laulatada lasknUd ja naest nago peale kauba sanuh. PsKWAh abbiello rahwa kestest  keik tüllid ja pahhandussed emal ollema, siis peawad ka ühhe Msele järrel andma» Küösisime ksrd ühhe targema mehhe käest, kas innimeKsel  temM -mis meelt allati koddo peaksid ollema?  Mis peale wastuseks saime: wahhete wahhel on ka sedds, et üks ehk teine neist pudub; sedda näitawad narri tembud, mis wahhest tewad; ja sepärrast õlleks wägga tarwis,  et abbiello rahwas sedda öiete holega tähhelpannewad. Juhtub wahhest nässe! narri tund kätte, siis andko mees järvele, ja ärgo seisko ni wägga selle peal, et ta naese pea on ja naene igga kord mehhe wallitsusse al seisab;  juhtub se tund mehhe kätte, siis andko naene järvele; agga mis siis tehha, kui se tund ühhel hobil mõllemate kätte tulleb? Ja, siis on assi pahha, siis tulleb pahhandus, ja sönnade södda, mis wimaks russikate selletada  antakse. Kes tähhelepanneb, woib sedda pea ärratunda, et keige saggedamad pahhandussed, tüllid ja riud abbiellv rahwa ' wahhel, üsna pissükessest asjast sünniwad. Siin tahhame tähhenduöseks asja könneleda, kust' suur tülli ja wimaks peksmine tulli. Ühhel Suiste pühhade laupäwa õhtul näggi üks abbiello paar, kes muido wägga kennaste armastusses ellas, üht pissukest linnukest naburi  kattuse harja peal seiswad. ..Se on wsrblane" ütles mees. ..Ei mitte, se on räästas" ütles naene. Nenda omma õigust punnides, ei andnud kumbgi järrele; ja mis olli wiimne ots? et teine teist peksid. Aasta parrast tulletasid omma narri tempo mele ja naersid, et selle tühja parrast teine teist ollid peksnud. «Agga mees, mul olli ikka õigus", ütles  naene; ja et mees ka ennesel ütles õiguse ollewad, egga ommast kiusust järrele ei andnud,  tulli peksmine ueste kätte. Sesuggustest  tühja tüllidest tullewad saggedaste abbiello  rahwa wahhelissed sönnadlemissed ja parrast  russikate södda. Üks wanna sönna ütleb  : ..Mõistlikum andko järrele". Tahhab mees mõistlikum olla, siis andko temma enne järrele. Z. Mehhel ei olle õigust, aNWa nse st pe k S.m issega sönnakulelikuks tehha. Ennamiste apwawad mehhed: naesed peawad keik teggema, mis nad tahtwad ja kui se ei sünni, neil õigus olla, neid russika woi wemlaga sedda sundida teggema, selle peale toetades: ..Mees on naese pea". Agga peaga ei löda keddagit, maid sedda prugitakse parrema asja tarbeks. Paulus ütleb: «Teie mshhed, ellage omma naestega targaste"; sepärrast  peab se mehhe au ollema, omma nae- Ma targaste ellada. - Hiljoti olli meil, Wgs juhtumisse kaupa ön monne mehhega jutto aeada, kelle seas üht tundsime, kes omma naest ennam russikate, kui mussuga armastab. Renda jutto aeades, teggime ka sest jutto, kuida mees omma naest peab armastama, mis peale mees wastas: ..Head sonnad minno naese jures ei maksa! tedda peawad rusflkad juhhatama! Sedda kuuldes küssisime, kas ta üht eselt tunneb? ja kas ese! ilma piitsata paigast ärralähhäb? mis peale mees kosta teadis,  et üks esel peab piitsa sama, nmzdo ei liguta ta jalga paigast. Seal kostsime mehhele:  ..kuidas ta ni mõtlemata olnud ja ennesele  eselt naeseks wötnud, ja et ta sedda kord teinud, siis jägo ta ka eesle tagga sundiaks.  Se läks mehhe süddamesse, lubbas sest päwast katsuda omma naesega teisel Kombel  läbbi sada. 4. Abbiello rahwas ei pea ühheteisele  häbbi märki otsa ette teggema.  Monne naesel on se mägW prügiks  sanud, omma meest laimava ja teotada, kus jures sedda unnustab, et omma nimme mehhe järrele saab, pärrib ka omma mehhe teotussi ja laemdussi, kui neist ni paljo teab jutlustada» 5. Üks oige mees ei pea kõrtsi söbber ollema, ja naene peab ennast  wägga selle eest hoidma, et ta omma meest kõrtsi ei aea. Käib üks mees saggedaste kõrtsi wahhet, siis tunnistab  ta sellega, et ta õige perremees põlle, egga omma naest ja lapsi ei armasta. Wiin teeb narraks. On mees wina jodik, siis ei olle ta ennam omma naese pea> waid temma nar. Sest tulleb siis paljo tülli ja pahhandust  abbiello rahwa wahhel; sest et üks õige naene üht narra mehheks ei tahha. Sag- 172