iits kõlbmatta snllane omma Issanda winamäen om olnu n. t. s. „Ni lõppi meil sisse rõmopäiw otsa." Meie luggejad ütleme: Olge terwe meile ka kõnnelemast. Eestimees peab Eestimehhe asjust  ossawõtma, muido ei otle ta selle nimme wäärt. —. slnnetnmad ellokombed.j Teine kirri on kibbe ja hakkab nenda: „Pea sinnnle asju, meije Wõrromaalt ette kandma, mes kül ennam sel ajal meije Eestirahwa  sean es kõlbas nimmeta, ja siski awwalikknlt  sawa tettus. Otse kui Jnnunal taiwan kik kurjusse tektü saas hääs kitma, ja kurja teggijid  saas awwustama. Andwa meije nore mehhe henda kurjusse köeriistas, löwa mitmakeste seltsi, käüwa siis kortse möda mu rahwa käest hobbesit petten wahhetamissega, ja kui petmisse nowwo korda ei lä, sis waja töise omma wäggise ärra wotta. „Nisuggene hirmus julgus nore rahwa man om meie pool wagga weert wõtnu, ja nenda et ka häüs (häbbiks) ei panda, rõwimist ette mõtta. Nida om ka sündinu. Mehhe lätsima puijega Wõrro lina kattekeste. Pu saiwa mahha pantus, saal tullep saks mamm ja pallep: kas es wois temma weidikesse krami, mes temmal, arwata 15 wersta Tartu Pole minna tee weerte  kulla olli pantu pale wõtta? - „Misperrast, mässu eest Moib kik tetta," olli mastus. Kaup olli malmis, saks läts meestega ütten. Kõrtsi man olli saks meeste tahtmisse perra, leppitu hinna wälja masnu, ent selle man olliwa mehhe nännu, et saksal paar kümme rubla ütten olnu. Ütte korraga  tükkip kurri nõwwo meeste söämette: se rahha woib ka meije omma olla! Mehhe sõitma linast  monni werst kawwete,, ja nüüd olli rõwimisse  tö käen. Nemma tõmpsima saksa mankrist  wälja, pannima sure tee krami mahha, roima su ette, et tünnita es sa, wõttiwa rahha taskust wälja, ja kes wois üttelda, mes olles sündinu, kui teekänja es olles pale saun? Olli rahha meeste käen, sis lätsima omma teed taggasi läbbi lina koddo pole. „Teisel paimal kutsuti mehhe Wõrro sillakohtu  ette ning panti sinna, kon jo mõnni säratsa  puri-linuo ommawa hoijetu, sääl ootwa mehhe nüüd kohto otsust. Töine neist mehhist ollewat kaunis tubli tallo perremehhe poig, kea mõnne eest naise wõtnu, kelle kurbust minno sulg ei wõi kirjota. Õnnetu essa, kea kiil ommast Pojast, sedda es loda sawad. Eiski tõtte om, mes innemenne külwab, sedda saap temma ka põimama."— Sellega ühhes anname teada, et kegi meie Lnggejatest allamal tähhendud intressipabberid kellegi käest ei ostaks, nenda kui: Uks 4-Protsentiline Deposital-pabber V. Nr. 314. Inni termini rentidega 1866 ja 1867. Kolm 4-protsentl. rentrendipabberit, mis 3 27. Webruaril 1864 mäljaantud: Nr. 1063 15. Mai 1864. Nr. 1074 15. Mai 1864 ja kolmas Nr. 2972 15. Mai 1865. Keik uelli on 50 rubl. tük sured ja Põlwa kihhelk. Tünmo walla maggasini -aidast warrastud.  Mast. sTruta-kirrikj, mis Ria allewil ehhitakse, peab wägga, wisipärrast ehhitud sama ja wäljas poolt jnbba malmis Mema. Se suur tö on ka ruttu läinud, sest olti esslmenne  alluskiwwipanneminne. Kolmest uksest MZiwad rahwas sisse ja wälja käia ja 13' kõrge akna läbbi paistab malgus Kirrik olla ka risti modi ehhitud ja sest kõrge kiwwi sammaste  läbbi pikkuti kolmeks jaoks jaotud. Ka torn peab wägga illuste ehhitud ollema. Agga ehk selle kirriko ehhitusse hind kttl 90,000 rubl. peale arwati, arwatakse ommeti kümmekond tuhhat  weel puduwad, ennego kantsel, altar õrrel:c. seiswad. —' st misse lubba.j 5 Nowembril j on Keisri Herra sedda seadust omma kaege alla kirjutanud, mis järrele igga seisusse üllamatele,  kui nemad agga ristiinnemessed on, lubba andakse Liwimaale pärriskrundi osta, ning ei mitte ennam tarwis, et mõisa ostja isse mõisnikosnggu  innimenne peab ollema. Igga ristiussu  innimenne wõib ka mõisapiddajaks sada, kui jõud üllatab ja kaup ostja ja müa wahhel sünnib. Jälle on üks wanna wahhesein lan- genud ja meie armas Liwi issama otsego sure- maks sanud. Jummal onnistago Keisrid ja j keiki neid, kes kewwadel kewwade wasto ei olle. A 400