meestele? Kellel agga ristiinnimesse südda rindus  on, sel teeb nende hallustaminne halledat meelt» Jummal parrandago pea sedda pahha! Wennenaalt. Mõisad ja linnad. Neist olleme enne ka jubba könnelenud. Paljo  neid siis praego on? No pari aastaga ei olle wist liga jure tulnud. Aastal 1859 olli pärris-möisade hulk ülleültse 197,314; nende seas ollid 44,693 pant-möisad ja 6223 wölla pärrast wöera wallitsusse ehk üttewatamisse alla Pandud; 115 said Hksjoni wisil ärramüdud.  Seal näeme jälle, et pissukesse innimestL  kingad ei piggista mitte üköpÄWs, maid suurde mhwal saggedaste hopis kibbedam. Kui sa näddalas 2 rubla tenid ja sul lähhäb 2 rubla wälja, eks sa siis hopis rikkam ei olle, kui monni teine, kellel näddalas 299 rubla siösetulleb, agga 259 wäljalähhäb? Sure kukrul on suurisu sissetulla ja wäljaminna, ja Jummal on keik nenda targaste seadnud, et kui innimessed isse pöratsed ei olle, siis põlle surel asja uhke, egga pissukesel asja kadde olla.—Li nn asi olli nimmetud adötal meie Wennemaal 647 pessa. Sure Wenne rigi kohta on se kül kassin ja ei sa teiste lõunapoolse rikide wasto. Ma talusse jarrele  ei sa sealt ennam wälja, kui igga 154 ruutpennikoorma peale üksainus lin. Peale sedda on kül Wenne rikis weel linnakest', nago Pöltsama, Ruhja ja Lihhola, ülleültse 1279 peösakest, agga mis se aitab, lapsi ei wöi wannade sekka luggeda. Preisimaal, mis tallist  päwa lode al meie naabris seisab, ei tulle igga linna peale mitte ennam kui 5 pennikoormat  ja Austriamaal 19. Kui siis nimmetud  rigid ni sured ollekstd, kui meie ma, siis õlleks Preisimaal 39, ja Austriamaal 15 kord ennam linnast', kui meil. Meie teame 10, linnad on kauplemisse ja mu tö ja tenistusse  kohhad, kus paljo ostetakse ja müakse, tenistust antakse ja tenitakse. Kus nüüd lint  nasi wähhem on, seal peab kaupleminne ja mu ello pitkaldasem ja wähhem ollema. Meie maal on ladaplatsid need üllemad kaubaplatsid  ja neid saab aastas tükki 5999 ärrapetud,  agga se ei te meie kaubale mitte neid jalgo Ma, mis tal Vlleksid, kui linnad ja wabrikud tihhedamad ja Md lühhemad ning hõlpsamad õlleks/ Ns ssddap meie nüüd Mga möda raudtedest otame. Rahwas tulleb, rahwas lähhäb, agga ärra sinna jookse; hulkuminne el te keddagit  rammusaks ja wereja kiwwil ez kaswa sammalt selga, üks önneto luggo on se, kui rahwas hakkab ühhest paigast teise hulkuma  , otsib head ja leiab kurja, ehk lodab kulda, ja ei sa iggakordke mulda. Pea on peawarri käest ärraantud, agga mitte m rutto jMs sadud. Olgo kül, et mönnele werri küne alla piggistakse, siiski on ikka parrem nõu, jslge-wet mitte enne mahha missata, km puhhas  kääs on. Olleme jubba mõnda weremist  näinud , mis «sile , kes meresid, peW selga ei saatnud, ? Tatarid tõttasid KriWW sarelt Targimale, seal piddi hea ees ollema;  pillasid ärra, mis neil olli ja piddid parrast käppa immema, ja paljo on neist, nago Warao lahjad rukkipead, taggasi tulnud. Sakslased  tõttasid Umerikamale, mis surem hulk neist on leidnud? Hähda ja willetsust. Eestlased  tõttasid Tamara, kus nago kasflpoiad willawakkas piddid hingama. Kas olli nenda? Walle! Paljo läksid lennades senna ja tullid romades taggasi; endised jõukad perremehhed piddid kerjatud leiwast ellama ehk teiste päilissed  ollema, ja mönned ei sanud ennam eddasi  egga taggasi. Andko agga kergemeelsed kohhad ärra, argo kartko, et tühjaks jamad. Raske wöib sul ommal maal olla, agga kus sind kuldsed mäed ja pimajöed wöeral maal otawad? Kes kergest melest ühhe risti eest jookseb, teeb ühhest kaks risti. Õlled sa rahhamees,  siis leiad tõeste ommal maal parrem  at nõu, kui wöera kele ja rahwa seas; õlled sa kehwa, kas sul siis wöera! maa! heldem  Jummal on, kui omma keddomail? Kui koorm raskeks ja meel nukraks tahhab minna,  ärra mõtle siis mitte: „ma tõttan ülle jöggede ja maggede, siis leian rahho." Ma ütlen sulle, mend, walle! Paljo parrem minne  omma kambre, wötta waggusi 37. ehk 73. (ehk kust isse tahhad) Taweti laul ette, loe igga kord nenda, kui loeksid sa essimest korda 354