mas käes seisnud püstul ja essimenne sõrm trikkeli peal alles paigal, nenda kuida ta lasknud.  Parrem pool taskust leitud üks weikenne  rohho kastikenne ja üks sidist rahhakot, kus 30 VZ rubla sees olnud. Ta korterist leitud  üks kinni petseritut ramat, mis ta enne malmis kirjutanud, kui ta wälja sõitnud ja pealkirri nenda tehtud, et kegi mu ei tohhi sedda ramatut lahti tehha, kui agga temma proua; peaks ta agga surnud ollema, siis woib temma suggulane Zos. Petr. Sokownin sedda lahti tehha, agga mitte muido, kui kubbermango  ja makonna mõisnikkude üllema silma ees. Ta nimmi on Platon Aleksandrowitsh Shelohin, 48 aastat manna. Krimmi sarest.  Seitungid  könnelewad, et seal üks rööwli selts 12 meest keik ennamiste ristitud Tatarlassed,  Shebdaste küllast, olla 3. Märtsil seitsme ühhe hobbuse saniga Potushki Ostrogi küllasse, mis Pensa kubbermangus, läinud. Hobbused jätnud küllast wälja, kuhhu kolm meest wahhiks jure pannud ja teised laotanud ennast laiale küllasse omma röwimisse tööd teggema. Üks tallopoeg, nimmega Lukjanow, olla agga kutsmata küllaliste tullemissest haiso ninnasse sanud, torkinud ka naabred ülles ning läinud ja wötnud esmalt hobbused ja need kolm wahti wangi, siis jänud teisa küllast otama, künni taggasi tullewad. Nad põlle ka liig kaua ennaste peale odata lasknud, waid ilmunud  pea wälja tulnud püstoli ja raudkangidega  teiste peale. Ehk nad kül ni hirmsal  kombel sealt külla rahwa kallale läinud, olla teised ommetige neid ärrawöitnud. Seitse röwelt wöetud kinni, agga teised olla ärrapöggenenud.  Mina marja Lõuna poolt Krimmi sare otsa rahwas lonkawad kahhes  mõttes, ei tea, kas peawad omma wina mäggesid weel harrima woi mitte? lubba paar aastat olla wina marjade kallal otse nendasamma  többi, kui meie kartuhwlite kallal, agga isseärranis minnewa aasta olla se többi wägga suurt kahjo teinud, keik marjad maddanend  ärra, misläbbi perremeeste keldrid ja taskud tühjaks janud põlle mitte sest sanud, mis muido igga aastane saak olnud. Nende meel on sedda puhko kül nidiga kaelas, ei tea mis peawad teggema. Siberimaalt. s Siberima on sündinusse polest külm ma, agga kuida kuleme, teeb ta ka soja ma tempusi. Irkutskist kirjutakse, et seal 24. Webruaril, kello pool 12 rasket mawärrisemist olnud. Kaks korda olnud tuggewad mutsud jalge al tunda, mis arwata kolme minuti järrele teine teise järgi tulnud. Need tuggewad mutsud ja ma köikuminne kohhutanud rahwast wägga ja iggaüks kartnud maea kaela langemad; raksunud  ka kül, agga janud ommetige weel seisma;  agga paljo on, mönni rohkem, mönni wähhem wigga sanud. Keige rohkem on posti ja gimnasiumi maea wigga sanud. Külmast põlle neil ka pudu olnud ja isseärranis Webruari  kuul olla gradi klaas 35 künni 40 gradi peale allanenud. Sedda põlle meie weel näinud. Wöeralt maalt. Preiskmaalt. Ministritest.) Preisi ministrid olla koggematta pead kokko lönud, mis läbbi nattuke nukkert meelt ühhe teise wasto sanud, agga minister prasitent grahw Bismark olla jubba mõnda päwa jallaga häddine  ei woida nenda käia, kuida ta tahta. Berlini rahwas annawad sedda selle süüks, et ta olla liig kaugele läinud. Preisi ja Austria assi audub nüüd, sepärrast  ei woi meie sest selget teadust anda, mis sealt wimaks wälja tulleb, kas kul woi tui; peame nattuke kannatama, egga ta ka ülle liga aega sa wötma; kirjad lendawad allati eddasi ja taggasi et pennikoormate kaupa wuhhinat  kuulda; egga nad ka muido ei lenda, ikka middagi selle järrele tulleb. Mis läbbi siis grahw Bismark haige jalla sanud? jooksnud  liig kaugele, lönud warwa wasto kiwwi ja nüüd olla küün pealt ärratullemas, mis suurt wallo tehha. Auro massinatel teggemist 134