nud 1866 aastal nenda: ..Narwa linnas on aastal 1866 kaupa sisse todud ühhe miljoni 644 tuhhanve 41 rubla (1,644,641 rubla) eest ja wälja widud 497,117 rubla eest. Tollirahha on sissetulnud 161,240 rubla, kellest  sisse todud kauba eest 155,198 ja wäljawidud  kauba eest 6,012 rubla sissetulnud. Laewo on üllepea sissetulnud 160 ja wäljaläinud  159." Mofkwast. sKangest  Olleme  se talwe kül tundnud, kui terrawad hambad  külmal ollid rietest läbbi hammustamas, ja puhhus meie toad ni külmaks, et jubba toas karrusid sapaid jo kindaid tarwis olli; agga ommetige polnud ta weel ni walli, kuida tedda Moskwas kuleme olnud ollewad: seal olla ta künni 30 gradi kõrgusele jõudnud. 20. Zanuaril  ösi olla sulla höbbe ärrakülmetand ja kaastulled ulitsail ärrakustunud sedda meie jures põlle olnud. Harko tvist.  Jmmestlemisse  waärt ruttuga on seal kuida sealt 7. Januaril kirjutakse ilmad teiseks läinud.  3. ja 4. Januaril olnud neil selge päwaga suini Jani päine soe ja kui ta kauem nenda õlleks janud, siis olleksid pea keik kohhad  haljendama hakkanud. Jöggedes olli wessi wägga tõusnud, mis jeä katki murdnud ja keik maddalamad jõe äärsed maad wee alla pannud.  Teed ja maanteed olnud ni pehmed ja porrised, et waewalt eddasi woinud sada ja ilmad uddused. Astrahanis? kirjutakse: ..Sured hundi karjad  hulguwad ühhest kohhast teise ja tewad siin ja seal wägga paljo kahjo. Zsseärranis on nad Wolhunskoje küllas, kesk Nowembri kuul, suurt kahjo teinud olla kahhe tallopoeal  kokko 92 lammast mahha murdnud»" Wõeralt maalt. Ringi wadates näeme sekord Prantsusse asjad essimessed ollewad, kellega hakkatust peame teggema. Olleme ommal aeal Prantsussema  uest priussest könnelenud, mis, kui liggimalt  tähhele panneme otse sesamma suggune on, kuida Reino wadder kannadele kulutas; sest se põlle kellegi prius, waid agga üks suur kawwalus, kellega rigi wallitsus rahwast püab keelda kissendamast, kui omma käppa nende öllade peale panneb. Zgga uus seitung, mis kätte wöttame, kulutab mõnda head, kellel ommetige kange püssi rohho hais jures, ja kellest middagi head lota põlle; paljas seggadus! Rahwa sadikute wallitsemisseks on neile tõeste wolli antud, rohkem kokko tulla, agga ommetige tulleb küssida: kas kahhe, kolme woi rohkem 24 tunni peale ehk nimmelt,  kui mitme päwa peale kello 6 künni kello 6, ehk kello 12 künni kello 2. Et rahwas sedda rõõmsam saaks ollema, sawad senna maead seätud, kust oddawat ja head toidust sada wöiwad. Türgi kristlaste hädda ärratab  neid ka ennam üllesse ja sepärrast läkkitakse  sealt wähhemid laewo Kandia särele, hawatud mehhi ehk naisi ja lapsi ärratoma. Peale selle walmistakse ööd kui päwad söalaewo;  praego olla 15 somus laewa käes ehhitada.  Admiral Seisset peab jubba kesk Webruaril omma laewadega Beirutis ollema, mispärrast tal suur rut tagga. Agga üllepea on Prantslasse tiwad kaunis rohkeste mahha leigatud ja isseärranis sest sadik, kui Koreast häbbiga piddi koes tullema. Prantsusse nimmi  olli Türgimaal tännini ikka sure au sees, agga nüüd waub wäggise pakso pilwe tahha ja kaub aega moda ärra. - Kreeklassedki ei tahha ennam ta healt kuulda, waid tewad, mis isse tahtwad; kas se ei peaks neil körwa taggust kihhelema aeama ja kulmo kortso kiskuma  ? Türgi asjad lähwad ennam ikka allapole ja on seal tõeste kartust jures. Üks ossa sepärrast, olla ka noor Kreka kunningas kotto ärrareisinud ja wallitsuöse ohjad sennist omma wanna onno kätte andnud. 30 tuhhat meest pannakse praego walmis püssi alla, mis tarbeks?  sedda woib kül iggaüks isse arwata. Üks keige tuttawamaist rigi üllematest olla Amerika poolt abbi pallunud ja kuida kuulda, 48