kes meid teotasid, n! hea näppotäie nmnatubbakat  andsid! Keiser tännas rahwast ja kinnitas ueste, et temma sedda hakkatud teed tabbab eddasi  astuda. Peaks ta selle jure ka jäma! Konkordati waidlemissed lähwad omma wisi eddasi  ja paawstlased süllitawad tuld, et rahwas ennam nende kutsimist ei tahha kuulda egga konkordati ohheliko otsas waggusi eddasi käia, nago nad ni kaua teinud. Se tülli saab weel kaua aega wõtma ja teadmatta on, kuida wimaks  lõppeb. Keisri reisist näitab ka tulnud ollewad, et Baieri kunningas Ludwig omma endist pruti ueste peab kossima, mis läbbi ta siis Austria keisri källimehheks saab. No agga Ataktamaakt? Seal kippus padda wäggise ülleaeama ja ei pudund paljo, siis olleksid Napoleoni  ja Wiktor Emanueli sarwed kokkoläinud. Agga Jtalia piddi järrele andma ja paawsti pirilt tagganema, nõnda jäi surem pahhandus sündimatta. Garibaldi on ikka alles puris ja on kuulda, kui tahhetakse tedda kohto ette wia, olgo siis, et isse mõnneks aeaks Amerikamaad tahhab watama minna. Temma peale kohhut mõista, on agga nattuke kartlik assi, sest temma wangipõlwe parrast  tõuswad muidogi siin ja seal jubba mässamissed,  mis paigoti werrewallamissega peawad waigistud sama. Mis ta teinud on, sedda ei olle ta mitte ahjo tagga nurk s teinud, wallitsus  on sedda kül teadnud. Kuulge isse. Kui Garibaldi Kaprera sarelt wimaks jälle, minna ei tea kuida lippama peasis wahhidel läinud  tormiga tuhka silma tulli ta kohheteed pealinna, ilma et kegi õlleks wastopannud. Kui Wlorenzia üllem politseimeister sedda teada sai, läks ta seddamaid ministri Rattazzi käest küssima,  mis piddi teggema, kas Garibaldit kinnitabbama  wõi lahti jätma? Rattazzi nikkutas õllasid, ütles, temma olla ammetist ennast lahti pallunud ning ei julgeda sedda wastutamist mitte ennese peale wõtta. Politseimeister lippas siit Ci aldini jure, kes Rattazzi assemele piddi sama, ja küssis temma käest nõu. Cialdini nikkutas nisamma õllasid,, ütles, temma ei olla weel ammeti peale kinnitud, ei wõida ka wastutamist  ennese peale wõtta. Nüüd tõttas politseimeister  kunninga omma jure ja sai warsi ettelastud. Kui omma asja ärraräkis, kulas Wiktor Emanuel waggusi pealt, panni siis ue siggari põllema, läks akna jure ja puhhus suitso aknast wälja, ilma et sõnna õlleks lausunud. Politseimeister seisis 10 minnutit selja tagga, julges siis jälle küssida, mis kunningas piddi käskima, agga kunningas jäi nisamma tummaks kui enne, ei pöörnud ka ümber ja teggi, kui ep õlleks kegi toas. Seal ei jänud politseimeistril muud nõu, kui tassa toast wäljapuggeda, ja Garibaldit tehha lasta, mis isse tahhab. Sel wisil läks ta se kord ülle paawsti raja. Seal on nüüd Paawstlased ja Prantsussed ühheskous  temmale tuld annud; 500 —800 temma mehhi on langenud ja liggi 1500 wangi wõetud. Ta isse peasis weel waewalt ülle raja taggasi, agga sai seal Italia ministri kässo peale wangi wõetud. Mis nüüd temmaga tehhakse, ei olle weel teada;  wist mitte liga, senni kui ta mitte Prantsuste  käes ei olle. Mil wisil nüüd Italia asjad  peawad õiendud sama, kas paawsti ilmlik wallitsus seisma ja Prantsussed Roma linna jama, ehk kas Eüropa konwerenz, nago Napoleon  tahhab, tülli lõppetama, ei tea tänna weel kegi prohweti wisil etteüttelda. Napoleon olla kül muid wallitsussi jubba konwerenzile kutsunud, agga kas tullewad ja mis tingimissega, kas paawsti ammetist lahtilaskma ehk ammeti peale kinnitama, on teadmatta; agga ni paljo on teada, et paawst isse ikka omma wanna junni ja punni aeab ning kellegile järrele ei anna. Kõik peawad  temmale järrele andma, sest temma on jo ommast melest lummala assemik; kui mitte, noh siis ta tõrgub eddasi. Prantsussemaatt. Prantsussed hõiskawad nüüd, ehk kül mitte kõik: „Waat mis meie kunningas wõib! Kuida temma Italia kunningat omma alla rõhhub! Meie olleme ikka ülle teiste essimessed mehhed!" No muidogi, nõnda on se Prantsuste melepäarast. Au tagga aeada ja kidelda, on ikka nende armsam tö olnud; kas nad seal jures õigust tewad ja tõeste au ja kasso sawad ehk mitte, nago Mehhikomaal ja nüüd Italiammaal, se on jälle isse assi, kui agga silmakirjakski middagi sawad, mis anuks wõiwad nimmetada. Tannaks neid paawst selle eest, siis õlleks weel middagi, agga ota senni! Mis Napoleon teeb, peab ta selle au eest teggema,  et „pühha issa" siis temmaga rahhul on, nago sullasega, kes teinud, mis ta kohhus olli. 358