Riast. Mis raudte tenib. Ria raudtee-selts  ja wallitsus panneb keik illuste üllesse,  mis sissetulleb ja waljalähhab, ja sedda peaks igga maiapiddaja teggema. Meie teame,  Ria raudtee söitminne hakkas 52. Septembril  peale; 12.-30. Sept. sadik, se on 18 päwa sees, ollid auromassinad eddasi taggasi  weddanud: 865? innimest, nende pakkisi 3355 puda, töldast 23, muud prahti 75,960 puda ja lojuksid ka liggi 65 rubla eest; ültse on neil 18 päwa sees worirahha sissetulnud  20,814 rubl. 10 kopp., se teeb nenda  1095 rubla igga päwa peale, kes teab üttelda, kui paljo aastas? Noh, kui se nenda eddasi lähhäb ja wähhemaks ei jä, siis saab neil 365 päwa sees 399,675 rubla sissetullema.  Se õlleks hea tük rahha, siiski ei tea meie, kas raudtee perremehhed sellega rahhul olleksid ehk mitte. Tallinnast. Körtso taksid. Neid tehhakse ennamist 4 kord aastas ümber ja peawad körtso toas seina peal luggeda ollema.  Tallinnama taksid on -sel wiimse werend aastal iggas makonnas issesuggused. Hommiko  Harjomaal peab teekaia kaera setwertist  5 rubl. 60 kopp. maksma ja löuna pool Zärwamaal 4 rubl.; 1 puud Heino essimesses  paikus 50 kopp., teises 30 kopp. ; 1 puud ölgi essimesses 25 kopp. ja Vanema  randas 10 kopp. Zogi hinnad on ülle kubbermango üks: 1 toop wina mitte alla 15 kopp., 1 toop öllut mitte ülle 3 kopp., 1 puddel öllut mitte ülle 6 kopp., 1 nael leiba mitte ülle 2 kopp. Et ölle polest tihti „iggas tallus isse taar" on, sedda teame  ammo. Leiwa hind ei olle tännawuse aasta  kohta mitte liig; agga kas sedda iggast kõrtsist ka sada on, se on jälle teine assi. Perno makonna körtsides maksab 1 setwert  kaero 4 rubl. 50 kopp., 1 puud Heino  35 kopp/, 1 puud ölgi 15 kopp., 1 toop öllut 4 kopp., 1 puddel öllut 5 kopp. ja 1 nael leiba 2 kopp. Tullekahjo. Rae wallas, Zürri kihhelk.,  on inneto assi sündinud, mis hirmus kuulda. 15. Oktobril öhto püdis seal ühhes kallus wieras külla sullane tuld ja ölled kokkopanna  (kas tead mis se on?); agga et seal maias wist sedda wanna rummalat Eesti pruki  ei .sallitud, sai mees mönne hobi jüllawaewaks  ja sadeti omma teed. Jah, õlleks ta kurri loom omma teed läinud; agga mönne tunni pärrast pöris jälle taggasi, tulli ja pistis,toa pöllema!!! Oh et nisuggune üllekätteläinud pahharetti laps ka Eestlane piddi  ollema! Teisel päwal tabbati tedda kül kinni ja ta ei salganud omma südi nutte, agga  mis se ennam aitas, teik ellomaia ja körwalissed  honed pöllesid ärra ja perrerahwale jäi waewalt särk ihho peale! üks innimenne on selle kurja läbbi wist meie maal wähhem ja Siberiamaal ennam. —Waatke, ni suur õnnetus on selle käes, kellel Jummalat ep olle süddames. Ta peab langema ja temma langeminne suur ollema. Wennemaalt. Sandi pärrandus. Wilna linnas surri 23. Augustil üks waene kerjaja ärra, nimmega Nikolaus Urbanowits, ja olli testamenti järrele jätnud. No mis waese sandi testamentis wöis seista? -— Pea, ma ragin, mis testamentis seisis: Kirrikute heaks 2700 rubl.; suggulaste heaks 4830 rubla; 10 waese lessele 500 rubla ja 15,000 rubl. üsna waeste ja waese wannematte laste kaswatamisseks, ja sedda pärrandust olli ülleültse  23,050 rubl. Noh, mis sa nüüd arwad?  Hea kül, et omma mammunat nenda jaggas, agga pahha kül, et nisuggune weel kerjas! Su-korwid, mitte innimestele, waid koerdele. üsna terwe töt üttelda: mönne innimessel  õlleks neid weel ennam tarwis temma  üllekohto aukumisse eest, kui koerdel hammustamisse  eest; agga nisamma tössi on ka, et mönned jälle neile keikile su-korwid pähhä panneksid, kes ial julgemad ni waljuste töt räkida, et teised keik kuulwad. „Se teeb kahjo", ütlewad nemmad. Wöib olla; agga kellele? Kui paawst ütleb: „ärge luggege piibliramatut, se teeb kahjo", kas se ka tössi peaks ollema? No mis seal muud, kui nisuggustele  su-korwid pähhä, kes suud ei möista 338