eest pissukessi linda, mis külm olli kangeks tõmmanud, kinni ja winud tuppa, agga kohhe olnud hingetumad: siiski põlle meie külm wee! Moskwa külma wasto sureks arwata; seal olla 38 kradi olnud; meil olli 26 kradi. Kuida sealt kirjutakse, ei põlle innimeösed julgenud ennam toast wälja minna ja kolmas ossa worimeestest  janud ka koeo, ja kes wälja läinud, on mönnest liikmest ilma jänud; lasknud kül kahhekorrist söido hinda maksa; agga woi segi külmetand sõrme woi warwast wois terweks  tehha. Linnud põlle jõudnud külma wasto panna, kukkunud üllewelt mahha ja pude hinnad on imme kõrgeks tõusnud. Sel hirmsa külma aeal on wägga paljo innimessi politsei peale todud, kellel külm käed ehk jallad  arrawötnud. Pissut on worimehhi olnud,  kes omma silm - näggo külma eest on jõudnud hoida. Sealt ümbertkauds olla sönnumed  tulnud, et wägga paljo külma wöetud innimeste kehhasid tede pealt leitud, ja politseil  sedda rumi põlle olnud, neid keiki ullu alla wötta. Nälg on ülle keige Wennema ennast wälja laotanud jä kuida seitungid koknelewad, iggal  pool kaswamas ja sirrutab ommad hallastamata  käed ikka weel laiemale wälja. Nenda kirjutakse Wiburgist: ..Waesus kaswab jõude iggapääw, nenda st terwed perrekonnad  põhja Somemaalt tullewad tööd palluma,  agga kellegi! põlle sedda anda. Eestmurretseja  selts püab kül waeste hädda wähhendada,  ni paljo kui se temmal woimalik; agga se aastane kaljus leikab iggaühhe tiwad mahha. Waesus põlle söimo sönna, egga häbbiks arwata zc. :c. ütleb üks wanna sönna, agga temmaga wöidelda on, kui ühhe wäggewaga södda piddada. Twerist kirjutakse sealatse kubbermango rahwa hirmsast waesussest wägga  Halledaste ja sealt makonna üllemad wannemad,  olla senna kubbermango waeste eestmurretsejat ehk kuraterit wallitsenud, kes iggas kihhelkonnas peawad ümberkäima ja waeste heaks andid korjama ja sedda külla wannemaga ühhes teggema, kellel ramat kajas,  kuhhu keik üllespannakse, mis antud. Sealtsammast kubbermangust, Kaljasini makonnast,  kirjutakse, et wilja hinnad seal hirm- sal wisil WeM läinud ja tallowhwss praegs ilma wiljata olla. Muido on AUlnkkK.MoD wa ja Peterburgi sata olnud ja se aasta, mitte omma tarbeks. Se aastasest sagist Ma nad seemneks prukinud, janud söma tarbeks,  woime siis kül nähha, kui suur nende leiwa warrandus olnud; peawad praego kaupmeeste  käest jahho ostma. Nenda, kassi kaes waesusses käies, kaswab wargate arro igga päwaga. ' Rjäsani kubbermango sönnumed põlle koggoniste römolikud, tall ora hwas muda omma  hobbused wie ja mönned koggoniste kolme rubla eest ärra, sest et kattuse õlled ni kaugele  toiduseks ette ei lö, kui metsast hakkawad  sama. Wiljade hinnad olla wägga kõrged  ja maggasinid keik tühjad. Tambowist. Se aasta ei olle nälg mitte ükspäinis waese pölloma rahwa  kallal, waid ka need peawad ennast temmaga  tuttawaks teggema, kelle põllud ikka sedda ossa andnud, mis neil aastaseks üllespiddamisseks  tarwis läinud. Tambowi ja ümberkautsed maad on ühhed wägga head wiljakandjad maad, kus ial nälga põlle olnud, agga nüüd olla neil nisamma suggused  päwad, kui iggas paikas. Kirjutaja, kes sest asjast teadust annab, kirjutab: ..Ollen praega üht hirmust ja kolledad asja näinud; üks terwe rüggement näljast ärrakurnatud innimeste  kujusid laksid siit läbbi, kellel rasukest suhhu pista ei olnud, ja need ollid keik meie naburi Oreli kubbermangust. Pääw enne sedda  olla üks suur seltskond Tula kubbermango rahwast sealt läbbi läinud, kellele mönned maea perremehhed kannika leiba andnud. Ma sain neid Kotshetowski küllas tagga ja läksin nendega ühhes sealt läbbi. Seal küllas on 43 perremeest ja 11 neist ollid ni rikkad, kes neile middagit anda woisid, agga teistel on ennestel pudus käes. Somemaalt. Helsingworsi linnast tullewad  wägga kurwad sönnumed. Peale selle, et nälg hirmus suur ja rahwal temmaga wägga paljo teggemist, olla tihwusse többi üsna katko modi selle rahwa kallal ja mis pääw eddast, ikka raskemaks ja kardetawamaks 37