ja orjakaupa merreröwimisse nimme alla panna ning neid nisamma nuhhelda kui merrerööwlid nuhheldakse, olgo nemmad kust maalt ial tahtes. Ämerikamaalt. sKa müssamisse pär- Üks lõunapoolse mässajate söalaew „Shenandoah" pead endise sõa nimmel keik se sui alles Amerika kaubalaewo merre peal kinni wõtma, ärrarisuma ja siis ärrapõlletama, se on pärris rööwlitööd eddasi tcggema. Kui laewakiprile,  nimmega Waddell, ööldakse, et sõdda ammo otsas ja lõunapoolsed allaheitnud, stis ei ussu temma sedda melega mitte, et sõa nimmel wõiks eddasi risuda. Kaks söalaewa olla wäljasadetud  tedda taggaaeama. Ued ramatud. Tartus H. Laakmanni jures on trükkitud  ja miia: 1) Jõulo-Hied ehk luhhikesed juttustamissed  ?c., 92 lehhek. ja maksab 12 kopp. 2) Abbiello rahwa ön ja õnnetus, 16 lehhekülge,  maksab 5 kopp. Z) Sioni teekäia tunnistusse laul, 11 lehhekülge,  maksab 5 kopp. Kirjawastussed. 195) P. B. T..- - s. Tanname wägga. Arge pange pahhaks, et nattuke peab järgi ootma. 196 l F. D. P .s. Olleme katte sanud » ja Teie sowimist möda tallitanud. Warrawad on nisugguse asjade peale weie pool kaunis kitsad. 318 Von der Censur erlaubt. (Nr. 183.) Dorpat, d. 13. Septbr. 1865. Berantwortl. Redaeteur Joh. Zannsen. Druck von H. Laakmann. Teadaaudmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Bewilligung.) Häid, õuna ja pirni-feemnid, mis täieste malmis sanud, ostab kunstkärner Daugull Tartus. (2) Kaddund rahha. Pühhapääw, 6 Septembril  on Taewerre walla mehhel Sure-Zani kihhelkonnast,  nimmega Zuhhan Sepp, õnnetus olnud, Wändra ja Torri lodja wahhel 32 wersta peal omma rahha kukkurt ärrakautada, kus 135 rubl. 20 kopp. sees olli ja nimmelt: kaks 60"? rublast, üks 2Le ja üks 19"k rublane pabber ja 29 kopp. waske. Kukkur isse olli koldsest simisnahhast, seest kolme wahhega  ja wask luk ees. - Sellega on waene mees kergest ommast merre waemaga tenitud «varrast ilmajänud. Kuida ei peaks temma südda mitte wallo tais oUema? Kes nüüd sedda rahha juhtuud leidma ehk muud teadust  sama, ja lemmal Zummala wcrri süddames on, sedda pallutakse Taewerre mõisa ehk lahhema kohto peale üllesanda, muido ou leidja sedda ommale jüddame okkaks ehk lõaks kaela leidnud. Üllekohhus ei olle meel ial kaua kellegi kottis seisnud, sest —Zummal wa lwab. Korteri tvahhetamisse parrast antakse teada,  et kes Peterburgis saksa- sa eestikelest middagi wenuekele tahtwad ümberkirjutada lasta, wöitvad Ohwitseri-ulitsas makirriko «vasto Bojarowski «naeas 41, korter 2, selle polest nõu leida. (!) Podi kaup. Häid Aasani rsSwaküünlaid, 4 kuuni 8 tükki naela peale ja !6 kopp. nael; Gaaspiritust, 24 kopp. toop; Petroleumi ehk kiwwiölli, 42 kopp. toop ehk 17 kopp. nael ja Kannepi õ!li ni oddawalt kui «võimalik, müüb Tartus endises Thuni podis kaupmees Feodorow. (4) Oirrepi möifawallitfus annab teada, et selleaastane Kirrepi laat mitte nenda kui Kalendris  seisab, maid nenda kui kubbermango seitungis 93 kirjutud, ueljapääw ja rede se on !6. ja !7. Septembril saab petud. (!) Miitta wabrikus müakse telliskitv»va, kobra sabba kattussekiwwa, pöllotrummisi, Ullepottisi :c. ja ahjopottisi, punnased ja «valged.  Kirja läbbi tellimesst wöttab wasto v. Köhleri maeawaht linnnas. (Ü) Maea mÜK. Tartus, Kolitarre-ulitsas tah« hetakfe üht uut maea ärramüa. Lähhemat teadust annab Zoh. Ja nn sen. (!) Hobbnfetvargus. Pillistwerre kihhelkonna Hermanni körtSmiko Jakob Petersonil on !6. Augustil  öse körtsthowist kolmat aastat mnstekörw ruun, (palest särest piratud sabba, lak wassakut kät, paksu tuttiga) ärrawarrastud; hobbusega ühhes ka ue raudteljede, nahkpusside, otse reddelite ja weike liivadega  pruniks wärwitud wanker. Omma puteljedega rautud wankert on «varras körtso lähhedale metsa rnahhajätnud. Z ruõ!. sellele, kes sest wargussest tössist teadust wöib anda. (!)