teo selts. Öppetaja olgo seltsi peamees. üks pea peab iggal asja! ollema. Et nüüd meie seltsil kolm jaggo on, siis nimmetage, mis jaust iggamees tahhab olla?" Seal on siis iggamees üttelnud, mis jaust ta olla tahhab. „Agga nüüd on meil rahha tarwis, kust se peab tullema? Kes teitest tahhab rahha anda ja kui paljo? Noh, iggamees lubbas  nüüd jöudo möda. „Kes peab meie kassameister  ollema? Sedda ammetit wöttis abbi-öppetaja  ennese peale. Nüüd olli „hea nöu ja teo selts" assutud ja warsi hakkasid mehhed nöupiddama. Waeste holekandja jaggo wöttis ette, ni pea kui ial wöimalik, üht waestelaste-koli assutada, kus lapsed Zummala sanna ja nappotööd piddid õppima, et ümberhulkumissest ja „näppoammetist"  lahti saaksid. Kokkohoidmisse jaggo wöttis  nöuuks ommale sured rehnuti-ramatud tehha  lasta, kuhho keik piddi sisse kirjutud sama  ?c. :c. Kue näddala sees piddi keik ettewalmistaminne  löppetud ja seltsi tö hakkatud sama. Noh, Jummal andko head önne, sest temma käest tulleb üksi hea nöu ja teggo. Tahhate nüüh teada, kuida nende luggu eddast läks ja neist middagi öppida, siis peate jälle nattuke otama, künni ma mu asjade pärrast  kallale peäsew. (Jääb polele.) Sannumed ommalt maalt. Keiserlik kulutus. Zummala armust Meie Aleksander Teine, Wennema Keiser ja keigeüllem Zssewallitseja, Polama Kunningas, Somema Suurwürst zc. zc. :c. Sel 16. Zulil on Meie armastud wenna proua, printses OlgaWeodorowna, Meie armsa wenna Suurwürst Mihail Nikolajewitsi  abbikasa, ühhe tütrega mahhasanud,  ning sn Meile üht wennatüttart kinkinud,  kellele nimmi pandi Anastasia. Sedda omma Keiserlikke sugguwössa kaswamist,  kui uut armo tähte Zummala käest wsstowöttes, teame Meie töeste, et keik Meie truid allamad ommad süddalikkud palwed  Meiega ühhes Keigekörgema pole saatwad,  et uestesündinud printses wöiks kaswada ja kossuda. Meie kässime sedda omma armastud wennatüttart  ja printsessi, kus ta nimmi ial ette tulleb, Keiserlikko auuga nimmetada ja kirjutada.  Antud Peterhowis, 16. Ju lil 1860, kuen- Meie wallitsusse aastal. Sellesinnatse  pea-kirja alla on Keisri Herra omma  käega kirjutanud: „ A l e ksander. " Pernust. Meie jäärmargist peaksin tänna ennam teadma, sest pool on temmast jubbs möda läinud. Ta on kaupmeeste ja kauba pvlest justament nago minnewa aasta; ikka se wanna tuttaw laul: „tänna rahhapärrast  ja chome ilma rahhata", agga sedda homet  põlle minno silmad weel näinud. Apparduste  ja Vihma põiest on agga tännawune jäärmark hopis rikkam, kui endised aastad. Aurolaewa surmast olleme jubba mönne saunaga  könnelenud. Zaärmargi kaupa on temma  ka paljo ennesega merrepöhja kasa tömbanud.  Mitmed kaupmehhed, kes Riast tullid, ollid omma kaupa aurolaewa peal kasa tonud,  mis keik laewaga ühhes tükkis waus, ja innimessi endid kurguni wee sisse ja silmad wet täis jättis. Kaupmehhed tullid kül ladale,  agga kaup jäi ilma hinnata merrele. Agga  se polnud weel ainus äppardus. Tallinna poolt kaupmehhel piddi ka middagi juhtuma, mis kibbe kanda olli. Tallinna kaupmees R. panni omma kaupa koddo woorwankre peate, maksis weel enne tullemist tullekahjo eest, mis ehk tee peal juhtuks tullema, rahha sisse ja söitis nüüd julgeste Perno pole. Ta sai 18. Julil Perno; agga siin pissima silla peal ei jõudnud hobbused rasket wankert korraga üllesse tömbada, wanker waus taggasi, läks wilto ja nenda keige täiega silla pealt Me. Nüüd olli luggu lahti. Keik kallis sidikaup, arwatakse 12,000 rubla peale, mis wankres olli, sai märjaks ja rikkutud, et sidi kleidid, 5 5 235