üksi parrem läbbi sale, siis seiske üksi, meie ei sunni teid; agga sedda peate teadma, et ühhe leppinguga ka teine langeb: ilma sõaleppinguta ei olle meil ka tolli ossasami st, tehke, mis tahhate!" Säh nüüd! Kas piddid Austria, kas Prantsusse  pole heitma? Mõllemit piddi olli neil tuul jalge al ja sõõrd eest maas. Baieri minister tõttas Berlini, katsus seal weel omma õigust aeada tühhi kõik. Bismark ütles: „Mis ma üttelnud ollen, sedda ollen üttelnud: kui teil meitega kokko heita raske on, siis katsuge omma parremat, meie ei snnni teid wasto tahtmist teggema."  Jah, kus se parrem olli? Rahwas hakkas koddomail ka kohkuma ja nurrisema, et Saksama lõhhutud saab ja nemmad laia wälja peale jäwad; ei jänud parlamentidel muud nõu, kui happo õuna hammustada ja mõllemaid leppinguid  ka ommalt poolt kinnitada ja wastowotta. Nõnda on siis Prantsusse pahhandusseks üks sidde Sakslaste wahhel jälle seutud, mis temma ni hea melega õlleks katki kiskunud. Agga rägime  ommeti ItaNamaast, kuhho pole nüüd kõik silmad watawad. Sest on ikka alles wissa kõnnelda, sest et middagi weel ep olle taieste sündinud, kuid üksi se, et Garibaldi omma kahhe poeaga ueste jälle wangiwõetud ning kirrikowallast taggasi  todud. Wiktor Emanuel peab Napoleoni politseiammetnik ollema, senna ei aita middagi. Ta rägib kül ikka weel Jtalia auust ja wäest ze., agga mis se kõik aitab, kui igga film tedda Napoleoni  pilli järrele näeb tantsiwad. Kui Prantsus Jtalia randas mäele tulli, laskis ta kül ommad sõamehhed ka ülle paawsti raja astuda, agga mis se suremat ommeti aitas. Prantsussed on Romas ja Jtalia wägge ei julgend ommeti senna  minna, waid. peawad Paawsti ma pealt Napoleoni  kässo peale jälle taggasi tull ema. Kirrikowaldas  said Jtalia sõamehhed iggal pool sure rõmoga wastowõetud, agga nemmad ei wõi senna jada, weel wähhem Roma pole eddast minna. (Se on imme, kuida Roma kirrikowald ja Kandin  saar ni mitme asja polest ühte lähwad. Kirrikowalla  Italienid püüdwad Wiktor Emanueli ja Kandia saarlased Kreka kunninga allamaks sada, agga kumbgit ei lasta.) Kuhho Jtalia wäed tullid sealt Põggenesid paawsti essikud omma teed ja rahwas wallitses kunninga nimmel ued assemele, agga se rõõm olli lühhike. Jtalia wäed peawad jälle ülle raja taggasi minnema ja kõik jääb eest otsa wanna wisi, kuid rahwa luggu saab parrast pahhem ollema, kui mannad pakkoläinud wollinikud ueste ammetisse sawad. Nahwale ei unnustata wist mitte ärra, et nemmad  kunninga wägge ni rõmoga wastowõtnud. Wiktor Emanuel ja kõik, kes temma nõuus, on jo paawsti ees ketserid, kes „piihha Peetrusse pärrandust" kelleks Paawst omma riki nimmetab  ähwardawad ärrawõtta. Nago Peetrusse!  ial ilmlikko riki ja wallitsust õlleks olnud! Kõige surem süüd sest häddast, kus sees Jtalia nüüd on, langeb endise ministri Rattazzi kaela, kelle kahhekeelse wallitsusse läbbi kõik nõnda on tulnud. Temma pudis ühhel hobil Jtalia ja Prantsusse melepärrast. olla, korraga mõllemid tenida, sepärrast ei teninud ta kumbgit. Jtalia heaks meleks laskis ta Garibaldit mässamist tehha, Prantsusse heaks meleks wõttis ta tedda kinni ja satis Kaprera sare peale. Pärrast laskis tedda sealt jälle ärratulla, kihhutas meel isse mässamissele ja nõnda kutsus ta Prantsussed Italiamale ja tõukas rigiwankre senna porri auko, kus ta nüüd on, ja siis heitis isse ammetist  lahti. Nüüd katsuga teised jälle heaks tehha, mis temma kahhe otsaga rebbane pahhaks on teinud. Selle läbbi on uüüd hulk innimessi hukka sanud, paljo werd ärrawallatud, Prantsussed  Roma linna kutsutud, kunningal otsata pahhandust ja maal ning rahwal mitte ni paljo kasso, kui musta küne al. Enne kui Garibaldi  ueste wangi wõeti, olla temmal paawsti palgalistega weel (3000 meest 12,000 wasto) palla lahhing olnud, kus temma meestest 500, muist surmatud, muist hawatud sanud. Hawatud  wangisi olla paawstlased seddamaid mahhalasknud.  Wihhadega, et Jtalia wäggi Prantsusse  tahtmisse järrele peab tagganema, hakkab rahwas linnades mässamist teggema ja sõamehhed  peawad püssidega sekka laskma. Viil wisil need sassis Jtalia asjad nüüd arguwad, ei tea Praego weel kegi öölda. Prantsusse keiserina peab suur paawsti eestseisja ollema ja tedda wõida „Pühha issa" ennamist selle eest tännada, et Prantsussed enne Roma linna jõudsid, kui Italia lõwwi (Garibaldi)  tenuna kallale peasis. Wanna pappa õn- 350