ja kronist ilma janud ja Ganbaldi omma mässajattega  Sardinia kunninga nimmel keik omma  käe alla wötnud; polnud sest meel kül, et sesamma Ganbaldi alt üllesse tulles ka paawsti rigi külge tahtis kappad panna ja rahwas jubba mässamas ollid: nüüd on Sardinia kunningas ka isse awwalikkult ommad  söawäed paawsti riki saatnud, maad ja rahwast ärrawötma, ehk, kuida ta ütleb, neid paawsti omma palgatud wäe wasto kaitsma, et rahwal rumi õlleks ommale sedda wallitsejat wallitsida, kes nende melepärrast on; ja se põlle jälle kegi mu, kui Wiktor Emanuel isse. No kas põlle luggu lahti, ei aita paawsti ähwardamissed, ei temma kirriko-wanne, mis minnewa aasta nimmetud kunninga peale panni,  ei mingi assi. Minnewa aasta wöttis Wiktor Emanuel üksi Romanga makonda, ja paawst lükkas tedda taewast walja: mis ta nüüd saab ütlema, kui sesamma temmast ärranetud  kunningas temmale muud ennam ei tahha  jätta, kui paljast Roma linna, ja seddagi üksi sepärrast, et Prantsusse lango söamehhed seal paawsti kaitswad? Paawst kiitleb kül taewa  wötmed ennese kaes ollewad, agga mapealsed  tahhetakse se kord üsna ta käest arrakiskuda.  Temmal on kül 25,000 palgatud meest, agga mis on need 60,000 Sardinia mehhe wasto, kes kolmest kohhast ülle temma piri tungisid? Jggal pool tagganewad nemmad  eest ärra ehk wöetakse saddade kaupa wangi ja lin langeb linna järrele Sardinia wäe kätte; kuid hommiko pool rigi serwas, Ankona linna al, mis Adria merre kaldal, arwatakse suremat lahhengit odata ollewad. Agga kuida se tulli, et Sardinia kunningas, kes tännini paawsti wasto waggusi seisis, ni äkkiste temma kallale läks? Kust minna sedda pean teadma? Ni paljo ütlewad seitungid, et Sardinia on kirja läbbi paawsti peale käinud: ta peaks ommad palgatud wöera ma söamehhed  lahti laskma, ja kui paawst sedda põlle teinud, annud Wiktor Emanuel omma wäele käsko: „astuge ülle piri!" Mis senna suremat  ennam tarwis? Et paawsti allamad, kui neil omma wäe hirmo ennam ep olle karta, Sardinia kunningast möllema kättega omma üllemaks wastowötwad: sedda teab ta jubba ammo. Seddasamma on jo terwe Neapoli riik teinud ja Sardinia kunningast nimmetakse nüüd jubba „Jtalia kunningaks." Mis nüüd teised kunningad sest arwawad ehk senna jure ütlewad, küllad sedda parrast ka kuulda same. Austria olli kannini kü! paawsti truim söbber,  agga selle käed on Prantsus Willapranka rahho läbbi ka kinni siddunud, et appi ei wöi minna ja hiljuti weel paawsti appihüüdmisse peale on kostnud: „Kulla pühha issake, senni kui Sardinia Wenetsias minno külge ei putu, ei wöi ma middagi parrata. Katsu iöse, kuida läbbi saad." Roma linnas ja ümberkaudo peab weel pool miljonit (472,334) päid ollema,  mis Prantsusse pajonettide warjo al paawsti pärrandusseks jäwad; agga parrago, mis se on sette wasto, mis tal enne otti! Neapolis on kindral Garibaldi, nago mönni kunningas jubba keik omma tahtmisse järrele seädnud, ued ministred ja ammetmehhed pannud ja keik söalaewad Sardinia admirali alla annud. Kunningas Prants ööldakse weel Gaetas ollewad, agga ei tea, kui kana. Mönned  ütlewad, tahta Hispaniamale, teised: Austria  ehk Baierimale pöggeneda; missep ta isse tea, kus keige julgem arwab ettada ollewad. Prantfussemaalt kulukse kömminat, kui aiada Sardinia temp kirrikorikis Napoleoni  kulmo kortsu, et sörme tööta ja ähwardades  öölda: „Lang! wata ette, mis sa teed! Suur tük aiab su löhki. Ärra ussu mitte, et minna sinno eest jälle näppud tullesse pistan."  Teised jälle ütlewad: „Polle wigga! Napoleoni kurri näggo on muido silmakirjaks teiste pärrast. Nelja silma al kihhutab ta weel teist tagga, et priskest eddasi astub." Minne wötta seal tössine arro kinni. Sannumed kirrikutest. Balteskist tulleb meile suur pitk kirri, mis tänno ja tömo täis on, waimolikko ande eest, mis nemmad hiljuti seal, ni hästi linna, kui ka ümberkaudne rahwas, ühhe wöera öp- 294