Hina -, Ostindia- ja Amerikamgal, ning ka mödaläinud suwwel on peale IVO Some laewa  ülle mailma merre käinud, ja ep olle merd egga mailma jaggo, kuhho Some laewad  ep õlleks üllatanud. Sönnumed wöeralt maalt. Jtaliamaalt. Walmistamiane söa wasto on jo nüüd mönda aastat öhto ja löuna pool Eiropas se armsam tö ja Napoleon  on nende tunni-kel. Temma sönna järrele peab ilm heaks ja pahhaks minnema. ZtaliaS walmistakse nüüd, nago õlleks neil jubba södda ukse ees. 26 söalaewa peawad walmis ollema, keik soldatid, kedda koio lubbatud,  peawad warsi taggasi tullema  jahhipiddaminne  on wist kewwade tullemas, ja esmalt wist Wenedigo linna ja ma peale. Mis sest wäljatulleb, se on alles Zummala kä. Passaglia peab se kord Türmis ja kaddund  ministre Kawuri wenna jures wöeraks ollema.  Mdda ennam tedda Romas ärranetakse, sedda ennam tedda Türmis auustakse. Temma  nöu peab ka Parist ja Londoni reistda ollema; agga Londoni reisi laidetakse ärra, sest Inglased on Ewangeliumi usko, se näitaks  liig pärdik rahwa silmas ollewad. Uus Hiob. 30. Oktobril olli Roma linnas hirmus kange torm ja pitkse mürristaminne  olnud, mis paawsti Watikani-lossiga immet teinud, ja temma klaas-uksed ja aknad stsselönud. Keik tulled sanud ärrakustutud ja rahwas, kes Watikanis ellawad, olnud ni ärraehmatud, et wimist päwa arwanud kääs ollewad. Watikani-loss on Hirmus suur, agga  sel olnud, nago õlleks ta tantsinud ja hüppanud, nenda on mürristaminne tedda wärristanud. Paawst olnud keik se aeg palwes.  „Ma ollen kui waene Hiob, üttelnud temma, sadan hakkab iggast küljest minno peale." Torm on ni kange olnud, et kattukse  - kiwwid nago kölkad ja hagganad tule käes lendanud. Ränga wihma pärrast on Tiberi-jöggi, mis Roma linnast läbbi jookseb,  ülle kallaste tõusnud ja paljo kahjo tel- nud. Sillad on wessi lõhkunud, puud wälja kiskunud ja mida jöggi on uppunud innimeste  ja ellajate kehhasid nähtud alla minnewad;  nenda ka üks uppund lambrine keige omma uppund lammastega. Prantfussemaalt. Jtalia tänno. Meie olleme jubba enne üttelnud, er Jtalia kunningas üht üllemat, nimmega Rattazzi, Napoleoni  palluma satis, et ommad soldatid Roma  linnast ärrakutsuks. Sest ep olle kül middagi  sanud, agga Napoleon wötnud sadikut ommeti lahkeste wasto ja annud nöu, ennast tullewaks kewwadeks söa wasto malmis piddada,  mis Jtalia nüüd ka Kolega teeb, kuida üllemal kuulsime. Agga Jtalia tänno? No sedda tunnistas Rattazzi Parisis. Jtalia sõbrad  ollid temmale seal suurt sömaaega walmistanud,  ning ommas tauakönnes olli ta siiS Prantsuste römuks üttelnud: Ma tännan süddamest selle armastusse eest, mis Teie Jtalia  wasto üllesnäitate. Prantsusse armastus  ja abbi on Jtaliat tännottkkuks teinud. Jtalia ei unnusta ial ärra, mis ta Prantsusse  keisrile wölgo on, kes Lemma eest isse on tullesse läinud ja temma häddas tale kät pakkunud: Jtalia melest ei lähhä need immelissed  Prantsusse soldatid, kes temma õigusse  eest on langenud; nad peawad allati sedda kitusse wäärt wägge meles, kes nende issamad on peästnud, ja sedda rahwast, kes ni sure armastussega omma wägge saatnud.  Kui nenda kokko hoiame ja teised rigid ka, kennel meitega üks meel on, siis ei olle meil middagi karta. Õlleks Prantsusse! ial abbi tarwis, siis wöiks ta ette teäda, et Jtalia temmale keige enne appi tõttaks." Kas kulete nüüd? Kui innimeste sönnad ka jah ja amen, se on allati tösst olleksid, siis wöiks Prantsus selle tän noga rahhul olla. Agga  ...... seat on se wigga! Kui Reinowadder kunninga Löwwi uksest kaugel ei olnud, siis räkis temma ka nenda. Paljo fönnadel suurde meeste suust ei olle süddamega middagit tegge» mist. Sedda nimmetawad nemmad omma kele Diplomatii. Se on meie kele: mõtle, mis sa isse tabhad, agga so sönnad olgo häs- 365