to TaeMaminnemisse pühhal warrastadi  Kõo mõisa kõrtsmikul kambrist sängipeatsist Parralt lõunat Iil) rubl. rahha ärra. Kes olli warrastanud? Jah, minne wõtta kinni; ei teadnud kegi. Kõrtsmik otli ommeti nõu sannd, jutto walja  behha, et tark, kelle jures temrna käinud, olla ähwardanud wargaga wiis immet tehha, kui rahha  mitte senna taggasi ei tulle, kus enne olli. Waat säh! Teisel hommikul leiti rahha keige  kottiga peldiko nurgast, mis uenda olli pandud,  et piddi leituma. Warga südda ei annud rohho, sepärrast maksis ka nisuggune ähwardus. Kes se warras olnud, on teadmatta. slsseennese hukkaja.j Ms tohtrid ja muud targemad innimessed sest arwawad ja ütlewad, ei tea meie mitte, agga Postimehhe Maddala möiswsse järvele ei mõi kegitäie egga kerwe melega inuimenne isse c mma ell ole otsa tebha, mis ni hästi kunninga kui kirrikoscmdi keige kallim warra on; kes õnneto loom sedda keige hirmsamat kurja teeb, selle meel ja mõistus  Peab, olgo ihho ehk waimo haigusse põiest sunam ehk wähhcm wiggane ollcma. Sedda tulleb  lummal parraks ette, agga on ni hirmus ja halle, et meie keik süddame Põhjast peame õhkama: „Jssand ärra sada meid mitte kiusatusse  sisse!" Paisto kihhelkonnaS on üks Nido malla perremees,  Peter lohannson, 20. Mail wist nõdra melega sedda pahha teinud, lummal olgo temma waese hingele armolmne! Ta ou lõunaaeal kui perrenaene nattuke sängi mahhaheitnud,  kolmandama kambri läinud ja seal habbeme  noaga kurja ärrateinud. Naeue jooksnud kül ruttu järrele, agga uks olnu.d seestpoolt kinnipandud.  Ta jooksnud wäljapoolt akna alla, kiskunud rudi eest ärra ja näinud, kuida maene mees teise käega ust hoidnud ja teisega —- - jägo ütlematta! Perrerahwas tulnud kül ruttu  kokko, murdnud ukse eest lahti ja tunginud sisse, agga kael olnud luine maas! Läinud kül ussinaste tohtri järrele linna, kes ka silmapilk kasa tulnud, agga Aido wald on arwata 15 wersta linnast, amwitada olnud wõimatta, maid 8 tundi parrast leikamist on mees hinge heitnud. Meie ei olle temma kohtomõistjad cgga armoheitjad, maid sedda on temma Loja; mõttelgem meie isseen- neste peale. Naene ja 3 last on õnnetoma Peetril mahhajänud. sAmmetipäckM.j Paisto kihelkonnast tulleb kurwa sõnnumete järrele ka rõõmsamaid. „Taewaminnemisse pühhal sõitsime, õppetaja,  köster ja keik walla koolmeistrid ühheskous Pahhowerre kolimaeasse, kus koolmeister lürri Mühlberg, omma 25-aastast ammeti mällestusse päwa piddas.  Senna ollid wallamannemad enne meid jubba kokkotulnud. Esmalt laulsime: „OH wõtgem  Jummalat" :c. ja siis piddas õppetajakirjatunnistnsse  järrele mõnnusat konnet, kus sees temma ka koolmeistri tm ammeti piddamist meletulletas  ja nimmetas ja lõppetas siis palwega ning meie laulsime meel: „Wõtta nüüd Issandat  wäggewat kunningast kita." Nüüd sowisid õppetaja, köster ja 9 wallakoolmeistrit temmale head õnne ja kallist termist temma 25-aastase ammetipiddamisse päwaks ja ihho ning waimo jöudo eddespiddise tö peale. Parrast jnme weel künni õhto hilja kokko ja aeasime ühhest ja teisest jutto, isseärranis ka uutmodi kirjutamissest,  mis mõnnest kohhast kül kindlam õlleks  , teisest jälle mitte ja sepärrast same kül manna jure jäma, kui temma Mäljaütlemisse miggasid Masingi Misi peaks parrandatama." Riast. sTormikahjudestj olleme jubba mõnda lõuneleuud ja peame sedda meelgi teggema.  Nigas ei olle torm ka ilma kahjoteggematta  mödaläiuud, maid mõnne wähhcma lac- Male Düuajõe peal ka hädda tonud. Walge kirriko  al on neist 3 randa lmnud ja paar pissumat  wcttäis tulnud. Üllcültse ei olle sealtpoolt vnuetuosed mitte sured olnud. Narmast ööldi eSmalt 8, Parrast 6 laema rauda laiund ollewad, agga nüüd tulleb Narma omma Linnaleht"  ja ütleb, et neid 10 tükki olnud Paidest. jKa tormi st.j Paidest kirjutakse meile muda: „Kangest tonnist, mis Peterburgis ja ni mitmes muial Paikns kahjo teinud, ei olle ka Paide lin egga ümdrekaudne ma putumatta jänud. Neuda sai siin terwe kattus ühhe kuri pealt ärrawissaiud ja mitto sannno kangele kantud;  aeaplangid said mahha lõhbutud ja puud ümbermurtud. Maal on õtlekattuksed ka sassi- 201