wastosõitnud) sure auuterretamissega wastowõetud.  Sealt sõitis Keiser linnast läbbi lossi. Teed ja ulitsad, kust keiserlikkud tõllad läbbi sõitsid, ollid auwärrawatega ehhitud ja lippud ning lillepärjad iggal Pool Muks. Luggematta paljo innimessi käisid hõiskades tagga. Jllusam ei Me Ria lin ial autulledes särranud, kui sel õhtul, kõige illusam teiste seast olli kaupmeeste Börse-maea. Kohhe selsammal õhtul ollid kõik Ria lauloseltsid lossil)owis Keisri Herrat lauloga terretamas. Ncljapääw kello 10 olli Keisri ees tillemate wastowõtmine. Kello 11 olli sõameeste üllewaatmine ja parrast käis Keiser ka küttimaeas nende märgilaskmist watamas.  Ohto olli pallipiddo ues rüütlimaeas, mis Jakobi-kirriko kõrwas seisab, wägga sureste ja kennaste ehhitud. —> Lossis, kui Keiser tillemaid  ennese ette terretama laskis, on Ta need wägga tähhelepannemisse wäärt sõnnad titteluud: „Teie teate, mo herrad, mähhärduse rõmoga  Minna ikka sia tullen. Minna pean teie salladusseta armastussest suurt luggu, mis ennast wäggewaste jälle tunnistab, parrast sedda kui Issand Jummal Mind hiljuti mõrtsuka  käest on ärrapeastnud. Ma tean, et se armastus tõssine ja teile külge sündinud on. „Minno uskwussest teie wasto wöin Ma seddasamma üttelda: se on wannematest pärrides  Mulle janud ja Ma seisan selle eest, et Ma sedda ka omma lastele pärrandusseks jättan.  (Kõik hüüdsid: Hurrah!) „Ma sowin agga, mo herrad, et teie mitte ärra ei unnnsta, et ka teie sest ühhest seltskonnast ja üks lahhutamatta jaggo Wennemaast  ollete, kelle eest teie issad ja wennad omma werd on ärrawallanud. „Sepärrast on Mul õigus lo ta', et Ma teie jures ka ühhestööd Minnoga ja Mo assemiko,  kindral-kubberneriga, saan leidma, et kõik nõud ja uendussed täidetud sawad, mis Ma teie kubbermangudele tarwis ning kassulikkud  arwan ollewad. „Ma tean selgeste, et Ma ka selle polest ommas uskwusses teie wasto mitte ei eksi ja et teie sedda teoga sate ülles naitma." Loppetusseks täimas Keisri Herra süddamelikko  wastowõtmisse eest, mis Tedda süggawast  olla likünud. Lauljad lapsed.j Minnewa redi kello 1 aeal koggusid Rigas 1300 kolilast lossihowi kokko ja laulsid Keisrile üht waimolikko laulo. sNüütlimaea pallipiddoj olnud wägga hiilgaw ja uhke. Keisri Herra on õhto kello 10 palli peale tulnud ja kindral-kubberneri  prouaga Palli atlustanud. Kello 1 läinud  ta jälle ärra. jZ ei tung Pühkamas.j Rigas lähhäb uks uus zeitung, nimmega „Ria lehhed" luli kuust sadik puhkama. H. d. Braunschweig, kes neid assutanud ja wälja andis, ütleb omma „Ria lehhedes," et temma häddaline termis tedda sundida, monneks aeaks tööd seisma jätta. No kes teab, zeitungi surm on ikka kergem, kui nende üllesiõusmine; wõib olla, et ka iggaweste  maggama uinub. sNia-Mitawi Raudtees kellestjubba ammo ja paljo on rägitud, näitab nüüd wäggise  tõeks minnewad. Lubba on neil krono polest  jubba käes ja 85 aasta peale antud; Pärrast  sedda jäeb te krono ommaks. Kolme aastaga  peab tö malmis ja tõllad jooksmas ollema. Sest päwast sadik kui tõllad jooksma samad, Mõttab krono, kui tee sissetullik senna male ei peaks üllatama, ennese peale, et kapitali intressid 365,000 rubl. 5 i/i s protsentiga maksetud samad. Tööd hakkatakse seddamaid peale ja ehhitajate polest lodeLakse sellega süggise 1868 Malmis ollewad.  On assi ui kaugele sanud, siis on ka Mitawi lin otsego Ria allewiks sanud, kuhho iggamees ühhe tunniga wõib sada. Nisuggused ettewõtmissed tarwitawad aega, hea on kui miniaks  ommeti tõeks lähwad. Seddasamma sowime  Nia-Tarto raudtele, mis neljawõrra pikkem ja kallim tulleb. Pctorburglst. sSuurMürst Konstantin  Nikolajewitschj tahta meel selle ku sees omma Proua ja Lastega, kui ka Temma tulle- Mane Mäimees, Kreka kunningas Georgis I, Kopenhagi Dani. kunningale küllalisseks minna. lßömi keletark.) Üks noor Bömimees,  nimmega Tenek Scherzl, on Pari näddala eest Peterburgi tulnud, kes 23 aastat manna ja 30 keelt rägib, nende seas ka Hina ja lapani  keel. Scherzl on pari aasta eest Praga linnas  studerinud. Kui ta 16 aastat manna olli, hakkanud temma kelesi õppima ja on nende aas- 195