küllimitto nisso ja kuendik küllimet ernid. Et rehhepap mõisa sullane ja mona mees, sepärrast  piddi tunnistama, kust ta sedda wilja sanud,  sest et sedda monaks ei anta. Naene olla kohhe terraselt wastanud: ta olla need nissud jubba minnewa kewwade Perno linna turro pealt ostnud, ning K. talloperremees A. K. tonud neid omma hobbusega linnast ärra. Kohto päwal todi warras wangi maeast ja temma naene omma tunnistusse mehhega ollid ka senna tellitud.' Kohto ette astudes tunnistas mees möda läinud kewwadel selle naesel pole wakka ossa wilja Pernust tonud ollewad, mis jures ta agga unnustanud, omma äia tädi maeas könnelenud ollewad, et rehhepappi naene tedda pallunud walle tunnistust anda. Temma naese ödde olla sedda jutto laiale laotanud, mis ka kohtomeeste  körwo olli ullatand; tüdruk kutsuti ette ja andis, kui enne kohto polest manitsetud sai, töt räkida, töe-tunnistust, mis peale ta ka wandusa  lubbas, kui sedda peaks tarwitadama. Sedda kuuldes pudis aus tunnistusse mees eestotsa weel senna ja tenna põigata ning tüdrukud  wallelikkuks tehha, agga piddi wimaks häbbiga silmad mahha löma ja tunnistama, et ta naese palwe peale wallet tunnistanud, egga ialgi ta wilja kotti põlle weddanud. Peale selle tunnistasid rehhepap ja ta naene, kust ja kuida nissud ja erned nende maeasse sanud. Nenda olli assi selge ja kohhus andis  otsust, ühhele sai kohto sullase läbbi püksi möeto wöetud ja teisele lödi nattuke tasko pihta. Nenda on: mis innimenne otsib, sedda ta leiab. Riast. sDani meie Suurwürsti ja Aujärje pärna kihlatud prudi, Suurwürstina Maria Weodorowna wend, on 19. selle ku päwal kalli terwisega Kopenhagenist  tulles Ria linna jõudnud, et sealt raudteed  möda Peterburgi sõita. Keiserlikkud raudte wankred olla seks Peterburgist temmale wasto tulnud. sTall omade  Wimasest  teadaandmissest sadik, on pärris-made tandrite arro hea tük suremaks kaswanud. Päruseks on ostetud: Wonno makonnas, Erme  kihhelkonnas 486 talert 85,536 rubla eest; Perno makonnas, Willandi kihhelkonnas 376 talert 16 krossi 54,003 rubla 90 ksppika  eest ja Tarwaste kihhelkonnas 279 talert 77 krossi 43,800 rubla eest; ühtekokko on siis 1142 talert 3 krossi jure tulnud ja sellega,  mis enne ostetud, on tallorahwa pärrismade  surus 57,699 talert krossi ehk adra maad. Ikka eddasi, ikka eddasi! weel on küllalt osta. sümber kirjutusse Lihwlandi kameralhowi kohto polest antakse keikile, kellesse  se putub, seläbbi teada, et tallorahwa ümberkirjutus, ühhest wallast teise, Liwi kubbermangudes,  tallorahwa seadusse ramato aastast  1869, W 267 ja 283 peale 9. Julil 1863 keigekörgemalt wäljaaantud käsk Z 15. aastast 1867 omma täie wäe sisse astub ja seks kinnitud sanud. Willandist. sUus Sealt söbber kirjutab: „Unnan sulle, armas Postimees,  tänna middagi head teada, mis wist mitte igga pöllo peal ei kaswa. Meie (Willandi)  mõisa pärris herra, baron Unger-Sternberg,  laskis omma walla lastele Kutsari tallusse  üht wägga kenna ja suurt kolimaea ehhitada,  mis 9. Oktobril seks pühhitsetud sai. Rahwast olli kül ommast ja wöerast waldadest rohkeste kokko tulnud. Jsseärranis ollid mönned  mõisa herrad, abbi öppetaja Asmuth ja meie wanna aus köster Briesemeister senna pallutud. Teada muidogi, olli meie kallis öppetaja  Hörshelmann se pühhitsusse kõnne piddaja.  Ka temma armas abbikasa olli senna pallutud ja nendasammoti ka keik koolmeistrid ja Willandi walla kirriko wannemad. Koolmeistrite  seas ollid ka need, kes ollid passunad puhhuma õppinud, nenda kui: Uusna koolmeister  M. Muhhul, Sürgawerre koolmeister H. Mitt, Pärri koolmeister J. Tönsoon, meie kirriko mõisast üks noor koolmeister J. Mutli ja meie kihhelkonna koolmeister M. Kirsel. Agga pea kinni Postimees, ma rägin sulle weel enne lastewannemattest, kui mitmesuggused  need on. Mönni issa, kui linna läh- 340