EMti -kubbermanguS; watd sedda' kuleme lggA Rahwa kissendaminne sullatago süte«a rahwa füddamed, et nad ka üllesärkaks  ja sesuggused komiteed assutaks, kes rahwa  pudust ommaks puduseks wötwad. Mis asjust kuleme, tahhame « kohhe jälle teada anda. ' > sKirriko Sealane uus Jani kirrik, kelle nurgakiwwi 8. Septembril  1862 pandi ja mis wie aasta sees walmis ehhitud, on nüüd sisse õnnistud ja Zummalatenistusse tarbeks pühhaks koeaks pühhitsetud. (Kahjo et mönni sealane söbber  meile sest pühhitsemissest selgemat teadust põlle annud). Selle pühha koea ehhitusse kuku arwatakse peale 80 tuhhat rubla höbbedad,  kellest 20 tuhhat rubla Jummala laekast  laenatud. Altari asjad' ja katte on, ni paljo kui seal ust, muist koggodusse liikmetest, muist Gableri wamilist kingitud. Kirriko kella on raeherra Rotermann andnud ja höbbe ristmisse  wagen pürjermeistre E. Bälge kingitus. Altari pilt (Kristasse risti löminne) on Peterburgis  akademi materist Wenig malitud ja altar neist annetest tehtud, mis mõnned naesterahwa  saksad seal kokko korjanud. Kirrikus on 1800 istumisse kohta ja ülleüldse wöiwad umbes 3000 innimest seal udes pühhas koeas rumi leida, omma Jummalat tenida. ei olnud enne Tallinnas  paljo kuulda, agga nüüd tahtwad iggapäiseks  asjuks minna, otse kui muud kurjad ja pahhad tööd, mis nüüd iggapääw öitsewad. Seal olla enne löulopühhi, laupäwa ösel wasto pühhapäwa, se on 23./Ä4. Detsembril Tarto allewis, kaupmehhe ulitsas mitto maea pöllema läinud, mis sutte pannust hakkanud. Nago meil siis ollid wallidad külmad ilmad, kes teab kuhhu nad pannuga tullisid süssa pannud ja põlle järrele wadanud, sealt hakkanud  maead pöllema ja põlleks kustutajad ruttulissed olnud, õlleks kahjo, kes teab kui sureks minna woinud; agga et nad waggurad  olnud, sest põlle rohkem üsna ärrapöllenud,  kui kaks maea, teised sanud kustutud. Essimesse pühha öse wasto teist pühha, olla Rosenkrantsi ulitsas tulli jälle tormama hakkanud, mis agga kohhe lämmatud sanud, sepärrast ka kahjo weikene. Kes tenmid ja leiwa lapsi kaswatanud, se teab kül, kui suur wahhe tenia ja tenia wahhel on, neile põlle sedda karmis ennam öölda. Olgo kuida on, öppetust woib iggaüks sest wötta, mis siin allama! tahhame konneleda. Üks hea söbber kirjutab meile Tallinnast selle peaWrja al: „ öppetus tenia truusse st" nenda: Unna Lang, praego 56 aastat wanna, kelle mees surnud, tenis omma tüdruko pölwes 12 aastat järgemöda ühhe ja nendesamma sakste jures nende keige suremas rahhul ollemisses, kust ta siis mehhele sai. Peale mehhe surma  kui kaua ta mehhega ellanud, põlle kirja saatja jure pannud olla ta jälle tenis? tusse heitnud ja nimmelt omma endiste sakste mehhele sanud tütre jure. Temma wimase tenistusse aea wiendamal aastal, ollid saksad sesugguse sure waesusse sisse sattunud, et sedda  woimata näinud ollewad, teniat piddada ja temmale palka maksa. Sedda kuuldes olla Unna öolnud, ta tahta ni kaua, kui ta jõud lubbab, neid ka ilma palgata tenida. Siin woib kül monni wägga pahha mõtte peale tulla, otse kui tahhaks Unna omma palka sakste küljest ilma loata mahha näppistada; agga se pettab ennast wägga, sest Anna tenib praego alles nisamma truiste kui 18 aasta eest. Saratowist. sSurma Pühha kirri ütleb: .Mis möedugo sinna teisele  möedad, sellega peab sulle jälle möedetama."  Se peab ni paljo ütlema, et meile seddasamma tehhakse, mis meie teistele olleme teinud. Seal olla 18. Detsembril kesk päwa aeal, kaks mõrtsukast, Bogoslowski ja Sergiewski, kes üht obersti lesk prouat temma tütrega ollid ärratapnud, püssiga mahhalastud  sanud. Meie aeal on issiarranis wägga paljo mõrtsuka ja rõwimisse tööst kuulda. Peaksid keik kurjateggiad sest üllemal sündinud asjast öppetust wötma ja omma üllespiddamist  parrem ausal wisil ennestele murretsema.  Kaukasussest. rööm ja Meie nimmetame neid wendikö ja öddedeks, kes meiega ühhe risti koggodusse liikmed ja ühhes uskus on, ja kui üks lige 12