wäart, alles noor t 8 aastane mees, aggs südda rindus ei tunne pettust ja kawwalust, waid armastab õigust. Nenda peaksid keik teggema! > Minnewa rede olli meie linnale jälle üks önneto paäw: üks murdis  säre -lu ja teine uppus - ärra. Säre -lu murdmine olli nenda: Worimehhed, kel selle waese aeaga rohkeste aega ülle jäeb, sest et iggaüks jalla joseb, olla aeawiteks müsselema woi maadlema hakkanud; korraga kukkunud mees mahha, säre-lu purru; widud sure karjumissega  koeo, kus jalg lahhasse seutud. Öhto kello kuus olla jälle aptegi öppipois T. merresse ojuma läinud; tunni poolteise parrast leitud rided merre ärest ja tedda ennast  mitte; kello pool üksteistkümmend leiti pessomaea kohhast maddala pealt. Kuida rägitakse,  olla temmal langetöbbi peale- käinud, wist ka sesamma temma ello löppetanud! Sinna kallis aeg! Ei nüüd lasta surnud kirriko aea peal ka ennam  rahhu! hingata! Nad ei tulle jo kellegi ette! Meie linnas on nihästi saksa kui eesti koggodusse liikmed, issiärranis nüüd wimasel  aeal, selle polest wägga hoolsaks läinud, omma surno haudasi ehhitada, neile rostsid ja lillesid peale istutades, et kui silm haua peale wadates nuttab, sest et armsad ommaksed  seal mulla al maggawad; siis südda römustab,  et pikka waewa peale seal maggust hingamist leiawad. Meie surno aed õlleks kui kenna rosi aed; agga kurjad ja pahhad innimessed ei jätta lillesi ja rostsid, mis senna wiakse, mitte rahhule, waid kissuwad neid keige juurdega mullast wälja ja wiwad omma teed. Surmo aed peaks ommetige üks pühha paik ollema, mis ristiinnimessed au sees peawad  ja kuhhu ühhe pühha südda ligutamissega  stsseastuwad. Sedda häbbematam ja mitmekordse trahwi wäärt on, kui sealt pu oksakest woi lillekest ärramurtakse ja wargusse kombel aeast wäljawiakse. Otse kui wargussed  Zummala kässo wasto, mis ts nuhtlemata  ei jätta, nendasammoti on ka wargussed  surnoaea peal Zummala ja innimeste kässo wasto ja seisab kahhekordne nuhtlus nende peal> kes sedda julgeb teotada ja wargusse tögä rojaStsda. Olgo mannad woi lapstd, vaeste- woi naesterahwas, kes tärmini sedda pahha tööd teinud ja rosisi haudada peatt ärraweddanud, neile anname sedda nöu, eddeöpiddi  neid rahhul jätta, egga mitte neisse ennam  putuda; sest kui kegi sealt kinnitabbatakse,  siis ei olle temmal mitte armo samist lota, waid wötko wasto, mis seadus mõistab. Riast. Essimest kolipühha  pühhitsesime minnewa aasta, mis mhästi  lastele kui wannewatele ütlemata römo teggi ja nags tagga sundis sesuggust pühha igga aasta pühhitsema. Et ka kolt de üllemad sest pühhast suurt römo tundsid, sepärrsst ollid ka nad se aasta walmis sedda pühhitsemas.  Mitmekordse nöupiddamisfe peale on nüüd kindlaks tehtud, igga aasta kaks kolipühha  pühhitseda, üht pois- ja teist tüttarlastega,  mis tarbeks programmi teinud, kelle järrele ommad pühhad pühhitseda tshtwad. Tüttarlaste pühha olnud pühhapäwal, 26. Mail, kellest liggi 1000 kennaste ehhitud tütrarlast,  kes keik linnas koli öppetusse al, ossa wötnud. Koggomisse plats olnud Domkirriko  jures plats, kuhhu keik kokko tulnud, ja peale selle, kui üht korali ollid laulnud, läinud nad sealt pilli ja passunate mänguga linnast läbbi, künni raudte howi, kus issiärralik  mässin neid peale wötnud ja Ogeri winud,  kus kalli ja kenna ilmaga, mitmesUMuste selle päwa tarbeks öppitud kenna laulude, mango ja tantsuga, se pääw pühhitsetud sanud.  Poiste koli-pühha olli 2. Juni ku päwal,  kus otse nendasamma jälle raudteed kaudo Ogeri läksid sedda päwa pühhitsema. Otse kui tüttarlapsed wägga kenna ilmaga omma koli-pühha pühhitsesid, nenda olli ka ilmoke 2. Junil pois-laste pühhal kenna ja römulik. Taewas watas lahke römoliko ja naerose näogo laste hulga peale neid olnud peale 1250 koos - kus nad, kui nored kitse talled rohhelisse rohho peal hüppasid ja lapselikult römustasid. Muidogi teada, ollid koolmeistrid nende keskes, et lusti lömine wallatusseks ei sanud minna. Kui nenda künni õhtuni ollid römulikult lusti lönud, sõitnud nad kello 9 aeal jälle römo laulusid lauldes koeo taggasi, kus linna sades weel enne üht korali laulsid, enne kui koost lahkusid. Peaksid sesuggused 190