teile antama ?c." - Meie kohhus õlleks paljo ennam palluda ja sedda wähhem nurriseda. Ka Eesti kubbermangust tuleme otse seddasamma  kaebtust; seal olla nisamma keik rukki põllud külmast ärrawöetud, et neist middagi  lota põlle ja sui wilja külwi aeg lähhäb liig hiljaks, kust ka lotus waeseks jäeb! sßäime Räim on üks kalla, mis agga igga kewwadi warsi parrast jeä minnemist  meie randa tulleb ja mönni kord ka kaunis  rohkeste, agga mönned kewwaded lähhäwad  möda, kus saak wägga pissukenne. Otse nendasammoti olli luggu ka tännawo, kallamehhed  teggid pääw päwa körwas tubliste  Lööd, agga ei sanud mitte ni paljo, et issi olleksid kord katsuda sanud, weel wähhem teised. Tänno Jummalale! Minnewa  näddala teggi ta ommad helded ja rohked  käed lahti, ning jaggas iggaühhele omma ossa, misga woiwad rahhul olla; kui moistawad  agga sedda andjat tännada. lubba minnewa näddala essimeste päiwe sees ollid mönned seltsid pissut sanud, agga neljapäwal selle ku päwal on mönne mehhel loma kinni pannud. Ka kedo kallo põlle se kewwade  sureste olnud, sest ilmad on wägga waljud  ja külmad, kalla hoiab põhja ja noot ei woi kätte sada. Pernomaalt. sHobbuse Wannast pärritud ebbausk kaswab priskeste ikka eddasi, egga karda ei tuult egga tormi, ei ka mitte selget päwa walgust. Ommetige lähhäb rahwas igga päwaga targemaks, agga kuida se tulleb, et mannad mädda hawad nende  küljest ei tahha kadduda? Kust se tulleb, on käppnga katsuda, senna ei prügi meie kaugelt  wastust otsida. Wadake, mailmas on paljo rohkem pimmedust, kui walgust ja arstimissed  sönnadega on ebbausk ja se willi mis pimmedus kannab. Söbber kirjutab: „8. Märtsil tulli üks Perno kaupmees ratsa hobbusega  meie pole linno ostma ja te peal olla, kes teab kuida, ta hobbuse jalg ärra nikkastand,  et ennam paigast ärra ei sanud. Teada muidogi, kellel hadda, se otsib abbi ja sedda teggi ka temma. Ta olli, kes teab kelle käest kuulda sanud, et J. T. kes P. mõisa tule weske peal, ollewa wägga tark mees ja woida kelk többed ja wead ilma rohhota palja sönnadega  terweks tehha. Ta laskis meest kutsuda,  kes ka kohhe tulli, kaupmees olli umbes werst maad sealt emal, ühhe tallopoea jures korteris ja olli römus, jälle paar koppikat ilma sure waewata tenida, mis parrast  prukida woib. Otse sel silmapilgul kui mees senna tulli, juhtusin ka minna senna. Kui ma sedda luggu kuulsin, siis ei jõudnud ma naero piddada ja pannin wägga immeks, et südda päwa aeal ni awwalikkult wäärjummalat  tenitakse. Wanna nar muul wisi! ei tea ma tedda nimmetada lugges sönno, et su kobrutas, agga ennamiste keik tassa pommisedes. Ma ütlesin kül kaupmehhele, et ta hobbune sel kombel terweks ei woi sada, agga ta ei wötnud sedda uskuda, waid lotis köwwaste arsti peale. Agga seal ta on? hobbune  on praego alles wiggane, egga põlle ka lota, et weel parremaks saab." P. T. Oh teie mailma targad, häbbenege ommetige  kesk päwa aeal Jummala nimme teritamast!  Kas ollete sedda tõeste unnustanud, et Zummal neid nuhtlemata ei jätta, kes temma  nimme asjata suhhu wöttawad? Zummal parrandago sedda wanna haisewat hawa, mis nihästi Saksa kui Eestirahwa külges weel leida! Riast kirjutakse 6. Mail: Suurwürst- Aujarje pärriat tõdetakse omma sure abbikasaga  8, selle ku päwal, hommiko kello pool ühheksa, sealatse raudte howi jöudwad, kuhhu meie kubbermango üllemad wannemad ja wallitsejad,  Ria linna wannemad, joa wäe üllemad,  raudte direktorid, kahheksa prouat ja nellikümmend noort preilnat, neile wasto samad  ollema ja sedda suurt keiserlike pari sure auga wastowötma. Raudte howi st lähhäwad sured keiserlikud woerad, linna ratsa kardewäest sadetud, ülle Marie-silla raekoea eest läbbi künni selle auro-laewa peale, misga nad Kopenhageni  lähhäwad. Ja ni kaua kui nad senna jäwad, jäeb üks ossa karde wägge neile au-wahhiks; meeste laulo selts saab neid suri wöeraid omma lauluga terretama. 158