Mn ei leia, wõiwad lõud weel wägga kurjaks minna. PrantsuZsemaM. Kuida seal Italia kõik utnud mõtted peast on walja on aeanud, olleme jubba üllemal kuulnud. Weidram luggu on se, et mitmed Prantsusse ommad zeitungid nõnda kagutawad, kui peaks Napoleon ennast paawsti eest lillepea kaela Tiibre jõkke wiskama. Just nago nad tedda ommal aeal tagga kihhutasid Mehhikomale minna, (kust Prantsus au ja rahha - palest hawad on sanud, mis ni ruttu ei parrane) nõnda kWutawyd nemmad tedda nüüd jälle tagga, Roma linna tõttada ja seal palja mõegaga  paawsti ilmlikko wallitsusse wahhimehheks heita. Et fe ilmasjata wahhttenistus Prantsusse rahwale jälle igga aasta m za ni mitto miljoni tulleks maksma, ilma et Paawst selabbi kellegiga koWo leppiks, sedda jätwad nimmetamatta. Mis tulleks se Prantsussel maksma, kui* ta Roma linnas  ja paawsti made-ümber wahtis tahhaks  piddada! Kui kaua works seal sõdda Italia ja Prantsusse wahhel tullematta jäda? Ja mis kasso õlleks Prantsussel sest? Üsna teine luggu õlleks siis, km katoliko usk ja kirrikud häddas olleksid; nende peale agga ei tungi kegi. Mis Napoleon Romas peab kaitsma wmnema, on üksi paawsti ilmlik kroon ja troon, ja selle-- pärrast peab temnm igga aasta ni mitto miljoni Prantsusse rahha wette wiskada, weel sureks auuks piddama! Sellegipärrast on ka teisi Prantsussi, kes sahhardust nõu omma keisrile mitte ei anna. „Peab paawsti ilmlik wallitsus langema," ütlewad  nemmad, „ kellest muid ogi kellegi innimessel kasso ei olle, mis aitab siis üht kõddnnd asja toetada ja hingeheitja jure kümme tohtrit kutsuda  ja kõik aptegid tühjaks osta? Kuida loud Praego on, ei wõi paawsti ilmlik riik Italia ühhendusse wasto mitte kaua seista." Meie arwates  on nisuggune jut üsna õige. Nutgo Prantsusse keiserina Eügenia, nutgo Spania kunningana Isabella „ pühha issa" äppardusse Parrast, need kallid silmapissarad on mahhawissatud;  mailm ei olle mitte ennam endises õnsas lapserummalusses, et waske kullaks peaksid ja tarwis arwaksid ollewad piibliramato kõrwas ka moeka Paasti käes nahha. Paatride partei wõib sedda kiil sowida, agga ei kegi mu. Sesamma Partei kihhutab nüüd ka tagga, et mitmelt poolt nori mehhi paawsti sõameestele appi lähwad; agga se toop , et ka llaribaldr hulgad sedda ruttem kaswawad. Mis nüüd Napoleon w imaks saab teggema, peame ärraootma. Anglismaatt. Just nisamma kui Wini linüas, on ka Irima katoliko piiskoppid kokko heitnud ja nõu piddanud, kuida kõige nende ue asjade wasto panna, mis mailmas ning ka nende sare peal aeg aealt jure Lekkiwad. Parrem lapsed üsna rummalaks jätta, kui ewangeli usso lastega ühte koli sata; preestride käes üksi peab koliwallitsus  ollema, mitte ilmlikko meeste käes; mis preestrid neile ei õppeta, sedda ep olle ka tarwis;  preestrid üksi teadwad, mis ja kui paljo kegi peab õppima zc. Inglaste trükkiprius ja mitmed muud priussed, mis paawst mitte ei lubba, olla innimeste hakkatusseks. Lühhidelt öölda, minne kuhho mailma nurka sa tahhad, Roma paatrid on allati üks seest ja wäljaspiddi. Telegrammid. Waene Jtalia! Nüüd lahmad sinno asjad wist wägga kurjaks! Laupäwal on Prantsusse sõalaewad Touloni saddamast wäljaläinud.  Garibaldi  olnud 4000 mehhega Roma linna peale «minemas.  Paawsti wägge oüa ta Monterotondo linna jures lönud ja 3 suurtükki ärrawötnud. Wiktor Emanuel on awwalikkult (Prantsusse kässo peale?) kulutanud, et temma Garibaldiga mitte rahhul ei olle. Mis saab nüüd, kui Prantsussed Jtalia randas  mäele tullewad? Sadab Jtalia omuta wägge Garibaldi ehk Prantsusse wasto? —Jtalia loud tähwad kibbedaks. Kirjawastussed. 213) J. T W l. Olleme nattuke piddand koumale röhhuma. 214) R. L. P —Leiate jubba tänna kasawöetud. 215) J. P. K.. Sellepärrast õlleks meil enne susönnaga mönda labbikönnelda. Siamale el olle wcel kegi healt teinud. 218) L. K. D Hea õlleks, kui sest peaks arrosadama.  2!7) C. St. K s. Olleme kül katte sanud, agga se kord mitte ennam wöimalib kasawötta. 218) P. M. A s Peab tullewa korda ootma jama, siis same nähha, mil wisil ta meie tasko sünnib. 335 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 17. Oetober 1867. Teadaandmissed ja killutamissed(Mit  polizeilicher Bewilligung.) Üks weöftweske kahhepari kimmidega, kus põllud  ja heinamaad jures on, müakfe odtawalt ärra. Weske jure juhhatab selle lehhe wäljaandja. (2)