Hollandi- ja Rootsimeestega on seädus tehtud, et nende käest seal maal ennam passi ei kössita,  waid ütlewad agga Prantsusse raial, kust nad on, ja siis wöiwad minna peale. Sesamma öigus on siis ka Prantsuste! nimmetud  made sees ilma passita reisida; agga kahjo ei te mitte, kui nad üht öiget tunnistust  taskus kandwad, et kui peaks juhtuma, et neid ei tunta ehk tahheta tunda, neil siis ilma asjata tülli ei tulleks. Türgimaalt. Druside lotus. Need ristirahwa werriwaenlased (ja sedda on ennamist  keik Türklased) piddasid endist Sultanit, kes neid ristirahwa tagga kiusamisse pärrast nuhhelda laskis, poleks ristiinnimeöseks ja nende süddamed ollid wägga temma wasto. Ni pea kui temma wend aujärje peale sai, lootsid nemmad, et keik piddi jälle wanna wisi minnema ja neil wolli kä ollema, ristirahwaga  tehha, mis südda kutsus. Korraga tõstsid nemmad jälle ommad pead üllesse, sõimasid ja teutasiv, kus ristirahwast näggid ja minnewa  suine luggu näitas jälle kaas ollewad. Damaskusses, Äleppas ja muial linnades olli waese ristirahwa! jubba ueste hädda ukse ees. Ommeti tundsid nende üllemad ue Sultani mõtted ärra ja ei julgenud sedda lubbada. Agga sest näme jälle, kui walmis nemmad on kurja teggema, ni pea kui ohjad nattuke lödwale peaks lastama. Amerika södda. Tagga järrele tullewad  sealt ued sönnumed ja kulutawad, et pöhjapoolste kahjo 8. Julil hirmus suur olnud.  Kui seitungid mitte märgist nattuke möda  ei lasse, siis on nemmad kautanud: 63 suurtükki, 25,000 püssi, 1200 hobbust ja 15,000 meest jänud lahhengi platsi peale surnuks  mahha. Se õlleks jo hirmus ollewad! Ugga Amerika seitungides juhtub saggedaste, et mönni nul ennam numre tahha saab, kui peaks sama, ja wallet piddawad mönned seal, nago mönned siin ka, jutto illuks: separrast lodame, et luggu ni üllearro hul ei olle, kui kulutakse. Peale sedda ööldakse, et löunapoolsed  ennam põlle kautanud, kui 2000 meest. Kas siis teised nende ees paigal seisid ja ennast tappa lasksid, künni 15,066 täis sai? Tahhab kassin olla. Ja kui se suvetükkide,  püsside ja hobbuste luggu Lõssi peaks ollema, siis on neil kül jännese süddamed vindus  ja jännese jallad al olnud. Ithhe terwe miljoni Dollari eest olla nemmad söamona waenlase risuda jätnud. Selle nende kartusse pärrast pilkawad neid Inglased ja ütlewad: „Amerika lahhengist, kui mehhe! head jallad al, on hölpsam terwe nahhaga peäseda, kui Ämerika aurowankrist ehk aurolaewa pealt. Aurolaewas ehk raudtee peal on nemmad ni julged, et massinad löhki aiawad ja seläbbi innimessi tapwad; agga tulleb lahhengis neile püssirohho hais ninnasse ehk üllatab suretükki pauk nende körwa, siis wirdu ! kanna pealt ümber, jätwad hobbused, suredtükkid ja püssid ja jooköwad, kuiolleks neil ellus tulli tagga." llhhest ainumast saksasuggu rüggimentist kidetakse,  et se mitte memme wisi põlle jooksnud, waid seisnud ja teisi keelnud, kes agga sedda põlle kuulnud, waid ikka hirmoga eddasi leikanud.  Mehhi, rahha ja hobbustd, mis nad kautanud, sawad jälle ja wöiwad omma hawo parrandada; agga surem haaw, mis mitte ni rutto ei parrane, on se: nende waprusse ja söamehhe au on teutud, ning sedda keige mailma  ees! Kes nenda endid teistele häbbinaeruks on teinud, nende peale ei wöi issama ennam suurt lotust panna, ja seeb se õnnetus on. Kui löunapoolste wäeüllem wöis wöidosönnumid  koio sata ja omma söameeste waprust üllewägga  kita, siis piddid nemmad ommad ninnad  häbbiga hölma alla pistma, sest nad ollid  jooksnud, nago jannesed trummo heäle eest. Kui meie nüüd waeste Neegriorjade peale mõtleme, kes lõuna pool orja paelus öhkawad,  ja kellepärrast se södda ennamist on tulnud,  siis olleksime kül wöidosamist teiseti sowinud  ; agga paljuks meie innimessed teame> mis õige ja kassuks on? Zummal näeb nen- *) Küssib mönni luggeja: kust saksa rüggement Amerikamale sai? siis teadko, et neid jubba Mitme  aasta sees saeatuhhande wisi Saksamaalt senna  on ellama läinud. 263