telegrahwi sönnumid, mis ta würst Gortshakowi  käest sanud, kunninga kätte andnud, kus Wenne rigi wallitsus Dani wallitsussele teada annab, et ta ommalt poolt Dani sõbraks jääb ja sedda nõuab, et Dani wallitsus kunninga  Kristian !X. ja tennna suggu pärrisseks  jääb, kus ta ka ühtlasse nõuab et Sleswig-Holsteiq  issi rigiks saaks. Selle peale kostis kunningas, kus jures ka kronprints olli, et Sleswigi jaggaminne ehk politaminne mitte üks rahho sadetaw assi põlle ja temma sedda mis Wenne wallitsus sowida tahta wasto  wötta, mis peale agga ministrid kostnud, et nemmad sega koggoniste ei woida rahhul olla, egga selle eest wastada, kui asjad nenda lähwüd. Sedda nõudmist Wenne poolt ei tahta egga woida nemmad koggoniste mitte wasto wötta, sest se olla koggoni woimata sedda täita. Pikki silmi odetakse nüüd mis sest asjast saab wälja tullema, kas kummagi järrele annab woi mitte. Kui kunningas ommast  ettewötmissest järrele ei anna, siis on muidogi assi selge, et ministrid ammetist lahti sawad. Nüüd on assi selge mikspärrast Dani poolt konwerentsi peale läkkitud sadikud, saggedaste  ilma wastuseta jäid, kui wahhest kotto middagi nõu küssisid. Uemad sönnumed. Testamalt. sSuur tuul ja rahhe Jani laupääw, 23. Junil parrast lõunat läks Testama ja Kastna mõisa wahhelt, mis ka möllemid möisid putus, üks nisuggune hirmus kange tuul, sure wihma ja rahhe saoga ja pikse mürristamissega läbbi, kelle sarnast wannemad innimessed paljo ei malleta, kus ka Leetsare kõrtsi rehhi pikse tullest pöllema  lödi ja ärra põlles. Sesamma mürristamisse  pilw tõusis merre poolt lõuna alt ja tulli hirmsa kahhisemisse ja mürrinaga liggemale,  kus sured walged joned pilwest mahha käisid, otse kui õlleks merre wessi pilwe weega ühhendud olnud ja kui se torm male jõudis, lõi jubba merre kaldas mitmed kallapülaewad, mis kaldas kummuli ollid pöördud, ümber ja purrustas ärra, ka ühhes kohtas on kuus lammast,  mis wihma eest laewa alla puggenud, mahha lodud, murdis puid mahha, lohkus kattusid ja wiskas Testama kirriko mõisa rehhe pealt tükki kattust, keige paridega mahha,  ka ellajaid on se tuul jalla pealt mahha lükkand. Wihma langes rahhega seggaminne ni mahha et akna klasiv paukusid ja ma kange wihma läbbi wee alla jäi mis sure ussinussega  maddalama kohtade peale kokko jooksis. Rahhe ja se ränk wihm lõi kartuhwle warred, mis jubba suremad ollid purruks, kannepid ja nõdrad linna taimed poleks, rukkid üsna mahha,  mis kül teisel päwal muist ülles tõusid, agga  mitte keik, sest paljo ollid poleks lödud. Se olli weel Jummala arm, et rahhe terrad mitte liig sured pölnud, muido õlleks kahjo paljo surem ja meie wilja wäljad laggedad olnud. Wata armas jobber! kes sa omma tö peale sureline õlled ja ütled: „ma ollen omma pöldo heaste harrinud, sellepärrast kannab ta mulle ka rohket wilja." Tossi kül, ta kannab hea harrimisse pärrast rohkem, agga ärra unnusta  mitte ärra, et Jummala õnnistus seal jures on ja et temmal se wöimus on, ühhe silma pilguga keik so waewa rikkuda; sa pead nisugguste kõrge möttete polest targeks sama ja ennast nõdraks innimesseks tunnistama. Ka 25. Juni ku päwal tulli siin rohkeste mürristamisse wihma, misläbbi maddalad heinamaad  weega täidetud said. Meie sui wiljale  tulleb se wihm agga sureks kassuks, sest ma olli jubba kauniste kuiw ja korgematte paikade peal hakkas willi kuima. Nüüd tõstab  selle wihma ja soja järrele igga wilja kõrs omma latwa ülles pole ja kaswab römuga  ja töutab meile, kui Jummal tedda hoiab, rohket wilja saki. Kirjawastussed. 38) G. R. P ...s. Mis ollete saatnud, olleme tännoga wasto wötnud, agga pallume sellega leppida et nattuke olleme mahha leikanud. 39) G. L. T l. Olleme warsi prukmud ms ollete läkkitanud. Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. 215 Von der Censur genehmigt Pernau, den 30. Juni 1864.