römus' olnud, et sedda kenna lindo ollid kätte sanud. Agga mis loeme tänna? Se kenna linnokenne peäsenud purist lahti ja läinud omma  teed. Ühhel hommikul käinud wangi koea üllewaatja wangi kodda ümber watamas, kas keik lukkud ja riwid hästi kinni olla, agga ta sureks ehmatusseks leidnud uksed pärrani lahti ja wangi mitte ennam seal ollewad. Kähheksa  ust olnud keik muuk-wötmetega lahti tehtud, wimase lukkul weel se wals wötti ees. Politsei teenrid läkkitud kül iggale pole, agga kussagi põlle jälgi leida, kuhhu pole ta läinud.  Arwawad tedda ühhe kallamehhe padiga  merre peale läinud ollewad. Et tedda jälle kätte sada, olla sellele head palka lubbatud,  kes tedda politsei kätte toob ehk kes temmast selget teadust teab anda, kust nad tedda woiwad leida. Imme õlleks se kül, kui nad tedda weel peaksid kätte sama. Mõnnesuggused sõnnumed. Üks terrawa haisuga linno koer käis kord omma perremehhega, kes küt olli, linnas möda ulitsat; korraga kargas ta kui wälk ühte wörusesse,  kus ta toa ukse kallal kiunus, karjus ja kapis. Perremees, kes tedda iggapiddi kül melitades, kül sundides sealt püdis ärrakutsuda ja teiste möttete peale wia, ei jõudnud sedda milgi wisil, künni wimaks üks tüdruk wäljast tulli ja uksest sisse minna tahtis, küssis koera perremees: kas neil mitte jannesid ehk tedresid maeas põlle, et koer ni wäggise sisse tikkub? Tüdruk kostis: temma tenida jubba rohkem aasta seal ja. selle aea sees põlle neil keddagi sellesarnast loma maeas olnud; agga ni pea kui tüdruk ukse lahti teggi,  tuppa,  keigest tubbadest mürrinal läbbi, köki; seal kahhe jallaga püsti laua peale, kus üks lahti lödud kokka öppetusse-ramat seisis ja just sellesamma  külje peale jännese pradimissest kirjutad.  Õiendus. Eksitussed woiwad pea juhtuda, ka selle keige targema innimessel, agga kui se nenda juhtunud, siis peab ta andeks palluma ja omma  wiggadust ni paljo kui weel woimalik, õiendama.  Nenda on ka meie Postimehhe 46 numrile ilma meie tahtmatta wiggadussed sisse libbisenud, mis meile nattuke nukkert meelt tewad ja rasked parrandada, tunnistame ennast  süalluseks ning pallume ausat kirja saatjat  andeks, sest temma põlle sedda nenda kirjutanud.  Nimmetud lehtes, 369 lehhe külje peal, pahhem pool jaus, teine ridda üllewelt seisab meie tähhendus: ei koggoniste ennam  Saksa rahwast pölgada, waid süddamest nende pole hoida; sest nendega ühhes woib agga taewariik siin ma peal kossuda mis selle nõuga klamrite wahhele ollime kirjutanud, et Eestirahwast tahtsime manitseda sedda manna  lahhutust Saksa- ja Eestirahwa wahhel mahha jätta ja ühhes siin ma peal taewariki eddasi sa ta, ku ida se Ues Wändras sündinud; agga klamrid ollid koggematta mahha kukkunud,  misläbbi assi pahhaks läinud. Teine assi on sellesamma lehhe külje peal parremat kät jaus üllewelt luggedes 22. reas. Seal seisab: Kahjo, et need mannad kolimaead  liig wäikessed ehhitud; seal on igga koli jauks 266 last, keik ei mahhu senna sisse peab agga nenda seisma: Olleksid mitte need mannad ni kitsad ja pissukessed ehhitud, woiksime meie Ue-Wändras keik ommad lapsed  lasta kolis käia, sest seal maldas on umbes  266 koli-last. Kirjawastussed. L. J. Sch. Holmhof. Teie tahtmist täita, põlle mitte meie käe, waid meil on ka ommad üllemad, kes meile ei chk ja ütlewad ja kelle käsko meie kohhus täita on; sepärrast nõudke  sedda ni paljo kui tahhate, ei sa ta ial tullema. Üht lukko posti tasko ette ei karda meie teie läbbi mitte Wllewad. H. B. B. Pallume meitega kannatada, egga koggoniste  mitte pahhaks panna, et Teie kirri paar näddalad peab järge otama. Ollid teised asjad ees, kellel surem õigus  enne tulla. Tänname teie waewa eest. J. K. K. Ei olnud sekord rumi, jäi tullewaks korraks. 389 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau. den 30. Novbr. ILM. Teadaandmissed. Perno kassa-kohhus annab seläbbi teada, et Sauga mõisa jaust, 180 talert suur rentkohha  Mago" rentnik, kelle kontraht 23. UpriL-