46 Druck vsn H. Laskma nn. Wersntn>ortl. RedaMur Zoh. Lannsen. rahwale aiawiteks kirjotud. M. Kirsell Maksab ppgitud  25 kopp. Magg.usad Pähkleterrakessed noce ja mannale öppetusseks kirjotud. M. Kirsel. Maksab pogitud  19 kopp. Sioni tekäia pegei, ehk üks wägga armas ja halle jut waunematte ja lastele. W. N. K., M. L. Makiab pogitud 12 kopp. Gesri Ma rahwaUuS Laulo-Ramat. Maks. pogitud 72 kopp. Saksa kele õppimisse jubbataminne. Maksab malmis pogitud 25 kopp. höbbedat. Eesti rabwa Õh rone j uttuStaja. Essimenne  öhto. Wäljaontud Pexno mango sõbradest. Maksab pogitud 12 kopp. Kulla wöimus. Üks jut manna ja uore rahwale. Maksab pogitud 29 kopp. Uus Tekäia-ramat, kus seeS on ilmalikkud näggemissed, agga waimolikkud tähhendamissev. Endise  Wändra öppetaja K. Körberi kirjotud. KolwaS  jaggo. Müksab pogitud 29 kopp. Aakre mõisa Rongo kihhelkonda tarwi- Lakse üht seppa. (1) Üks uus pissuke maea Rosi-ulitsas wenne sauna wasto, saab ärramüdud ja selgemat teadust annab sealsammas J oh. Klement. (2) Mütta wabrikus Tarto linna jures on müa õigid katrukse kiwwa, mis «kobrasabbaks" nimmetakse, keiksuggusi sawwitorrosi, wormikiwwa, ahjo- ja lillepottisi  iggasugguse hinna eest, punnased ahjopottid makswad 3Vs kopp. tük; ka ou seal nori wilja- ja marjapuid sada keigeparresnast seltsidest. (3) Urwasto kihhel konnas ja Urwasto mõisas on koks karjamõisat rendi peale anda, üks  teine  219 wakkamoad suur, 7 wäljaks jaggatud, selle lubbaga, igga aasta pool wälja, se on 19 ehk 15 waktamaad linno tehha; möllema karjamöisadel on ommad tarwilissed heinamaad körwas. (3) löhwi ramatopokia Vekker annab teada, et temma jures keiksuggu makeie ramatud sada on, sealsammas «võetakse ka iggafuggu ramatute tellimessi wasto. (3) Tarwitakse üht küllakoolmeistri abbilist,  kes alles poismees ja kel tunnistusse kirjad kasas,  et temma koliüllemate polest on labbikatsutud ja selle ammeti peale kõlbab. Kuhho tedda tarwis on, selle polest annab teadust Saarde kihhelkonnas Killingi  walla kirjutaja. Fx. Peterson. (2) uks tubli sep, kes alles psismees, leiab seddamaid  kohta Peetri kihheikonnaS Peinurme mõisas. Üks ellomaea sure pu-ja kedowilja veaga  ühhes on seõdamaid müa. Selgemat teadust selle ülle avnab Kui dv Werner Rüütle - ulitsas kaupmehhe  Jürgensoni waeas. (3) Kes RVVO rubl höbb hea intresside eest ühhe mõisa peale tahhab laenuks  anda, andko selle lehhe waljaandjale teada, kes selgemat teadust annab. (1) Piri külla kõrts, Kastre mõisa al, saab Zürri päwast lB6ö rendi peale antud. Kes stdva ennest kätte tahhab, saab Tartus (Kariowa oliksas) Stadem herra maeaS Zauuari kuus selle ülle teadmist. (2) Tallinnas, kaupm. Bökleri podis nurga ol sure Lürro äereS, on ketksuggu wsrwid müa, kellega iggs mnimenne, kes ial enne põlle wärwiuud,  wöib eht ja illusat lõnga wärwida. Prantsusse  Anilini wärwiö, weddelalt ja pulwriS, nen, da kui: rosa, lilla, rohhelist, kollast, halli, finnist, pruni ja musta. Ka koshenilje - paSta (salwi) eht pnnnast tarwis, mis ärrarikkumatta ja hea on, wöib minno podist sada ja trükkitud prukimisse öppetus antakse ima hinnata kasa. Kaupmeeste ehk wärwiatele, kes! korraga ennam wölwad, saab hinv odvawam ollema. (6) Parkme ister Emmerich Willandis on omma maea jure, mis kaupmees Kurrikowi wasto Seasare kõrtsi lähhedal, uut nahhapodi ehhitanud, kus keiksuggu holega porgirud nahhad, kuida kingiseppad  ja saddulstppad neid tarwitawad, surema ja wähhema  jao kaupa oddawa hinna eest muakst. Sealsammas  wöetakse ka toreiv nahko parkida, kes tahhab ja ostetakse ehk wahhetakst toreid nahko pargitud nahkade wasto. (2) Kes ehk mõisa paikus ühhe mäija õppind tislerile kohta ja tenistuft wöib anda, lasko Tartus kullasep Hermanni maeas teise korra peal järreie kulata. (2) Head aeawilja ja lille seemned on sada Tartus Karlowa-ulitsas kärner Kleekampfi jures. (2) Aakre mõisas Rõngo kihhelkonnas, wöib poismees kutsar, kel head tuunistussed kasas, kohta leiva. (2) Warra mõisas wöib Zürripäwast ehk ka warfi üks hea sep tenistuft leida. (2)