ma, kui sureks tõuseks siis se summa? Wöttame  weel senna jure: kui Hannoweri ma ka kuida teised wöitud rigid, söa kullo, mis umbes  12 miljoni talert wälja teeks, peaks maksma,  mis ütleks siis rahwa rahha kot? Eks ta ei peaks siis paljo rohkem ja waljem kissendama?  Kui keiki neid maksusid maksma peaksid, siis tulleks neil aastas keige wähhemast  kaks künni kolm miljoni talert rohkem maksa, kui praego, kelle al nad ni suurt karra tewad. Nenda teeb rahwas saggedaste karra, enne kui on järrel möttelnud, kas se oige woi köwwer. Preisima kolid ollid tännini need keige kuulsamad mailmas, sest kussagil polnud nad ni kaugel omma öppetustega kui seal; agga nüüd leiame ommetige, et ka seal mõnda pudust  on, mis parrandamist tarwitab ja sepärrast  olla keik Preisima koolmeistred ühhes meles  kunninga kätte palwe kirja saatnud, kus palluwad ette tullewal mapäwa piddamisse peal üht uut koli seadust tehha, mis järrele siis parrem woiwad tööd tehha. Wottame üht tükkikest sest palwe kirjast, mis nad kunningale  saatnud wälja ja panneme sönna sönnalt  sia luggeda. ..Preisi kolid, mis weel teie önsast issast Pridrik Willem lil. seätud ja üks wägga õnnistud tö, ellab allati rahwa süddames, on kuida enne, nenda ka praego weel meie aeal, keige Eüropa madest suurt kitust  leidnud ja kuida sedda ka Austria söaseitung  pärrast minnewa aastast suurt wöito, misga Preisi söariistad seal kronitud said, issiärranis Königgrätsi lahhingis, sedda meles piddamisse ja tähhelepannemisse wäärt sönna wälja öölnud: „„Ei mitte Preisi ued söariistad  põlle meie ülle wöimust sanud, waid Preisi koolmeister on Austria söa-wäed ärrawöitnud ja taggasi lönud."" Siiski ommetige igga rahwas, olgo seisussest mis tahhes, ni hästi linnas kui maal, peawad künni pead halliks lähwad, keik omma ello läbbi sure murre ja kurwastussega wöitlema, sest et iggapäwase üllespiddamisse murre neile allati sõrmega ninna alla torgib. Zubba mitto aastat aega on selle polest mõnda nõu petud ja jälle ueste sest rägitud, agga ommetige põlle assi parre- maks läinud, waid agga üksnes selle jure janud,  mis olli rägitud, selle täitminne peab alles weel tullema." Austriamaalt. Sealane rahwas on omma keiserliko ja Prantsusse keiserliko pari koos ollemisse parrast Saltsburgis otse nisamma  sode ja rabbade peale jooksnud, nago Preislassed: kardawad, kes teab missuggust õnnetust se koos olleminne nende kaela saab toma; otawad agga igga päwaga kätte tullewad.  Ka sured mehhed, kes reihsradis istuwad,  olla nago peata kannad, ei teada eddasi egga taggasi, mis häddaga ärratehha, wöllad olla ni sureks läinud, et riik tikkuda wäggise pankrotti jäma. Baron Beke olla weel keige süddamelikkum, kes lodab többist Austriat aidata  woiwad, ehk kui mu nöu ennam ei aita, siis lodab Prantsussemaalt abbi sawad, tahhab  sealt rahha lainata, kus jures Napoleon tal lubband abbiks olla. Ükspäinis sellepärrast  olla ka Austria keiser Beket lasknud Saltsburgi  tulla. Prantsusse keiser olla wägga põhjani Austria seestpolisid többesid ja wiggasid  ennesele lasknud ette räkida, et nendega täielikult tuttawaks sada. Ae tehha nüüd rahwa süddamed liig wessiseks, kus jures mõnda kardawad. Kes aea tagga öulatab, mis pöllal rägitakse, ei woi jo ommetige mitte keik selgeste teada, mis rägitud, otse nenda ei woi ka rahwas sedda keik teada, mis keisred  enneste wahhel könvelenud; arwamissed põlle weel kellegi tõssised asjad. Inglismaalt. Zrima on üks jagge Inglismaast ja sealt towad seitungid meile seddakord jälle pahhad jonnumed rahwas ei tahha kuidagi rahho jada woib ka olla, et neile liga tehhakse. Sealt kirjutakse: „Möda läinud päwade sees on jälle mitmest mõrtsuka toost ja muist teutusse wäärt asjust sönnumed  tulnud, et pöllo-harria tallorahwas, omma  mõisa wannemate ello kallale tikkunud ning wihha ja waeno pärrast wäggiwaldset tööd teinud, mis sest tulnud, et ma-rendid mitte õiges korras ei olla. Ballüluskinis olla üks wägga au wäärt mõisa herra ösel 294