omma ihho, ehk ommetige käed, aio-kohhad ja korwataggused kloorkalgi ehk kloorsodaga ja kui sedda ei elle, puhta ja kange ädikaga pessema. 3) Haige liggi olles, ni paljo kui woimalik,  temma hinge öhho ehk haise eest hoidma. 4) Üht pissukest klasikest leutud kloorkalgi ehk kange ädikaga jureö piddama ja sellega saggedaste kässi, ninna ümbert, aio-kohhad:c. kastma; ka kuiwa kloorkalki linnase kottikessega  rinde peal prukima. Z) Zggakord, kui többisesse putunud, warmalt  kloorkalgiweega, ehk kui sedda ei olle, ädikaga käed ärra pessema. 6) Need, kes kolera-többisid watamas ja kulamas  käiwad, peawad Howmanni-troppisid krusemünti-troppidega  sisse wötma ja umbes kolm kord päwas, il) künni 25 troppi essimestest ja 10 künni 15 troppi krusemünti-troppidest, ühte seggatud. Su lopputusseks tulleb wötta: üks solotnik klooekalki ja poo! naela ehk kaks tassi täid wet, sedda seggaminne loksutada, selguda laska, sedda selgunud pealt ärra kallata  ja selle sekka üht lussika täit Lawendliehk  Kölni wet seggada ja sellega siis suud lopputada. 7) Kui koeo jõudnud, peab kohhe teised pealis ja allus rided selga pannema. WLiiased  rided peawad tulutud ja kui woimalik, kloorkalkiga suitsetud sama. Sedda suitsetamist  peab ühhes isseärralisses kambris, kus innimessi ei ella, ettewoetama, mis nenda tehhakse,  et kloorkalki peale mönni tilk weewlielli  wallatakse, ehk ka nenda: er kaks ossa kedo sola, üks ossa pruun kiwwi, üks ossa weewli-elli ja üks ossa wet wöetakse ja hästi ühte seggadakse ning siis kuma ehk pallawa liwa peale pannakse ja rided senna liwa kohta üllesripputakse. 8) Kuida jubba üllemal tähhendud, et tühja süddamega ei pea wälja minnema, siis on se ka isseärranis neile ööldud, kes kolera-többisid watamas kaiwad. Siin on nüüd se oppetus, kuida kolera többe eest ennast woime hoida, mis Perno makonna kolera kommission selle többe wasto ommal aeal on wäljaandnud ja mis meie ar- mas makonna tohtre herra, kui kommissioni lige, on üllespannud. Meie anname sedda selle nõuga teada, et sellega omma armsa Eestirahwale head sowida, ning neid selle hirmsa többe eest hoida. Jägo siis nüüd need sönnad, mis saggedaste teadmata ja rummala  rahwa suust kuleme, kui neile head nõu antakse, ja neid kahjo ja õnnetusse eest tahhetakse  hoida: põlle wigga! küllap Hümni  al hoiab! jägo need ütlematta, waid selle wasto kandko igga maea wannem nihästi ka maea rahwas iggaüks wibimata selle eest hoolt, et issiennast ja teisi kolera többe eest wöttaks hoida, ja kui ial tarwilik, keik sedda, mis sesinnane öppetus öppetüb, holega ja wibimata  täitma. Jummal hoiab kül, agga ommetige peab innimenne ka ommalt poolt teggema, ni paljo kui temma mõistus sedda tunneb hea ja kassosaatwa ja hädda eest hoidma  ollewad. Sest ükspäinis agga need, kes selle polest holimatad ei olle, woiwad omma lotust julgeste Jummala abbi peale panna, kes ka hädda ja haiguste sees keige lähhem on ja tahhab ning woib. aidata. Meie usso läbbi katsumissekö sadab ta mõnda hädda ja willetsust meie peale, agga ta on omma abbiga  warma seal, kui meie tedda appi hüame. Ommalt maalt. Peenust. sKirriko asjade ja jummalatenistusse  läbbi  wöime  tänna weel lühhidelt könneleda, mis hiljemalt  olleme kuulnud. Kuida minnewa näddala  ütlesime, olli kirriko- ja jummalatenistusse  läbbi katsuminne 26. Junil ja kirriko konwent 27. Junil, kus piiskoppi herra omma  abbilistega, kirriko wöörmündri herrad ja raekohto polest kaks liget, koos ollid. Ühtlasse  ka keik kirriko wöörmündrid ja koolmeistrid.  Seal tunnistas meie aulik piiskoppi herra  omma rahhul ollemist Perus koggodussega,  nende sennadega ülles: Ehk kül kirrik eila punnis rahwast täis olli, ei sündinud sea! ommetige middagi, mis jummalatenistust õlleks segganud; laulminne olli hea ja lapsed tun- 210