wad ühhest teise jooksma, misläbbi suur õnnetus woib sündida. looksewad nad keik ühhe parda peale, tallawad laewa ümber. Ilmad on meil nüüd paar naddalad wägga kennad, kus pöllomees omma töga hea tük maad eddasi sanud. Ka need keige wessisemad  maad olla tahhenenud, et woinud külwi mahha tehha; sui willi sanud kennaöte malmis  ja kutsub terrawat sirpi ja wikkatid ennast mahha niitma, enne kui tuul päid purruks rabbab, misläbbi perremees suurt kahjo saab. Kuida kuulda, anda rukkis mönnes kohtas se aasta wähhem wälja, kui minnewa aasta, kas se agga iggal pool nenda peaks ollema, sedda meie ei tea. Woib ka olla, et mönni perremees  liig tännamata on! Lihwlandimaalt. sJsseärralik pidd  Umbes pari näddala eest olla Ruhja kihhelkonnas Konese mõisa peal, mõisa herra polest temma walla rahwals üks piddo antud, mis isseärranis nende wimaste aastade sees mitme mõisa wannemale kes omma rahwale sesuggusid piddusid annud, sureks auuks ja selle tähhendusseks, et ka meie tallo rahwas ennam endises pimmedusses põlle, waid ka hea sam walgusse te peal eddasi astunud. Nende kahhe mõisa Konese ja Dihkera tallopoead, mõistsid ka sedda piddo tännoga wasto wötta ja omma mõisa herrat, kes neid jubba 30 aasta eest rendi peal lasknud ja nende wimase kahhe kolme  aasta sees pärris perremehheks teinud, auustada ja tännolikkud olla. Nimmetud piddo  päwa hommikul olla sealatscd kihhelkonna koli lapsed üht wägga kenna laulo nelja healega  mõisa õues laulnud ja sellega omma ausat  herrat ja prouat ülleö ärratanud. Lõuna söma aeaks ollid umbes 130 perremeest ja perrenaest mõisa laudas lõunat sömas. Zodawat  wina jues, tõusis pea kohtomeeö ülles ja andis, seal koos ollewa perremeeste nimmel,  mõisa herrale, kes omma prouaga seal olli, üht wilja peadest tehtud krantsi sisse mässitud  höbbe pekert, kus latti kele need sönnad ühhe külje peal seisid: ..Mändlik tänno märk meie ausa Landradi C. v. Mensenkampfsi herrale  Konese ja Dehkera perremeeste polest 1866. " Teise külje peal: „Au, ön, terwis!" kus jures ta lühhikest tänno könne piddas, et herra neist kehwaist rikkad pärris perremehhed teinud. Perrenaesed töid prouale otse sesamma sugguse peekre rosi krantsi sees, kus se peal kirri seisis: ..Meie aulikko Landradi prouale allandlik armastusse märk ja tunnistus Konese ja Dehkera  perrenaeste polest 1866." Teise külje peal seisis: ..Armastus, rööm, terwis!" Parrast lõunat ollid keik rõõmsad ja öhto laskis üks tallopoeg weel üht kenna tullewärki keikide römuks  tehha. Selle römo ja tänno eest kinkis mõisa herra nende möllematte walladele kokko 9 talert maad koli maaks. Nenda sai selle päwa römo tunnid löppetud. (Annaks Jummal  et sesuggusid römo sönnumid rohkem leiaksime.) Lihwlandi kubbermango seitungi labbi antakse teada, et Sa lätsi mõisa laat, mis muido  igga aasta 15. Septembril olnud, tännawo  13. Septembril saab petama. Willandist. Selle ku päwa õhtul sanud sealatse linna koddanikkud  tullekahjo läbbi wägga kohhutud : Willandi  mõisa jaust aidad olla pöllema läinud ja tulli ähwardanud ka mõisa kallale minna, mis agga Jummala arm weel hoidnud. Kaebatakse  wägga selle ülle, et kustutajad kui juhmid kannad ühhest teisest läbbi jooksnud, suurt kärra teinud, agga pissut aidanud, sepärrast  sowitakse wägga, et ka senna selle polest  üks parrem seadus tulleks, nored pürjerid kokko heidaks, kellel üks pea-wannem ja kustutamisse  tööd omma holeks wöttaks. Willandimaalt. sHobbuse wargusse  Hobbuse wargad ja ounapude södikud kaswawad igga ilma ja tulega ja ka iggas ma nurkas. Tännawo kewwade olli pu södikute  ülle suur kaebtus ja nüüd kuleme ka saggedaste  hobbuste Margustest. Üks armas Willandi poolt söbber kirjutab: „Hobbuse wargad ja hundid arwatakse kül ühhe wärilisseks,  agga se põlle ommetige mitte nenda; hunt wottab hobbuse, agga jättab riistad ja wankre perremehhe ommaks, agga warras wiib 274