nud ja siis omma tööd-rahhuliöselt eddasi teinud.  Kui waht pikka aea peale jälle olli toibunud,  läinud ta Leppaspa kõrtsi, mis paar sadda sammo sealt emal, ühhe seal ellawa mõisa sullasele sedda sündinud luggo teatama. Sullane jooksnud warsi watama, agga warras  olnud jubba omma teed läinud. Selle wahhe sees, kui sullane paar wersta ollewa karjamõisa jooksnud, hobbust ja abbi toma, olla Karl Markus kõrtsist wälja ronninud ja wäljast lumme pealt pool surnud leitud. Ellanud  parrast weel seitse päwa sure hirmsa wallo sees ja siis kustunud ärra; jätnud naese weikese tütrega järrele. Kes mörtsuk  olnud, ei õlle praego tõeste weel teada, arwatakse ühhe W. walla mehhe peale, kedda nähtud öhto seal ümberhulkuwad ja ka mönnest  muust märgist; surria issi tunnistanud ka temma peale; selle peale sanud mees kohto kulumisse alla antud. Küllad same eddespiddi kuulda, kas wöttab süüd ennese peale, woi mitte. Riast. sPeterburgi-Tallinna raud- Sest on jubba ammugi sured pikkad juttud könneldud, agga kaddus assi jälle ärra, nago õlleks unnustusse pähhä janud, ehk et sest middagi põlle helitud. Nüüd tulleb Wenne seitung „Wjest" ja pistab neile nattuke  külge, kes selle te nõus on ja ütleb: eks olle nüüd, kus rahwal ni suur to pudus ja nälg käes, aeg, et sedda tööd kässile wöttate ja rahwale tenistust annate, et kegi nälga ei surreks? Sedda nöu ei anna temma ei mitte omma kasso parrast, waid rahwa ja raudte ehhitajate kasso pärrast. Keige ennamiste tulletab ta sedda ehhitust sepärrast mele, et ta ärratunneb, ja mis ka tõeste tössi on, et ükski assi ma peal ni kahjolik ja ellowiside rikkutaw põlle, kui se ja olgo se ka keige suremas nälja häddas, et rahwale ilma töta üllespiddamist antakse, se istutab laiskusse  juurt innimesse sisse ja siis el tahha ta elladeski ennam tööd tehha; waid lodab agga selle peale, et head innimeösed temmake sawad andma, egga holi sest, kui kõht ka wahhest nattuke wähhem sanud. Sest ehhitussest  tulleks surema ossa Eestimale ja nendasammoti  ka Peterburgi ja Gdowi makon- nadele, kus rahwas praego wägga sures häddaö,  egga tea, kust ülleöpiddamist sada, wägga sureks kassuks; sest nad sööksid leiba omma palle higgi sees. Üks wanna sönna ütleb: ..Keige maggusam leib se, mis töwaewaga tenitud."  Tehko nemmad mis tahtwad; agga meie ütleks neile ka: nüüd on aeg, hakkake holega peale, sa te tõeste oddawamalt rahwast, kui ühhel wiljalisel aeal. . sUus telegrahwi  Sönnumed  telegrahwiga lakkitada, on 1. Märtsist sadik ülle keige Wenne rigi paljo oddawamaks läinud. Kus enne kolm rubla piddid maksma,  seal saad nüüd kahhe rublaga asja tallitud  ja kus kaks maksa olli, seal maksad nüüd rubla. Siin meie Balti kubbermangudes piddime  enne rubla maksma, nüüd põlle ennam kui 50 koppikat. Allamal seisawad linnad, nenda kui Wolmer, Moskwa, Warsawi, Dünaburg,  Plesko, Kiew, Shaulen, Wasa, Kurlebi,  Uleaborg ja Torueo jäwad eest otsa weel wanna hinna sisse; kui kauast, kes sedda meile hakkab ütlema. Et kronul seal jures kahjo ei sa ollema, on issiennesest mõista, sest midda oddawam sönnumite saatmine, sedda rohkem telegrahwil teggemist. Kuramaalt. Keisre Herra on omma keiserlikust armust Stirneni koggokonna peakohtomehhele Krishjaan Bushmanile  ja sellesamma walla kirjutajale Werdinand  Stobbe nende trui tenistusse eest höbbe aurahhad Stanislause paela otsa kanda, anda käskinud. (Millal woime sedda ka Eesti kohtomeestest ja kirjutajatest teada anda?!) Peterburgist. sßahha  Suurwürst  ja Aujärjepärria on Anitshkowi pallee ehk lossi ette, kus ta issi asset, üht rahha korjamisse kasti waeste näljahäddaliste heaks wäljapanna lasknud, kuhhu iggaüks omma andid, mis ta nälja häddaliste heaks anda tahhab, senna sisse woib panna. Essimessil päwal põlle rohkem stssepandud, kui 13 rubla 49 kopp., 9. Webruaril olnud jubba 2174 rubla 28 koppikad, 10. Webruaril 2346 rubla 75 koppikad; 25. Webruaril se on: pääw enne Suurwürsti ja Aujärjepärria sündimisse  päwa, 1974 rubla 98 koppikad, 92