Eesti Postimees ehk Näddalaleht 24, 1863. Tartus, 16. lunil. ma- ja liimarahwale. Te, ne aasta. NegistSVZ Orjade prius ja öigus ilma öppetusseta. Ommalt maalt. Pikse tullekahjo. Liggimesse ?aebdus liggimesse peale. -- Waljade seisus. Keiserlikkudsönnad. --- Mis Pala sadikud Keisri suust kuulnud.  Leitusse  lotus. Maelangeminne. Neljikud lapsed. Rahwakeel ja kohtokeel. Wöeralt maalt. Preisimaalt. Slesmig-Holsteinimaalt. Jtaliamaalt. Prantsussemaalt. Inglismaalt. Uemad sönnumed. Maltswet Perno tornis. -- Kaarli-kirriko kogzodus. Ucd ramakud. Kirjawasrussed. Teadaandmisled ja kulutamissed. Orjade prius ja õigus ilma öppetusseta. vlänno sure Jummalale, Poln ja Amerika mässamisse  tullelegid on ärrakustntud. Mõllemil Pool on mahharõhhutud allam rahwas seläbbi hinge rumi sannd. Meie armolinne Keiser on Pola tallorahwa asjad parrandanud ja Amerika ühhendud rigide wallitsus lõunapoolsed Neegriorjad  priiks lasknud. Kes enne ilma innimesse õignsseta teiste hobbuse ja härja sarnatsed orjad sllid, ON nüüd innimeste kirjas ja wõiwad pri töga onuna pead toita ja rigiseadusse järrele teiste innimeste wisil ellada. Neil on prius ja, kui pri innimestel, ka omma õigus. Agga Prius ja õigus ei wõi kusgil päwa al ilma ohjata  ellada, waid nende kõrwas seisab allati seadus  ja kohhus. On mul õigus pri olla, siis on minno kohhus ühhelhobil ka seadust piddada, muido Peab ennast minno pri põlli seddamaid jälle orjapõlweks pöörma. Prius ilma seadusseta,  on hundi ja karro, ehk rööwli prius metsas,  kes omma nahha peale ellawad, mis senni kaua kestab, kui tänna ehk Home ühhe! püssikuul rindus ja teisel köis kaelas on. Prius ja õigus  ehk wolli ei kõlba kuhhogi, kui rahwa õppetus  ja harrimenne kõrwas ei käi ja neid ei juhhata  seadust piddama. Seal cn niiüd nisamma  hästi lummala sõuna õppetust, kui muud mele ja waimo harrimist tarwis, et pri innimenne ka peiusse wäärt wõiks olla OpPeLus ja hea eesmärk harrib iunimest. Mis sa ommast lapsest  kaswatad, sedda temmast saab, kas head ehk kurja; muda ka rahwaga. Se surem õnnetus  ja kahjo, mis orjapõlli rahwale sadab, ei olle mitte waesus, raskus, õigusse pudus m. üksi, waid rummälus, mis sisse terme melega iunimessed  jäetakse ja põlwest põlweni lastakse ülleskaswada,  selle wabbandussega: mis orri õppetussega  teeb?! Jah, tõssi kül, kui temmast enuam  ei peta, kui härjast ja hobbusest, siis põlle õppetust mitte tarwis. Agga orjapiddajad, missugguse lummala käest ollete sedda wolli sanud, innimessi ellaja wisil piddada ja prukida?  Rummalus on orjapiddajatel omma orjadest allati armsam olnud, kui tarkus. Kes sowiks sedda, et temma härg ehk hobbune mõistust