Ztaliamaalt. Kolumbusse mälles'tss.  Sest kuulsast mehhest ollete wist enne jubba kuulnud. Kas ollete? Kui mitte, siis ma pallun, wötke üht weikest ramatut kätte, nimmega „Sippelgas", sealt leiate 1. ja 2. jaust mitme mu tullusa öppetusse hulkas ka Kolumbusse ellokäiko ja Amerikama essimissest üllesleidmissest kaunis täielikko öppetust. Se õlleks töeste kahjo, kui se tullus ja ommeti oddaw ramat mitmele tundmatta peaks ollema.  Kolumbussest, kellest nimmetud ramat pikkemalt juttustab, tahtsime nüüd tänna m paljo üttelda, et Jtaliamehhed ommal maal Genua  linna, kus ta sündinud ja ülleskaswanud, temmale üht mällestusse sammast tahtwad üllespanna. Se mällestus peab 30 Sept. se on just sel päwal, mil Kolumbus (se! aeal olli Lutterus 9-aastane poisike) ommast  essimessest teekonnast ueste leitud Amerikamaalt  Hispaniamale taggasi tulli, malmis sama. Kui kuulsa Jtaliamehhe mällestusse kujo rahwa silma ees lahti tehhakse, tahhab Jtalia kunningas ka isse seal jures olla. Se on illus; au sellele, kes auwäärt on. Nisuggused  mällestussed on rahwale aearamatute körwas sureks abbiks omma sündinud asjo melespiddada ja norematel ausa meeste jälgede sisse astuda. Kolumbusse ellokäik on üks suur peatük mailma aearamatus. Prantfussemaalt. Rahho sönnu - med on allati armsad kuulda. Söatullesid on parraks tännawo muidogi küllalt pöllemas. Eüropamaal on Türklased Serbia ja Montenegrini  rahwaga, Ameri kamaal põhjapoolsed  lõunapoolsetega ja Prantsussed Meksiko rahwaga, Äsiamaal Hiinlased Hiinlastega (Prantsussed ja Inglased nende seas) ja sealsammas  Tagga - Jndiamaal Pransussed Anamiti  rahwaga karwopiddi kous ja innimesse werri peab innimesse korjusse parrast Zummala  maad kastma! Õnneks tullewad nüüd sönnumed, et Anamiti keiser Prantsustega rahho teinud, neile kukrud söakullo maksnud ja ommad möegad tuppe pistnud. Suremat meie sest rahholeppitussest weel ei tea. Agga Pransustel wöib se sureks kergi- tusseks olla, et Meksikomaal, kus nende söaasjad  nattuke taggaspiddi käiwad, sedda parrem  wöiwad peale hakkata. Selle peale peab sure holega walmistatama, ni hästi knehhi, kui söalaewo. Metsikust same wist mönda lahhengit  pea kuulda. Mönnesuggused sõnnumed. Lammastud laps. Lapsehoidja- peab holas innimenne ollema, muido wöib suur õnnetus tulla, nago tännawo sui Wini linna alleipil ühhe lapsega sündis. Lapsehoidja panni lapse rohho peale mahha ja läks isse ülle aia teistega lobbisema. Taggasitulles leidis  ta last üsna sinnise ollewad ja siplewad; ei sanud heält tehtud. Ta jooksis lapsega tuppa, tohter kutsuti senna, agga laps ei siplend ennam. „Se laps on lämmastusse surma surnud", ütles tohter, ja tõmbas surnud  hiri lapse kurgust wälja, mis aedas lapse suhho olli jooksnud ja senna isse ka lämmatand.  Rikkets sant. Mõskma linnas wöeti üks manna sant ulitsa pealt kinni ja pandi kerjamisse pärrast mangi. Kui assi järrele kulati, mis rulli wälja? Kerjaja sant olli üks manna raeissand, kellel 120,000 höbberubla intressi peal olli, agga temma ei raatsinud sealt koppikut kullutada, maid kerjas parrem. „Egga ma põlle warrastanud egga risinud, maid mis head innimessed mo waesele isse andsid" nenda wabbandas ta ennast. No se mees tenis truist mammunat. Baierima on manna tuttaw öllema. Praego peab seal 580? ölle-köki ollema,  mis aastas .8 miljoni pange (ämbrit) öllut tewad. Et nüüd hingede arro sea! miljoni kannab, siis tulleb liggi 2 ämbrit igga  innimesse peale. Agga wiakse ka paljo öllut sealt wöerale male. Wan«a-emma. Wini linnas ellab praega  üks wanna naesterahwas, sündimisse po- 246