Põhja-Amerika ühhendud rigides villi tannawo kõige ennam korda läinud. Neil saab mönni hea laeva täis ärraanda, isseärranis nissu wiljast; agga kartohwlid ei olle seal suurt rõmo teinud. Kõige parrem viljasaak on siis olnud: Ungria, Austria, Rumänia, Türgi, Pola ja Wennemaal (ehk kül mitte kõigis kubbermangudes)  ja Amerika on aitnud. Kõigest neist madest saab hea hulk wilja wäljawia. Senna wasto on kõige wähhem kannud: Prantsusse, Inglis, Portugali, Shweisi ja Belgiama; agga ka Saksama  lõunapoolne rahwas ei sa ommaga läbbi, peavad jure ja põhjapoolsetel on ka rukkiwilli  kassin. Ülleültse on tännawune saak nõuda olnud, et leib kül mõnnes paikus wägga kallis, agga sedda ommeti leida on. Ommalt maalt. Tartust. sNaudteestj on Me nattuke kuulda. Kõik wälline eestö on walmis ja mõetmissed ning lodimissed lõppetuv. Nüüd tullewad tubbäsed tööd, planiteggemissed, rehkendamissed  :c., kuhho asjatundjaid ja oskawaid abbilessi Peab palgatama, et ettewõetud tö eddasi lähhäks. Seks agga on asjatallitajatel weel 750 rubl. tarwis, ennego kõik eestöõd ni kaugele walmis sawad, et raudtee ehhitusseks krono käest wõiwad lubba küssida. Wägga kahjo õlleks, kui tö ühhe ehk teise puduse parrast takkitsema peaks jäma, mis siamale ni mõnnusast eddasi läinud. Meie lodame agga, kui paljo surema summale, mis tünnini tarwis läks, nõu on leitud,  ehk leitakse siis ka nõu, et need 750 rubl. eestöde lõppetusseks weel kokko tullewad. s„Wannemuine" seltsimaeasZ sai 32. Okt. Dr. Martin Lutterusse ellokäik neljas kõnnes kuuljatele ettejuttustatud ja igga kõnne wahhel, et kõnnepiddajal ja kuuljatel raskeks  ei lähhaks, said sündsad laulud lauldud. Kõnnepiddaja olli seltsilige h. stuä. tlleol. Carl Hohlseld ja kõnnepiddamine hakkas Lutterusse  omma lauloga: „Meil tulleb abbi lummalast."  Saal olli püsti innimessi täis ja iggaüks  nähti tähhelpannes selle mehhe elloluggu kuulwad, kelle ninime järrele meie omma Ewängelmmi  kirrikut nimmetame. Se ei pea ka tei- seti ollema. Se olli nüüd Zso"las õige usso ülleswõtmisse pääw. Enne sedda teisel seltsiõhtul  piddas seltsilige h. stuü. we6. Rosenthal  õppetlikko kõnnet selle ülle: mikspärrast innimene maggab ja maggades und näeb? Seal jures sai ka ärraselletud, kui tühhine se on, kui mõnned ebbausklikkud innimessed unnenäggude peale lootwad ehk nende parrast kartwad. WMandi makonnast. sNattuke kirjawisi  st.j Sealt Poolt kirjutab meile üks sõbber nõnda: „Ollen nüüd „koolmeistride- konwerenziprotokolli"  Nr. 40—42. läbbiluggenud ja sealt mu asjade seast ka sedda leidnud, et konwerenzi peal ue kirjawisi parrast kõnnelemist olnud, agga ühhe koolmeistri nõu järrele assi polele jänud. Mikspärrast polele? Kaks asja agga wõisid nõuuks wotta olla: 1) kumb kirjawiis peab konwerenzi arrust prugitawaks jama, ja 2) kumb õigem ja lomolikkum on. Mis olli seal nüüd polele jätta? Ah ja, se sündis wist sellepärrast,  et surem hulk ue kirjawisi wasto pannid,  wähhem hulk ei jõudnud selle eest seista ja et üks neist ue kirja wisil ka wigga ütles ollewad. So! Wõi nõnda: kus pool surem hulk, seal pool õigus, agga kes omma õigust weel selgeste ei tunne, ehk selle eest ei mõista seista, sel ei ollegi õigust! On se mõistusse ehk lvmusse seadusse järrele õige? Nõnda ei tulle kirrik kunnagi kesset külla! Agga kuida siis tull eks ehk wõiks tulla? Kui meie nüüd ka sedda ennam ei hakka nimmetama, et meie wanna kirjawisi lojad Sakslased ollid, kes meie kirjawisi põhja omma wisi järrele pannid, sest et nad meie keelt ei mõistnud  ja temma lomo parrem ei tunnud) ei ka selle peale, et meie Eestlased ikka wissad olleme mannast kinnipiddama, kui se ka mitte igga kord õige ei olle, siis Peame ommeti ni paljo ütlema:  kui kaks omma wastastiko waidlemisses otsa peale ei sa, siis mingo kolmanda targema jure nõu ehk kuida mailm teeb, mingo kohtusse. Agga kes wõiwad ja peawad meie kirjawisi-waidlemisses otsusse andjad ollema? Meie isse tõeste mitte, kes meie omma keelt nõnda rägime, kui emma suust esmalt olleme -) Seddaiamma on ennemuiste ka üks sorraga. teine kabjaga loom teinud, kui waidlema ollid läinud, kumb neist targem õlleks. Ja kui nende omma wallitud otsusseanM, innimenne, neile su sisse öölnud, et nad möllemad narrid olla. on nad pärrane suga omma teed läinud. 347