nattnke märjaks teggemcn Hädda neile, kes seitungi läbbi üllekohto tunnistust püaksid anda, agga hädda ka neile, kes tõetunnistust püaksid walleks atada. Tahhaks agga kegi seitungi lüa, et asjo awwalikkuks  teeb, mis päwawalget ei kannata, se ei teeks targem kui rummal laps, kes seddasamma kiwwi käega lööb, kelle peale ta omma sü parrast  mahhakukkunud. -- Õige hõlma ei hakka ükski egga wagga werri ei wärrise, sepärrast ei putu nisuggused asjad ial õige kohtomeeste egga koolmeistride külge, ei wihhasta nemmad ka ial selle ülle, kui musta mustaks ja walget walgeks nimmetakse. Seitung peab sedda teggema ning täuno egga sõimo parrast melega mitte tee pealt kõrwa käända. Rkast, Liwi mapäwa noupiddamissed, on jubba 18. Märtsil ärralõppetud, agga muud suremat ei tea meie sest mitte üttelda. Dünajões ütles Ria seitung 21. Märtsil jeä alles nõdra ja pea laggunemas ollewad. Meie Emmajõggi olli sel aeal jubba näddala päwad linna al jeäst puhhas ja kallaturro äres käis paat ülle. Pühhade aeal ei olnud kusgil ulitsas ennam  talwet leida. kolid, j Rigas olla praego peale mude kolide 9 kirriko-koli, kus 11 koolmeistrit  681 last Peale selle olla weel 2 wabriko-koli, kus pühhapäwal lapsi õppetakse,  et ärra ei unnusta, mis nad enne kolis õppinud. MrummaaU. slahhowarras.j Koero kihhelkonnast kirjutakse meile nenda: „Kewwadel 1865 wõttis siin K. walla kohtomees üht maleni  (wcirwiat) omma jure üri peale, kes 1 rudl. ku Pealt ürirahha piddi maksma. Süggise tulli kätte, ei tea kus suine tenistus janud, ei olnud ürirahha maksta, ei ka maleril emmanda ja kahhe  lapsega middagi käes ellada. Et agga ellatud  piddi sama, siis wiskas maler lummala kässud selja tahha ja teggi wanna sarwilisse nõu jcirrele; se näitas jo aitwad. Perremees, kui nõuukas maeapiddaja, olli omma jahhosalwe talweks täis täitnud. Perre- ürimehhe aida wahhel olli üks amus sein. Urimees raius omma aitas seinale alla haugo sisse ja kiskus weikese plekkist robiga aeg aealt ni paljo jahho omma aita, kui tartvis olli. Nenda sõimad perremees ja ürimees Mardipb wast Wastlapäwani üht leiba, ilma et Perremehhe  hing õlleks teadnud, et temma ürimehhe toitja olli. Wimaks 17. Webruaril näggi perrenaene jahhosalwe allalangemad, sest et alt tühhi olli, ja nüüd tulli kelmus Mälja. Agga naber ei tahtnud omma aidawõttit kätte anda, et nähha saaks, künni mõisaherra ja 3 kohtomecst  appi tullid. Säh nüüd, seal olli arro käes, kuhhu jahhud läinud. Kui paljo warras olli ärraraiskanud, ei wõi perremees selgeste teada,  agga nenda paljo missist, kui 4 innimessel ärrakullub, Mardipäwast 17. Webr. ku Päwani ellada." Wirromaalt. s5O-aastased pühhad.j Z Arwa on mehhi, kes 50 aastat ammetit piddawad Z ja arwa abbiellorahwast, kes 50 aastat Paris ella- k wad, agga weel arwcm sünnib sedda ühhes j maeas ja ühhe pari jures. Agga Waiwara kirrikomõisas on sedda onnneti sündinud. 30. Ja- nuaril piddas õpp. F. v. Scholvin omma 50- aastast ammetipäwa ja 12. Märtsil omma abbikasaga  kuldpulmi. Tõeste meie aegse lühhikese  eaga innimeste seas arruldane assi! Peale mu innimeste kingituste on wanna õppetaja ka ! Keisri polest Stanislausse-autähhe rinda sanud. ! „So ello tahhab jätkada, Et sinna pead rõmoga So lapse lapsi näggema, Et Israel saab rahho ka." Kuramaalt. sKuida rõwel paela läi- Mõnni pennikoorm Dünaburgist õhto pole minna, seisab Jllukste allew, kus ümberkaudo  jubba mõndaaega rööwlid kaunis Italia modi tahtsid ellada. Pühhapääw, 13. Märtsil ollid sealt ümberkaudse mõisnikudel piddud ja Liwima  kubberneri herra vr. v. Oettingen, kel seal lähhekorral mõisad on, ka nende seas. Õhto kello 9 sõitis v. Oettingen Illukstest ärra ja politseimeister v. Dunten temmaga; kntser ja toapois sõitsid teise saniga tagga. Mõnni werst Illukstest näggid nemmad 3 sani Põigeti ülle wälja aeawad; pea tulli neile üks mees kissendades  wasto, kes ennast lähhedalt kõrtSmiko ütles  ollewad, kedda rööwlid praego paljaks ollid 102