Kui se ankur kindel ei olle, siis langeb taewaS ja nm. Sioni kodda ei seisa mitte suitso egga auro peal, naga ülailmal, waid temmalonpühha  ja eltaw nurgakiwwi, mis ei kõigo, kui ka taewas ja ma langewad. Inbba kunningas Tawet  mõistis sest ommas 46. laulus wägga illuste laulda. Ka Willandi piibli Pühhal on kori pealt 4 Healega lauldud ja passunatega mängitud meie helde Inmmala anuks ja kitusseks.  Oh kirriko kori laulust zc. õlleks meil paljo kõnnelda ja selle polest peaks cunam sündima, kui tünnini sünnib, agga siin põlle tänna seks rumi. Aitummal, et onmleti mõnneski paikus korilanlmist  ja passuna mängo kuulda on. Pärrast Pöltsama õppetajat on Wiltandi omma õppetaja Hõrschelmann tännopalwet teinud kalli lummala sõnna walgusse eest. Suremat  teadust Willandi piibliseltsi asjust ei olle meile tulnud. Mis immeks peame paunema, on se, et meile ue kirriko ehhitamissest ennam niiddagi sõnnnmid ei sadeta. Meie teada on Praego 4 uut Latterusse usso Eesti kirrikut polel kaes: WillaudiS, Hallistes ja 2 kirrikut Tallinnas, agga nende ehhitamissest, kui kaugele tö jõudnud ja kuida lummal sedda eddast aitab, ei tulle tännawo weel kohhegilt poolt uemat teadust. Isseärranis Tallinna Eestiwendade käest, kus kahte kirrikut ehhitakse, õlleks meil hea meel middagi  kuulda. 9co kes teab, ehk mõnni hea mees wõitab sulle prusse.) Niast. jÕunetus wenne Wennerahwat ou se tuttaw prunk, st nemmad ültestõusmisse essimesse puh ha öse põllewa küünaladega  Onnisteggiat otsiwad. Nigas on selle labbi mödaläinud pühhi! suur õnnetus juhtunud. Ühhe naesterahwa pearattik läiuud kirrikus põllema ja sealt on kissa tõusnud: „tulli lahti?" mis peale keik kirriko tais innimessi hakkannd uksest wölja tungima  ja seal jures on 13 innintest surnuks rõhhutud  ja paljo teisi rasleste piggistada sannd; kes surma sanud, on ennamiste naeste rahwas. Siin jures tahhaksime kiissida: kas se peaks õige ollema, et kirrikute uksed, kus paljo rahwast  korraga kous on, sisse pole lahti käiwad  ?? ? Kui üllestõnsmisse Piihhal Äigas 13, ja Neäripmval lammal 1 innime surnuks rõhhuti ja Mmdipäwa aeal, Lölina Ayttrikmnaal Santiago linnas 2000 innimest kirrikus arrap  õllesid, - siis olli se ka suur tük uste sü, mis sisse Pole lahti käisid. S e annab möttelda, (Kui tahhate, wöime sest kirriko pMcmissest eddespiddi pikkemalt könnelda.) TaMnnsst. sTullekahjo.j Kurel redel  on Tallmna allewil, knida arwatakse, ettewatamatta  pibotvmbamissest üks worimehhe lant põllema läinud. Et laudapealne õlgi ja Heino täis olnud, ei olle kustutanlinne mitte suurt awwitannd.  Agga teise lähhedalt hone seinad on ommeti pritsimisse läbbi hoitud sanud. õnneks puhhunud tuul lekt senna pole, kus maeasid ees ep olnud, nnüdo. õlleks suur kahjo wõinud sündida,  issearranis sel aeal, kus keik innimessed kirrikus ollid. Worimehhe kahjo peab 400 rubla suur ollmm. or il a ul.j Selsammal päwal ütleb üks hea innnneune Tallinna Niggula-kirrikus wägga illust saksakele 4healega koritaulo kuuliuld ollewad ja sowib wägga, et kirriko korilaulo eest, mis meie maal Ultterusse ussb kimkutes weel wägga pllbulmM olla, ennam murret PeaM kantama  ja kirriko korilaulvseltsid assutatama. Annad sõbrad., sedda kaebab üks Saks saksa korilaulust: mis siis meie weel ülleültse onuna Eesti korilaulust peame kaebama? Kui sedda tarest puust ööldakse, mis siis kumast puust Peab ööldama! Sepärrast auustud sõbrad, kette kätte Eesti naresuggu Zppetus on ustud, ärge Mässige  mitte ärra , Eesti sötind laulopõldo holega harrida. Se tö Potte mitte kerge, ma tean kül, agga teeb igga mõistlikko iummessele suurt rõmo ja tõstab lauljate ja kuuljate meled ja siiddamed toluulsest maitma ellust üttes onuna rõmo Pole. Mul on rõõm jubba ette kulutada, et meie pea üht laülo eh? musika õppetusse ramatut kätte same, mis siin Tartus trükkitakse, agga lähhab weel momn aeg kuuni walmis saab. Sest lodan ma koolmeistride ja nore õppiatele suurt abbi tuttewad. Täuno iggamehhele, kes meie rahwa õppetusse eest ühhel ehk teisel wisil  murretseb ja omma jõuds ja mõistust sette peale kallutab! 144