nendega ümber käiwad wabriko tö innimessed.  On se többi kätte külge hakkanud, siis lahhäb ta sealt eddasi keige ihho külge. Innimeste, koerde ja kassidele saab se többi siis hakkamiöse läbbi, kui innimessed haige lojusse pima ehklihha söwad ja koerad haige lojuste werd lakkuwad. Kuidas woib lojusid ja igga suggu ellajaid selle haigusse eest hoida, kui se katk wee! likumas põlle. 1) Suwwel, pallawal aeal ei tohhi hobbusid,  lojusid ja lambaid mitte niiske kohtades soo äres söta, isseärranis ösel. 2) Pallawal aeal ei pea mitte hobbusid ja lojuksid hommiko warra enne wälja aetama, kui kaste kaddund on. Neid woib siis wälja aeada, kui pääw jubba kõrges ja peawad enne lõuna pallawat jälle koeo aetud sama. Pärrast  lõunat, kui suur pallaw mödas, wõiwad jälle wälja aetud sada, agga enne päwa werimist,  kui weel kaste maas põlle, jälle koeo aetama. 3) Lojused peawad puhta weega jodetud sama. Kui jootmisse wessi kaewust ehk hallikast  woetakse, siis peab sedda enne ühhe künna  sisse kallatama, et paar tundi sojemaks lähhäb. Kui wessi seisaw, egga mitte hea põlle, siis peab ühhe wedro wee sisse kaks lussika täit sola pannema. 4) Wägga hea on kui pallawal aeal lojuksid  saggedasse ojutakse, agga ikka puhtas wees. Kus ojutamisse wessi pudub, seal woid paar korda päwas neile pea- ja selga peale külma wet wallada. On hobbused märjad, siis pead sennist otama, künni kuiwawad ja siis woid nendega seddasamma tehha. 5) Sui ei tohhi niiske kohtades, kui kange pallaw on, mitte hobbustega ruttu aeada ehk rasket tööd tehha, waid peawad kesk päwa aeal 4 —5 tundi puhkama. Need hobbused, mis kangeste töös, nenda kui kanalide ja massinate jures, peawad 15. Maist künni 1. Augustini kello ühheteistkümnest künni kello kolmeni parrast lõunat ja ösel kello ühheteistkümnest künni kello kahheni puhkama ja õlleks wägga sowida, et neid ikka kaerde ja kuiwa heindega södetakse ja ial mitte tore heindega. , Ommalt maalt. Pernust. sUed rae Surm kutsus meie politsei-pürjemeistri Z. A. Kleini herrat siit kurjast ilmast ärra ning rae-herrad A. Grimm ja L. W. Sternberg pallusid endid ammetist lahti, sest et koddused tallitussed  si lubbanud kauem ammeti peale jada. Pürjemeistriks sai R. Jakobi ja rae-herradeks  kaupmchhed Ehrenstreit ja L. Barlehn  wallitsetud. Keik kolm on kubbermango kohto polest 18. Webruaril iggaüks omma ammeti peale kinnitub ja 6. selle ku päwal omma ammeti wannet mandunud. sHandwärkide Surema linnade sisse assuwad mitmesuggused seltsid, kes omma aega ja warra kullutawad, egga selle peale ei wata, kui agga teadwad, et sellega  teistele head tewad. Nenda hakkas aega möda ka meie pissukesses linnas jut hantwärkide  ja surema seisusse rahwa keskes likuma, üht handwärkide seltsi assutada. Selle peale nõuti keiki, kellel tahtminne õlleks selle seltsi sekka heita, 28. Webruari ku päwa õhtul pürjer-klubbe  sali kokko, et seal sest asjast ühhes könneleda ja nõu piddada, kuida sedda seltsi allustada ja mis muud weel tarwis õlleks. Ollid siis ka nimmetud päwal iggast seisustest mehhi senna kokko tulnud, kes ühhel melel keik selle poolt ollid; liggi 90 lasksid ommad nimmed  kirja panna, tähhendusseks, et selle seltsi liikmed on. Selle ku 7. päwa õhtul ollid teist korda koos ja nüüd olli seltsi liikmete arru jubba 120 peale tõusnud. Sel päwal polnud enne suurt nõu piddamist, waid se üllem ja pea assi olli, Jummala sönna ja palwega selle seltsile üht kindlat põhja ja allust panna, ilma kelleta middagi siin mailmas ei woi korda minna. Esmalt lauldi üks laul, mis passunatega  liggi mängiti, selle peale piddas saksa üllem öppetaja Girgensohn üht armast könnet,  kus ts mele tulletas, et igga riötiinni- 82