Kuramaalt. sPöllo Ähto polise Kurama otsast kirjutakse 35. Septembril:  ..Nende soja ilmade assemele, mis meil Augusti kuul künni Septembri ku hakkatusseni  olli, kus gradi klaas ennamiste iggapääw 18 künni 20 gradi soja näitas, on wihmased  ja willud süggisised ilmad astunud, mis sui-wilja korristamist ja kartuhwlite ülleswötmist  kelab. Septembri ku 19. pawal saime hea kord mürristamisse wihma wälgo heitmissega ja teisel hommikul olli ma külmetand.  Ei olle mitte ükspäinis se aastane rukki wilja saak weikenne, waid nendasammoti  ka nisso saak waene; odrad ja kaerad on üksi, mis kauniste wäljaandwad ja ka kaunis  rasked. Ernestest, mis alles öitsewad, ei woi suurt lotust olla. Rukki seme teggeminne  jäi seläbbi hiljaks, et warremalt semet  ei olnud sada, sest rukkis sai hilja malmis,  ommetige sellegi pärrast haljendawad põllud wägga kennaste. Ka seente ja metsa marjade saak on se aasta kasstn; se ainus saak, mis se süggise kauniste korda lähhäb, on kalla saak; neid tuakse iggapääw rohkeste kaubale." Peterburgist. sAkside ja tolli rahhade  surus,) mis selle aasta essimesse pole sees Eüropa Wennema jaust kokko tulnud, on: wina aksi 54 miljoni 926 tuhhat ja 6 rubla (3,18?, 667 rubla rohkem kui minnewa aasta sellesamma aeaga). Sola tolli rahha 3,922,544 rubla (19 tuhhat rubla kassinam, kui minnewa aasta). Tubbaka aksisi tonud sisse 2,446,848 rubla (190 tuhhat rubla rohkem, kui minnewa  aasta). Penikesse suhkro aksisi 373,473 rubla (186,531 rubla rohkem kui minnewa aasta). Siin näeme, et wina jojate ja tubbaka  prukijate arro kaswanud, muido polleksid aksisi de summad ni paljo suremaks läinud. sUus laen w lubba minnewa kord könnelesime sest, et Peterburgis uest laenust jut olla; tänna leiame sedda nattuke  selgeminne Ria seitungis üllespandud ollewad,  mis temma ühhest wenne seitungist olla wötnud, et ue aastaga (1868) kolmas rigi seestpoline laen wöidudega tahhetakse allus- tada ja se keige surem wöit, nisamma kui nende essimestel 200 tuhhat rubla ollema. —. Pilletid olla 50 rubla eest sada. Teine aösi, mis ka sellesamma seitungi sees seisnud, olla se, et rigi kassa ministeriumi põiest nõuks wöetud tempel pabberit arrakautada ja nende assemele eddespiddi keik awwalikkud ja tarwilissed  kirjad muido pabberi peale kirjutada, kellele parrast temma hinna wärilinne tempel peale pannakse, nago post-kuntoris postmargid,  kuwäri peale. —sSuurwü r s t i n a Kreka kunningaga, könneleb üks sealane Wenne seitung, peab 10. Oktobril ollema. Kunninga wannemad, Dani kunningas omma prouaga, odetakse ka seks päwaks senna. Pulma  päwa õhtul peab keiserlikkus talli lossis palli piddo ollema; teise pawa õhtul üks õhtune  wöeraspiddo söma-aeg kahhe tuhhande wöerale ja kolmandamal päwal teatre mäng sures teatre maeas. Moskwast. sKeisre Herra loeme Ria seitungis, mis Moskwa seitungist wöetud, nenda: „Keisre Herra saab 30. Septembril  öse Moskwa linna sõitma ja ilma aea wiwitamata Peterburgi pole eddasi minnema.  Keisre Herra olla 25. Septembril  kesk ö-aeal Suurwürsti Aleksei Aleksandrowitshiga  Nikolajewi linna kalli terwisega  jõudnud. Keisre Herra isse on sealt kohhe jälle Elisabethgradi eddafl sõitnud ja 26. Septembril senna jõudnud, ning Suurwürst  olla auro-laewaga Odessa linna läinud. Nimmetud päwa hommikul olla Keisre Herra sealatse rahwa sadikuid ja mõisnikkude peawannemaid  ennese ette lasknud, peale selle kirrikus käinud ja kello 12 wägge järrel wadanud, kellega  ta wägga rahhul olnud; kello 3 wötnud Keisre Herva lõunat ja peale selle sõitnud ta kohhe Krementshugi. Teisel päwal olla ta aegsaste seal olnud ja sealatse rahwa üllemid wasto wötnud, pärrast jälle pühhas koeas käinud  ja siis wägge ülle wadanud; kello 3 olnud  jälle lõuna söma aeg ja pärrast söma istunud  Keisre Herra tõlda ja sõitnud Poltawa  pole; seal olla ta öse puhkanud, teisel 332