Perno Postimees ehk Näddalileht M 5t t»« 7 Üksteistkiimnes kesknäddal 2. Augustil^ aasta. Ses tehhes seisab. Laulo-piddo, Pernus. O.mmalt maalt: Pernust: Jäärmargist. Riast: Ilmadest. Raud- — Tartust: Uus öppetaja. Tallinnast: Õnnetus. Aurahha. Kahjo rahhe läbbi. Kuramaalt: Aurahha. Weetöus. Peterburist: Wangid lahti. Nekrudi wötminne Polamaal. Keiserlik Ukas. Kronstadtist: Hirmus torm. Moskwast: Keisre Herra reisist. Kishinewist: Leitusse sönnumed. Polamgalt: Kahjo wee läbbi ja kolerast.  Wöeralt maalt: Saksamaalt: Preisi ja Danijaggeleminne. Preslaust: Õnnetus sütte aukus.  Münhenist:  Kreka kuuningas Otto. Austriamaalt: Sultan seal. Inglismaalt: Jndiama kurwad sönnumed.  Rootsimaalt:  Nälg. Mõistatus. Laulo-piddo, Pernus. Rööm, rööm aeab ello-ratta Ni kui weder uri sees. Öist tööb ta itteft wälja, Taewa laest päikesid. Mis meie minnewa näddala rumi puduse parrast könneleda ei wöinud, sedda tahhame tänna kohhe ette wötta ja süddame pealt wälja puistata. Hakkame siis peale: Jubba 19. Julil luggesime Perno saksa näddala lehtes, et nelja Ria linna laulo-seltsil se nöu olli ühtekokko 159 künni 299 lauljad  auro-laewaga ..Fellin" laupäwal, 22. Julil, Perno tulla, pühhapääw sia paigale jäda ja pühhapääw öhto jälle taggasi soita; agga et ilmad wessised ja waesed ollid, sepärrast  olli karta, et tullemata piddid jäma. Kui meil laupäwal mitte ilmoke hea põlleks  olnud, põlleks nad ka mitte tulnud. Se teadus, et nad tullewad, täitis meie linna surema suggu rahwa süddamid römuga ja panni  neid likuma ja selle wasto walmistama, wöerid ka ausaste wastowötta, egga ei milgi kombel ennestele häbbi tehha, Pulwärgist, kuhhu auro-laew kaldasse tulleb, tehti pissukestest  kusedest allee, börse-maea eest läbbi, künni pürjermeistri howi, kus howi warraw, kui au-warraw kennaste olli ehhitud. Ohto peale kello pool kümmet tulli auro-laew ja hakkati kui iveel kaugel merre peal olli, raketist ülleslaskma ja kui jubba rammide wahhele olli jõudnud, hakkati pulwärgist sure tükkidega wasto paugutama ja nenda läks se eddafi künni lauljad laewa pealt mahha tullid. Keik pulwärk olli wägga kennaste ehhitud, plaggud lehwistd ridwade ja mastide otsas ning keik allee pulwärgist peale, olli kirju-latrite ja ploshkadega  walgustud, nendasammoti ka börsemaea. Pürjermeistre maea ja keik maead, mis selle ulitse äres ollid, kust lauljad läbbi piddid minnema,  serrasid römo tulledest; peale selle ka weel paljo muid maeasid, ka rae - kodda ja musse -maea, kuhhu lauljad keik kokko läksid. Keigist keige kennam olli raeherra Grimmi ja konsul Bremeri maead, mis möllemad endise