maal sündinud ja politsei ning sillakohtude palest  kubbermangu kohtule teada antud. Tullekahjudest. Neid on ülleüldse kuuöteistkümmend,  kelle seas ka üks maggasini ait, mis keigega, mis seal sees olnud, ärrapöllenud.  Keik kahjo arwatakse üllepea 18,646 rubla suur ollewad. Hoia tuld, siis Jummal hoiab ka. Äkkiste ja wäggiwaldsel wisil on ärrasurnud  27 innimest; 19 neist on uppunud ja 8 äkkiste ärra surnud. Wimastest on üks koorma  alla janud, üks ennast koggemata püssiga mahha lasknud ja üks mina surma surnud. Kurb on luggeda, kui 16. Mail Düna jõe peal 9 innimest padiga sõitnud, et paat ümber läinud ja keik ühheksa langenud jõe põhja, kust nende surnud kehhad parrast ühhe teise järrele wälja tõmmatud. Kahhe wanna ja ühhe lapse surnud  kehhad on leitud metsast. Mis surma nad surnud, on teadmatta. 27. Mail olla kaks leierkasti meest Rigas ommas ökorteris nattuke  sönnadlema hakkanud, tülli läinud haaw hawalt suremaks, künni teine noa tömbanud ja sellega teise kaela hawanud. Ehk kül ruttust  tohtre järrele sadetud, olla ta ommetige enne surnud olnud, kui tohter senna jõudnud. Kolm innimest olla ennast üllesponud ja üks ennesele troppi kurko toppinud ning üks kassakas surnuks lödud. Wargusi, mis ettetulnud, olla 19 ja asjad mis warrastud, arwatakse 7681 rubla 87 kop. wäärt ollewad; nende seas on kolm pankpilleti,  iggaüks tuhhat rubla suur. 8. Julil. Kuida kuulda, on tillemate  polest teadus tulnud, et se makoggokonnade  seadus, mis Lihw- Eesti- ja Kurama jauks antud, ueste kindlaks kinnitub, mis ka pea awwalikkult peab kulutud sama. 1. Oktobri  ku päwaga astub ta omma täie wäe sisse. Libawist, 5. Julil. sZmmelik leidus merre Sealt kirjutakse nenda: ..Minnewa näddala toi üks ranna äärne kalamees  meile need sönnumed, et temma 4 wersta siit põhja pole, pool wersta kaldast emal, üht suurtükki merre põhjast leidnud. Temma sönna peale läksid siis lootside üllem Kurtse, inshener Wörster ja üks õppind wee al käia auro padiga ja mu merre põhjast ülleswötmiöse  jures prugitawa asjadega senna ja tullid õhtuks jubba jälle taggasi. Selle kohha olla nad pea jälle leidnud ja kuida wee al käia könneleb, olla senna wist üks söalaew põhja läinud. Wee al käia olla suretükkile ahhelad ümber siddunud ja pea ojunud ta ka wee peal. Põlle se neil agga wöimalik olnud, tedda lodja peale sada, sepärrast olla nad omma  kenna leidust lodja külge kinni siddunud, et ta põlle wöimalik olnud woinud ärrawauda  ja nenda todi tedda sia. Ta on keige wähhemast  omma 10 jalga pik ja üsna ärraroostetand,  mis sedda tunnistab, et ta kaua merre põhjas magganud, ehk ka weel Rootsi söast sadik. Wee al käia jutlustab, et suur tük praego weel omma asseme pea! seisnud, kus tedda prugitud. On Home hea ilm, siis tahhetakse weel otsida." (Küllap same pärrast kuulda, kas nad weel leidnud.) Tallinnast. sPearahha Eestima kameralhowi kohhus annab sealatse kubbermango seitungi läbbi teada, et keik need kes linnades hinge kirjas seisawad, mitte ennam  pearahha ei maksa ja et se wölg mis aastal 1865 neil krono laekasse janud ja ühtekokko  2796 rubla 16 koppikat wälja teeb, rentreiramatust saab mahhakustutud ja se rahha,  mis selle aasta eest krono kassasse ärramaksetud,  saab taggasi antud. Se wöttab agga weel nattuke aega, sest et üllem kohhus Peterburgis sedda asja peab õiendama ja rentreile  sedda käsko andma, taggasi maksa. On se käsk ükskord antud ja rahha pearahha kõhtudele  taggasi maksetud, siis saab kameralhowi kohhus sedda jälle awwalikkult teada andma, et iggaüks omma ärramaksetud rahha teab wastowötma minna. Tallinnamaalt. sAu-rahhad. Keisre Herra armo läbbi on jälle aurahhasid  sanud: Tallinna pürjer Aleksander Malahhow,  Baltiski linna mees Otto Tön - now, Sauleppa mehhed Hindrik Reder ja Mihkel Estam ja Saggadsi mees Karel Lo- 228