meelt seggaseks teinud, et kellegist ennam teadnud,  pakkunud omma tasko uri, mis wennaste wahhel iggapääw omma 15 —18 rubla waart, kolme rubla eest müa, teine wötnud warst kolm rubla taskust, andnud temma kätte ja temma andnud uri wasto; üks pistnud omma rahha ja teine omma uri tasko asjad selletud.  Teisel hommikul olla uri müa silmad  lahti läinud, agga kaup wannem, kui meie keik ja pealegi lada peal. Kohhus piddi asja selletama. Agga mis wois kohhus selge kaubale tehha? Ei middagi! Palwed piddid  aitama, et uri jälle taggasi sada. Nenda õlleks weel mönnest asjast könneleda, agga kellel woib neist mele head olla? Sepärrast jättame parrem omma teada. Jubba se teab issigi, kelle tasko tühjaks tehtud. Ikiast. sKarro Jubba rohkem kui 25 aasta eest sai rigi wallitsusse polest köwwaste ärrakeeldud, et karro tantsitajad ialgi ei pea julgema omma Varrudega möda maad ümber hulkuda ja kerjata. Sesamma käsk on parrast mõnda korda uendud, agga jälle unnustud. Jubba se - neid waesid lomi ni hirmus pinata, enne kui ammeti ja kele kätte sawad on pöllastamisse wäärt; agga kuhho jäwad weel keik need önnetussed, mis nende läbbi sünniwad? Üks olla omma karruga sallamahti Ria linna puggenenud ja seal ühhes howis tantsida lasknud; agga enne jälle eest arra sanud, kui politsei näppo sattunud.  Mönnes ma nurkas on meie armas  Eestirahwas weel liig ebbausklik ja ussub  sedda, mis sesuggune hulgus ommast kurrust  neile ette lorriseb, laskmad karrut, kui pärdikut, omma karja lauti sisse õnnistada, mis eest weddajale suurt rahha maksawad. Kül õlleks wägga sowida, et meie linna ja ma politsei kohtud terrawa silmaga selle peale wataks, et sesuggused hulgused ennam ei tohhiks  mõda maad käia ja rahwast petta. Karro on murdaja loom, kes ka mitte iggakord lubba ei küssi, kui middagit murda tahhab. Tulle järrele peab paljo surema holega walwama,  kui ühhegi mu asja ülle ma peal, sest ükski mu assi potte ni kardetaw kui temma. Ria linnas, Suworowi ulitsas olla kaupmehhe Shnabeli maeas wee-torrud kange külma läbbi kinni külmetanud, ehk kül woilokiga olnud  ümber mässitud. Et jälle wet sada, olla maea perremees öhto üht tömeest alla keldrisse  pannud, torrosid lahti sullatama, agga ennäh! tulli puggenud sallaja woiloki sisse ja immitsenud seal aega möda eddasi, künni lae aam-palkide kallale sanud. Hommikust Föd, kello 3 aeal, ärkanud maea rahwas ülles, keik toad pakso suitso täis. Kohkudes jooksnud ' marsi keldrisse ja leidnud seal, kuida luggu olnud. Sure waewaga sanud tuld enne kustutud,  kui linna kustutamisse kommando senna  jõudnud ja kui suremat kahjo olli sanud tehha. Mäng ärra Wangi honed tehhakse kül tuggewad ja kindlad, et, kes senna sisse pannakse, sealt ei pea wälja peasema;  agga ommetige lippawad mönned ärra. Selle ku 8. päwa õhtul, kello pool seitsme aeal, olla seal ühhest wangi koeast üks wang, kes kohto kulamisse a! olnud, seläbbi sealt ärra pöggenenud, et üht raud pulka akna eest katki murdnud. Otsitakse kül holega, agga põlle weel jälge peale sadud, kuhhu pole ta pöggenud. -—sOnneto Selle ku 11. päwal on üks Römershowi tallopoeg, Jaan Sudrab, ühhest kõrtsist, kus ta nelli päwa weddelenud, asseme pealt surnud leitud. Tohtre järrel watamissc peale olla assi selgeks sanud, et mehhike wina surma surnud. sTallorahwa laeno kassas Lihwlandima  tallorahwa laeno kassa (Bauerrentenbank)  wallitsus annab teada, et aastal 1865 usi laeno pabberid 27,650 rubla eest wälja antud, nenda, et praego 215 pärrisma kohta 314,950 rubla eest peawad head ollema mis nago pandiks sisse kirjutud. Peale selle on 46 pärris ma kohta jälle 39,150 rubla eest jubba üllesantud. Tallinnast. sMasade Rahha ministre polest walja antud tabbeli järrele on Eestima kubbermangul 1866 aasta pealt 13,960 rubla höbb. kronule maea maksusid 59