linne römo öiskaminne kollanud möllemilt poolt. Sultan wötnud ennesele ello kortert Austria keiserlikkus sui lossis Shönbrunn. Parrast olnud suur au-sömaaeg kellest ka keik Wini linnas ollewad hertsogid ja Würtembergi  printsid Wilip ja Aleksander ning prints Wasa ossa wötnud. Ohto olnud suur lusti-söit Shönbrunni parkis, kus 18 keiserlikko  tõlda rongis ühhe teise järrel sõitnud. Inglismaalt. Londonist kirjutakse: „OHto  Zndiama posti wasto peab innimenne ennast  iggakord ühhe isseärralikko waimolikko söariistadega walmistama, sest sealt tulleb wägga arwa rõõmsaid sõnnumid, ennamiste on nende seitung, mis igga kahhe näddala taggant sealt same, ikka leina asjo täis, olgo et hirmsad tormid seal kahjo teinud, ehk et rasked wihma saud middagi rikkunud, woi et laewo hukka läinud ehk et tullekahjude läbbi paljo piddand kautama, issi weel, mis innimessed  isseenneste wahhel rowiwad, risuwad ja tappawad. Sedda kord on hirmsast tullekahjust pik jut, mis Kristohwre sare peal olnud, kus Basseterre lin ennamiste ärra pöllenud. Nimmetud  saar on Inglisse wallitsusse al ja seal olla 3. Zulil öse tulli lahti peäsenud ja tuhhat  ellomaea tuhha unnikuks teinud. Seitse künni kahheksa tuhhat innimest olla ei mitte ükspäinis ilma peawarjuta, waid ka ilma kellegi  toiduse warrandusseta jänud. Naburi saarlassed olla neile omma awwitawat kät pakkunud ja ni paljo kui nende jõud andnud toidust läkkitanud." Waesed innimessed, kes ühhe sesugguse sure hädda sisse sattunud ei tea nüüd, mis peawad teggema! ? Rootstmaalt. Sealt leiame sekord jälle wägga kurwad ja halledad sönnumed: hirmus nälg waewada ja pinada wägga rahwast. On kül keik häddad siin ma peal rasked kanda, agga ülle nälja hädda ei woi kül middagi olla. Norbottenist kirjutakse: Sia sadamad laewad sawad näljastest innimestest kohhe tormis  täis jookstud ja mönned olla pölweli maas pallunud, neile ommetige üht webakki anda. Ka keige rikkama ja jöuakama maeade sees põlle jubba ammugi ennam rukki leiba su sisse sanud. Mönned Rootsi laewamehhed  olla seal ranna äres üht ja teist körwalist  kohta watamas käinud ja seal olla keik se täielik hädda nende silma putunud, kuhhu nad omma awwitawat kät ni kaugele wälja sirrutanud,  kui se olla üllatanud. Peale selle on nad sedda häddast tarwis leidnud ollewad, nende waeste hädda telegrahwi läbbi Stokholmi  linna teada anda, ja nõuda auro-laewaga  selle rahwale ruttust abbi sata." Ühhe liikmega sõnna mõistatus. Ma kehhast keige tuggewam, Mo wende seast ka lopsakam: Mind laewa meister tarwitab, Kui laewa kerret kinnitab. Kui taggaspiddi loed mind. Siis mönni koppik minno hind. Ka mitto asja kattan ma Ja mölder tuttaw minnoga. s Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 1. August 1867, 255 Teadaandmiösed. Perno politsei kohhus annab seläbbi kõigile  teada, et siggari ja pibo pölletaminne jäärmargi poede jures köwwaste keeldud on. Zulgeb kegi selle kässo wasto tehha, langeb kange trahwi alla. Pernus, 20. Zulil 1867. Politsei kohto-herra J. L. Barlehn. 1113. Sikkertär E. v. d. Bsrg. 2 Need wannemad kes omma lapsi sowiwad Tallinna koli panna, woiwad neile head üllespiddamisse  kohta leida J. Hermburgi jures,  Rosenkrantsiulitsas kaupmehhe Sokkoloffi  maeas 130. 1 Zäärja mõisa wallitsus annab seläbbi teada, et sealatsed mõisa maad keigega, mis senna jures tarwis, nenda kui: ellajad ja pölloseme  nende katte, kes kautsioni sisse makswad, mitme järgmiste aastade peale sawad wälja renditud. Kes rentida tahtwad, sawad mõisa wallitsusse käest selget teadust. Ühtlasse antakse ka weel teada, et sealsammas  tallomaid müakse. 2