Ommal aeal olleme ka sest könnelenud, et Somemale sedda sowiti, et nende omma keel kohto ja koli lauda piddi istuma. Nüüd könneldakse,  et sealt rae-kohhus olla ühhe kulutuse  kirja läbbi koddanikkuid kokko kutsunud, kus iggaüks peab ütlema, mis kele murret ta sowib. Ammugi teada, iggaüks wallitses omma  ma keelt. Wimase sure tormi aeal, mis meie jures ka mõnda kahjo teggi, olla seal 40 kallameest parrajate merre peal olnud; sure waewaga sanud nad ühhe sure kaljo otsa, kus lootsid julgeste odata woiwad, künni torm taggasi jääb; agga et ta ikka kangemaks läinud, winud  laened neid keiki üks-awalt merresse ja matnud senna külma hauda! Wõeralt maalt. Preisi ja Austria wallitsused kaaklewad Sleswig-Holsteini parrast nago rongad, wanna  misi, separrast ei tahha meie nende jures kauem aega wita, waid jätkame neid, kus nad on, sest egga meie neid parremaks woi kehha, kui nad on. Tahtwad nad kord kuktipiddi kokko minna, siis on se nende omma assi, kuidas  jälle lahkuwad. Sleswig-Holstein kulab wärrisedes, nago hiir, kui kassi näeb, kuida nemmad kahhekessi ta kassuka pärrast tüllitsewad;  agga kuhhu peasewad, peawad rahhus otama, kelle kätte ükskord langemad. Prantsusfemaalt. Sedda teab se ja teine, mis Parist worimeeste woi iswosstkude nahha wahhele läinud, keik astunud pukki pealt mahha ja jätnud hobbused  wankritega seisma, egga lähhä koggoniste ennam sõitma, ja se tehha rigi wastitsussele nattuke mele pahhandust; ni paljo olla weel hea, et nad waggusi, egga mitte tülli põlle teinud. Keik tahtwad suremad palka, mis agga nende peawannemad neile ei tahha anda. Meie, kes neist kaugel ellame, ei tea mitte öölda, kas neil õigus woi mitte, sepärrast jätkame  asja nende tallitada, kes lähhemal ellawad;  ni paljõ on ommetige tösst, et se wasto seadust, korraga söidoriistad seisma jätta ja rahwas, kel suremas linnas saggedaste kaugel  käia, sedda pikka teed jalla peawad käima. Se seltskond, kelle pärralt need söido-riistad keik olla, nurriseda wägga nende kutsarite ülle ja olla ka jubba ued kutsarid nende assemele tellinud, agga kardawad neid sellega mitte korda sawad, sest et keik ei tunne Parist linna ulitsaid ja maeasid, ning sepärrast karta olla, et pea ärraeksida woiwad; sest on ka neil meel üsna kaelas, ei tea mis tehha. Uemad sönnumed könnelewad, et assi olla nattuke parremaks läinud, jubba olla liggi 1600 wankert jälle likumas. Ehk istuwad ka teised aega möda jälle pukki peale, kui näwad et assi middagi ei maksa. Ka olla selle wahhe sees, kus worimehhed omma suurt süddant näitasid ja mitte ei sõitnud, paljo õnnetusi  juhtunud, mis nende süüks antakse. Selle ku 9. päwal koggonud hulk tö-mehhi kokko, kes ka põlle tahtnud ennam tööd tehha;  nad põlle muud pahha teinud, kui naernud  ja pilkanud neid, kes möda sõitnud. Pärrast  hiljem olla ühte teise kohta 10 künni 20 tuhhat tö-meest kokko koggonud, kes ka omma tö seisma jätnud, neid pillutanud politsei laiale,  agga päljo neist, kes omma raud-peaga seinast läbbi tahtnud minna, sattunud politsei näppo ja need pandud senniks puri, künni südda järrele annab ja meel pähhä tulleb. Danimaalt. sKronprints Dani kronprints, kes ka Peterburgis Suurwürsti  aujärje pärna mattusel olli, olla 9. Junil kalli terwisega jälle Kopenhageni linna jõudnud, kus arruto rahwas saddamas tal wasto olnud. Inglismaalt. sOrja de kaup wäh- Londonist, Jnglisma pea linnast tullewad need rõõmsad sönnumid, et pärris orja kaup iggal pool pea üsna kaddumas olla, egga sedda ennam kussagil pool leida põlle, et innimestega ni awwalikult kaubeldakse, kuida se pari aasta eest weel olli. Kuba sare peal, mis Spania wallitsusse parralt, olli se kaupleminne  wägga suur, agga nüüd olla wägga 212