peaswad, ehk wahhest Homburgi makonda üksi kautawad, agga se kaup ei olle weel taieste ärratehtud, ehk kiil ka 8 miljoni kuldnat weel peab jure andma. Austriaga olla jubba rahhoseadus tehtud,  agga peab sennikaua allakirjutamata seisma, kni Austria ja Italia ka on kokkoleppinud, muido  ehk hakkab Anstria Harri Italia wasto Me paisuma. ItalisMasL on se kord ennam onne, kui wahwust ja tarkust. Nemmad said Mintshio jõe äres ja Lissa sare al möda pead, agga sawad Wenetsiama ommeti kätte. Se on õnne, agga mitte jõuu kaup, mis nad isse ka tundwad ja tunnistawad. Paawsti allamad peawad sure kissaga temma alt lahti ja kunninga alla tahtma  sada, kui mitte heaga, siis kurjaga. Kas paawst neid lahti lasseb, on meil teadmatta, ehk tal kiil pea muud nõu ennam ei jä. Drantsussemaatt. Km ühhe mahhe karta olli, et Preisi ja Prantsusse mahhel asjad sassi lähhäksid, siis kaub se kartus igga päwaga enuam  ärra. Napoleon on liig tark, km et temma mitte enne ei peaks järrele mõtlema, kui middagi teeb. Temma tullepeaga nõuandjad ollekftd tedda peage tullesse aeanud, se on pissukese  ma lappikeste parrast Jummal teab kui suurt sõdda piddama. Sõaga on agga luggu, nago igga tülliga: hakkatus on teada, agga mitte lõppetus;  ja mis sõahakkatusse ja lõppetusse wahhel  seisab, on tulli, werri, surnute unnikud, risuminne,  pölletaminne, hädda ja ahhastus, kellest Prantsussed ka omma hea jaggo olleksid maitsta sanud.  Sepärrast, kui Napoleon näggi,et ommn tahtmist  ilma soata ei wõinud sada, laskis ta Püssi Minnast mahha ja wõttis kulid pealt ärra. Kegi ei tea parrem, kui Napoleon, et sõdda kergem hakkata kui lõppetada on. Sealt poolt ei olle siis mitte sõdda ennam karta. Kolmas Aug. ku Pääw on Prantsustel igga aasta suur piddopaäw.  Sedda hüüdwad manna onnust sadik Napoleonipäwaks, mil essimenue Napoleon olli sündinud. Sel päwal, olgo ilm pilwes ehk selge, saeab Prantsussemaal lausa autähta mahha;  ka tännowo olla neid jälle peale 2500 innimeste  rinda saddanud, ja Prantsussed on sähhärduste  mängoasjade peale Mägga maijad. Sel Päwal on ka Paljo linnamaeasi lillede ja lippo- dega ehhitud, ennelõunat käiakse kirrikus ja pärrastlõunat  on keiksuggused lustipiddamissed. GgiHtussemaalt. Bruhamedlased on ammo  tutwad paljo naestepiddajad. Midda surem ja rikkam mees, sedda ennam naisi. Sultanil on neid mitto sadda. Hiljuti on agga Egiptusse  wiitseknnningas, Ismael-Pasha, koggoni uut seadust teinud, mis järrele temma sugguseltsis  kellegil ennam ei tohhi olla, kui üksainus naene. Temma järreletullejad wiitsekunningad ei tohhi ennast ommast naesest mitte ärralahhutada,  olgo siis, et neil poeglaps: ei olle. Keik Türgi tüttarlapsed on selle ülle sedda ennam kohkund ja kartwad istuma jäwad, et ka muud suremad  Türklased Egiptussemaal seddasamma tahtwad  järrele tehha Türklastel on üksainus naene nisamma weider piddada, kui mitto meil olleksid.  Ismael-pasha tunnistab isse ommas seadusses,  et just paljo naeste piddamisse läbbi keik muhamediussulissed rigid aeg aealt laggunemas  on. Uemad sönnumed. Tartust. Meie linnas ehhitakse jubba Paradiplatsi  peale maea, kus sees kunstrütel Hinnv, kes Riast wlleb, omma kolitud hobbuste kommetit  saab naitma. Riast. Neljapäaw, 11. Auqustil tulli Suurwürst  Nikolai Nikolajewitsh Ria linna ja sai seal sure rõmo ja auustussega wastowõetud. Kindral-kubberneri herra qrahw Baranow ja keik muud üllemad ollid Temmale seal wasto. Õhto olli lin autulledega walgustud ja lauljad  käisid lossi ees Tedda lauloga terretamas.  Suurwürsti teereis olli Ükskülla leri, sõamehhi üllemehhi watama ja tulli sealt Nia linna rõmustama. Werlinift. 10. Augustil on Baieri ja Preisi wahhel rahho kinnitud. Preisi sõawäggi  peab, et riik suremaks lahhäb, ka 100 pataljoni suremaks tehtama. Sakslma kunningas on ommal maal käsko annud, et kegi Preisi wasto wihkamist ei pea üllesnäitma, mis nende rahhokaupa raskemaks teeks. Minister Beüst olla ennast sellepärrast  ammetist lahtiwõtnud, et Bismark temmaga rahhokaupa tehha, olli ärrapolg'nud. 267