Perno Postimees ehk Näddalileht .W. L Wies kesknäddal 11. Januaril.^ aasta. Ses lehtis seisab: Ommalt maalt: Kindral-kubbern.  herra teereis. Inglaste tänno. Wenne rahwapriikslaskminne. Wöeralt maalt: Preisi uus kunningas. Weiste surm. Jtalia seagased asjad.  Paawsti pappid. Nrantsusse Neäri könned.  Hinamaalt risutuo asjad. Inglaste hirm Austria söa eest. Kirrikuteft: Paljo Pernus  1860 sündinud ja surnud ic. Peterburgi uus Jani-kirrik. Willandi koggodusse Jöulo rõõm. Jutto jätkud: Õiglane adwokat. Kuhho surma eest pöggeneda. Teädaandmissed. Kirjawastussed. Sönnumed ommalt maalt. Riast. Enne Neäri, se on: 38. Detsembril,  reisis kindral-kubberneri herra Peterburgi  linna ja wöis jubba raudtee peal Riast Dünaburgi söita, kust raudmaante künni Peterburgi  linna üllatab. Et weel keik täiste walmis ja korra peal ei olle, söideti essimest söito pitkalt, nenda et peale 200 wersta peale 8 tundi aega läks; eddespiddi tahhetakse sedda  maad 5 ja 6 tunniga arrasöita, mis kergi  assi on ja mu täieste walmis raudtede peal igga pääw sünnib; sest äO ja 50 werstä tundis söita, on raudtee peal koggoni iggapaine  assi. Oh, millal same kuulda, et jubba Tallinna raudtee nöu on korda läinud ja tö allustud? Peaks se uus aasta meid ka ses asjas jälle sammo eddasi aitama! Peterburgist. Inglased on ka tännolikkud  innimessed. Ni pea, kui nende asj.a-tallitaja  neile Hinamaalt olli sönna saatnud kui suur abbi neil Hina rahho teggemiöses Wennema sadikust olnud, on Jnglisma minister  warsi tänno-kirja Londonist Peterburgt saatnud, kus suur olleterwe sees seisnud. Wennema tallorahwa prii ts laskminne  minna ka omma sodo ikka eddasi. Ehk kül mönned olla, kellel se kallis assi just mitte mokkapärrast ei olle, siiski, mis Jummal kord meie armolisse Keisri Herra suust aitnud wälja tulla, kes keige omma allamatte peale, kui Issanda salwitud mees, ühhetassa mõtleb:  se käsk ja sönna teed ommale teed, sest põlle karta. Et nisuggune suur assi mitte ülle pea kaela ei lahhä, maid aega möda, nago keik head asjad: sedda «i wöi ükski mõistlik innimenne immekspanna. Uks haarv, mis mitto sadda aastat wanna on, ei wöi ial järsko ülle ö parraneda; sure tänno wäärt assi on, kui ta pitkaltke parraned sedda süggawamalt ja täiemalt. Just nenda on luggu  rahwa priussega. Peale sedda on melctulletada:  peab üks rahwas ommast priussest kasso sama ja maggo tundma, siis peab temma  ka mõistlik ja harritud ollema. Rummal innimenne on ennamist omma priussega nagk