kokko, kus sedda kallist tilgakest sada on ja se hallikas põlle sealt mitte kaugel, et seal enne keled ja meled hästi sisse murida, et siis li libedamad  käima olleksid. Sedda põlle minna just kuulnud, waid üks teine auus mees könneles,  et üks lubbanud ni mitto topi wina ja teine jälle sedda rohkem öllut osta, kui tedda wallawannemaks peaksid wallitsema; kas se tossi ehk walle, peawad peal/ kuuljad parrem  teadma. Et aeg peale lõunat jõudis, tulli mõisa herra ka kohto tuppa watama, laskis mehhed kokko tulla, et wallitsemist peale hakkata. Kui kümnikud wallitsetud ollid, hakkasid  ammetmehhi wallitsema; agga seal wöttis  mõisa herra koggokonna ue seädusse, mis armolinne Keisre Herra 16. Webruaril 1866 omma käega alla kirjutanud ja täita käskinud, ning lugges neile Z. 28. ette, kus selgeste seisab, et se walla ammetisse ei kõlba, kes kohto polest kord süalluseks mõistetud ja trahwitud  sanud. Warsi astus üks ette ja ütles: se kedda mõnned wallawannemaks nimmetasid, on wargusse pärrast kohto polest trahwitud sanud, mis ka mees isse tõeks tunnistas. Nüüd piddi üks teine wallitsetud sama. - Kui jälle mönned nimmed ühhe peale ollid nimmetud, tulli essimenne pöllatud mees ja tunnistas tedda sesamma sugguseks süalluseks. Nüüd sai kolmas ja neljas wallitsetud, agga iggal ühhel ommad paised kulges, ei kölbanud jälle; wimaks wallitsesid meest, kes mitte topsi nusutaja põlle se ei tahtnud sedda ammetit  agga et ta wallitsetud olli, piddi ta jäma, ' ja selle peale läks mõisa herra kohto toast ärra. Oh sa kallis aeg! ni pea kui herra ommad jallad kohto toast wälja tõstis, pahwatas tulli lahti, ja keige esmalt wöeti waene walla kirjutaja kässile; keik karjusid: kirjutaja lahti, kirjutaja lahti! temma on herraga  ühhes nõus, egga panne sedda wallawannemaks,  kedda meie tahhame, temma tahhab  meid ärra kaotada, mis on herral kohto tuppa asja? j. n. e. Hädda olli pealt kuulda, kuida tedda üsna ilma süta teotadi, pilgati ja sõimati, mis ta keik. kannatlikkult piddi kannatama. Ütles waene mees isse pärrast: Mul polnud muud abbimeest lota, kui sedda, kellest kunningas Tawet ommas 124 laulus 2. 3. ja 6. salmis könneleb." Wata armas Postimees, mis läbbi tullewad nisuggused wöikad asjad meie aeal weel ette? Minno arwates seläbbi, et meie armas Eestirahwas  mõnnes kohtas omma waimo Harrimisse  polest weel kaugel teiste tagga sure mätta künka marjus istub, egga isseennesest ja ommast  ellust arro ei sa. Mailma würst on neid ni wägga omma mele walla alla sanud, et nad nähhes ei näe ja kuuldes ei mõista! - Agga enne kui löppetan, tahhan sulle weel üht nalja ja narri teggo könneleda. Se üllemal nimmetud pöllatud mees on kihhelkonna  kohtusse kaebama läinud, et tedda selle pissukesse sü pärrast - wargusse eest trahwitud  - mitte wallawannemaks põlle wasto wöetud, ta põlle siis, kui ta warrastanud, weel mitte 21 aastat wanna olnud, pudunud weel liggi terwe aasta. Minna ei mälleta sedda ia! luggenud ollewad, et üks 26 aastane warras, mitte warras ei olle, sedda peawad targemad innimessed teadma, kes kässo tundmisse  peale õppinud! Mis otsust kohhus temmale andnud, on mul teadmatta. Mul õlleks weel pikkemalt sest könneleda, agga mis se keik aitab? egga nad minno ja sinno nõu ommetige kuulda ei wötta, ehk räkigo keik mailma Postimehhed, se ei maksaks middagi, sest egga nad neid ustest sisse ei lasse. Muud ei tea ma ennam öölda, kui: Issand parrandago  aega möda nisuggused asjad. Ollen sulle w'a kassowend ommalt poolt luggo teada andnud ja lodan, et sa teiste söbrade käest parremat kuulda saad. .. i... Se üllemal seisaw luggo annab tunnistust, kui suur pimmedus ja rummalus monnes maldas  wallitseb ja teeb meile tõeste kurwa meelt, sedda omma armsa Eesti wendadest kuulda; agga mis arwate sõbrad? on se se ainus wald, kus mallitsemissega ni suur karra olnud? Wägga hea õlleks, kui neid rohkem põlleks; agga parrako, ma woiksin neid kümmekonnade kaupa wälja luggeda, kus luggu mitte karma mäart põlle parrem olnud ja mönnes kohtas ehk meel hullem, kui seal. Ennamiste iggas maldas on tülli olnud, et se ja teine walla- 26