repulmad", *) tuttaw on. Paawsti ussulissed  piddasid kaua aega neid merrisid mällestusse  päiwi igga aasta meles, nago Judid omma  „puride pühhi", künni aastat 70 taggasi sedda asja ennam wallitsusse polest ei kästud. Aiad ja asjad on, tänno Zummalale, ka Prantsuösemaal parremaks läinud ja wöiwad meie innimessed ka seal maal ilma awwalikko taggakiusamatta omma Zummalat nenda tellida,  kui pühha kirri öppetab. Agga manna  tülli ja wihha maim tikkub ikka jälle omma  pead ülleöse aiama. Nenda tahtis hiljuti Toulouse (Tuluse) linna ertspiiskop jälle sähhärdust  werrewallamisse mällestust omma kirrikutes  piddada. Keiser Napoleoni auuks peame  tunnistama ja teme sedda hea melega: ta ei lubbanud sedda rummalat tempo mitte ettewötta,  maid ütles: mait! ja tulletas mele, kui wähhe nisuggune assi kristlikko armastust ja rahho tunnistab. Inglismaalt. Londoni mailma naitus  ehk wäljaseädiminne on seal praego üllem assi, kellest könneldakse. 1. Mail tehhakse pärrato  sure maia uksed lahti, üks maia, kuhho mönni pissum lin sisse mahhuks. . Kunninga proua aösemel, kes omma abbikasat taggaleinab,  tewad teised sured üllemad sedda hakkatust.  Ilma Jummala sönnata ei tahha Inglased  omma suurt mailma näitust ka mitte hakkata, waid Londoni piiskop peab palwet piddama ja korilauljad Halleluja laulma, et keik illuste ristiinnimesse kombel sünniks. No Jummala kartussel on ikka omma kasso. Mailma näitusse peal ei tohhi ommeti mailma  Lo ja ning meister ärraunnustud sada, muido näitaks jo mailm omma häbbi 'ja õnnetust.  Kuida tö, nenda palk. Pola Judid,  kes Londonis kurjal kombel Wenne pabberi  rahha järrele püüdsid tehha, on omma pahha tö palka sanud. Mönned on kahhek- sa, mönned kue aasta peale wangitKösse pandud. Amerikamaal. Kolera- ja kollatöbbi  peawad pöhja pool Brasilia rikis hirmus paljo innimessi mulda kiskuma. Ei tea, kas se haigus, kui Zummal tahhab, peaks jöudma  ka ülle Atlanti merre Eiropamale lennata? *) Õlleme kuulnud, et eddespiddi üks ramat peab trükkitama, kus neist ja niudest sündinud asjust laiemalt könneldakse. Ued ramatud. Pernus W. Bormi jures on praego walmis sanud ja müa: Nistiinnimesse reisi - pass taewa linna pole. Willandis, C. Z. Kreutzdahli ramatopodis,  turro ares, on sada: Kolm risti Kolgata mäel. Gesti Laulik 125 laulowisidega. Gesti Lauliko wisi-ramat. 120 ue laulo-wisi nodiramat. Maa- ja mere-pildid ja need „pisfukefed ramatud pildidega", kellest „Postimees" sel aastal Nr. 12 sees könneleb. Kaunid kõnned ehk ued pühhapäwa wahhelugaemisfed. Angerwaksao, üks laulo krantsikenne, 127 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teadaandmissed. Perno linna tullekohhus annab selle kulutusse  läbbi teada, et Mai kuus s. a. keik tulle-mürid, korsnad, ahjud ja kögid samad üllewadatud. üphelhobil nöutakse ka, et keik maiaperremehhed, ni pajjo kui igga ühhe kohhus,  ommad tullekustutamisse riisto siis kaepärrast  hoiaksid, ja kui neist middagi peaks puduma, seks aiaks malmis murretseksid. Pernus, 14. April 1662. Tulle-kohto wannem Z. F. Specht. Kirjutaja Brackmann. Anna karjama prukiminne hakkab 1. Mail ja karjatähhed on Oldermanni Florelli jures