Arst todi silmapilk senna. „Ärra karda, kulla naene, ütles se. Temma on muido ärraminnestanud!"  - Nüüd öerus arst ta silmakulmud  rohhoga, hoidis temmal rohhoklasi ninna al ja wallas mönni tilk jodawat wina suhho, mis peale ta warsi silmad lahti lõi ja omma naese troostiks ütles: ..Ärra karda, armas  Madlena, sinno mees on merrest peasnud, egga ta kalda peal ennam uppuma ez hakka. Anna tale parrem süa, ojuminne on köhho tühjaks teinud." Seal olli keik rahwas üllewägga römus. Madrussed ja kallamehhed kandsid tedda kätte peal lahhema trahteri ja lasksid tennnale anda, mis ial südda kutsus. Rahwas tahtsid tedda nüüd armastusses lohkipiggistada, iggaüks temmale kät anda ja tannada. Tohter andis nöu koeo minna ja puhkama heita. ..Tännan wägga kostis Bussard  esmalt,  kui tahhate minnoga kasa tulla, lähme piddalisse ja matame järvele, kuida õnnetuma laewameeste kässi käib?" Oh kuida nüüd rahwas ulitsal kokko jooksis  sedda immelikko meest watama, kui trahterist  piddalisse läks. Keik ulitsad ollid innimessi  täis, kes temmale wasto öiskasid. Laewamehhed piddalis ollid omma peastja wasto ni tännolikkud, et temma jallale olleksid  suud annud, kui ta sedda õlleks sallinud. Agga temma allandussest olli nähha, et ta tõeste eht auwäärt mees olli. Ta andis keik au Jummalale, kes olli aitnud ja pugges eest ärra, kus tedda kideti. Sellegipärrast ei wöinud La mitte ärrakeelda,  et linna rahwas ja mitmed teised Lemmale  kingitusseks hea hulk rahha kokkopannid  ja kohto polest kätte andsid, sest ta olli ihholikko warra polest waene mees. Ka krono  pudis Lemma heateggo tassuda; agga ta surem palk seisis ta omma rindus, se on Zummala  rahho, mis ülle keige mõistusse käib. Nenda teggi üks wahwa Prantsusse kallamees.  Kui se kirjasönna mitte jubba pealkirjaks  ei seisaks, siis ma ütleksin wist: Eesti wennad, minge ja tehke nendasammoti, M könnelen ma teitest ka seddasamma! Sönnumed ommalt maalt. Peruust. Laat. Minnewa näddal olli meil se kissa, ja se kord hästi suur. Meie ladaplats  on kaunis hea rumike, ja kui täis wankrid ja innimessi on, nago tännawo', siis on wist sel aastal ennam sündinud, kui surnud. Sarwilesi  ei olnud liga kokko tulnud, sepärrast küssiti nende eest ka hinda, mis mitmele silmad kirjuks pähhä aeas. Tuustiad lomad kissendasid  kül pea igga wankre peal, agga ka neil olli hästi pippart peale pandud; sest 10 ja 12 rubla sea eest küssida, mis ammo weel ellewanti suurdune ei olnud, sedda ei piddanud  kegi innimenne üllekohtuks; hannede keskminne  hind olli 35 kopp. Lamba talled, nenda  kuida ollid, kuiwemad ehk pehmemad, nenda  olli ka nende hind, agga ülleültse ikka enne  kõrge kui maddal. Ms agga meie laata se kord heaks teggi, ollid need kallid ilmad. Päwa selge päwapaiste ja ösel illus kuwalge. Innimessi, kel öhto pead aurasid, olli küllalt nähhä, agga se tulli wist sest pallawast kupaistest. Se on üks willets luggu, agga se on nenda, et pühha Zummala pühhad kässud  ladaplatsi peal keige ennam sawad jalge alla tallatud. Jnnimessid tewad kül iggal pool patto, agga kus nad unnikus kous on, seal tewad ka unnikus patto. Missuggune käsk ei sa ladal rikkutud? Ka tos sisima melega  innimessed, kes saggedam üllespole watawad  kui teised, on nisuggusel päwab.üsna teised km muul aeal. Pikkad näppud ja libbekeel ei olle kumbgi walmis omma liggemisse  warra ja peatoidust ladal kastawama ja hoidma. Ma nimmetan agga kaks asja. Warras tõmbas sallaja kaupmehhe podist tükki ärra ja pugges omma teed. Se olli rummal temp. Agga et kaupmehhe naber, kes sedda körwast näggi, selle ülle hirwitades römustas —se olli weel rummalam. Kas ta sellega liggimesse warra hoidis? Wui häbbi  sulle! Õlled sega ennast Zummala ees kawargaks  ja omma liggimesse melest alwaks innimessekö teinud. Kes head tehha wöib ja ei te mitte, se teeb kurja. Poe uksi ees hüdis pissuke poisike: ..Kaupmees, wata kül- 308