ja Sakseni wahheline rahho kinnitub ja se ka pea awwalikkult kulutud sama, mil kombel nad enneste wahhel rahho teinud. Sakseni söa wäed peawad Oktobri ku hakkatusses jälle ommale male hakkama tazgasi minnema. Meiningi hertsog olla ennast ammetist lahti wötnud. Austriamaalt. Jggal maal on need, kelle taskud raskemad, pöegeti nende ees, kes raskusse polest nende wärilissed põlle. Sedda on ka hiljoti Pragi linnas olnuv, mis agga suurt tülli teinud. Kuida teame, seisid Preisi söa wäed parrast södda weel tük aega seal paigal ja olli ka teadmatta, kui kauaks senna piddid jama; sepärrast olla need, kes wäggedele  mona ja keik mis neil Lal tarwis olnud, rohkeste kokko murretsenud. Korraga tulli käsk, et wäed peawad koes minnema ja nüüd jäi paljo mona järrele, sest wotsid ostjad nõuks, sedda mis järrele jänud, auksjõni kaupa ärra müa. Rahha meestel olli se õnneks, agga waesem  rahwas piddi wessiste silmadega pealt watama,  sest nende kukkur ei lubbanud suurt jaggo korraga osta. Sedda nähhes läinud meeste süddamed happuks ja lubbanud neid te peal puhtaks risuda. Jubba sealsammas olla nad mässamist teinud, mis M pea waigistud janud,  agga sellegi pärrast põlle weel keikide süddamed rahhule janud. Ühhel hommi.  kul olla üks koorm risi tango, mis üks kaupmees  ostnud ja koeo wia tahtnud, sisse piratud,  egga põlleks ka nende käest peasnud, kui mitte söamehhed neid põlleks laiale pillutanud. Kopenhagenist kirjutakse 10. Septembril:  „Tänna sõitis printsis Maria Dagwar,  Suurwürst ja Aujärje pärria Aleksander  Aleksandrowitshi keiserlik pruut siit ärra Peterburgi, kelle lahkumissest rahwas suurt ossa wöttis, sest et arrutumast saddamasse  olli kokko tulnud tedda saatma." Triestist. Massaminne Kandia sarel lähhäb  omma sodo eddasi. 7. Septembril olla nad neljast küljest ühhendud Türgi - Egiptusse wäggede peale läinud ja neid soutumaks laiale pillutanud; 3VW meest Türklassi janud platsi peale ja nende Pasha peäsnud seläbbi hingega,  et leppitust teinud. Kandea sare kindral kubberner olla nõuks wötnud keik Türklassi, kes seal sare peal asset, püssi alla panna. Konstantinoopolist kirjutakse: „Endine Kandia kindral kubberner Ismail Pasha on jälle taggasi tulnud. Pääw enne sedda, kui Mustama Pasha leppitusse nõudmistega Kandia  särele sanud, olla seal meel Kreka mässajate  ja Türgi wäggede wahhel lahhing olnud,  kus Türgi-Egiptusse mäed ärrawöedetud sanud. Keige ennamiste olla Egiptusse wäggedel  suur kahjo olnud; olla wägga paljo mehhi kautanud." Pühhapäwal, 4. Septembril olla wiis suurt söa-laewa söa-meestega Kandia särele sadetud. Kirjawastussed. M. N. in J. Et omma sönna ausaste ollete piddanud,  selle eest tänname Teid; leiate keik täielikkult tännasest  numrist. H. D. P. in W. Tänname Teid wägga süddamest, et waewaks ollete wötnud, ka ommalt poolt meile sönnumid sata, mis muido wägga pissut tullewad. Tahhame tullewa kord vrukida, tänna polnud seks ennam rumi. Agga pallume  ka eddespiddi, kui aeg lubbab meie pärrast sulge Vrukida. W. S. J. Peterburgis. Sest asjast, kellest meile enne ollete kirjutanud, sate, kuida pruuk uel aastal sönnumid ja mis nüüd ollete kirjutanud, same tullewa kord prukima. Tänname, et ollete waewaks wötnud sest meile kirjutada. Arrakaddunud nummer tulleb tänna kasa. 303 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 13. Septbr. 1866. Teadaandmissed. Perno politsei kohto polest antakse seläbbi keikile teada, et se aastane Mihkle laat kolera többe parrast nattuke hiljemalt saeb, mis ommal  aeal jälle teada antakse, millal ta petud saab. Pernus, 13. Septembril 1866. Politseikohtowannem R. Hehn. E. v. der Borg. sikkertär. i Ma-rahva Kalendrid aasta peale on walmis ja Pernus ramatotrükkia W. Bormi jures sada.