pannakse, kui hing taieste ihhust on lahkunud. Sellepärrast panni ta omma testamenti üllesse,  et st, kes temma surno kehha 3 ööd ja 3 pawa peaks köddistama, temma warrast IWO kuldnat peab parrima. üks waene lesk pesso-naene, kellel waetimad lapsed tagga, olli stdda köddistamisst tööd ennest peale wötnud, ning lubbatud hinda sanud. Nenda tulleb ka jölletussest mönnele kasso. Sest polle suurt kahjo. Ühhes ludi koggodusse koias teggl nende Rabbi selle ülle jutlust, et meie wimaks kelk põrmuks same. Ta mõistis sest ni halledaste könnelda, et mitto Juti nutma hakkasid, ja nende seas ka üks, kes nisamma rutto nuttis kui pettis. Temma körwas istuja lükkas ta külge ja ütles: „Mis sa nenda paljo luksud, Jossel, nago wanna memla? Olleksid sa kullast  ollewad, ja saaksid põrmuks, siis õlleks so kahjo suur; agga et sa mullast õlled, mis kahjo sest siis on, kui jälle mullaks saad?" 184 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- ProvinZen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Worro linna rae-kohto polest antakse teada, et kui kellegi! sealt malia selli Karl Willem Heintzi önsa emmanda Anna Lowise Heintzi pärrandussest kes 17. Märtsil s. a. sealsammas  ärra surri, (kes enne puseppa- selli Johann  Mölleri lesk ja sündinud lianimmega Zimmermann olli) isseärranis sest temma essimesse abbikasa ellus ostetud maiast ja platsist,  mis Wörro linnas (enne Nr. XVZI ja nüüd Nr. 123.) seisab, vlgo kui pärrandusse ehk wölla pärria, õigusse polest mmgisuggust pärrimist peaks ollema, et sedda ühhe aasta ja kue näddala aial, se on keige hiljemast künni 29. Juni k. p. 1861 Wörro rae-kohto ees toeks tunnistada, sest et neid, kes parrast sedda tullewad, mitte ennam ei sa kuuldud. Sellega ühhes kulutakse keige neile, kellel ehk nimmetud önsa emmandale middagi tassuda  ehk kelle kätte mönned temma asjust janud,  et sedda keik selle aia sees ärra öiendawad,  kui mitte selle trahwi alla ei tahha langeda,  mis seädus nende peale paMeb, kes wöera omma salgawad. Wörra linna raekoia peal 18. Mail 1869. Bürjermeister F. Jürgensohn. J. Wittkowsky, Sindikus ja sikkertär. 3 Tallinna korwiteggiameister M. Freymann, kes wasto Niggola kirrikut weikse Tomimae nurgal ellab, ostab keiksuggu walgeks koritud paju witso, mis oksikused ei olle, issearranis öige pitkad, jammedad, kui ka öigid, silledaid penemaid ja jammedaid pajo keppisi ja maksab  nende eest head hinda. 5 Linnased ja willased narrud ja kondid ostab  ja annab Head hinda Tallinnas Perno kaupmees Msthiesen. 1 Uks punnane ruun hobbune kellel kaks taggumist  jalga kabja pealt walged ollid, on 4. Juni k. p. Sauga karjasma pealt arrakaddunud.  Kes sedda hobbust leiab ja Audro trahteri  peale toob, saab head tassumist. 1 Neid „Postimehhe" söbro, kes omma hinda kül jubba künni 1.. Julmi minnewa  aasta on ärratassunud, agga sealt mitte weel künni tullewa Neäri päwani, pallutakse  sedda 68 kopp. enne J uni ku löp petust ärratoimetada, muido jäwad nende lehhed 1. Jutist savik tullematta. Ka wöiwad keik need, kes siamale weel „Postimeest,, poile piddanud, 1. Jutist Pole aastaga peale hakkata, kui tillemal nimmetud aial telliwad  ja 68 kopp. sissemakswad. Maal wötwad ausad koggoduste öppetajad tellimessi ja hinda wasto, Tallinnas Kluge ja F. Wassermann, Tartus Th. Hoppe, Kurresares H. J. Jürgens ja Peruus ramato trükkimaia W. Borm.