nenda on sündinud. Wenne seitung „Inwalide" kulutab nüüd, et printses Dagmar Keisri Prouale  üht wägga süddamelikko tännokirja olla Laggasi  saatnud, kus sees Lemma ka kingitusse saatjaid  tännab. MoskWast» Wäljarcindajad.j /Mõskma  seitung kirjutab 6. Iulil: „Eile läksid siit jälle 25 Eestlast labbi Samara pole. Need waosed innimessed jätwad omma koddopaika mahha  ja lähwad kaugele uut assutama, mitto agga liig kassina jõuga, mis labbi nad linnadele, kust läbbi lähwad , koormaks langemad. Et nüüd rahwal kord wäljarändamisse lust on, solgo assi, mispärrast nad rändawad, mähhärdune tahheS) siis õlleks wägga sowimisse wäärt, et rigiwallitsus  sedda wäljarändamist õige korra peale seaks ja kangeste selle ülle walwaks, et waesed innimessed  mitte ilmaasjata omma aega egga rahha ei kullnta " Kurama Lätlastega olli sesamma kurw lnggu. Suur hulk Lätlasi rändasid kewwade Kuramaalt wülja ja tahtsid Nowgorodi kubbermango ellama minna. Agga se kaup ei olle neil koggoni korda läinud, peawad kelk salk salgalt jälle taggasi Lullcma; waew nähtud, warra pillatud ja silmad häbbi täis. Sepärrast annaksime meie omma rahmale sedda nõu: Jggaüks tunneb kül isse keigeparrem, kust temma king piggistab; agga kes wälja tahhab rändada, se ärgo tehko sedda mitte tühja taSkoga, muido sattub wihma käest räästa alla. Kedetud pudder ja wõi sees, ei ota kohhegil ees. Äiknast. Iljinade ja küllade põlletajad.j  Et Wennema allaliste ja hirmsa tnllekahjudega  mitte õige assi ei olnud, mõis igga lops ammo käppoga katsuda: agga mis se aitas, kurjateggkaid ei sanud kegi kätte. Et se hirmus kurn teggo Polakatest möda ei lähhä, tundis ka igga südda, agga kegi su ei wõinud meel tunnistada, sest et silm ep olnud weel näinud. Kurjad põlletajad mõistsid ennast siamale. waggal  näul marjule hoida. Nüüd tullewad ommeti  sõnnumed, et Grodno kubbermangus Slämmi  liünas üks sähhärdune libbahunt kätte sadnd, just kui ta parrajalt linna tahtnud pöllema panna. Ja kes se Hukkaläinnd loom olnud? Pola mõisuikosuggu mees! Temma taskust on mõnnesuggused pabberid leitud, mis köiekeermeks temma ja moune mude kaela ümber  samad. Ta tunnistas, et mciösamisses ka olli liggimässauud ja 3 kord hawamd sanud. Peale selle tunnistas temma, et mässajate peamehhed,  kui näggid, et nende kurn nõu korda ei läinud, sedda meel kurjemat nõu on wõtnud: tullega ui paljo kahjo tehha, kui ial wõimalik ja nenda Wennemaad risuda. Nenda olla nende seas põlletajate seltsid assunud, ja temma olla ühhest nisuggusest seltsist kümnes mees, kes keik mõisniko suggust. Nemmad olla jubba ka mitmed  lillnad, küllad ja metsad pillema suutnud, agga iggal pool e: olle assi mitte õnneks läinud. Waatge, ui hukkaläinud ja ärrarikkutud on Palakate meel. Nemmad Püüdwad nüüd weel sedda tehba, mis üP hullud tewad. Agga surema  hulgale ööldakse jubba panemad mõtted tulnud ollewad. Et se mees ja teised põlletajad omma ärratenitud  palka sawad, on mnidogi teada. Ssmemaast. sKassin leikusse lotuSj olla Somerahwa! Paiguti nago palk kaelas. Suur hulk rukkipõldusi sanud kewwade suiwilja alla ümberküntud, ja mis kaöwama jäetud, need näidata ni willetsad wilja, et wähhe lotust olla semet kätte sada. Siamale ellawad mitmed paigad  alles armoaudidest ja krono magasinidest ja uus wiljaikkaldils on jälle ka. Ka rohhokaswo  olnud künni Janipäuie alles üsna kängus. lubba kolmat korda on Somemaal nisuggnne waene sui, kus willi ärraikkaldab, separrast peawad  ka seal juliba mitmel wäljarändamisse mõtted  süddanieöse tullema. Mönned tahta Ingermanni-,  mõuned Olonetsi kubbecm. ja Polamale wäljarändada. Äarsamis kaebadakse paljo hullu koerade parrast, kes innimcste ja suurt kahjo peawad Leggema. Ni patlawa ilmadega ei olle sedda tutwat ja hirmust koerahaigust mitte immekspanna,  waid iggamees teeb hästi, kuita nüüd koeradega ettewatab. 251