rib. Keik sedda aega on ta Daanlast maenitsenud:  ..olle hea mees, te õigust, ellame illuste,  rahho kaswatab, riid kautab; ehk kui mitte, siis ma süggan sind sealt, kust so nahk süggeleb»" Mis se keik on aitanud? Dani uhkus on tagga hullemaks läinud, et jubba kümme kord Mihkelt on waljakutsunud ja temma  wammust ahwardanud tolmust puhtaks kloppida. Ta teab kül, et Mihkel, kui kord jone peale saab, tubliste wallo annab; agga ta teab ka, et Mihkel nisugguses asjus nattuke  kohmetand on ja naljalt jone peal ei sa. Ta mehhike peab enne 35 pead ühhe kübbara alla seadima, ennego moeka tuppest wälja saab, ja se wöttab aega ja maksab waewa. Nende tülli on jubba peale kümne aasta wanna, agga  nüüd tulli Shleswig-Holsteini aujarjepärrimisse  tülli weel senna jure. Siamale maenitses  Mihkel, et Daanlane piddi Sleswig- Holsteinimale õigust teggema, nüüd agga pärrib  ta suremat õigust ja tahhab need hertsogirigid  Danimaast üsna ärralahhutada ja saksa hertsogi alla panna. Et Daanlane sellepärrast  tullist wirna süllitab, on muidogi teada. Ta ei tahha Sleswig-Holsteini hertsogist egga temma õigussest middagit teada. Sleswig- Holsteini küllad ja linnad kubbisewad Dani söamehhi täis, ja selle ma ommad söamehhed on kaugele Dani saarde peale korteri sadetud. Zgga Dani soldatil on möek ihhutud ja püs minnas ja 30 laengut paunas, et kui wahhest  Sleswig-Holsteini meestel peaks lust tullema  Danimaast ärralangeda, et neid siis püssirohho  ja kollaoksadega wöiksid suitsetada. Se pahhandab nüüd hirmus Mihkle süddant, et jalga tambib ja mütsi wasto lauda peksab, ööldes: „Ni tõeste kui ma saksa Mihkel ollen,  nüüd ma lähhän ja annan neile wallo! Ma tahhan Daanlastele näidata, kuida köit lüakse ja leiba süakse! Püssid kätte! Mars, Danimale ja andke pihta!" Kas kulete, nüüd on Mihkel pahhane. Agga tassa, Mihkel,  tassa! Keik mailm tunneb Saksa kulust ühhendust ja teab, kuida 35 rattaga wanker jookseb. Eks sellega olle aega. 1) Piddagem  nõu, 2) piddagem jälle nõu, 3) piddagem  weel kord nõu, ja nenda eddasi.. 5 Eks sellega olle aega. Nenda lähwad saksa politika  asjad, ja Daanlastel on aega walmistada  ja naerda. Sellegipärrast wöid Dani naer uel aastal nuttuks sada, kui Mihkel  ommeti kord jone peale saab. Mis agga siis teised kulla naabred, Prantsus, Inglane, Rootslane :c. sawad teggema, sedda ei wöi minna ette üttelda, ja seeb se on, mis suurt tuld wöib tehha. Daanlane on Inglaste aäi. Rootsi suggulane ja Prantsus mannast saksa waenlane, sea! on minnosuggusel raske wannal aastal prohwet olla. Inglismaalt. sKange Selle polest ep olle tännawo süggise meie maal ka paljo pudu, waid on igga pä tulesed ja tormised  ilmad. Agga Inglismaal on 21. Nowembril  hommikust öhtoni ni kange torm puhhunud,  et innimessed jallalt mahhawiskanud ja korsnad, aknad, kattuksed lohkunud. Ulitsal  ep olle wöinud innimessed käia, sest et kattukse kiwwa kaela saddanud. Paljo laewo on Znglisma rannas hukka läinud, nendasamma  Londonis Temse-jöe peal paljo wähhemaid laewo ühhe teise wasto tongatud ja löhhutud  sanud. Torm teeb tormi tö. Kirjawastussed. 140) H. A. W s. Meie arwates ei sünni se assi teiste laste parrast mitte awwalikkult kõnnelda. Muud asjad sünniwad eeskönneks ja sawad prugitud. 141) R. T. K s. Teie tunnete küi issegi, et iggast „laulatamisseft ja labbutamissest" meie assi ei olle kõnnelda;  agga „terrawa habbeme" luggu on wägga hea ja otame  seks rumi. 142) U. 1. i. L. Kas Teie se ainus wöeras ollete, kes ei tea, mis neil päiwi! on sündinud? 393 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 9. Tecember 1863. Ued ramatud. G. J. Karowi ramatopodides Tartus ja Willandis on sada: Uus Saksakele öppmisse-ramat ma-rahwale. Endise Wändra öppetaja K. Körberi kirjutud. Essimenne jaggo. Hind 25 kopp.