Testamalt. Wanna sönna  ütleb: Warras jätkab warna seina, agga tulli ei jätta keddagi ja se on tõeste tossi. S 7. Zanuaril öhto põlles Pootsi waldas Zurri Miksoni tallo ärra, agga kust tulli lahti peasenud,  ei tea kegi. Perrerahwas istunud waggusi  toas, iggaüks omma tö jures, kui korraga  wäljas tulle mürrinad kuulnud ja kui ollid wälja jooksnud, on jubba haggana laddu  ja pool rihhalust lama tulles olnud. Õnneks  sanud ellajad, mis rihhal olnud, weel wälja aeada ja ka toast mönne asja, mis kellegile  kätte putunud, wälja wia; agga ennamiste  janud keik sisse. Kas aidad ja laudad ka ärrapöllenud, põlle Postimehhele teada antud,  sepärrast ei wöi ta ka neist könnelda. Tänno sure Zmmalale, et innimessi põlle sissejänud,  sest keik ollid alles üllewel. Issand hoia ja kaitse meid sesugguse õnnetusse eest! Neid kutsmata wöerid põlle nüüd jubba mönni hea aasta ennam kuulda, weel wähhem nähha olnud, agga minnewa  sui ja tännawo talwe olla neid saggedaste  nähtud. Enne olli neid wägga arwa mönnes üksikus metsa perres nähtud, agga nüüd tikkuwad nago õiguse mehhed, üsna awwalikkult innimeste sekka, ja mönni kord ka wägga häbbemata julgussega, õige nago mönned tolli rahha otsiad, nad ei watagi ennam  selle peale, kas on ö wöi päwa aeg, kas metsas wöi laggeda peal, se nähhikse neil nüüd üks ja sesamma ollewad. Ma tahhan tänna neist ühhe kenna asja könnelda, mis üks kallis söbber meile minnewa näddala teada andis. Assi on kül jubba minnewa aasta süggisest poolt suid olnud; agga egga ta sellepärrast happuks põlle läinud. Söbber kirjutab nenda: Urmas Postimees! .Meie ei olle jubba mõnda aastad ennam ni paljo hunta näinud, kui se aasta, ja siis on nad ni hirmus julged, et õige immekspanna. Minnewa sui on nad ennamiste merre äärt möda käinud ja osete karjamade peal watamas, kas karja lapsed ellajad ka illuste kojo aeanud, wöi ehk on mönne pösa warjo mahha unnustanud, wöi ehk on mönni hobbuse wars emmast kaugele jänud, et tedda liggimale kohhutada. Zgga kord põlle ta ka mitte ütlemas käinud, et ta seal ja seal käinud, waid jäljed tunnistasid pärrast; kui juhtus siis mönne warsakse leidma,  no teada muidogi, se olli jo temma parralt.  Ühhel ösel janud koggemata W. küllast K. J. lambad ranna karjamale, perrerahwas arwanud neid külla lammaste seltsis ollewad; wanna halli kassuka mees tulnud neid seal hoidma,  agga teada muidogi, omma hundi armastussega,  murdnud mönne mahha ja olli romus,  et hulga aea pärrast jo lamma konti olli narrida ja sedda on ta nimmetud mehhele  pari korda teinud, nenda et ühtekokko 18 lammast olli mahha murdnud. Senna jäi nüüd kaunis hea auk järrele, sest egga tal neid ka saddade kaupa polnud, waid agga  omma tallopoea jaggo. Zggaüks werristas  ommal ka mönne süggise ärra, agga K. J. ei wöinud sedda mitte tehha, sest hunt olli neid jubba warrakult werristanud. üks teine kord wötnud wanna pösa taggune  süddame rindu ja Läinud P. P. tallusse; käinud ösel keik maea ümber ja läinud wimaks watama, kas lammaste lauda uks ka hästi kinni on, lükkand nattuke nmnaga sest et uks sisse pole lahti läks ja uks läinud kohhe lahti, et agga lambad isse põlle wälja tulnud, sepärrast piddanud mehhike sisse minnema  neid aeama; agga mis sündinud: lambad  karganud wälja ja uks läinud kinni, ning wanna halli mammusse mees jänud lauta, kus ta hommikuni piddand istuma. Teisel hommikul leidnud perrerahwas, et lambad wäljas,  egga sa sedda arru, kes nad laudast wälja  lasknud, tahtwad lambid jälle lauta aeada, agga neil põlle suggugi tahtmist olnud senna pole minna; perremees teeb lauda ukse lahti et wadata, mis seal wigga, w'a hal kutsikas hüppab mehhe körwast ülle ukse wälja ja ei wötta ennam juttugi, waid annab agga jalgele  wallo, et metsa saab, sest perremees õlleks  ehk wast küssinud, kuida ta tohtinud lambad osi laudast wälja laska, ehk õlleks pärrast wöinud surem tülli tulla. Sedda ma tean nüüd missist, kui perremees sedda õlleks teadnud, mis lind tal lautas lammaste assemel maggas, ei ta põlleks lauda ust ni 51