Übo kubbermangus olla üks selts kokko heitnud,  kes iggale pole mehhi wälja läkkitab, rahwast sesugguste samlate, seende ja jurikatega  tuttawaks teggema, mis ilma terwise rikkumata,  toiduseks kölbawad. Some sinati kohhus  olla selle seltsile 1000 marki kinkinud ja ka nende kubbermangudele otse nisamma paljo  anda lubbanud, kus sesuggused seltsid assutakse  ja üllemal nimmetud tarkusse peale öppetud sawad. Warfhawist. Uus rohhitsemisse mood, kolera töbdist parrandada, on vi'. Orlowski ühhes kolera piddalis hulga tohtrite ja tudentide  ees, kes tohtre ammetid oppiwad, ühhe kolera többise jures, kes jubba surremisse peal olnud, katsunud. Ta olla nimmelt parrema käe sone sisse nelli naela wet, mis 35 gradi soe olnud ja kuhhu ta nattukene nõia sola (Glaubersalz) sisse pandud, pritsinud. Warsi peale selle olla haige selge healega öölnud, ennast paljo parrema ollewad, puls soon hakkanud  jälle löma ja kaela ümber lönud higgi ihho peale. 28. Julil olla 84 kolera többist  piddalisse kantud, I 13 kes terweks sanud, wälja lastud ja 25 olla sel päwal ärrasurnud;  tohterdamisse alla jänud 1482 innimest.  21. Mai ku päwast sadik olla seal 4630 innimest haigeks jänud, 176 H terweks  sanud ja 1437 ärrasurnud. Wõeralt maalt. Preifimaalt. Ühhe sesugguse sure nõutusse  peale, nago se aasta Parisis olli, wetakse  iggalt maalt asjo kokko ja iggaüks wiib ikka sedda keige parremad, sest et tö meest peab kiitma. Nenda olla ka Preisimaalt üks rauawallamisse  wabriko perremees, nimmega Krupp, selle näituse peale middagit saatnud ja se olnud  üks suur tuhhat naelane wallatud terrasest  suurtük, mis näituse peal meistrile ütlemata  suurt kitust koeo tonud. Nüüd olla ta perremees tedda Preisi kunningale kingituseks pakkunud. Römuga olla kunningas sedda annet  wastowötnud, ja kuida kuulda, omma tänno ühhe wägga kenna kunninglikko sönnade sisse mässitud kirja läbbi kinkia kätte saatnud ja tedda sega ütlematta wägga auustanud. Kunningas olla sedda suurttükki merre ranna kaitsmise ammetisse pannud. Austriamaalt. Kolera ei pea luggu üllemast egga allamast, ei surema suggu egga maddala pölwe rahwast, waid käggistab mahha,  kelle ta korra kätte wöttab.  Austriama  sadik, Roma linnast, olla telegrahwiga Wini linna sonnumid saatnud, et endise Neaple kunninga Werdinand li. lesk proua Maria Theresie 27. Julil öhto Albanus kolera tobbesse ärrasurnud. Printsessin Maria PLa ja prints Gennaro olla möllemad  sellesamma tobbesse haigeks janud. Wimane  neist olla jubba harranemisse te peal, agga mis printsessist saab, on teadmatta. Belgiamaalt. Brüsselist kirjutakse 27. Zulil: .Mehhiko keisre Maksimiliani lesse Charlotte (ütle Sharlotte) tohter Bülkens tunnistab ühhe kirja läbbi, mis Brüsseli seitungi  ülleswöetud, et õnnetuma keisre proua terwisega, sest sadik kui ta Brüsseli linna tulnud,  luggu paljo parrem olla. —Ta käia igga pääw omma mele jahhutusseks sõitmas, ja olla ka pallunud, et Terwuereni lust-aed, mis temma parrast mönni aeg lukkus seisis, egga keddagit sisse lastud, jälle rahwale lust-aeaks peaks lahti tehtama. Need siin praego nimmetud  asjad peawad tunnistust andma, et temma termis paljo parrem on, kui enne olli; agga kuida temma sure keiserlikko abbikasaga luggo olnud, sest ei tohhi kegi temmale sönna lausuda, ehk kül mönned seitungid lorrisewad, et se temmal jubba ammugi teada olla.- Hollandimaalt. Hollandi rigi wallitsussel  on, nago monne tubli perremehhel peale pärris pöllude, ka mönned lappikessed metsa maad, ka peale selle, mis tal siin ühhes koos, ka Hommiko-Zndiamaal, Jawa sarel mönned lappikessed pärris maad, ja seal olla, kuida sönnumid sadetud, Batawias suur mawärriseminne  olnud. Üks suur ossa keigest Jawa sarest on sest ossa piddand wötma. Seal sa- 270