Vaste immeks panna ja mönni arwast ka sesuggune,  et keige targemad tohtred neid ei woi ärra tunda. Aastal 186.'j Aprilli kuul sai üks Pola mässaja, kes peast ja kehhast raskes  te hawatud olli, kui pool surnud, kes kellegist  asjast middagi ei teadnud, haige maeasse  kantud ja nenda olla ta liggi kaks aastat  ilma mele möistusseta omma uimastusse sees wodis maas olnud, kust kegi arro ei woinud  sada, kas ta maggas woi olli ta üllewel. Toido polest põlle ta muud omma hinge sisse wötnud, kui pissut weddelat toito, mis ka pool wäggise ja sure waewaga sisse antud. Kül käisid siit ja sealt tohtrid tedda watamas ja ka kulus Königsbergi prohwessor Burow, agga kegi potte woinud jalge peale sada, mis haigus se olla ehk kuida se tulnud. Nüüd arwatakse tedda pea üsna terweks sawad, et haige maeast woida wälja tulla. Wöeralt maalt. Preifimaalt. sßäppastand ühhen- Kui Preisi ja Sleöwigi wahhele parremat  ühhendust ei tulle, kui seal praego on, siis põlle se kü! suur assi, egga middagit wäärt. Preisi wallitsus otsib keik wannad tolmund ja hallitand pabberid läbbi ja kui mönne pabberi  nurga pealt jälle middagi juhtub leidma, mis mokka parrast tunneb ollewad, siis on ta marsi kui kuk aea-teiwas ja öiskab: „Minnul  keige surem ja essimenne õigus, teised pühkigo keik suud puhtaks!" loosko rahwa wannemad ni saggedaste kokko, kui tahtwad,< keik ilma asjata. Kassid ka teisi mallitsussi parrem koeo jada ja sellepärrast mitte asjata aega wita. Ta olla Dani kunninga käest omma woido samisse läbbi täielikke wallitsuse õigust pärrinud, sest nad olla Preisi werrega kalliste ostetud, mis ülle kegi mu ennam sönna  ei prügi lausuda. Olgo se nende mele parrast ehk mitte. Augustenburgi prints, kes sures lotusses ellas ja sedda kroni jubba nago ennese peas armas ollewad, peab nüüd teggema, et heaga minnema saab, muido woiwad asjad pahhaks ja wäljaminnik raskeks minna, jägo kroon senna  paika. Prankw ürdist. sßadeni Suurhertsog  haiges Sealt kirjutakse, et Badeni Suurhertsogi termis suur assi pea ollema, kange  pallawus aeada merre saggedaste pähhä, kus siis ka ello kartust jures olla. Ennamiste olla siis assi pahhem, kui wallitsusse asjus middagi ette juhtub, mis waimo ärritab; sepärrast  olla tohtrid temmale sedda nöu andnud,  ühhest aeast wallitsusse ohjad teiste kätte anda ja ühhe rahholisse kohha peale minna, kus ta keigest tallitustest emal; sest olla ta nõuks wötnud, sennist Shweitsi male Genwerjärwe  lähhedale kortert wötta, künni omma termist jälle kätte sanud. AustrLamaalt. sPahhad  Galitsia  ma on wasto Pola piri ja sepärrast olla sealt ma asjad nago mönni mili-auk, mis ikka tormab ja wäggise tikkub tuld wälja aeäma; peab holega kinni kaetud sama. Selle ma rahho olla wägga köikuw mis parrast politsei  ommale prilli ninna peale pannud, et iggale pole parreminne woib ärra nähha, et senna kohhe appi jõuda, kus nende abbi tarwis.  - Lemburgi linna üllem wallitseja, kelle körwo mönned pahhad asjad putunud, olla sealt politsei kõhtudele käsko andnud, terrawad  olla, holega selle ülle walwada , et iggaühhel  woeral, kes senna male tulleb, selged passid ja tunniskirjad kasas on ja kelle jurest  neid leida põlle, kohhe kinni wötta ja lukku tahha panna.— Keigesurem kartus olla neil endiste Pola mässajate eest, kes senna tungida ja sedda rahwast püda mässama aeada.  Nende wihha ei olle sepärrast weel mitte jahtunud, et nemmad Pola mässamisse aeal neid põlle appi tulnud. Mitte ükspäinis Galitsia,  waid ka Ungri ja Jtaliamale olla nad omma kässilissed wälja läkkitanud, kes sea! mässamisse tuld peawad pöllema sütama. Nenda lodawad siis Eüropa male üht tuld pöllema südata, mis ni kerge ennam põlle kustutada. sPassi de Austriamaa! 364