tanns Vee! mõnnest Ästmissest, mis essimeste juM tttllewad. Omma tütrekest/ mis temma abbikasa 22» Detsembril, minnewa aasta, ilmale  sünnitas, olla ta 29. sellesamma ku pä- Wal' Ledemannshowis essimest korda ristida lasknud, parrast jälle 25. Januaril Sissegalis  ja 2. Webruüril Ekkaus. Renda on siis mis ju6ba ks ärrasurnud, kümcke korda rNtitud. - ' ' raudte  Wimase  Juli ku päwa hommikul, kello 8, on Ma-Dünaburgi raudte peal, 3 wersta Ogeri jamast kaks müssinad üks kauba weddaja ja teine pallasti weddaja wastastiko kokko jooksnud. Surma põlle seal kül kegi sanud; agga 13 tsmeest sanud, monned rohkem mönned  wähhsm raskeste hawatud; kolm tohtert lakkitud nt kohhe senna, õnnetumaid awwitama.  Lõuna kello 12 olli Ria te jälle lahti ja posti weddaja mässin, mis kello 11 Rigas  piddi ollema, tulnud kello pool kaks senna. Willanbist. sWarrastud rahha Liwima kubbermango seitungis  «M 87, annab Willandi silla kohhus teada,  et Wastemöisa tallo perremehhel, nimmega  Kustas Bollmann, temma maeast allamal seisawad rahha pabberid ärrawarrastud:  1) üks pankbillet l. Mail 1869 M 76,187, suur 590 rubla. 2) üks pankbillet 1. Mail 1860 M 335,991, suur 190 rubla. 3) üks paukbillet Mail 1869 M 283,334, suur 109 rubla. 4) üks psnkbillet 1. Mail 1869M335,104 suur 109 rubla. * Üllemal nimmetud sillakohhus annab sedda keigile teada ja kelab iggaüht neid pabberid ostmastz atzga ühtaego tehhakse ka igga linna ja wallawallitsussele kohhuseks, omma piri woi makonnas ruttust otsida laska, et warrast kätte saaksid, ja kui mees kellegi näppo peaks putuma, tedda siis tuggewa wahhi al nimmetud  sillakohto kätte sata. Ülleüldse tehhakse agga keigile kohhuseks, m pea kui kegi kellegÄe  rahhapabberid müa pakkub, stdda kohhe KWeM kohtule teada anda. Willandi sillakGWs  1 A MM 1868 M 3849. S«re««slt». sWilja sagi Zmmeks põlle sedda panna, et sealt ni pissut teadust same; on jo merre taggune-Ma, kus sönnumed saggedaste merre lasnete tahha kinni jäwad, ehk meil neid se sui kül wähhä olnud» Kust RLa seitung sealatsi ssunumid Ntts sanud,  sedda meie kül ei tea, agga ommetige loeme sealt, mis siin allamal luggeda. Sealt kirjutakse 25. Zulil: „Wilja sagist Suremast, kellest suur lotus olli, põlle se aasta middagi, on ennamiste ülle keige sare wägga waene. Siin ja seal, kust mürristamisse wihm.wahhest läbbi läW on ommetige wähhägi lota. Rukkid on lõigatud  ja essimessed rehhed ka peksetud, mis nüüd näitawad, kui suur kellegi saak; ei üllata  ammugi ni kaugele, kui lotus olli. Sui wiljaga põlle se parrem; suur pöttd on sedda msamma rikkunud; odrad põlle mönnes palkas  miite jõudnud päid tuppest wälja aeada on ka neid kohti, kus odrad wägga ked; kaerad on ülleüldse kaddund, neid põlle pea kussagilt leida, otse sesamma luggs on ka erneste, läätstde, linnadega w.' need olgs koggoniste nimmetaniata, ja mis ksigest keige kurwem weel on, se on se, et keige tarwilikum leiwa jätk pudub, se on, kartuhwled koggoniste  ärrakuiwanud; warred on neil ennamiste  pealt ärrakuiwanud ja kartuhwled nago pähkled al. Keige selle sure hädda ja puduss jure tulleb weel, et siin ja seal sllajats tõbbe ja metsade pöllemist on, mis sedda, jubba muidogi sure põua läbbi pakso luhwti, pakss suitsuga weel paksemaks teeb. Senna jure tulleb weel, et keik walla magasinid ja nende suur abbimagasin ehk nende laeno kassa, keik puhtaks pühhitud ja pissut totust on, et selle nälja aeaga koggokonnad neid täita jöuawad ehk omma wölga taggasi sudawad maksa. — Woiwad Zummalat tännada, et nende laenokassa  wallitsew kommission ni holakas olli, möda läinud talwel ja kewwadel selle eest hoolt kandmas, et nälg rahwale liga ei sanud  tehha ja praego jälle sure holega selle peale mõtleb, sedda tehha, et ka tullewa talwe nälg rahwale liga ei saaks teggema. pelle ial egga te kahjo, sepärrsst on wägga 262