ga tühja asja parrast kongress tahtis koktokutsuda;  agga nüüd, et isse peab kongressi ette astuma, ja pissukest arro andma omma made ahnusse parrast: ei nüüd põlle tal kong. ressi peale suggugi lusti. „Meie tallitame sedda  Sweitsimaga isse omma wahhel ärra ütleb temma mis teistel sellega asja." Agga Sweitslased tundwad omma naabrit ka nattuke ja tahtwad parrem ta pahha meelt, kui libbedat keelt kannatada. Saab nähha, kas sest kongressist middagi saab. Ztaliamaalt. Kesk-Jtalia asjad on meil ennamist tutwad, agga al Sitsilia sarel peawad pahhad loud ollema; sealt on mässamist  kuulda, mis hirmsast? nuhheldakse. Paawst on omma söawäe ülle ühhe Prantsusse  mehhe kindraliks wötnud, sest et Prantsussed  Roma linnast näitwad minnikut teggewad;  küllad saab nähhä, kas asjad pärrast hästi ehk pahhaste lähwad. Jesuitid on jälle kenna tembo teinud, agga se kord mitte judipoisiga, waid ühhe nore krahwiga, kelle pärrandus 150,()l)l) taadrit suur on. Nisuggune tük rahha aiad Jesuitid keik teud ärrateggema. Nad said nore 13- aastakse krahwi kätte ja weddasid ühte kloostrisse,  kus temmast nüüd ka Jesuit peab sama. Kül ta lesk emma teggi kissa, heitis paawsti omma jalge ette mahha, agga tühhi keik! paawst ütles, et temma senna wasto middagi ei wöi parrata. Lapse warrandus langeb keik Jesuiti-ordeni täitmatta kukrusse. Hispaniamaalt. Marokko söal on ka jubba ots peal. Sesinnane södda polnud sure söddade körwas mitte suur, agga kes tedda piddasid, polnud ka sure jöumehhed, ja ülleültse ei kulutud temmast ka liga. Hispaniama  on ses söas 18,000 meest mulda pannud, agga moega ja püssi labbi mitte ennam, kui 6000; mis peale sedda, need sn kolera ja mu haiguste kätte isse surnud. Kui paljo Maurid kautanud , ei ütle nemmad  kellegile, agga meeste jöud olli löpmas  ja pallusid rahho. Se rahho ei tulle neil agga mitte ühhe wöid - leiwa eest kätte, waid Hispania küssib head hinda omma kullo eest, mis söa labbi tulnud. Marokko peab hea tük maad ärraandma ja peale sedda weel 2W miljonit piastrit söakullo tassuma, mis neil kül wagga happo anda on, agga mis tehha. Senni kui wiimne koppik makstud saab, jawad Hispania söamehhed Tetuani linna ja lin ja ma nende katte. Peale selle peawad Maurid omma waenlastega üht sündsat kauplemisse kontrahti teggema, nende sadikut omma pealinna  wötma, nende preestridele lubba andma ommal maal ristiusko kulutada ja muud sellesarnast.  Kuida ööldud, Mauridel on se kül wasto meelt, agga jöud ei anna wastopanna.  Hispania rahwas ei olle selle rahhoga  mitte rahhul; nemmad tahtsid, et Marokkomaast  piddi, kes teab kui paljo ärrgwöetud  sama ja siis sest uest maast sähhärdune riik assutatama, nago Prantsustel sea! körwas  Alshiriamaal on. Agga neil ei tulle mitte mele, et sowima ja sama, mitte üks ei olle. Koddo sowida, sest kuulda ja luggeda on kergem,  kui Ahwrika pallawa päwa al södda piddada,  kus nago üllemal nimmetud kaks jaggo mehhi ennam pahha klima al surrewad, kui möega terra al. Kell' öige meel ja mõistus  on, peab allati sowima, et werrewallaminne  löppeks. üks piaster on 1 rubl. 50 kopp. höbb. 119 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Perno linna karjasma prukiminne hakkab Mai ku p. ja karjasma - seddelid antakse Oldermann Marschingi (Karro) podis igga parrast lõunat kello 2 6, agga mitte pühhapaiwil.  Keige sui peält wöetakse 1 hobbuse pealt .... 2 rubl. höbb. 1 lehma 80 kop. höbb. 1 1amba........ 23 „ „ Pernus, 12. April 1860. Karjasma-kommissioni wannem J. A. Klein. Nr. 1. Kirjutaja Brackmann. 3