TMin«ast. ' sKlubbimar g i Eesti kubbermango wallitsus annab keigile kellesse se putub, teada, et need Tallinna klubbimargid,  mis tännini pemkssse rahha Kssemel jooksmas ollid 15. Detsembri ku päwani peawad  kautud ollema ja iggaüks neid Tallinnas C. E. Riesenkämpfi podis ümberwahhetama. Peterburgist. sPeterburgi-Baltiski könneleb sealane kauba seitung, et mmmetud te, Warshawi te peale, Gatjhinasse  peab wäljatullema. Et rlgiwallitsus ehhitusse lubba Eestima rüütlite koggo kätte andnud, agga se tö ilma rahhata paigast ei Ukuta, ja et Eestima rüütlite koggu! ommast käest sedda jaggo põlle, mis ehhitus tarwitab; sepärrast olla rüütlite peawannem baron von der Pahlen wäljama rahha meeste jure läinud  kulama, kas nad ehk wast neile selle ehhitusse  tarbeks tarwitawat summat peaksid laenama  ja missugguste tingimistega. Keiserlik kõrgus, Suurwürst ja Aujärje pärna Aleksander Aleksan drowitsh on, kuida söamimsteriumi polest teadaantakse, keige kõrgemalt kindral-leitLnanti nimmele tõstetud.  Keigekörgemalt antud kässo järrele 30. Augustil sawad underupserid ja soldatid lühhikese  aea peale koeo lubbatud se on 1. Septembrist  künni 1. Augustini 1869. Et agga wäed künni 1. Septembrini laagris, sepärrast ei sa nad enne tullema, kui wäed laagritest taggasi on tulnud. Waeste häddaliste heaks rahha korjatus  kaswab aeg aealt ikka suremaks ja on künni 21. Septembri ku päwani Suurwürstina  Tsesarewna kantseleisse jubba se summa 1,756,473 rubla kokko tulnud. Grodnust. sßöwimisse  Pjelostokist  kirjutakse, et sealane rahwas omma makonna  üllemat 17 Nowembril 1867 wäljaantud  seädusse eest, mis neile ni suurt kasso saatnud, wägga tännawad. Mitto aastat järge möda pvlle üht ööd mödaläinud, kus mitte mitmes kohtas polnud warrastud. Rööwlite  julgussel polnud ennam arro egga otsa. Nad ei warrastanüd ennam öhtati ja öseti üksi, waid risusid kesk päwa innimesftd, kes rahhus vMMK teed käisid, puhtaks ja lasksid neid paljalt oMma'teed eddasi minna. Peale selle, kui waljaantud seadusse järvele liggi sesuggust hulgust sllid kinni woetud, on rahwas  kaunis rahho sees ellamas ja sest woib iggaüks arwata, kui tännolik ta nüüd omma üllemate wasto on, et jälle rahholikult ellada woiwad. Nifhni-Nowgorodist. sTullekah - j u Tullekahjud on jubba ni tuttawad ja iggapäised asjad, et neist ei maksaks koggoniste  könneleda; agga et tulli keik meie warra ja ommadust ärrasööb ja saggedaste ka innimestele  õnnetumat surma toob, sepärrast peame neist könnelema ja tahhame sega rahwast erguks  ja holelikuks tehha, tuld hoidmas, egga temmaga koggoniste mitte holetumal wisil ümber  käia. 25. Septembri ku päwa ösel on Nishni-Nowgorodi linnas Pokrowskajas Zehwremowi pärralt maea ärrapöllenud ja et maea rahwas parrajate magganud, on maea perremees, nelli last ja üks suggulane surma sanud. Ka ööldakse Zehwremowi toa-tüdrukut  kaddund ollewad, egga tänni weel mitte leitud; woib olla, et ka on sissejänud. Petrofawodskist. Metsade pölle- Olonetski kubbermango seitung könneleb sest, kui paljo metsa tulli seal mödaläinud  suwwel ärraraisanud ja kui suurt kahjo ta teinud. Seal olla Petrosawodski, Ladeinoje-Pole,  Wüdegra, Pudoshi ja Powenetsa makonnades 100,807 dessätini krono- ja pärrismetsa  ühtekokko ärrapöllenud ja arwawad, et se weel mitte keik ei olle, waid et seal wast mönni tük alles weel üllesandmata on, ja ütlewad sedda julgeste öölda woiwad, sest et tännini pissukesse metsade pöllemessi põlle iilles antud. Polamaalt. Millal Keisre Herra senna sanud ja kuida tedda seal wasto woetud,  sest kirjutakse weel takka järrele nenda:  17. Septembril, öhto kello üksteistkümmend  jõudis meie suur ja armoline Keisre Herra kalli terwisega meie linna ja temmaga ühtlasse Suurwürst Aleksei Aleksandrowish: Keik need ulitsa äred, raudte howist künni 329