Eesti Postimees ehk Näddalaleht z«. IBVK. Tartus, 7. Septembril. M- ja linnarahvale. (l Kolmas aasta. Register: Peegli pildid. Ommalt maalt. Tartust: Hinne selts.'— Konsumi selts. Püssi önnetüs. Wörro maksnnast- Liwima keigewannem ja norem öppetaja. Monned Liwima wabrikud ja nende tö. Peterburgist. Mörtsuka Karakosowi surm- Grahw Murawjew. Märalt maalt. Preisimaalt. Hannowrimaält.  Saksimaalt.  Meiningimaalt. Kur-Hessimaalt. . Prankwucdist. Belgiamaalt. Jtuliamaalt. Prantsussemaglt. Inglismaalt. Danimaalt. Kandia. Tartust. Ued ramatud. Kirjawastussed. Teadaandm. ja kulutam. „Peegli pildid." »>. Äägime wee kord „Peegli pildidest, kelle wasto polel jänud kirri nenda eddasi lahhäb: „On kegi Sakslane, Wcnnelane, Polakas ehk Prantsus kellest pildimalia sõnna ei lausu ni kaugele härritud ja õppetud, et temma kreka-, laddina- ja mitto teist kelesi selgeks õppinud,"  on ta, ühha sönuaga, õppetusse treppi ' keigekörgema astme peale sanud, siis ei panne kegi immeks, kui temma Lõldas sõidab, preilidega tantsib ehk prouat kossib sedda mõib temma jo küllalt tehha waid paljo ennam, kui temma  sedda mitte ei teeks. Miks on siis „Peegli Pildide" kirjutaja marsi käe parrast, omma pilkamisse  ja torkimisse jõudo katsumas? Kui wägga pissuke, tühhine ja wvereti assi on nisuggune  lauloteggeminne! Kas kegi sellega ennesele  kiil au ja tänno peaks teuima, et temma õppetamatta Eeestlaste ees õppetud Eestlasi püab Naeruks Lehha ja neist asjo Mida, mis koggoni wõimatta on? Kcgi Eestlane ei olle ommeti ni rummal, temma tühja jutto parrast uskuma, et 2 kord on, ehk et ükski õppetnd Eestlane ial nenda õlleks teinud, kui temma Nr. 4. omma  „ Peegli pildides" kirjutab. Tahhab mõnni wäeti tedda selle eest auustada ja tännada, wõtgo  wasto, meie ei kaetse tedda sellepärrast mitte. Kui Zppetud Eestlane jgga harritud innimeste  seltsi kõlwab, mikspärrast ka mitte saksa preilide seltsi? Sedda teadwad nemmad  ka kiil, muido ei olleksid nad tedda mitte enneste hulka pallnnud, kus tedda „Peegli pildidest" ommeti  knleme ollewad. Pilditeggia agga ei tea km naeruks ta sedda peab pannema, et sesmnane õppetud mees saksa preilidele sedda rõmo teeb ja neid tantsitab. Mikspärrast ei pea La sedda mitte teggema? Et ta Eestlane on? So! siin tahhetakse meile middagi õppetada, mis kellegi  lapsel tarwis ei olle mõista, sest igga laps