kauplejaid siin ja seal ja kedda korra kätte!  sawad, need ennam ei pease, tehko nad mis tahhes, need on siis ka ennamiste ikka need essimessed kes tulle ette astuwad. Zmmelikud  innimessed on se Jtalia-rahwas, nad peawad wist liig pallawa werrega ollema, otawad södda otse nenda samma, nago meie lapsed Zöulo pühhasid. Kes teisele ulitse peal wasto tulleb, on ikka se essiminne küssiminne: Millal hakkab södda? Minna ei tahhaks tedda emaltki kuulda, weel wähhem silmaga nahha ja neil on aeg iggaw odates. Mönnesuggused sönnumed. Julge füddamega pois. Saksamaal ühhes pissukesses linnas juhtus se õnnetus, et üks kahhekordne maea pöllema läks, kattus olli jubba mahhapöllenud, kui üks 14aastane poisikenne, kes kolist teiste kolipoistega  senna tulli, üht lapsokest üllewel teise korra peal hakna peal näggi istuwad ja mängiwad, egga suggugi sest teadwad, missugguse  õnnetusse sees ta olli; teised maearahwas  ollid keik wäljapöggenenud. Pois tahtis otse pöllewa maeasse jooksta ja sedda lapsokest wäljatua, agga teised, kes seal ümberkaudo  seisid, ei lasknud tedda minna, waid ütlesid, et ta surma otsib. Ta südda olli selle lapsokesse parrast wägga kurb! Selle aea sees, kui teised tedda keelsid, tulli tal äkkiste  mele: et kes pöllewa maea sisse tahhab minna, peab märg ollema. Korraga olli pois kaddunud ja teised arwasid tedda ärraläinud ollewad, agga ta olli senna lähhema krawi läinud, ennast seal ülle pea märjaks teinud ja siis ilma teiste näggematta pöllewa maea sisse puggenud. Pöllewast treppist ülles minnes  on se jubba ta jalge al likunud, agga sellegipärrast on ta ruttuste üllesläinud, jallaga  ukse lahti lönud ja tuppa astunud, mis ka jubba täis tuld, suitsu ja auro olnud, agga  lapsoke ellanud alles ja ni pea kui ta tedda näinud, jooksnud ta poisi wasto ja kahhe käega  ümber ta kaela. Nüüd olli poisi südda rahhul, et lapsoke ellawalt ta käes olli ja hak- kas ruttuste omma teed taggasi tullema, sai ka sest pöllewast ja köikuwast treppist jälle mahha, agga kui alla olli sanud, langes trep mürrinal mahha ja selabbi olli wörus nenda täis suitsu ja tuld, et ta ei näinud uksest wälja minna. Wimaks on ta ommetigi õnnelikult  sest Zummal hoidis tedda sealt wälja sanud ja sedda lapsokest tulle surmast peastnud. Keik jooksid nüüd temma ümber kokko tedda tännama, agga ta pettis hulga rahwa sekka ennast Hrra, sest et ta sedda ei armastanud. Jutto jätkud. Üks poisikenne olli kange külmaga ommad käed ärrakülmetanud, seisis külla tännawas ja nuttis sure healega. Küllamees läks liggimale  ja küssis: miks sa nuttad, armas laps? Jah miks ma ei pea nutma, sest külm on käed ärrawötnud; agga se on mo emmale parras, mikspärrast ei kuddunud ta mulle kindid. Ühhel rikkal agga härda süddamega kaupmehhel  olli sui paljo jeäd keldrisse järrele jänud ja süggise kui keller piddi puhhastud sama, et talwe jälle uut jeäd sisse weddada, kössisid poisid: mis peame selle wanna jeäga teggema? jäggage sedda waeste innimestele ärra, kostis kaupmees. Kule Marri, ütles üks kenna noor naesterahwas,  kellel wanna mees olli, ühhe omma tuttawa prudile: laena mulle omma peigmees ühheks poleks tunniks, ma tahhaksin ommeti hea melega nähha, mis näo mo wanna mees peaks teggema. Mitte koggoni, wastas pruut, sest iggakord kui middagi wälja laenatakse tulleb ikka rikkutud taggast. Von der Censur genehmigt, Pernau, den 30. December 1863. 7 Teadaandmissed. Perno Üllejöe allewil, ülle pissukesse jõe, on üks uus maea, aeaplatst ja körwaliste honetega  müa. Selgemat teadust selle polest annab Kotlep Pajomann.