Meie kaubalaewa-wäggi Länemerres. Mannad aearamatud rägiwad wägga paljo Eesti» rahwa wahwuseft, isseärranis merre peal. Seal loeme, kuidas wannad Eestlased omma laewadega ka muial mail olla söddasid piddamas käinud, isseärranis  saggedaste Rootsimaal. Üks wahwa Rootsi kunningas Jngwar, kes lnago aearamat ütleb) ..wäggew söamees ja ka paljo söalaewade peal olnud,,, tulli isse 580mal aastal parrast Kristust, peale selle kui ta Daanlastega olli rabho teinud, Eestimale, et Eestlastele kõik pahhandust kätte tassuda  ja nende wägge wähhendada. Agga aearamat  ütleb: "Seal tullid Eestlased alla lõpmata wäega, ja nüüd hakkas neil södda; seal läks nende maa wäggi ni kangeks, et Rootslased ennam wasto ei jõudnud panna; seal langes kunningas Jngwar, agga temma rahwas pöggenes. Ta on ühhe kingu are mahha maetud, seal merre ennese äres, se on Adalsisla peal. Rootslased agga läksid peale selle lahhingo kautamise jälle koddo." Meie teame jo ka, et Eestlaste sadikud umbes üOO aastat pärrast Kristust omma kingitustega Ostgoti kulust ja wäggewat kunningat Theodoriks Jtaliamaal käisid  terretamas, kelle tännokirri praego weel alles on. Theodoriks wäggewus olli agga isseärranis temma söalaewa-wäggi, ja sellepärrast on kerge ärraarwada,  mikspärrast põhja merredes wäggewad Eestlased löunamerredes wäggewa Ostgoti kunninga  jure omma sadikuid läkkitasid. Et need Eesti sadikud mitte maisa maad möda, waid merre teel Jtaliamale sõitsid, on, kui meie nattuke järrele mõtleme, ilma waidlemata selge. Ongi ka mönned öppetud mehhed ..Korsari" nimme, kellega ülleültse merrerõõwijaid tähhendati ja weelgi tähhendakse, sel wisil katsunud ärra selletada," et ta .-Kurresarest" tulla, kelle nimmega mannast Saremaad nimmetadi. Kui sedda öppetud mehhed tõeks jõuaks tehha, siis se weel suggugi meie rahwale häbbiks ei õlleks, sest et mannal aeal merrerõwimine nisamma teotamata ammet olli, nago nüüd söapiddamine. Ehk kül nende wahwa Eestlaste  järreltullewa suggude merreasjandamine pärrast  liggi 700 aastat kaugemale ei tohtinud üllatada,  kui senna, kus nende nootade pikkus otsa löppis,  siiski ei näita wanna merre-waim meist weel lahkunud ollewad. Surem hulk Eesti soldatideft samad ikka weel krono laewade peale, ja meie nore kaubalaewa-wäe peal Länemerres on Eesti madrused  need, kedda ka Lätlased kõige rohkem tagga otsiwad. Kas se siis imme õlleks, kui se wanna Eesti merrewaim, kellel nüüd ennam middagi takkistuft  tee peal ei olle, jälle omma peidus hoietud wahwust ja tuggewust uest merre laenetel hakkaks katsuma? Merrerõwimine on nüüd kül jo ammugi mailma pealt arrahäwwitud, nago sedda ka ükskord kõik söad sawad ovema, agga siiski ei olle meieaegne  merresöit sõitjatele wähhem tähtjas ehk awmatelew,  kui ta mannast olli. Asta ja Afrika mannad  kuulsad merrerööwlid on ka nüüdgi ikka meel kõige mahwamad merresöitjad, agga kus nad mannast  wibbupüssidest lastud nooltega möitlesid, seal wöitlemad ja wöidamad nad nüüd omma maimo terrawama noolte abbiga. Meie aeal ei maksa ennam  t ores rammo üksi, maid innimese maim on, kes wallitsuse ohjad omma kätte wötnud. Tore rammo mallitsus lõi ilma armuta kõik ennese ees mahha, mis tale ette putus; maimo wallitsus agga armastab üht ärramäratud seaduskorda ja mödab igga üksikut innimest ja rahwaft temma maimo järje kõrguse järrel. Tore rammo tormid wõtstd kord kül ka tükkiks aeaks merretee meie rahwa jalge alt ärra, agga nago öõldud, tore rammo waüitsuse aeg on nüüd otsas ja maimo terrawamad noled tedda ärra möitnud. Meie rahwal seisawad jälle kõik merred wallali, ja sedda õigust ei sa meilt kegi ärra wöima risuda, ni kaua kui waimo-tullukest walgustajaks omma eel lasseme käia. Jah, maimo tullukest peame omma eel laskma paista, siis ei olle meil ennam ühtegi karta. Kandko meist agga iggaüks õlli jure, et se walgustaja  tulli õige pea sureks lähhäks ja ruttu kaswaks.  Tänno meie kalli Keisri H errale, kes omma sure armo läbbi meile jälle uhhe ue seaduse annud, kelle läbbi meil mõimalik on ka omma merrdasjandamises  malguse tullukest paistma panna. Meile seisamad selle seaduse järrel jälle kõik merred wallali ja igga tallopoegki möib sest rikkusest ossa sada, mis merreasjandamine iggale ühhele Loob, kes sedda mõistlikult peale hakkab. Rohkelist öppetust ja ärratust lähhäb agga nüüd meel meie rahwale selle asja polest tarmis, ning selleparrast peab iggaüks, kellel meie rahma õnnelik põlli süddame  peal seisab, ühhes aitama, et sest õppetusest kuskilgi pudust ei õlleks. Ka selle kirja kirjutaja on sowinud ommalt poolt middagi selle asja heaks tehha, ja on sellepärrast üht ramatut Lätlase C. Woldemari saksa ja wennekeele kirjadest üllespannud, kus öppetust antakse, kuidas merreasjandamist  ja laewaehhitamist meie jures mõimalik  on peale hakkada ja mil wisil neid asjo meie tallopoead omma kätte wõiwad sada. Ka Keisri Herra uus seadus seisab seal üllewel. Ramato nimmi on: «Meie kaubalaewamäggi  Länemerres, hea nõu, kuidas  sedda kordaseada. " Trükkimise, pabberi ja pokimise kullud tullid kül !60 rubla höbbedat maksma, agga et Ho lstre wald Willandi makonnast 30 rubl. kulluft omma peale mõttis, sellepärrast  ei olle ramato hind rohkem kui pogitud 267