omma naese lastega Tiwlise linna minnemes, ja kui ta 20 wersta tagga Ananjewi  - Odessa pool - kello 2 parrast lõunat  ühte kõrtsi olli tulnud, kus üks juut kõrtsmikkuks  olli, siis wöttis sesamma kõrtsmik omma naese ja 3 tallopoea abbiga reisiad ni ausaste wasto, et sure armastusse parrast naljalt  lahti ei tahtnud lasta. Kui ta reisiaid 7 tundi kinni olli piddand, siis sundis weel ühhe nisugguse kirja wälja, kus sees tohter piddi tunnistama, et ta temmale 25 rubla wölgo olla. Minne usso juti! Pola raealt. sTulle sütajatte jäljed Zubba ammogi olli nende hulga suurte tulle kahjude parrast selgeste arwata, et se õige assi ei woinud olla, ja nüüd on ka ilmsiks tõusnud, et se arwaminne märki läinud. Mönni paarkümmend meest on kinni tabbatud, kes sedda kurja tännini on teinud. Jummal hoidko isse iggaühte keige kurja mele eest! Wõeralt maalt. Sleswig-Holsteinist. sßigi iste wärumas.l  Säh, eks olle! ütleme ikka: mis 'kunningatel ja suurte meestel wigga! söwad jowad head, kandwad kallist, põlli ni et muud kui öissa tänna, öissa Home, öissa iggapä! —- Agga walle keik! nende meestel on mõnda korda  meel ennam kaelas, kui meie suggustel ial woib olla. Praego on Augustenburgi printsil,  kelle katte Sleswig-Holsteini wallitsusse ohjad anti, silmad ni kirjud , et ei tea, kus külgi peab watama. Mis tal siis wigga? No mis m'e seal weel suremat wigga tahhame,  kui iste jubba wäggise alt ärra tahhetakse  wötta. Preisi wallitsus kulukse köwwaste  selle peale käiwad, et Augustenburgi prints rigi istme alt peab arraandma ja Oldenburgi  sure hertsogi peale istuda laskma. Wötko se ja teine selle näoga weel kunningaks  samast, kui istuda ka ennam lubba ei olle! Prantsusfemaalt. sßahwa Prantslased on imme upsakad ja torredad, kes iggas kohtas essimessed tahtwad olla ja sedda immustawad, et neid tubliste kidetakse; on essimessed omma riete uhkusses, agga wimased  koli tarkusse öppimisses. Kui ülle keige Prantsusse ma peaks neljas ossa luggeda ja kirjotada mõistma, oi, siis õlleks jubba kallis assi, agga sedda ei olle. Sealt seitungid kaebawad isseärralikkult naesterahwa ülle, kes kül uhkeste käia, agga mitte tööd tehha ei tahta, misläbbi saggedaste must kas abbiello  paride wahhele tikkub. Mehhed ei olle sega ennam rahhul, et ni paljo podide ja maggastnide  wahhet käiwad sitsi ja sidi otsimas ja kui kassid ennast peegli ees sillitawad, egga tö peale tahha mötteldagi sedda tehko kes tahte; naesed ommalt poolt ütlewad jälle: mikspärrast meil siis mehhed on, kui meie tööd peame teggema? nemmad peawad tööd 244