Nowembril jälle ette kulutanud, et 16. ja 21. Nowembri ku päwade wahhel üks hirmus kange  torm ja wihma saddo lõuna Jtaliamaal saab ollema, kelle sarnast enne põlle olnud. Kas se ka toeks läinud, ei könnele seitungid weel mitte. Inglismaalt. Nowembri  kuul on Londoni linna lõuna pool kulges wägga suur tullekahjo olnud, kus üks suur wabrik ja ka paljo muid maeasid ärrapöllenud.  Ni pea kui tulli olli lahti peasenud, on ta kange tulega wägga sure ruttuga eddasi  läinud, et koggoni woimata olnud, tedda lämmatada. Mitto päwa järge mäda on ta omma hirmust tööd teinud, ning arwatakse sedda kahjo, mis tulli seal teinud, keige wähhemast  256 tuhhat naela, se on meie rahha järrele poolteist miljon höbbe rubla. Tulli ei mõista nalja, kui ta kord wihhaseks saab. üks teine seitung juttustab meile ühhest anglikani mungast, kes omma kloostri wendade  öllade peale ni rasket koormat siddus, et nad selle al kissendama hakkasid ning paljo läksid ka kloostritest wälja, sest et sedda koggoniste  ennam ei suutnud kanda. Et sest selgemat arru saaksite, mis raskused ta nende  öllade peale pannud, tahhame üht tükki jutlustada: „Üks wanna munk olli sedda hirmust  patto teinud ja ühhel tunnil seitungi luggenud, kus seks lubba polnud, selle peale mõistis ta temmale trahwiks 1000 korda Jssa  meie palwet luggeda ja 500 korda üht punkti kloostri seadussest selgeste mahha kirjutada.  Munk ei teinud sedda, waid wöttis  keppi peusse ja läks kloostrist wälja. Danimaalt. Dani kunningas on kronprintst  ja ühhe ministriga Helsingörist laewa peale astunud ja Aalborgi läinud, kust ta jälle Zütlandist läbbi Pridritsiast Seelandi tahhab minna. lütlandis on tedda sure römo  öiskamissega wasto wöetud ja öhto on keik maead au-tulledest särranud. Sealt läinud  ta weel mõnda teist kohta watama, kust pärrast Seelandist läbbi Aalborgi tulnud. Mõnnesuggused sõnnumed. „Musika öppetus." ..Musika öppetus", üks nodi, laulmisse  ja mängimisse selletusse ramat, issiärranis  koolmeistritele ja keigile laulo- ja mängo-söbradele. Kirjutanud A. Erlemann, (Helme kirriko köster.) Tartus 1864. Trükki  tud ja müa H. Laakmanni jures (ka Perno linna ramato podis, maksab 35 kopp.) Sedda ramatukest ollen minna sure rvmuga  terretanud, kui armast sõbra, kedda kaua olleme ootnud, kes kallid sönnumid toob, ning head annet kätte annab. Helmest, kus Jöggeweste Mõisas, nüüd jubbä mitto aastad  järge möda, monned armsad Eesti - mehhed  kalli .Musika" õppimisse ning prukimissega  ei mitte ükspäinis omma süddamid, waid ka omma koggodusse meled on römustanud, ennäh! Helmest tulleb meie rahwale nüüd essimenne .Musika öppetus" kätte, mis Ma keles on trükkitud." Süddamest peame kül omma noort sõbra, kes sedda ramato kirjutamist,  julge ja hea melega, waewaks wötnud,  tännada, et temma ..ommas weikeses tundmisses" meie rahwale wöttis jaggada, mis ..targaste teggiad" surema tundmissega tännini ep olnud weel ..mitte ette wötnud." Ta pallub siis ka: ..hea melega wasto wötta, mis ta armastusses omma söbrade ja koolmeistrite wasto nende kassuks senna on üllespannud",  ning löppetab..Eestkönnet" nende sönnadega: ..Kui wigga nääd laita, siis tulle ja aita." Wiggade näggiattest ja laitjattest  ep olle siin kurjas mailmas mitte pudo, agga aitajaid wähhä! Ma nüüd rõmuga tahhaks  aidata! Aidata etMusika öppetus" leiaks meie rahwa seas lahket wastowötmist, aidata ka mõnda koolmeistert, kes wahhest  nisuggust ..öppetust" jubba mõnda aega iggatseb, et temma nüüd selle ramato wäljaandmissest  teada saaks, aidata wimaks tahhaks ma, et Musika õppimisse ja prukimisse  läbbi meie rahwa seas ikka ennam kaswaks: Kül hea töle römus weel Ning Issanda anuks laul ja keel! 398