pool kärratsetakse hirmus, agga meie ei ussu siiski weel sõdda tullewad. Auftriamaakt. Sellesamma Luksemburgi tülli aeal olli Prantsus ka Wini linnas küssida lasknud, kas Austria mitte Lemmaga ei tahha olla, kui mäng Preisi wasto peale hakkab? Kes nüüd Winis Preisi wihhamehhed on ja nende hulk ei olle weike need ollid warsi Prantsusse  nõus, et Preislane wallo saaks; agga minister Beü st peab ommeti terrawama silmaga  mees ollema, sest temma maenitses teisi, enne ka järrele mõttelda, kus pool Austria omma tõssine kasso seisab. Sedda kuuldes olla Prantsusse näggo Preisi wasto jälle wähhe lahkemaks  läinud. Austria seitungid kõnnelewad ka sest, et se aeg mäda olla minnemas, kus Prantsus allati teggi, kui õlleks ta teiste wöörmünder.  Ta olla piddand rahhul ollema, kui Ameriklased Lemmale Mehhikomaalt teed koeo pole näitasid, ta piddada ka wist rahhul ollema, kui Sakslased temma su Luksemburgi pärrast kmnisulguwad. Ta olla eksinud, kui Amerikamaal  ähwardas, ta sada ka eksima, kui Saksamaal  tahta ähwardada. Meie näeme siis, aeg lähhäb eddasi ja aeaga mailma asjad, olgo politika ehk mu asjus, ja kõige kawwalam ja wäggewam mees ei wõi päikest mitte õhtopoolt tõusma, egga jõgge wasto mägge jooksma panna. Italiamaak on jälle wahhel ministride wahhetust tehtud. „Raudne Baron" Rikasoli olla ammetit ärraannud ja Nattazzi holeks antud, uut ministeriumi assutada. Kas nüüd uus luud puhtama Loa pühhib ehk nutte, on weel teadmatta. Italia surem hädda on ikka alles neude rahha hädda, mis ka kunningale suurt murret teeb. Uus parlament on jälle kous ja peab ommal wisil nõu. Paawsti asjust ei olle se kord ennam middagi kuulda, ehk ep olle neil aega temmast Paljo kõunelda. Hiljuti olla nemmad seal üht wägga õelat rööwlite peameest kätte sanud, nimmega Peter Biantshi, kes ennesega  üht noort tüttarlast, nimmega Generosa kasas weddas. Agga se olnud ka eht rööwli- Pruut, kedda werrewallaminne mitte ei olle kohhutanud.  Et omma julgust ja waprust üllesnäitaks,  olla se meleto ellajas kord omma käega maimesse lihha roaks walmistmmd ja rööwlidele ettepannud! Wui, metsaline! Neid olla tthhes kopas kättesanud. Kunningal olla kõwwa nõu, omma riki ni paljo kui ial wõimalik, rööwlitest puhhastada, mis Jtaliamaal wannast aeast sadik sigginewad. on nüüd kahhesuggune kärra: 1) suur mailma nüilusse karra ja 2) Luksemburgi kärra. Kõigest mailmast jookseb senna rahwast kokko, ka Tartust on mõnned läinud.  Hakkatus olli 20. Märtsil, ehk nende Kalendri  järrele 1. Aprl. Napoleon isse omma prouaga  olnud essimene watama minnema ja tennnaga mitto tuhhat teisi. Agga kuida ööldud, Luksemburgi  kissa tahhab essimessest ülle käia. Prantsussed on auahned, tullise waimoga, heitlikkud  innimessed. Mehhikomaal on nad häbbi sanud, mullises sõas on nad häbbi sanud ja Luksemburgi kaubaga on tännawo sesamma luggu käes: kas sedda nende südda kõik jõuab ärrakannatada?  Nüüd kissawad ja lõggistawad inõeka. Hollandi kunningas olli neile Luksemburgi makest  müa pakkunud, nemmad ollid warsi käed kokkolönud, Sakslased urrisesid, Hollandi lõi taggasi  ja nüüd on kaup karwa pealt katki jamas kas se süddant täis ei te? Et lappike maad ja peotäis rahwast mitte ni sure sõa wäärt ei olle, kui sellepärrast tulleks, tundwad kül ärra, agga kus jääb nende au, se illus suitsopilw, mis Prantsustel ni armas on? Peale selle, kas Saksama  peab tuggewamaks minnema? Kuhho sa sellega lähhüd! Koggub Preislane wähhemaid ennese ümber ja kaswab nende läbbi, eks siis Prantsns seddasamma ei pea teggema? Jah, agga Prantsns tahhab omma mammust paikada ja seks Sakslase kue hõlmast tükki wälja lõikada, seeb se tülli teeb. Semu kui Sakslane alles wanna nõdder 35 jalgne mees olli, senni olli sähhärdust hõlma lõikamist hõlbus assi ettewõtta; omma hulga jalge Pärrast olli temma allati kammitses ning ei sanud mttu appi, kus tarwis olli, nago Prantsussed sedda hiljuti Shleswig-Holsteini tüllis pealt näggid; agga nüüd, jah paggan, nüüd on asjad teiseks sanud ja praetud anned ei lenda ennam nende suhhu. Polangist, Kurama raealt, künni alla Tiroli Pirini ja hommiko poolt Shlesia Lippust künni Luksemburgi st sadik on nüüd Saksamaal sõa aeal üks ainus lip ja käsk, sellega ei olle 111