wagM Josep malitud , pumeistri. kirw.es ühhss  ja üks lille oksaks teises käes ja ümber pildi üks wüja peadest ja wina marja kobbarateff  tchtud krants, mis keik middagi piddand tahhendama, Ühhest suust olla rahwas kissendanud:  ..Mahha keik preestrid ja mõisnikud  ! Ellago keiser!" Nad olla imme häbbemata  sönno monne surema suggu maimesse peale, kes Parisis ja Romas asset, suust wälja aeanud, et kirjasaatja häbbi parrast põlle julgenud  neid kirjutada. Üks preester olla ommas  jutlusses öölnud, et Jesus Kristus kunningate  kunningas on; seal tõstnud üks koggodusse  lige omma healt ja öölnud : .Meil põlle kunmngast, maid keiser!" Nenda lahmad  asjad parraks seal maal, kus uhkus tarkusse  ülle waMseb! Keiser Napoleon on omma prouaga Wenne keisre önneliko ellohoidmisse päwal, mil aasta eest Mõrtsuka kuul temmast möda läinud, möttelnud  ja üht önnesöwimisse telegrammi Peterburgi  läkkitanud, mis peale keiser Aleksander  üht tänno telegrammi Prantsuse saviks läbbi lasknud wasts sata. Inglismaalt. Londonist kirjutakse, et seal kesk Mai kuul hirmus mürristaminne ja wälgo heitminne olnud, mis siin ja seal suurt kahjo teinud. Ütlewad, et keige wannemad innimessed  üht ni rasket mürristamist ei mälleta kuulnud egga näinud ollewad. Zggast ma nurgast Lullewad sönnumed, kus teada antakse,  mis suggust kahjo wälk teinud. Otse Londoni linnas põlle ta suurt kahjo teinud, seal lohkunud parlamenti maea torni purruks, agga põlle mitte pöllema südanud. Keige surem hädda olnud telegrahwidel, neid pikne ei salli; löhhub kus neid leiab. Telegrahwi ammetnikud jätnud tö seisma ja läinud omma teed. Üks tundmata mees läinud koggemata telegrahwi kuntori ja künni massima lähhedale;  seal seistes ja sedda immet wadates kähwatanud pikne järsko, mees sanud alwatud  ja kautanud omma silma selletusse, mis ta kül aega möda jälle kätte sanud, agga kuida mu terwisega luggo saab minnema, on teadmata. Birminghamis löuud pikne kello pool üksteistkümmend ühhe wabriko kus kuus naesterahwast töös olnud; kaks neist sMud kohhe surnuks lödud ja Kelli raskeöte hawatud. Praegs teatzWats> kas ellawsd wesl woi mitte. Nüüd kaevatakse seal sure põua ülle; kange palla tahta wilja wälja peal arm körwetads. ° Kirjawastussed. C. W. F. M. Römüstasime wägga, kui näggima, et hultza aea parrast jälle meie peale ollete möttelnud. Muidogl  teada, ei põlle wanna sulg ui kerge ennam kui noor ' sulg, agga kui sammo astub, siis on ta tössine ja selgÄ Olge terwe omma waewa eest. Kingib Jummsl ello ja terwist, siis same tullewa kord prukima. 201 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 18. Jüni 1368. Tmdimndmissed. Perno wogtei -kohto polest antakse seläbbi teada, et rae-kohto kässo peale 16. Mai ku päwal se aasta 1134, pankrotti jänud kaupmehhe, Hermann Hobergi parralt 1. allewi kwartalis M 126/143 al seisaw pu ellomaea keige körwaliste honetega awwallkult waljapakkumisse kaupa peab ärramüdud sama ja waljapakkumisse päwad on 6., 8. ja H. Julil, neljas ja wimane termin on agga, km sedda peaks nõutama, 16. Juli ku päwa peale kinnitad; sepärrast kutsutakse keiki, kes sedda maea osta tahtwad, üllemal nimmetud päiwil wogtei kohto ette omma pakkumist ja üllepakkumist  pakkuma ja pärrast otäma > mis jurelömisse pärrast saab mõistetud. - Pernus, rae-koea peal, 4. Zuml 1868. Obervvgt Brackmanm M 447. Sikkertär A. G. Mors. 2 Perno wogtei-kohto polest antakse seläbbi teada, et 26. Junil pärrast lõunat kello kolm, endise Perno kaupmehhe Strahlbergi parralt  „Losi" maeas allamal seisawad asjad kohhe maksetawa rahha eest rohkema hinna pakkujale  ärramüdud sawad: 4 auro - massinad, kellest üks 26, kaks 8 ja üks 4 hobbuse wäeline,  mitmesuggust seppise rauda, üks jaggo wallamisse rauda, sui ja talli söido riisto, ühhe ja kahhe. hobbusega, kaks hobbust, laewaankur,  Melad ja taud, umbes 40 sällitust linna seme püttasi; tarwis - puid, nenda õuna-, wahtra- ja leppa-puud, maea rii