sed mõtted ja Saksa rigikoggul ka, agga peawad enne küssima, kui paljo minister Beismark sest yolib? Preislanestunneb omma tuggewust, sepärrast julged temma waljum rükida, mis agga teisi sedda wihhasemaks teeb. Tallitago asjo kuida tahtwad, agga kui waggusi pealt watame peame tunnistama: Shleswig- Holsteinil ei olle kaSsu- Wkumat nõu, kui Preisiga kokko leppida. Saksa rigikoggo omma 35 Liikmega põlle neil enne toeks olnud, ei sa ka parrast ollema, ni paljo kui kill muido torredaid sõnno teeb. Itailiamaalt. Roma linnas rägitakse nüüd paljo sest, mis siis saab, km Prantsns omma söawägge sealt ärra kutsub? Kartwad, et „Pühha issa" siis ennam omma pead ei wõi mahhapanna. Paawsti omma söameeste peale ei wvida temma mitte lota. Sedda olla ette ärrateada: ui pea kui Pmntsussed omma teed minna, ui pea heita  paawsti allamad tagga järrele Italia kunninga  üllamaks ja jätta paawsti paawstiks. Hm, imme kül, kui neil temma „issalikko köwwem  keppi" al, parrem on, miks nemmad siis cirratikknwad lahkuma? Wallitsusse kep waimolikkus  pms - sel peawad wist omma wead ollema. NmerilmmaaU tullewad ikka alles Põhjapoolsete  wõidosõnnumed, agga lõunapoolsed on ni tullist wihha täis, et onuna wamlasi hammastega  kissuksid. Kus pohjapoolsid sõamehhi, kes wähhema salgakaupa mona otsiwad, kätte sawad, seal neid ilma armota tapwad ja suruo kehhade külge  seddelid pannewad: Lappame keik põhjapoolsid!"  Et nisuggune assi ka teiste süddamed tuld tais aeab, on muidogi teada. Onncto waen! Kauba sõnnumed. (PernuS, 25. Märtsil 1865.) Ilmad on jubba näddala päwad kewwadesed, tee otsas, ö- külmad pehmed ja kaup üsna seismas. Linnad ostid tännawo talwe meie üllem kaup, agga - sellegipärrast kahjvliune kaup ostjatele. 30,000 parkpunda  on jubba Peruus ja sada weel küllalt; vlinnade  eest ei anta ennam kui 40 rubl. ja LO-linnade  eest 48 rubl. pärkpunnast, misga muad ei tahha ärraanda, maid ootwad parremat hinda. Wiljn hakkatakse uattuke Mastoivötma. Rukkiste eest antakse 5 rubl. 60 kopp., odra de eest 4 rl. . 69 kopp. ja kaerde eest 3 rubl. 26 kopp. tshrtwertist.  Heringid jtt räime ei ol!e ennam anda. Sool, raud ja tubbakaH seitwad «anna hinna peal ja Wöid küisttakse paljo togga; laua«wöi 22 k. nael. Kirjawastussed. 80) F. W. K-J. . .l. Tänname Teie kirja eest, agga kemma pruklminne on nattuke rvissa. 81) E. J. R. K. . . Olge rerwe, agga manna ellatand lomadest ei maksa suurt jutto tehha, sealt ei sa nutta sgga naerda, ja muud kasso weel koggoni. Nends» samma ka pikkasabba warguSsega. Könnelda oige kenna, agga luqgeda iggam. 82) P. S. u —. Teie kirjad on mollemad meie katte tulnud, anname kirja läbbi pikkemat mastust. 116 Von der Censur erlaubt. (Nr. 6t.) Dorpat, d. 28. MZrz 1865 ' Werantwortl. Redaeteur loh. Zannsen. Druck vsn H. LaaSmsnn. Teadaandmissed ja lulutamissed. (Mit Polizeilicher Bewilligung.) Kolm uut korw-wankrid on müa Emeplktsas  Nr. 197 Adam Oh su lingi maeas. (3) Üks wiljapuaed on rendi peale anda Karlo.  ulitsaS grahw Mantenffeli maeas. (3) Kurrefare mõisas Tarwasto kihhelkonnas  sawad 16. Aprilli ku päwal mönnesuggused lnaea asjad, mööblid, hoöbnse ja sõidoriistad  ja muud sellesarnast oksjoni wisil ennam pakkus jale ürramüdud. (Z) Möo kirrikomõisas AZ. Aprillil, sawad kello 16 enne lõunat ennam pakkujale warsimaksmisse eest hobbused, sanid, hobb useriiS tad, töwankrcd  ja reed, pölloriistad ja muud maea asjad oksjoni wisil ärramüdud. (2) GKaja-tohter Ferchmien, keS enne krono tenistusses olli ja nüüd Wiliandi linnas euüv, annab teada, et ta walmis on iggal aeal keiksnggusid Hobbuste ja karjalsmade haigussi ja wiggadussi ka maal tallorahwa jures parrandama ja seks ka omamast  käest oddawalt rshto andma. Temma ellokohta wöib Willandis kcrgeste teada sada. (1) Jahtunud lou parrast on üks pärrisma  koht IZ3 taalrit suur teoorjusfega ühhcs  hea kaubaga rendi peale anda. Selgemat  teadust antakse Ndderna jamas.— Kes sedda kohta peaksid himmustama, miugo pea kaupa kulama.