Sleswigist, 17. Zanuaril. Preisi kunningas  olla ühhe sealatse wabriko perremehhele  „Wirjaan", kes linna kohto ka-lige, ei tea, mispärrast, üht aumärki selle kässuga saatnud, sedda rindas kanda. Jmmelik mees julgenud kunninga wasto hakkata ning saatnud sedda au-märki taggasi. Nüüd nõutud  Wirjaan kubberneri ette, kes temmaga selle ütte pikka jutto aeanud. Kui nenda tük aega wastastiko könnelenud ja kummagi järrele  potte andnud, pallunud Wirjaan ennesele kolm päwa aega mõttelda, kus siis selget wastust  anda lubbanud. Kolme päwa pärrast läkkitanud ta kubbernerile kirja läbbi sedda wastust, et temma omma wabbadusse põhja peale toetades sedda au-märki koggoniste omma  rinda ei woida panna. Selle peale olla kubberner rae kohtule kirjutanud, et üks mees, kes ni wägga omma wabbandusse peal seisab, ka mitte kauem linna kollegiumide lige ei woi olla, waid peab ennast sealt lahti wötma, mis ta ka wibimata teinud. Austriamaalt. Galitsiama on Austria  rigi parralt ja sealt kuleme sekord wägga kurwad ja halledad sönnumed, mis silmast wet wälja kissub: hirmus nälg mullata seal; mida ka mõnda iggaweste maggama. Zgga seisusse rahwas peab temma pina maitsma, ja ta künede wahhel äggama! Naesed ja wäetimad lapsed käiwad troppis ilhhest kohhast  teise, omma hirmsa hadda wähhendusseks leiba kerjamas ja kui sedda kussagilt ei sa, langemad unnikusse surnud mahha! Wägga halle kuulda! Issand pöra omma palle nende pole ja te ommad helded ja rohked käed nende wasto lahti! Inglismaalt. - Kes sealt ma asjo arwab kuldsed ollewad, se eksib wägga, sest sedda põlle nad polegi mitte. Rigi seest polised  asjad tewad rigi wallitsussele liga suurt murret ja nimmelt Jrimaal. Rigi wallitsussel  olgo allati silmad parrani lahti ja püs winnas peus. Üks jaggo wägge olla jubba senna läinud ja teine lähhäb pea takka järvele.  Mis assi rigi wallitsust jälle kohhu- tand, et söa-mehhi senna läkkitanud, jääb kinni kaetud asjad sest ei tea seitungid könneleda.  Kuida mönned ütlewad, tahta Jri rahwas  Inglisse wallitsusse alt, otse kui Pola rahwas Wenne wallitsusse alt tahtis lahti sada ja tewad sepärrast mässamist; nad tahta pri rigi rahwas olla. Monned tulli-pead olla teisi ärritanud ning tagga ässitanud, mis läbbi nüüd keik rigi wallitsusse wasto olla. Kas nad sellega ennestele onne-kotti kaela pannewad, teab agga se, kes pea kohtas on. Rutlandi hertsog wiskab Inglisse wallitsussele  ninna peale ja panneb temmale sedda sureks süüks, et lojuste katk seal maal ni hirmus müllab ja ütleb keik holetusse läbbi tulnud ollewad. Rigi wallitsus õlleks piddand  warma, kui kulis üht sesuggust hirmust wöerast ommal maal ollewad, katsuma tedda jälle wälja pelletada, agga ta põlle middagi teinud. Praego õlleks weel häddast -keik tehha katsuda, mis ial woimalik, et se hirmus tobbi sealt maalt käuks. Otse sedda samma ütleb ka Rihmondi hertsog. Küllab same eddespiddi kuulda, kas ta on middagi teinud, woi mitte. Amerikamaalt. Minnewa aasta Nowembri  ku wimaste päwade sees olla seal ühhel  ohtu!, kello wie aeal sealane rahwas ühhe mawärrisemisse läbbi wägga kohhutud sanud. Sesamma ma allune kömmin ja ma likuminne olnud laenete modi ja kestnud 6—B sekundi. Pool tundi hiljem olla nad weel üht teist ma likumist jalge tundnud, mis agga ennam ni walli potte olnud, kui essimenne, ning rahwa  kartus kahhenenud ka, sest nad arwanud keik mödas ollewad. Agga mönni minnut peale selle, kuulnud nad uut mürrinat ma al, nago üht kanget mürristamist, kelle järvele suurt kahjo kartsid ja nenda olli ka. Umbes kümme minnutid enne kello kümmet, olli jälle uus mürrin, mis wägga tuggewad mutsud alt ülles löi; pikkalt polnud sedda aega mitte, agga need hobid ollid rasked, mis ka maeadele  paljo kahjo teinud ja mäggedest langenud sured tükkid mahha. Sedda wimast wärrisemist  olla ka teiste made sees tuntud, kus agga 54