tud; nende eest murretseb salla wallitsus ning 250 läinud muist Prantsusse ja muist Jtaliamale,  kellele salla wallitsus tee - rahha annud.  . Nende arru,, kes weel teist teed wäljamale  läinud, ei pea ka koggoniste wähhike ollema,  agga neist ei tea seitungid öölda, kui paljo neid olnud. Kelle kässi seal hästi käia, need laska naesed lapsed kotto järrele tulla. Tsürihhi linna lähhedal ellada ühhe mõisa peal üks mässajate pea-mees, grahw Wladislaus  Plater, se assutanud 40 Põlakast senna ellama; sealt mõisast murretseda grahw, keik mis weel mässamisseks ta kurri südda wälja mõtleb, teiste kätte ja püda iggapiddi uut tuld pöllema puhhuda; agga ma kardan : lähhäb puhha tühja. Wöeralt maalt. Rahho teggemisse assi ei tahha wee! sammugi  maad eddasi minna, seisab alles wanna talla peal» Konwerentsi liikmed istuwad wahhe!  koos, agga ei sa palka parremaks, jääb jälle wanna wisi. Wissa on se assi kül, külla  b same nähha, kui kaua se nenda eddasi lähhäb? Kas sawad se aasta selgeks, woi jääb muist tullewaks aastaks selletada. Ma kardan,  kui mitte sest pikkast wiwitamissest wimaks  pahha assi wälja ei tulle! Sleswig - Holsteinist. sDaanlasse Leipsigiseitung könneleb: Daanlane  on konwerentsis Sakslastele sedda nöu annud, et üks kolmas, kes ei kellegi söbber egga  waenlane põlle, nende wölla ja rahha selle- Lusse jures kohtomoistjaks saaks pallutud, agga Sakslassed põlle sedda nöu koggoniste heaks kiitnud, waid on temmale kostnud: eks meie issi mehhed põlle, kes oskawad õigusse ja üllekohto wahhel wahhet tehha? miks peab üks kolmas weel senna wahhele tullema, meile õigust mõistma? Sedda andsid Dani sadikud telegrahwiga omma rigi wallitsussele teada ja otawad nüüd selle peale wastust; ni pea kui se on tulnud, tahtwad kohhe jälle nõu piddamisselö kokko et omma selletus- sega smmetige ükskord walmis saaksid. Dani wastus olla ka jubba taggasi, egga koggsniste  ennam m kiusakas kui enne. Nüüd 'lodawad ommad asjad pea tallitud sawad. Prantfussemaalt. sMitme suggused  Üks Parisi seitung könneleb,  et meie armolisse Keisre.Proual nõu olla, ette tullewa talweks Nitsa linna ellama minna, kuhhu Keisre Herra issi tedda tahhab sata. Korter olla jubba walmis  murretsetud ja wägga kennaste walmis walmistud, kus meie Keisre Proua saab ellama. Prantsusse keiser arwab sedda ennest  sureks wöllaks, meie Keisre Prouat senna terretaminne minna, otse kui meie Keisre  Herra Prantsusse keisre prouat Shwalbahhis  kais terretamas. Menabrea ja Pepoli - mollemad nimme polest sured mehhed läinud Prantsusse keisre jure ja pallunud tedda omma wägge Roma linnast ärrakutsuda, agga keiser põlle sedda kuuldagi wötnud, waid kostnud: „Ni kaua kui mo wanna söbber Pius ellab, jäwad  mo punnase püksi mehhed Roma linnal' Agga mis sündis pärrast? Prints Napoleon olli omma proua palwete ja silma-wee peale järrele annud ja sedda lubbanud, et prints Humbert omma Issa, kunninga Wiktor Emanueli  assemel, temma wannemat poega ristmisses  woib käe peal hoida ja kirjutas sedda Parisi ertspiiskoppile ja pällus lapsokessi ristida;  sai agga temma käest üht allandlikko wastust, et temma sedda koggoniste ei tohta tehha, ni raske kui st temmal ka olla, nenda kirjutada, agga paawst olla sedda temmale köwwaste ärrakeelnud. Selle ülle sai prints Napoleon nattuke pahhaseks, läks kohhe keisre jure ja andis sedda temmale teada. Sedda kuuldes wihhastas keiser ennast wägga ja laskis  piiskoppi ennest jure kutsuda, andis temmale  käsko, silmapilk paawstile kirjutada ja temma käest sedda lubba wälja nõuda. Lpakirri  tulli pea taggasi, agga keisrile olli ka kirri, mis piiskop isft omma käega. temma kätte piddi andma, kuhhu olli ette kirjutud,. mis tingimiste peale ristitust woiwad ette 325