Sannumed ommalt maalt. Pernust. Kas teie pool olli 5. Junil ka mürriscamist ja rahhe saddo? Meil Peenus  olli, agga tänno Jummalale, mitte rängaste.  Enne löunat ja löuna aial tullipalla ilm ja parrast löunat kello 4 aial töusis aktis  te hommiko poolt rahhepilw ja mürristaminne  kange tormiga, toi hea tortso wlhma,  sure erne suggused rahheterrad seas, agga mitte pakso, separrast ep olle kahjo kuulda,  ehk, kül südda wärrises, kui rahheterrad esmalt langema hakkasid. Pääw parrast sedda  ollid meie pool essimessed rukki öied nähhä.  Andks nüüd Jummal head öitsemisse ja walmistamisse aega! Mönnes nurkas kaebawad  innimessed, et mahdalad pöllo ja soo heinamaad  nattuke liig wessised olla, agga heina aeg põlle weel ka. Ussidest öunapu aedas põlle siin tännawo suurt hadda, agga sedda immelikkum on se, et mönnes paikus üsna linna lahhedal sured rongid wessipajusid, mis möda aia äärt üstutud, lehtest nenda puhtad  on, nago tallised luad; keik on ussid ärrasönud.  Misst. Seal sai 31. Mail laulopiddo petud, agga kulda se neil korda käinud, selle ülle otame alles selgemaid sannumid. li lauto,  keik kuulsa laulikutte tehtud, hulga meestega  nelja heälega kõris laulda, on nende nöu slnud; agga kuida se läinud ja mis seal muido weel sündinud, same wist tullewa kord kuulda. Peterburgist. Minnewa ku 22. päwal  on Brasilia ma keisri savik (Süd-Amerikamaalt)  Wenne rigi Suurwürst Aujärjepärria  Nikolai A! e ksa'ndrowitst ees seisnud omma keisri nimmel tedda terretamas ja üht Brasiliama autähte rindus kanda, kätts andmas. Ullemal põhjapool, kui Wenne Keisri pealin Peterburg, ja allamal löuna pool, kui Brasilia keisri pealin Rio de laneiro, ei tea ma mitte ennam üht keisri pealinna ma peal seiswad; silmalt linno teed W kradi ehk 9450 werSta, ja siiski tundwad moe teist ja saatwad autähtesi. Brasilia on wägga sss ma. Talwe on neil üsna tundmatta assi. Kui meil Jöulo kuus keige lühhemad päwad ja külm ilm on, seisab neil päike otsekohhe pea peal; agga päwad ja ööd on seal allati pea ühhepitkused. Brasiliamaal on ka st keige  surem jöggi, mis Jummal ma peäle lonud. (Waatke isse Süd- Ämerika kaardi pealt laiemalt  järrele.) Lutterusse koggoduste abbilaegas Mai kuust 1859 kuuni Mai kuni 1860. Sesinnane hea asst põlle meil mitte ennam tundmatta. Ztbbilaeka peawallitsus seisab Peterburgis.  Kui ta minnewa kewwade 19. Mail omma abbi tööd allustas, otti neil 13,945 rubla 70 kopp. h. rahha kous. Sest sadik on weel Latterusse usso koggodustest 10,792 rubla 82 kopp. jure tulnud, nenda et ülleüldine  selle essinrisse aasta sissetullik 23,838 rubl. 52 kopp. wälja teeb. No hea tük rahha ka, agga ei teeks meie usso rahwale mitte habbi, kui ülle hulga kokko nattuke surem õlleks. Mis selle rahhaga nüüd tehti? Waesema koggoduste abbiks sai sel aastal 7000 rubla waljaantud. Laialisse asja tallitusse peale on 770 rubl. 93 kopp. ärra kullunud ja Peterburgi  makonnaseltsile 584 rubl. 36 kopp. taggasi  antud sanud. Praegune abbilaeka warrs otti siis. Mai kuus 15,483 rubl. 23 kopp. Sest summast on 5400 rubl. jubba kahhe ue kirriko ehhitamisse peale walmis pandud ja 1007 rubl. 29 kopp., mis abbiseltside pärralt, otti alles taggasi saatmatta. Keige essimest abbi saißerdjankski koggodus  Asowi merre äres, 1000 rubla nende öppetaja ja kolimaia ehhitusse löppetusseks, kuhho nende omma jöud ennam ei ullatand. Teist 1000 rubla sai Swekstsen i koggodus  Kowno kubbermangus, kes omma sure kulloga  parrandud kirrikut ja kolimaia tullekahjo  läbbi jälle kautasid. Kolmat 1000 rubla anti Warklandi koggodussele  Witebski kubbermangus nende kirriko ehhitamisse abbiks, sest et neil ennestel sedda jöudo ei olle. Oreli linna koggodussele on 1500 rubla laenatud, mitte kingitud, nende kirriko seestpid- M ck 179