~Ja, ta peab head hinda sama, kui ta meile üks paar tuggewaid hobbusid murretseb", ütles  se wannem, ..sest egga meie ommetige lapsed  põlle, sedda uskumas, et siin hobbusid sada põlle? Ollete js ommetige keik pöllomehhed, kellega harrite siis omma pöldo"? ..Harjadega", kostis perremees tassaselt. Kui teil wägga suurt rutto tagga põlle, ollen ma malmis omma harjadega teid Dannenbergi wimas. hüdis norem wöeras kohkudes  ja pahha melega; ..härgadega peame meie Dannenbergi sõitma"?! Möllemad reisiad watasid sure silmadega teine teise peale ja hakkasid wimaks täie suga naerma. Perremehhel näitas ss wagga wöeras ollewad,  et wösrad selle ülle ni sure suga naersid,  egga sanud arro, mis ülle se piddi ollema,  na pool habbiga astus ta wöeraste lähhemale  ja ütles: ..Wägga liig rutto ei sa se kül mitte minnema agga kui meie hommiko oige warra wälja sõidame, olleme aegsaste paar tundi enne lõunat Dannenbergis". Ommalt maalt. Pernust. Meie süggisene  kauplemine astub pikka sammudega omma  otsa pole; linna seemne laewad on ennamiste  iggaüks omma täiega koeo pole ruttanud,  pissut on weel siin, omma ladungit sissewötmas,  mis seläbbi nattuke aega möda lähhäb,  et torm silla pealt ärralöhkus; agga lodawad  ka pea malmis samad, et ärraminna woiwad. Muido olli meie süggisine kauplemine  ennam ühhelt poolt, se on: laewad tullid  pallastiga sia ja läksid linna seemnetega siit ärra; agga se aasta on kauplemine wastastiko,  Stettini laewad towad meile wilja, jahho, kartuhwlid ja muud toido krami, mis neil se aasta parrem korda läinud, kui meil ja wiwad siit jälle linna seemnid wasto. Et meie ma nurk wilja ja üllepea keigest toido kramist tühhi on, sepärrast lähhäwad, moor wori peale wilja koormaid linnast wälja male. Meie ollime sellega wägga harjunud, et wilja worid maalt linna tullid; agga nüüd peame näggema, kui nad linnast male lähhäwad; sepärrast  on se wägga wöeras ja immestlemisft wäärt. Tänname agga ausaid mehhi, kes sedda murret omma peale wötnud, matjamaalt wilja tua laska, et nälg rahwast ärra ei surma.  Kui suur rahwa hädda oige on, sedda woime sest ärra nähha, kui paljo kerjajaid iggapääw  möda linna ulitsaid ühhe teise järrel ühhest uksest sisse ja teisest wälja käiwad ja meil on praego alles Nowembri ku käes hakkata.  Mis saab siis kewwade ja tullewa sui wee! ollema? Parraks! üks wägga raske aeg! Riast. sWäljapandud Jgga emma kes lapsokest ilmale toob, armastab tedda ja kaitseb keige kahjo eest; olgo se ka üks murdaja metsa ellajas; agga mönni innimene on hullem ühhest metsa lomast ja wiskab sedda,  mis temma lihha ja werri on, ennesest arra. Nenda on üks nurjato emma 22. Oktobril,  öhto kello pool kahheksa, omma praego sündinud  lapsokest, Ria linnas, Peterburgi linna jaus, Kummingi maea wörusesse mahha pandud  ja issi omma teed läinud; hallastago teised temma peale, emmal polnud hallastust temma wasto. Tallinnast. sWiitse kubberneri Eestima kubbermango seitungis könneldakse, et Eestima wiitse kub berneri assemik  paron von Rahden ammeti tallituste parrast 16. Oktobril Riga sõitnud ning kubbermango  wallitsust sennist Eestima kameralhowi  peawannema, Staatsrath von Wistinghauseni  kätte andnud. sÖnnetussest merre pea Kes ei teaks jubba issigi, missuggused tormised ja marrused päwad meil wahhete wahhel ollid ja ühhed sesuggused marrud tewad merre peal saggedaste suurt kahjo. Nenda olla ka Haapsalo  lähhedal Mihkle Sarlepi kuut, kellega ta rukkid Peterburgist Haapsalo piddand toma, randa läinud ja kuida sealt teada antud, olla möllemad madrused ojudes ennast wee surmast peästnud. Se ei olla agga mitte nenda olnud,  waid üks Runo sare mees, nimmega Pridrik Ellerbush, kes otse sel korral ülge jahhe peal olnud, olla neid peästnud. Ta olla 9. Oktobril, mil kuut hukka läinud ühhe pis- 361