suur iggapiddilme pudus silma nähtama! olnud,  nende heaks rahhakorjanud ja liggi 159 rubla kokko sanud. Ette nähha, on selle rahma eddespiddine luggu seläbbi wee! paljo waesemaks  läinud, sest.et omma wimast hilbukest ihhs pealt ärra münud, et agga Peterburgi sada, kus kulla unnik ees leida piddi ollema. Hoidko Zummal rahwast sesuggust tühja uskumast, mis- Ma nurga äärne neile ette lorriseb, waid küssigs, kui ennast õnnetusse sisse ei tahha sata, targema mmmeste käest, kes ommetige üht möistliko nõu woiwad anda. Wenne seitung ..Golos"  toob need kurwad sönnumed, et esmaspäwal  M. Julil/ pea aego keik Sestroretskl külla, tuhha unnikuks sanud. Sealane wabrik  jünud seisma, agga liggi 8W maea põllenud  mani mahha. Keik külla rahwa ellsjad ja mu warra, mis kellegi! ka hinge tagga olnud  , janud sisse ja peale selle kaebatakse ka, et mitto last kaddunud olla; arwawad neid ka sisse janud ollewad! Irkutski kubbermängo seitung toob Kjahta tullekahjust selgemaid sönnumid, kuida selle polest luggo seal oige olnud. Tulli olla parrast lõunat kello kolme aeal aptegi howist hakkanud, ning selle sure pallawa ja wallida tulega pea keik aptegi jaust honeb tuhha unnikuks  teinud. Et linna maead wägga ühhe teise liggi seisid, polnud seal ka tulle! petust, waid laks keetmata eddasi, eggä põlle se kustutaja  seltsil woimalik olnud, liggi sada kustutama.  Immeks olli panna, et Hiinlassed kustutamisse-polest  ei omma kät egga jalga ligutand ; nende usk ei lubbada sedda tehha. Peale selle kui kaks kolmandiko Kjahta linnast ärra olli pöllenud, lõi tulli Maimatshini külge, mis ka põhjani mahha põlles. Kjahta linnast on agga paljast 15 maea järrele jänud. Et keik linna rahwas omma warra ennamiste wälja sanud, sepärrast arwatakse kahjo 3W tuhhande  rubla peale. sNekrudi  Peterburgi  wenne seitung ..Jnvalide" ja ..Nord» Post" könnelewad möllemad keige kõrgemalt 18. Juni! sinati kohtule antud kässust, kelle sees kinnitakse, mil kombel eddespiddi nekrudi assenikusi peab murretsetama ja se seadus on wie aasta peale katseks kinnitud. Seal sea- VusfesOisab t M MM, km igMZWW assemkusi ostab, wägga paljo santa innimessiz  söa wäggede sekka tulleb, ftparrast tahhab krons issi nende assemele, kes ennast wäe-temstusssst  lahti ostawad, assemkusi ööta ja lahti ostmisse hinda, igga nekrudi wötmisst seal, mis ühhest nekrudi wötmissest teise kestab,  kinnitada» Aastal 1869 ette tullewa nekrudi  wötmisseks on Lahtl ostmisse summa 57H rubla peale kinnitud. Wimase nekrudi wötmisse  aeal olli se summa IW9 rubla. . (Nia-seit.) ---> sKeisre Herra antakse teada, et temma, meie suur ja arm olme Keisre Herra, kalli terwisega Kissingl zoudnutu  Buhhareis  olli tännini sealatse mawallitseja ja wennema  söawäggede wahhel sönnadlemist jä tut- ListamLst, kus jures Buhharei rahwas wenne russikast tubliste maitsta sanud. Kui mawallitseja  näinud, et wenne mehhed nalja ei mõista ja et ennesel penike peusse tikkus, olli ta armo pallunud, mis ka wenne poolt põlle keeldud; peab agga mehhike nüüd pool miljoni  höbbe rublasid Wenne Keisrile söa kullu maksma, kellest ta ka 30 tuhhat kohhe ärrstassunud;  selle peale olla ka Wenne wäed kohhe Buhhari linnadest wälja tulnud. Peterburgi ellaja te kaitsmisse sel t s on omma präsidendi, kindral adjutanti würst Suworowi läbbi Liwima kubbernerile  ellajate kaitsmisse seadust tähhelepannemisseks  ja teadaandmisseks saatnud, mis nüüd Liwima kubbermango wallitsusse polest keigile teadaantakse. Seadusse punktid on: 1, on se köwwaste keeldud, üht haiget, wiggast woi hawatud ellajast tö jures prukida. 2, ei olle mitte lubbatud ellajast wemlaga ja mu jämmeda  riistapuga lüa; agga koggoniste on keeldud,  ellajale pähhä ja köhho pihta lömast. 3, on köwwaste keeldud, lomale surema t koormat  peale pannemast, kui ta sudab weddada ja kuida teed sedda lubbawad. 4, Kellegi! ei olle lubba, olgo linnas woi maal, hobbusega tuhhat  nelja aeada, olgo se tühja wankrega, woi kui innimessed peal istuwad, agga nimmelt mitte raske koormaga. 5, on köwwaste keeldud/ ühhe hobbusele nöri kaela pandamist ja siis ees käidawa hobbuse koorma külge flddumast,  kui waewalt omma koormat teise järrele 247