taew wikjaga olnud, tedda üllespassima, et ta ei saaks ärrapöggeneda, laew olnud agga kelge wiljaga jübba kaddunud. Teada muidogi, olli politsei kohhe jallal, asja tagga aeamas jä urimas  ning ka ni kaugele jälge peale sanud, et mehhest m paljo arro sanud, et se üks Ria linna sunhwti ammetnik olnud, kes ennast paroniks  nimmetanud ja nelja judidega ühte nõusse heitnud, Judas Weiget petta. Need jälle muiale arramüdud rukkid leitud ülles ja keik wiis petjad pandud lukko tahha, kus omma  teninud palka peawad otama. - est raudtee kõnneleb Ria seitung,  et Liwima Landradidele von Rrchter ja von Lilienfeldtile keige kõrgemalt lubba antud,  omma kullo peale Ria ja Plesko wahhelist  maad läbbi katsuda, kust raudte keige parrem  sünnib läbbi tehha ja nimmelt ühhe aeruga,  mis Wörrust läbbi Tarto lähhäb. Nende tödega olla ka jubba allustust tehtud ja üllem  wallitsus Ria-Mitawi raudtee ehhitaja Panderi kätte antud. Liwimaalt. sKLrrLko lohkumise Lemsalust kirjutakse 4. Julil Ria seitungi läbbi. Meie Ewangeliumi Lutteruse usso St. Katharina kirrik on hiljoti ärralöhhutud, mis meie weikest linna rahwast nago messilase pessa kihhama ajas. Wist on se kurri ja inneto teggo 36. Junil öse wasto essimest Juli ku päwa ärratehtud. Raudkang näitab rööwlel wötme assemel olnud, kellega käärkambri ust lahti murdnud ja sealt sisse läinud ; siis kirriko  seina sisse müritud kappit, kellel kahhekordsed  uksed, ühhed puust ja teised rauast, lahti murdnud ning sealt ärrawötnud, üht suurt höbbe karri kast, mis seest kullatud, ja kellel kirri ning Ria - wappen peale tikkitud, maksab umbes 66 rubla; otse nendasammoti ka üht höbbe kirriko leiwade kastikest, "mis ka seest kullatud ja kellel ka kirri ja Ria-wappen peal; siis üht höbbedast altari wina kanno, mis ka seest kullatud ja mis pealkirja järrele aastal 1762 kirrikule kingitud; siis üht höbbedast  kirriko kotti, mis röwel warre otsast ärrawötnud ja wimaks weel 20 rubla kotti rahha. Üks paar höbbe lühtrid on ta wist selle pärrast järrel jätnud, et arwanud neid üllehöbbetud wask-lühtred ollewad, sest et nat- tukemustad näitasid ollewad ja kirriko leiwade täldrek on tal wist kahhe silma wahhe kohtas olnud, sest muido põlleks ta sedda järrel jätnud.  Politsei kohhus olla ni kohhe jallale karranud, warrast otsima; agga tänni põlle ta tedda weel leidnud. Tallinnast. sWälja  Wäljarändajad  olla, kuida sealt kirjutakse, ühhest aeast seal allewis ühhes maeas peawarjo leidnud,  kus neile nipaljo kui woimalik, ka tööd murretsetakse. Nende arro, kellel peawarjo tarwis, kaswab pääw päwalt suremaks. 30. Zunil 203 innimest, agga künni 3. Auli ku päwani olla weel 295 jure tulnud. Neist wimastest olnud 217, kelle passid põlle selged olnud ja sepärrast ka mitte põlle wastowöetud.  Muist neist olla kohhe heamelega jälle ärraläinud, muist agga politsei läbbi kseo sadetud; ka olla m õnned ammugi otsitud kelmid  nende seast leitud ; issiennesest mõista, põlle neile pri lubba ärramMna antud. Peterburgist. sKeiserina könnelewad Peterburgi seitungid, et meie suur ja arm õline Keisre Proua, omma tütrega, Suurwürstina Mariega 3. Julil Muflwast Sarnigorodi sõitnud, et omma silmaga Sawina  kloostert läbdi wadata. Teised keiserliko  wamili liikmed tahtwad künni 27. luli ku päwani senna jada. Kasani kubbermangus Laishewjs on Mai ku sees kolm wägga wallidad tormi olnud, mis seal ütlemata suurt kahjo teinud; 70 lotja,  kellega sealatse jöggede pea! kaupa wetakse ja 1,009,000 puda rauda on need tormid nende nelja jöe: Tshusowa, Bjelaja, Wjätka ja Kama jöggede põhja pannud. Kui paljo innimesi seal jures õnnetumat surma sänud, se on alles teadmata, ommetige arwatakse neid enne peale, kui alla saea ollewad; kahhe pargiga  on üksi 41 innimest surma sanud. Odessast. sSured Sealatse linna rahwal on Augusti kuul suur römo pääw odata, mil wannad ja nored sawad viskama  ja ennast römustama. Noh, mis rööm neil siis on? Kuida kuleme, peawad meie 239