ütlemata suurt waewa näinud. Jubba hertsogi  ma rahwas isse peaks tänno parrast sedda  palluma, et temma wallitsusse alla woiksid jada. Piddago nad parrem su ja ärgo tehko  ilma asjata karra; Preislane sowib agga head. Kui Preisi alla jäwao, on se neile nende praegusse ja tullewase ello sureks kassuks;  agga rahwas on rummal, egga sa sest mitte arro, mis neile sowitakse. Nenda on Preislasse mõtted, agga hertsogi ma rahwas laulab koggoni teist laulo, ja arwab ennesel jälle sure õiguse ollewad issi wallitsejat wallitseda.  Preisi asjad põlle muido sured asjad,  waidlewad otse nendasammoti, kuida enne  södda; ministrid kissuwad ühhele ja rahwa  sadikud teisele pole, et üsna immeks panna.  Ma ei ussu mitte, et se ühhe rigile kassuks  woib olla, kus rahwa mõtted ühhes põlle. Kes ellab, küllad se näeb kuida luggu lähhäb. Sleswig-Holsteittist. sßahwa lo - Sealt rahwas lodab ikka köwwaste, et nende tahtminne saab sündima, egga usso sedda koggoniste mitte, et nad Preisi külge langemad. Austria wallitsus, se kinnitab wahhest  jälle nende lotust seläbbi, ta olla sellega rahhul kui Augustenburgi hertsog ni kauaks senna wallitsejaks saaks, künni Preislane selle ma asjo õiendab teab ka jubba ette, et Preislane sellega rahhul ei sa ollema;  üsna  sulla töt öölda: põlle kummagil suurt lusti selle peale, Augustenburgi hertsogi senna wallitsejaks  panna. Austria teeb muido jutto, et rahwas ei pea kärra teggema, egga teisa wallitsussi ülles kissendama, se tehha agga seggadust. Nad tewad otse, kuida üks manna  sönna ütleb: ..tõutus aeab sandi ukse eest." Omma plaggo asjadega olla nad ommetige sammu eddasi sanud. Nende kommissarid jõudnud asja ni paljo eddasi aeada, et üht plaggo malmis sanud, mis Preisi ja Austria wallitsuste ette kinnitada pannud. Mollema wallirsustel olla nüüd sepärraft paljo kirjutamist,  kül isseenneste ja teiste Eüropa ma wallitsuste  wahhel. Keik rigi wallitsussed peamad  omma sönna senna jure andma, kas nad sellega rahhul woi mitte; ilma nende kinni- tusseta ei tohhi nad sedda prukida. Arwawad  agga, et kellegi! selle waöto räkimist põlle. Kuida tänna keik asjad koggoniste teised on, kui aasta eest ollid! Tänna —se olli essimesse! Webruaril tulletasid nad sedda mele, kuida aasta eest ühhendud söa-wäed ülle Eideri jöe ja Sleswig-Holsteini kanali läinud. Selle sure asja mällestusseks on monni saksa plaggu üllestömbatud ning Preisi söa-laewade pealt kuuldud söa-marsi ja Preisi laulo rnängitawad,  mis nende süddamid römoga täitnud.  Tänna aasta eest olla neil se rööm olnud, et Preisi wäggi ülle kanali ja Austria wäggi Rendsburgi lähhedalt ülle Eideri jöe läinud ning Dani waenlassi Dannewärki kindluste  tahha aeanud, kust nad agga monne päwa pärrast piddand wälja minnema. Dani ikke alt olleme kül peasenud, agga kas sellepärrast  pri rahwas olleme? Preislane kossid meid jubba sest sadik, kui söa-tulli kustus ja tahhab meile jälle üht raud okkastega tanno pähhä panna, otse kui meil Dani al olli. Ühhe ahhela otsast olleme lahti sanud, agga nüüd tahhetakse meid teise otsa jälle panna. Kui Preisi alla langeme, siis ei sa meie tullewane ello mitte karwa wäärt parrem ollema,  kui endine olli. Nenda öhkawad Sleswig-Holsteini rahwas, agga kes kuled sedda! Prantsussemaalt. sLotus ja kar- Ni suur kui nende lotus on, et Amerika  södda pea lõppema hakkab, sedda ennam kaswab ka nende kartus: ei tea mis tullew aeg toob? Kaupmehhed kardawad kauplemist kammitsesse jäwad ning rigi wallitsussel on jälle omma kartus, et ette tullew aeg ennam kurbtust, kui römo saab toma. Napoleonil olla meel üsna kaelas. Prantsussema tallitaja,  Amerikamaal, kirjutanud koeo, et seal lõuna  poolse rahwa meled Prantslaste peale wägga  pahhased olla, keige selle ülle kuida Prantslane  tehha, issiärranis Meksiko maal ja nendasamma  olla ka põhja poolsite luggu, ihhuda  nisamma hambid kui lõuna poolsed. Kui assi tõeste nenda on, siis lahhab ta jälle hukka. Kui monni ennast selle mõttega tröös- 48