merre - Peal -mässas, - -siis Ma ZtalNmaal otse sesamMasuMune torm rahwa Mddametes mässanud.  Kuiba. sealt sn rahWas se- Pärrast «ässama läinud,'et kirriko rigi kohtud  kasko selle mWestusseks, et wöit Mentanas nende kätte janud,, üht kolmepämalist  kirrikoliko tanno pühha pühhitseda ja lissab  senna jure, et rigi seestpolise asjade tallitaja  minister, wibimata kohhe katsunud keelda, et muial rigi jaggudes otse sesammasuggust mässamist ei saaks ettetullema, ' Sestsammast asjast könneleb üks teine seitung  nattuke ftlgemLnm ja Kuida jubba ülleMal nimMetasiMe, olli keik se tülli sest tulnud, et käsks antud ühtkslme väws- Mst tanno Hühha Pühhitseda,- selle mällestusseks,  et Mentanas paawsti söariistad wöitnud.  Se olla lsseärranis tüventist wihhale ärritanud; pissut enne kesk-päwa tulnud awwalik  kirri. kus sees neid ärrawannutakse, kes peaksid julgema sest römo pühhast ossa wötta, «is ilmasüta werrewallamisse mällestusseks tahhetakse pühhitseda. Sest ähwardamissest holimata, on Dom kirrikus suur walmistamine  olnud, et neid päiwi õige sure uhkusse ja torredussega pühhitseda. Korraga, umbes kello nelja aeal, tulnud mitto sadda tudenti sure karra ja mürraga kirrikusse, kus hirmus mässamine hakkanud, ja seal, kus muido pühhad  laulud kuulda on, olnud nüüd hirmsad laemdussed, ähwardussed ja hirmus kissendamine  ja karjumine. Keik pöllema pandud küünlad ja lambid sanud ärra kustutud ja mahha kistud ja keik kirrik kollanud Garibaldi laulust. Kohkunud preestrid jooksnud senna ja tenna, wimaks koli rektor senna joudnud  ja tudentifl waigistanud. Rektori süddamelikud  sonnad on hakkatusses maad leidnud, et tudendid kirrikust walja läinud, ja nad sedda wõinud kinni panna; agga nende wihha katlad süddametes aeanud ülle ja sepärrast ei Wöinud ühhest täielikust rahhust weel jutto olla, maid assi läks pea hullemaks. Nüüd olli ka arruto rahwas kokko langenud, misläbbi karra paljo suremaks läinud. Ühhe teise kirriko  jures on paljo roppum karra ja mässamine  olnud, mis muido ennam põlle waigistud  sanud, waid söamehhed on appi tulnud ja neid laiale pillanud. Mis ello woib ühhe sesugguse ma sees olla? MsssaMssed, risumissed,  röwimissed ja mõrtsuka tööd on iggapäLsed  asjad. Seal kM jubbs rigi wMiisusse  l pea umber, et ei tea mis W mis teggemata jätta. Jummal parrandago igga rigi pahhad asjad ja saatko keik kurjateggiad  õige tele. Jnglismaslt» Jummala ilmad poks iggaö pattas ühhesuggused ; ' ühhes - kohtas nenda teisel teistwisi; agga et Inglismaal 21. Januaril kange torm olnud, sedda woime uskuda,  sest ka meie jures olli neil päiwil kaunis  lode torm, mis jöe peale süggawat töuswet  aeas. Meie jures põlle ta agga sedda kahjo teinud, mis sealt kuleme. Seal olla Londoni linnas nelli ja Temfe jöe peal 16 Lnnimest surma sanud. ZMalt poolt tulla, kuida sealt kirjutakse, ssnnumed, et torm hirmus  paljo pahha teinud, paljo laews surmanud  ja mitmed jõed ülle kallaste wet Ms aesnud, miölabbi paljo õnnetust olnud. Hhhes  jões olla wessi raudte silla ärrarikkunud ja auromassin ülle pea jõkke läinud, kus Ms innimest surma sanud. Üks laew olla, ei tea kuiva, merre peal pöllema läinud, ja seal ka ärrapöllenud, agga tänno ZumMalale, on innimessed keik elluga pealt ärrasanud. Pöhja-Ahwrika ma rahwa luggo näi-- tab ka wägga kirjo ollewad z sealcme rahwas olla nisamma nälja küünde wahhel, kuida sedda iggalt poolt kuleme. Nad süa näljaga keik pu- ja aea-rohtude lehhed ja mis agga kätte sawad. Kül katsub sealane rikkam ja surem suggo rahwas nende hädda wähhendada,  agga olla jubba sest ni tüddind, et ei tahha ennam jõuda awwitada; ommale tikkuda  pudus kätte. Koddosed sõnnumed. Perno linna rahwal on praego suur seina aeg, nende oberwogt, R. v. Hehn, kes hulk aega nende asjo tallitas ja mõnda head ja rasket päwa näinud, panni 27» Januaril Hommiko warra, peale selle, kui mitto kuud raskeste haige ollj, ommad Mmad kinni ja läks selle jure, kes keiki omma kohto ette 47