ei olle rukki saak mitte rohkem olnud kui pool, üks ehk kus oige rohke olli poolteist wilja ülle seme sanud. Odra saak on umbes üks ehk kaks wilja peale seme. Suur põud panni wilja kasso ni kinni, et odra pead häddast tuppest walja aeasid, kus terrade arro wägga kassis olli. Weel paljo waesem on kartuhwle saak; mitmes kihhelkondas ei sa semetki kätte, ja mönnes kihhelkondas on üks willi peale seme sadud. Jamma ja Mustla kihhelkondas,  on us kartuhwled koggoniste ärrarikkunud,  sönud puhha öneks. Kaerad, erned, läätsid, kaapsad, kalid ja muud sellesarnased kedo-wiljav, on soutumaks ärrakaddunud. Tallorahwa  luggo on waesem kui waene; keige rikkamad rentnikud tarwitawad abbi, sest et minnewa aastased hawad alles weel wallutawad.  Kui nüüd paljo perremehhi ja weel rohkem saunlikusi, omma pöllo lappikessi laenatud  semega külmanud, siis woime kül arwata,  kui suur nende wilja warrandus koddo woib olla. Mönnel on tõeste Mihkle päwal jubba üllewadatud, teised aeawad Mardini läbbi; wägga pissut on neid, kes Jöuloni omma leiba peaksid söma ja wägga arwa woib neid leida olla, kes kauem läbbi sawad. Karja kihhelkondas on kaks perremeest jubba enne odra leikust omma wimased leiwad ahjo pannud ja Waljalla kihhelkonnas on üks perremees  keigest kaks wakka rukkid sanud, ei olle neil ka mitte paigalist tenistust, mis neile talwist ja ülle pea eddespiddist üllespiddamist  kindlaks teeks. Perremehhed ei prügi neid ennam, nenda kui enne, kus teo-orjus olli ja möisav katsuwad läbbi aeada, kuida sawad. Leikusse aeal olli neil weel tööd, agga ni pea km se möda sai, olli tsnistus otsas ja ommetige on üksteistkümmend kuud ees, enne kui uus leitus  kätte tulleb. Misga tahhab ta ennast ja ommaksid se aeg üllal piddada? Kui senna mitte pea ei sa abbi murretsetud, siis on wanna tuttaw küllaline nälg aegsaste meie jures, kes kellegiga nalja ei heida. Zubba praego kaiwad  igga pääw tö- ja leiwa otsijad salga kaupa ühhest maeast teise. Keige selle hädda jure tulleb weel köhho-többi ja siin ja seal rikkuv  us talliwilja põllud ärra, nenda et meil ka tullewa aasta üks kurb aasta odata on. Keige selle jures ei olle immeks panna, et rahwa süddames se mõtte tõuseb, sündinusse maad mahha jätta ja teist ellokohta otsida, kus parrem üllespiddamist leiaksid. Otse kuida luggo Saremaal, nendasammoti on se ka Muhhumaal; rukkitest ja odradest on nad häddast  kaks semet ja kaerdest häddast seme jälle sanud; seal on ka talloperremehhi, kes omma semega põlle sanud põldo küllitud. Kartuhwled  on pöllo peal ärrakuiwanud ja magasinid on tühjad. Ka seal on paljo, kes nälja surma kätte ennast peawad andma, kui mitte muialt abbi ei tulle! Seal on nüüd nende waeste saarlaste hädda meie silmade ees; kui meie siis neile middagi ei jõua anda, sest et enneste pudus suur, siis pallugem sedda rikkast perremeest,  kes keikide eest wahhe piddamata hoolt kannab, et ta nende ja meie keikide eest armolikult  wöttaks murret kanda, ja omma helded ja rohked käed keikide wasto lahti tehha. Muhhumaalt. ssvaastane ammeti Ria seitung linna ja ma rahwale könneleb sVaastasest ammeti pühhast, mis Muhhu kirriko mõisas 28. Augustil se aasta petud, nenda: Muhhu koggodusse öppetaja, superintendent A. v. Schmid pühhitses sel päwal  omma õvaastast ammeti päwa, otse kuida temma issa ja issa-issa kes möllemad Waljalla  koggodusse öppetajaks ollid neid päiwi omma! aeal pühhitsenud. Tõeste üks wägga arrudlane Zummala armo kingitus, et ühhest suggust kolm polwe järge möda sedda suurt mällestusse päwa pühhitsenud. „Zssand on meile suri asjo teinud, sest olleme meie rõõmsad:" se sönna olli ka selle päwa allus ja pöhhi, ni hästi wanna supertenti herral, kui temma ammeti wendadel, kes Saremaalt kelk temma ümber ollid kokko koggunud. Piddo päwa hommikul terretas Peude koggodusse laulo koor tedda omma kenna nelja heäle lauloga,  sedda laulo lauldes: „Wötta nüüd Issandad  wäggewat kunningast kita", ja iggaühhe  süddamed ollid rõõmsad, et Issand siin ni nähtawal kombel omma õnnistust wälja wallanud. Kurressare üllem öppetaja Hesse, kes wanna supertenti uniwersitäti koli söbber ja aastad öppetaja ammetis, piddaö hommikust  palwet, kus ta lühhedalt selle päwa tähhendust mele tulletas. Kirriko mõisast künni 321