gid nad sure iggatsemissega, agga kui wägga kurwaks läksid nemmad, kui kuulsid et wanna mees haige olla. Nüüd tahtsid wäggise wankre.  sisse puggeda, kuhhu ka paljo läksid, agga et seal keigi! rumi polnud, sepärrast piddid senni kannatama, künni tedda ühhe sure leentoli  peal wälja kanneti. Seal tahtis iggaüks essimenne olla tedda terretama; iggal ühhe! Mi kässi ülle teiste öllade wälja sirrutud. Kas ta nüüd jubba parremaks sanud, sest ei könnele seitungid meile se näddala middagi, sepärrast peame otama mis tullewa näddala tulleb. Kaukafussest. sMa Kaukasussema langeb meist kaugele hommiko pole wasto Türgi maad ja sealt olleme sönnumed  sanud, et seal 31. Märtsil, pissut enne kello  10, kaunis ma wärriseminne olnud. Kaks korda on ni waljud hobid olnud, et maead ja muud raskemad asjad ommast kohhast ärra  likunud. Et seal ka muud kahjo sündinud, põlle mitte teada antud. Wöeralt maalt. Preifimaalt. sSöa laewade ehhita- Jgga pöllo mees teab sedda, et kui põld peab harritud sama, siis peawad ka adrad ja äkked aegsaste walmis murretsetud ollema;  otse siis neid teggema hakkata, kui neid tarwis on, se õlleks nattuke hilja. Nenda nüüd ka Preisiga luggu. Jubba paar aastat  olli karra kuulda, et söa-laewo tarwis, agga nüüd olla neid häddaste tarwis ja põlle kätte wötta middagi, peawad alles tehtud sama, mis neile sureks pahhandusseks olla. Et ehhitusse puid ommast käest põlle sada, sepärrast olla nad senna ja tenna kirjutanud ning kirja labbi tellinud, mis häddast tarwis; tömehhi olla nemmad ka rohkem kallale pannud  ja et ussinamad olleksid teggemas, palk suremaks tõstetud. Se tehha neile hirmo, et pissukenne Daanlane merre pealt nende peale tulleb, sest ruttawad omma laewa ehhitustega,  et tale julgeste woiwad wasto min- na. Daanlane ei olla sellega weel mitte rahhul,  - et ta Preisi kauba laewo merre peÄ risub ja Kopenhageni weab, waid ta tahhab  omma wägge laewadega Preislasse kaela weddada. Preislane põlle ommalt poolt agga ka mitte magganud, waid holega tööd teinud,  et keik rand pattareisid ja kantsist täis olla, kust Daanlast omma raud pallidega woib terretada ja neile emalt üttelda: olle nenda hea ja minne taggasi. Kukshawenist. Merre Sest lahhingist olleme jubba könnelenud, agga wägga lühhidelt, sest et meil selkorral täielik teadus pudus; nüüd woime temmast nattukenne  laiem jutlustada. Austria-Preisi söalaewad  ollid mõnda päwa Elbe-jöe suus möda  merd eddasi ja taggasi käinud, et nähha, kas Daanlane kussagi peaks likumas ollema; agga kui keddagi polnud näinud, tahtsid saddamasse  taggasi minna. Korraga tulli sönnum,  Dani laewad olla merres. Austria laew ..Shwartsenberg" kus selle pissukesse merre wäe üllem peal olli andis ühhe plaggo läbbi käsko: mehhed olge walmis! läks isse ees sesugguse ussinussega, et teised ei jõudnud järrele minna. Said ka külla mehhega  kokko ja Shwartsenberg läks 300 sammo peale Dani laewade wahhele, kus ta ennast walmis seädis teiste peale hakkama, sai agga warsi Dani poolt ühhe tullise törwa londi essimesse  masti külge, mis kohhe pöllema hakkas. Laewade üllem Tegethow kes üks wägga julge süddamega ja külma werrega mees olli, ei kohkunud ka praego mitte, waid andis teistele märgi: andke tuld. Need ollid ka mehhe modi oskanud sihtida, et ühhe Dani laewa tiwad ollid mahha lasknud, se on massina purrustanud, kes omma wäega põlle paigast ärrasanud; seisnud nago jalloto kanna paigal.  Shwartsenbergi mast on ni pea kui pöllema  hakkanud, mahha raijutud. Kui nenda  kaks tundi teine teist ollid rabbinud ja laewad kauniste wigga sanud, pöörnud Daanlane ninna põhja pole ja teinud et eest ärra sanud ja Austria - Preisi laewad läksid Helgolandi sare tahha, omma hawo 166