Riast. Kokenhusts, Ria-Dünaburgi raudtee äres, on pikne 1. lulil kirrikomöisa korwalise hone pöllema lönud ja seläbbi 3 last surma sanud ja ärrapöllmud.  Dubbelis on 1. lulil jälle tulli lahti Peasüüd  ja !o,vlW rubl. eest kahjo teinud. Peterburgist. Wäeüllematele olla lubba antud, kus irägge kubbermangubes seismas on, kui tahhetakse, mehhi rahha eest lõikuse töösse anda. Üks kolmandik päwapalgast sawad mehhed ommale, kaks kolmandiko pannakse nende heaks rüggemendi kassasse. Keiserina Ma ria Aleksandrowna olla jubba Z. Juli! Dresdeni linnast Kissingi pole läbbi sõitnud Bömimale, kuhho ka Keisri Herra parrast  isse tahta jarrele reisida. Zarskoje-Selo raudtee äres peab 5 ruutwersta  turblarabba ma alt põllemas ollema, mis kegi ei üllata kustutama, künni wihma tulleb. Peal ma ei olla muud näh ha, kui kibbe suitsowing. Aftrakanist. Kui iggal pool kaebdust kuultakse,  siis tullewad Kaspia merre, rannast ommeti sõnnumed, et seal kõik willi ja hein priske olla ning ka kalla saak korda läinud. Pöllo -- Tön no: Hans, sa tunned jo tedda, seal lehhe otsa peal ja ellad temma läybedal: kellele kirjutab ta ommad pea- ehk ee st könne d, nago tänna jälle meie e inin  a d est ja perrenaestest? On tal seks monned issearranis  luggejad? Saks-Hans - Tönno, ürra kus st ni rummalaste! Ta kirjutab neid jo möistliko ja melemötleja innimesteie  Mis temma senna wöib parrata, kui monned sedda weel ei olle? Pöllo-Tõnno: Hans, miks sa kohhe turtsub? Tõeste ei olle nad weel köik mõistlikud! Hiljuti kuulsin Nuddipütti Mardi tallus, es nemmad zeitungi eestkönnesi ei luggedagi: nemmad ei sada neist arro, sest olla neile liig iggawad; tahta parrem juttujärkusi, seal sada innimene ommeti naerdes  kölico rapputada. Saks-Hans: No säh, nönda on olles ossast meie loud! Aaga selle eest ollid need -ka Nuddipütti rahwas; Möistküllas ollen ma parremat juttu kuulnud ja seal on iggas tallus omma zeirung. Pöllo-Tönno: Eks Nuddipütti ja Labbakinda küllad  wöi ka ni kaugele sada Saks-Hans: Andko Jummal! Kirjawastused. 157) N. N. M— „Juttutubba" 1864 on meel järrele, agga mitte 1868. 158) J. L. A— Sai ärraprugitud, mitte pikkendud. 159) O. K. J— Peab weel nattuke järge otama. 166) M. W. P— On liig wanna leem ueste üllessoendada,  pealege wöera nimme al. Mis aeast, se arrust. 161) M. E. R— Ci mahhu kitsast wäcrawast läbbi. 162) H. E. Ä— Ei olle sekord ennam woimalik. 224 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 9. Juli 1868. Verantwortl. Redaetcur J oh. Ja nn sen. Druck v. H. Laakmann. Teadaandmised ja kulutamised. (Mit volizeilicher Bewilligung.) „Wannemuine" seltsi Juli ku pea-kokkotullemine saab Z» Jutil ohto kello S peetud ja pallutakse seltfiliik med nöupiddamise parrast rohkeste kokko tulla. Ku ohto saab näddal parrast sedda peetud. Luunja mõisas samad 8. Augustil kella 3 aeal mitmed lehmakarjad jälle ühhe aasta peale, Mihkli kuust Mihkli kuuni, oksjoni wisil renti peale autud. (3) Ma ea müa. Tartus Erne-ulitsas Nr. 184 o. on maea kärneri aea ja kramiga müa. Kes tahhab, wöib sealsammas maeaperremeest jarrelküsfida. (3) Uks oösaw kok otsib kohta; lähhemat teadust annab selle tehhe tallitaja. Head seltsi tulletikkud on sada Tallinnas minno wabrikns Perno-ulisas. Nr. 313. G. Lohberg. (3) Hobbnse wargus. Zanipäwal ösel on minnul  ?9-aastane mustetörw hobbune, walge täht otsa ja ninna peal, parrem jalg alt walge, ärrawarrastuv. Kes sedta hobbust kätte saab ja mo kätte toob, saab head makso. Korkülla Was tallu Zuhhan (!) Pusärgid. Zgga suggu malmis pusärgid, nns yolega tehtud, samad ruttu ja oddawalt igga telliale  antud. Tallinnas pikka-ulitsas Krono jahhomagasini  wasto, maea Nr. l! 6. Alwemat seltsi pusärgid  manna innimestele 3 rublast ja lastele 75 kop. satik. Tislermeister C H. Dnnkel. (6) Woldi mõisas, 2! wersta Tartust, samad tallokohhad müdud ja lähhemat teadust annab möisawalletsus.  (3) Hobbuse warguS. 3. Zulil ösel on Küllitse  weske jn rest 8-aastane must runn, pahhem pool taggumine kont jämmrdam kui teine, ärrawarrastuv. Kes sedda loma kätte saab, togo ehk andko Ropka mõisa teada, saab head makso. (!) Schrammi ues podis, kreiskoli wasto on nüüd ka sola, heringi d, Anilini ja muud marwid,  kõik würtsi ja wina, rummi, öllnt ja napsi puddeliwist müa. t l)