wessi alla winud. Aedadest ja plangudest põlle muud järrele janud, kui teiwad ja postid püsti. Kas seal innimessi ka surma sanud, sest põlle mitte teada antud. Kurskist kirjutakse, et seal 22. Aprillil suur tullekahjo olnud; 34 maea sanud tullest lühhikesse aeaga tuhha unnikuks tehtud. sLeikusse lotus lõuna Wenne- Odessa seltung toob meile need rõõmsad sönnumed, et seal ümberkaudo makonnades  wilja põllud wägga kennad olla, ja kui muud õnnetust ei peaks tullema, neil se aasta üks isseärralik rohke leikus saab ollema.  Suur tänno nende soja-wihmase ilmade eest, mis nihästi talli kui sui wilja põldusi kennaste kossutanud. Heinamade peal kenna rohhi, et jubba wikkat warnast woetud ja heina töga allustust tehtud. Mitmes kohtas olla rukkis jubba õitsemas. Nimmelt tehha se wägga suurt römo, et willi tihhi olla ja se anda pöllomeestele sedda lotust, se aasta sedda keik tassutud sawad, mis möda läinud aastad wähhe andnud. Wöeralt maalt. Preifimaalt. weel Kuida seitungid könnelewad, põlle södda sepärrast  weel mitte hakkanud, et Preisi wäggi Holsteini hertsogi made sisse läinud. Kui ehk muido weel pissut lotust olli, et södda tullematta  jääks, on assi seläbbi, et Preislane ommad  wäed senna saatnud, koggoniste pahhaks läinud ja Preislane Gasteini ühhendust jalge alla tallanud. Sellega tunnistab ta, et ta Holsteini maad Austria käest tahhab ärrakiskuda,  mis teine kül ni hölpsaste ei tahha anda.  Nüüd peaks se kül imme ollema, kui weel heaga leppiwad. Berlinist kirjutakse 24. Mail: Austria nõuab, et kongres sedda koggoniste ei pea lubbama, et üks ehk teine rigi wallitsus teise käest üht tükki maad woib ärrakiskuda ja nenda  omma riki suremaks kaswatada ning sedda olla ta peale selle teinud, kui Prantsus Aust- ria tahtmist nurka wissanud egga Slesiamaid Wenetsia assemele temmale lubbanud. Austria nöudminne olla kongressi asjad koggoniste raisko aeanud, mis peale ta. ka koost ärralaggunud.  Keigist on nüüd nähha, et ennam head lota põlle, sest kui kongres issi limist lahti läinud, kuida woib ta siis weel rahho hoida. sßahwa Kuida Kölni seitung  könneleb, olla paljo, agga isseärranis Reinima linna rahwas kunningat pallunud, sedda hirmus södda, mis keik Saksamaad ähwardab  ärrapurrustada, taggasi röhhuda ja issamaad selle hirmsa õnnetusse eest hoida. Keik linnad Königsbergist kunnl Trierist sadik, olla selle polest kunningale kirjast läkkitanud, agga kas se middagi peaks aitama, sedda ei usso meie, sest üks teine seitung nimmetab neid külla memmeks, kes muud ei mõista, kui kissendada; igga södda ma pealt ärrakautada  ja üht autumat rahho aulikkust söast parremaks piddawad. Rahwa mõtted on seal kahhesuggused, ühhed tahtwad södda, teised rahho, mis peab kunningas seal teggema? Jah'! sedda peab ta isse teadma. sSadikud  Berlinist  kirjutakse 1. Junil: Austria rigiwallitsus on omma savikut, grahw Karolit, Berlinist ärra kutsunud ning Preisi sadik von Werther, kes Wini linnas asset, on jubba ka te peal sealt ärrarullemas. Zggale pole on kask wäggedele  kätte antud, kokko kogguda. Preisi wäggi  olla Altona omma wallitsusse alla wötnud ja Austria mehhed Holsteinist waljaläinud. Nüüd on ommetige assi selge, et pea suretükki paukumist same kuulda; sest kui sadikud jubba ärrakutsutud, kes peawad siis meel rahho hoidma?  ja sellega tunnistakse, et keik sõbrus otsas  ja werrewallaminne lahti lähhäb. Augustenburgi  prints olla Kasselisse läinud ja Garibaldi  omma sare pealt ärratulnud. Austriamaalt. sHeitlikkud Mm ku on ennamiste üks ku, kus mitmesuggused  ilmad ette tullewad, seal on soja, seal on külma, wihma ja kuiwa, tormisid ja waggaid  päiwi, kellest igga ma jaud ommal kombel  omma ossa sawad; iggas paikas põlle nad 182