netest eddasi ja taggasi aetud, olla tuul tedda wimaks Pootsi Liu randa mäele aeanud. Seal on tal weel waewalt ni paljo jöudo olnud, et ühhe waese saunamehhe urtsikusse sanud, mis seal keige lähhedama! olnud Sojas toas paistetanud ta jallad kangeste ülles, agga andnud parrast jälle isseennesest taggasi. Kui ta jälle olla toibunud ja jöudo sanud koeo pole astuda, münud rahha pudusse pärrast  sedda pati, mis 90 künni 100 rubla wäärt, wie rubla eest ärra ja astunud tele. Mönne päwa eest on Anderson Pernust läbbi läinud ja sedda luggo omma suga räkinud. Issanda arm on se, kes tedda hirmsa merre laenete wahhel hoidnud, et nad tedda põlle woinud ärraneelda ja merre hauda matta. - sHu Neid lomi põlle ennam  ni saggedaste ja awwalikkult iggal pool nahha, kui enne, kus meie maal sured metsad meie öue wärrawatte tagga kohhasid, waid kuida mets kaugemale läinud, nenda ka need halli kassuka mehhed rohkem ehk wähhem kaddunud.  Immeks on agga panna, et need lamad,  kus nad ennast weel näitawad, paljo julgemad on, kui mannal aeal. Testama söbber  kirjutab, et se süggise need metsa lomad, sealatse ja Mötso ma pirides ümber hulkunud ja paljo kahjo teinud. Saggedaste olla neid ka hulga kaupa koos nähtud, keige rohkem olnud  ühheksa pead ühhes seltsis; juhtub sesuggune  karri te peal ehk muial wasto tullema, eks aea hirmo peale? Ei olle sest kül, et neid siin ja seal agga nähtud, weel wähhem on se immeks panna, et nad ümberhulkuwad, nad on jo nendasammoti  Jummala lomad, kelle ees mailm lahti; maid se üllem assi on se, et nad liig julged, kes omma metsa loma modo kül prukimad,  agga kartust ärrakautanud. Nad olla seal paljo kurja teinud ja isseärranis seläbbi, ec liig julged olnud, egga keddagit kartnud. Waesed hobbused, warsad ja muud lomad, on saggedaste nende hammaste terrawust tunda sanud. Üks on neist Mötso ma peal mahha lastud ja teisel päwal olla kolm kurja loma senna tulnud ja ühhe lehma mahhamurdnud, ehk kül karjane omma koeraga neid augutanud.  Karri on nüüd lautas, agga tahhab kegi omma karja parrast murreta olla, se pango omma lauda uksed köwwaste kinni, et need metsa koerad neid lahti ei sa. Miks sealatsed küttid jahti nende peale ei te, on immeks panna. Niaft. sMöisa rehtede surmast. Otse kui kolera se aasta kaunis rohkeste innimessi  mulda weddas, nenda on jälle tulli mõisa rehtesi tuhha unnikuks teinud. Kulda meie Ria kubbermango seitungist loeme, on Mihkle pawa ümber neid kaunis rohkeste ärra pöllenud, ja kuida arwatakse, on ennamiste  keik pöllema südatud. Septembri ku 21. päwa ösel olla Walgejärwe mõisa rehhi ärrapöllenud, kahjo arwatakse 2000 rubla höbbedad suur. Wönno makvnnas on 25. Septembril öse Ergle mõisa kolm rehte korraga.  ärra pöllenud, kahjo arwatakse 5000 rubla höbb. suur. Willandi makonnas on selsammal õsel Nawweste mõisa rehhi ja haggana  laddo ärra pöllenud, kahjo arwatakse 2800 rubla höbb. suur, ja 27. Septembril Willandi mõisa rehhi, kelle kahjo 1040 rubla höbb. arwatakse suur ollewad. Kül on raske kuulda, et ristirahwa ja isseärranis Eesti wendade seas sesuggusid üllekohtusi innimessi  leida, kes ni Zummalakartmattad on, teise omma pöllema südata. Kui se ka kül innimeste  ees kinnikaetud lummal teab sedda ommetige ja teeb ommal aeal awwalikuks. Ria kindral-kubberneri herra on lubbanud,  et need, kellel temma käest middagi palluda,  laupäwa lõuna kello ühhe aeal temma jure wöiwad tulla ja omma palwet temma ette panna. Kuramaalt. sPollo-tö  Sesuggustest  kolidest on iggal pool suur pudus, sest nende peale põlle kegi weel töelikkult möttelnud,  waid iggaüks peab ennast targaks pöllomehheks,  kui ta omma issa jures näinud, et kewwade sui- ja süggise talli -wilja küllitakse ja et kegi löulo aegas heinamale ei lähhä; sedda õiget tundmist pöllo-tööst jäetakse nende holeks, kes isse otse adra tahha ei lähhä, waid agga muido tööd kätte juhhatawad. Üht 372