Seal jures on nemmad nüüd su ja sulledega söddimas ja hea holeks, kui sest suremat tülli ei tõuse. Siiski, üttelgo mailm mis tahhes, Seine jõe äres ellab üks mees, kes nisuggust nääklemist üsna otab, et lemmal aega möda jälle asja õlleks, omma ninna wahhele pista ja kui wõimalik, Shleswigis nisammasuggust karra tõsta, nago Luksemburgi parrast hiljuti olli. Midda wähhem  Preislane ja Daanlane kokko leppiwad, sedda parrem lemmale. Hannowre endine kuuningas  Georg ei tahha ikka weel järrele anda, maid aeab agga omma kiuso, et Preislane peaks temma maad, olgo heaga ehk kurjaga, jälle taggasi  andma. Ehk se kül tühhi kius on, siiski aeab ta sedda eddasi ja, kuida kuulda, tahtab ta pimme mehhike Hitzengi lossist Parist ellama minna, et seal tuld parrem õhhutada. Mis sellega  lodab sawad, peab ta isse teadma. Et Napoleon Maksimiliani surmast õlleks kahjo tunuud  ja Austria keisrile sedda kirjutanud, ehk koggoui Wini linna wõerussele lubbauud minna: sedda kõik ei tahha Preisimaal mitmed koggoui uskuda ja neil wõib eh? ka õigus olla. Kuida mailm Napoleoni ammo tunneb, ei olle wist kegi temma silmapissaraid weel näinud. Matsimilian  piddi omma elloga temma raiskoläinud ettewõtnlist Amerikamaal maksma, sest on küllalt. Eks Juarez, Johnson, Bazaine ja kes teab mitmed  weel, wõi süüdlaseks jada, kui agga temma õigeks mehheks jääb. Austria parlamenti tattitussed lähwad ka pikkalt. Kõige kõwwem pähkel on neil Konkordat  hammustada. Mis assi se on? Oot', ma sell et au uattuke. Konkordat on romakele sõnna ja tähhendab seadust, kontrahti ehk leppingut,  mis ilmlikkud kunningad paawstiga tewad.  Acisuggust konkordati on ka Austria endisel  aeal paawstiga teinud, mis tal nüüd ammo,  nago kiwwi jalgus, sureks tülliks on. Selle konkordati järrele on isseärranis kirriko ja koliasjad  ennam paawsti kui keisri käes ja piiskoppid,  pappid, koliõppetajad ja mis kolis peab õppetud sama, muido ninnnepärrast keisri allamad  nende pärris issand on Roma linnas. Wannal aeal olli igga katolikko riik konkordati läbbi paawsti kulges kinni, kmmi ennast aega möda lahti rapputasid. Nüüd ei seisa meie teada ennam muid konkordati paela otsas, kui Austria ja Spama. Prantsussed ei kannata nisuggusi paelo kaelas. Konkordati rigides toppiwad pappid  iggal pool omma ninna rigitallitusse wahhele  ja wallitsus on nago kammitses, et m mitto head ja tarwilist asja peawad teggematta jama, sest et pappid konkordati läbbi iggal pool omma raswase kõhhoga ees on. Konkordati rigis ei pease prius ja melewalgus ial õitsema ja kõik koliõppetus peab paawsti trigipu al seisma. Se on konkordat ning Austria! paelaks jalgus. Parlament tahhaks nüüd hea melega mõnda köiekeret katki lõigata ehk, kui wõimalik, konkordati  terwelt ülle aea wiskada, agga seal seiswad Roomlased üllema piiskoppist allama papp ist sadik ihho hinge polest wasto, et nisuggust uendust  mitte ei peaks tullema. Sealt tnllewad parlamenti mallusad waidlemissed; sellegipärrast konkordati muta ehk kaotada, se lotus ei olle meel suur assi. W anna st ohhakajuurdest ei olle põld kerge puhhastada. Itatiamaait Preestrite piddo on mödallunud  jn 25. lunil lõpnud. Nüüd tulleb alles selgeste wälja, et mitte pari tossinale nago meie minnewa kord arwasime, waid tossinale, se on 235 ammo surnud innimessele olla paawst taewa uksed lahti teinud ja neid Pühhade hulka lubbanud minna, kedda nüüd Nomaussulissed wõiwad kummardada ja neid lummala ees abbiks  wõtta. Kegi paawst ei olle enne sedda „pühhade"  hulka ni rohkeste kaswatauud, kui praegone  „pühha issa" Pius IX Kõik piiskoppid ja pappid olla sure römoga Roma linnast koeo läinud. kus neunnad onuna teada ni suur tük lummala melepärralist tööd ollid ärrateiuud. Kui esmalt kardeti, et piddnd mitte waggusi ei saaks uiöda minu ema, siis ei olle se kartus mitte tõeks läinud. Roma Paawsti wäggi ülle kõige katoliko rahwa süddamete on neil Päiwil Romas jälle silmaga näh ha olnud. Mõttelgo meie nende tembudest mis Lahhame, neunnad isse agga, lapsest  sadik nõuda pappidest õppetud ja kaswatud, piddawad sedda kõik õigeks ja tõeks, ja selle sees saab paawsti wäggi weel mõnni hea aeg kindlaks jäma. Agga kui ta meie nõu küssiks, siis peaksime ütlema: Hoidko rahwast iggal pool rummalusses ja piibliramatust ni kaugel kui ial wõib, muido tullewad Päwad, kus rahwa silmad lahti lähwad ja siis jägo parrem ütle- 222