tama, ja püüdwad neid ka kõige selle ossalisseks  tehha, mis teised rahwad ammo kätte on sanud. Sedda näitwad kõik õppetlikknd kõnned, aealehhed, tullulikkud ramatud, mis õppetud Eestlaste  ja mu rahwa armastajate läbbi pakkutakse. Meie ei tohhi siis mitte ennam Zignssega öölda: „W algus ei paista!" Walqus Paistab kül, kui ka weel koido wisil ja lähhäb pääw Päwalt ikka suremaks. Agga hoidkem ennast selle eest, et isse melega ommad silmad walgusest ärra ei pöra ja tõe wasto ei hakka sõddima. „Ka üks walguse saddemekene on meie uus „Kooli lugemise raamat," mis omma sisso, kele ja lomulikko kirjamist polest, õigussega sedda nimmi wõib kanda. Nisuggune ramat olli meil häddapärrast tarwis. Jubba selle lühhikese aea sees, on nähha, kui wägga hea mele ja tähhelepannemissega  lapsed temma seest oppiwad." Paisto kihhelkonnas on ramat tännoga wastowõetud.  Kuida teistes kihhelkondades luggu on, ei otle mul selgeste teada; agga sedda ollen kuulnud,  et mõunes kohhas mehhi ollewad, kes ilma hästi mõtlematta häbbematta wihhaga lomulikko kirjamist wasto sõddiwad ja rahwast, kel Meel kumbgist õiget tundmist ei olle, ue wasto püüdwad  ülleskihhutada ja kõige parremad ramatud, just sellepärrast, et nad lomulikko wist järrel on kirjutud, ahjo wiskaksid. Nende seas on mõnned,  kes sedda rummalusses tewad, mõnned ka, kes tõe wasto sõddides, melega ommad silmad kinni hoidwad. Ma wõikfin kül mõnne mmmepiddi  üttelda, agga jägo se kord. „Kui Paisto kihhelkonna wannemad, nõnda kui: Kõik peakobtomehhed, wallaeestseisjad ja koolmeistrid 3. Januaril 1866 omma kihhelk. koli põhjused kirja pannid, siis sai ka 5. punkti kirjutud:  „Sowitakse, et makele kirjutamine ue wisi järrele saaks õppetud". Sest on siis nähha, et Paisto kihhelkond jubba kahhe aasta eest uut kirjamist sowis. „2. Dets. 1867 olli Lodi walla kolimaeas Paisto koolmeistride kousollemine ja peale teiste asjade olli ue koliramatust paljo kõnnelemist, kedda kõik koolmeistrid wägga heaks kiitsid, ja ramato kirjutajat selle hea teo eest tännasid. Nad wõtsid kõik uõuuks, kirjutamist ue parrandatud  wisi järrele õppetada, sest et se rahwa pärus  lomu wiis on, (kui ka mõnned sedda ei mõista, ehk ei tahha tõeks tunnistada.) Se sai kousollemisse  protokolli kirjutatud ja omma nimmedega  kinnitatud. Ka kaks kõige wannemai koolmeistrit,  üks 36 ja teine liggi 36 aastat ammetis,  ollid teistega ühhes nõuus ja lubbasid jõudo möda uut lomulikko teed eddasi astuda. „Paisto kihhelk. ei olle siis ennam ühtainust wastowaidlejat. Õpvetaja, kes siamale weel ue wisi järrel ei kirjuta, tunnistab ammeti, et uus wiis õigem on, ja wimaks Manna peale wõimust Temma on ka lubba annud kolides lomulikko  wisi järrele õppetada. Kui ue ja manna  wisi pohhi selgeste saab cirraselletatud, hakkab rahwas igqas kohhas pea ue pole hoidma. Kus selle wasto kirjutakse, põlle rahwa, maid nende süüd, kes isse melega ommad silmad kinni katwad,  ning ka rahwal püüdwad kotti peas hoida. J. A." Sedda kirja oÄeme meie muido putumatta trükki Pannud, kui 'ngga luggejate parrast harjund  wisil ümberkirjutanud. Peale selle on meil weel Paar kirja Villandi  ümbertkaudo tulnud, mis meie nende pikkusse  ning iggawusse parrast mitte trükki ei woi Pauna, nende eest agga ommeti Länname, kui ka kumbgi head ei kuluta. Essimene tulleb K-wallast  ja- kõuneleb esmalt kahhest häbbematta norest  mehhest, kes enne Jõulo Wennelase kallad mrawarrastanud, mis seal mu rahwale tuttaw kül wõib olla. Kelmid piddid kallade eest 16 rubl. ja trahwi weel 25 rubl. maksma ja parrast,  kui Wennelasega tülli läinud teggema, sanud nad weel peksa pealegi. Noh kahjo sest hobist, mis möda juhtus minnema! Peks on Mati warga kõige sündsam palk. Seal wargad wagga siggiwad. Kus witsad arwa kaswawad. Kuida nönda? Mikspärrast? Paljuks neid on, kes u e pole hoidwad? Kui ue kirjawisi! omma tödde, ello ja wagge mitte ennese sees lodud ei õlleks, siis ei aitaks nende wähhe meeste söddimine ja wöktlemine, kui rerrawaid sönno nemmad ka prugikstd, ommeti mkddagi; waggisi ei ei wöi jo musta walgeks egga köwwerat oigeks nimmetada, waidle ni paljo kui tahhad. Agga feed se on, uus wiis o n lomuliV, ehk kül surema hulgale alles harjumatta, ja wanna on lomusse wasto, ehk kül harjumisse parrast surema hulga suus. Uhheke önneks. ja teisele önnetusfeks on se: midda ennam moslemist rägitakse, sedda ennam tulleb  tödde walja, ja selle walgel kossub uus ja lagguneb  wanna. Wanna eest seista, on muido tnskusse tohherdamine ehk närtsind kanno kastmine. Paawsti ilmlik riik, meie wanna kirja wiis. Muhamedi wa Uit sus Eüropamaal  ja weel mitmed asjad, mis siin ei tulle nimmetada, on Mk sel Wisil hinge wakumas laskem neid waggusi surra! 20