Parteniko linna wannemad ollid omma süddame  römo sees ette wötnud, omma linna Lurro „Garibaldi-kurruks" nimmetada ja lemmale  üht ausammast senna turro peale ehhitada.  Seks piddid enne lubba küssima ja kuulge mis Garibaldi neile wastas: „Mnna näen Teie kirjast, et Teil nöu on, mulle üht ausammast ehhitada. Teid selle aupakkumisse eest tännades, pean ma Teile ka ühhel hobil meletulletama, et ma Sitsiliamale põlle tulnud  ommale allsambaid ehhitama, waid södda piddama; igga kullo, mis mitte selle eest ei tehta, ei wöi mulle römo tehha. Jätke sepärrast  ausamba ehhitamist mahha ja ostke parrem selle rahha eest püssist ja püssirohto. Rwwitage nenda Jtalimaad ühhendada, mis eest ma söddiu, sellega te te mulle suremat römo  ja ehhitade keige ausamat ausammast." G. Ga ribal di. Neapoli kunninga Prantsul on se kord murret  küllalt. Mässamisse märgid on iggal pool käppoga katsuda. Torm wöib igga päwaga ta omma pealinnas töusta. Mönned nöumehhed palluwad jarrele anda, teised kaiwad peale, weel waljum olla, kui enne. Prantsusse keiser olla ka nöu annnd, et mõistlik jarrele andminne olla parrem ning awwitada nisugguses asjus mönni kord ennam, kui sured söawäed. Selle nöuga olla ka kunningas Prants hädda pärrast rahhul olnud. Ugga fe polnud mönne mehhele, kes waljussega püüdwad wallitseda, mitte melepärrast.  Mis sündis? Prantsusse sadik, kes Prantsusse asja tallitamisse pärrast Neapolis ellad, sai ühhel päwal tinnaga täidetud keppiga  ulitsa peal kolm nisuggust kärrakast pähhä,  et warsi mahha langes ja maast egga ilmast  middagi ennam ei teadnud. Se olli tänno Prantsusse hea nöu eest! Agga nüüd wöime issegi arwata, et nisuggune teggu Prantsusse keisrile head meelt ei teinud. Üks kunninga sadik seisab omma wallitsusse nimmel ja assemel  wöeras rikis, sepärrast keik, mis temmale sünnib, head ehk kurja, sedda arwatakse Lemma  perremehhele sündinnd ollewad, kes tedda saatnud. Prantsusse poolt on siis ka kuulda, et kui Neapolist mitte täielist wabbandust ja andeks pallumist ei tulle, et siis Prantsusse söalaewadel wist ka tööd tulleb. No sedda õlleks Neapolis weel tarwls, kus asjad muigi  hullud kül on, et hädda ees, hadda tagga. Need wäeüllemad, kes Sitsilia sare peal Garibaldi wasto ei sanud ja Palermo linna piddid ärrandma, on kunningas söakohto alla  pannud ja põlle weel teäda, mis nendega tehhakse, ehk mis neist saab. Prantsusse nöu jarrele on kunningas kül nattuke pehmemat  seädust annud, agga kuida kulukse, ei olle sest ka suurt kasso ennam tulnud, waid 56. (28.) Junil pealinnas jubba mässamisse ots üllewel olnud, mis agga önneks weel suvetükkide  warral kustutud sanud, agga ei tea, kui kauaks. Sardiniast ja paawsti rigist põlle se kord middagi üdist kuulda, kuid et paawst kardab ja Sardinia lodab, ja ni hästi ühhe kartus, kui teise lotus, seiswad Garibaldi möega tevra  peal; agga pea otsus on Jummala käes. Prantsussemaalt. Meie Keisri Herra  ödde, iZuurwürsti printses Maria Nikolajewna,  kes Parisis wöerussel olli, on sealt 11. Junil ülle merrekaela Znglismale läinud. Prints Hironimusse matmissest ei tea ma weel paljo könnelda, agga temma ellust on nüüd keLk Prantsusse seitungid täis. Se on imme, kuida innimessed, olgo körges ehk maddalas seisusses, ni pea kui nad silmad kinni pannud, korraga teiste melest ni „heaks innimesseks" samad. Se on nähhä, et innimessed  kahheksamat käsko ikka weel piddawad, agga kahjo! ennamiste üksi surnutte wasto, kes nende liggimessed ollid, agga nende wasto, kes nende liggimissed alles on, ei leia nemmad mitte paljo „keik head neist könneleda",  ehk kül se minno melest paljo möllnusam  õlleks. Sellest, - kes hauda lähhäb ja teistele rumi annab, keddagit ennam ei laida egga kellegile wasto -ei rägi: sellega leppib ja sedda kidad keik mailm. Prints Hironimus  Bona parte olli Rowembril 1784 Korsika sare peal Äjaktsio linnas sündinud.  Ta ellas noremas pölwes paljo Ame- 205