han ka tehha. Ta mattis omma rahha ma sisse ja omma arwates nenda, et ükski sedda ei piddand teadma; agga naabri silmad näinud  sedda ommetige, läks teisel ööl senna ja nossis ärra, mis olli pandud. Agga kuida keik pahhad asjad päwa ette tullewad nenda ka se. Rahha perremees, kellel rahho ei olnud,  läks teisel päwal watama, kas alles piddi  ollema, mis senna olli pannud; agga ommaks  sureks ehmatusseks leidis ta augo tühja  ja rahha ärrawöetud ollewad. Arwas kohhe, põlle mude, kui omma naabri käes; agga kuida sedda temma käest jälle kätte sada, olli koggoni issi assi; otse temma käest küssida,  põlle ommetige mitte kido wäärt. Leidis  peagi hea nöu. Ta läks naabri jure, teggi  temmaga jutto ja pöris pikka möda jutto rahha peale, ütles: et ta 1000 rubla mahha matnud ja nüüd tänna öse meel 500 senna jure tahhab panna, mis ta tänna linnast ühhe  kaupmehhe käest kätte sanud. Nenda löppetas  jutto ja läks omma teed. Ni pea kui tulli toast kustunud, olli naber  labbidaga aedas, mattis rahha ueste selle lotussega mahha: tullewa öse saan 500 rubla  rohkem; agga perremees, kes sedda keik näggi,  läks senna, wöttis omma rahha ja ütles teise! päwel naabrile: ollen ennast järrele möttelnud,  pannen rahha parrem linna intressi peale, siis tean ommetige et ta mulle middagi  sisse tenib. Mõrtsuka tööst. Pühhapääw sel 53. Detsembril, minnewa aasta, on Londoni linnas Samuel Weigt üht naesterahwast ärratapnud, esmaspääw tabbati mehhike jubba kinni, teisipääw kulati assi ülle ja kesknäddala ta surma sü etteloetud  ja surmatud. Sedda nimmetakse auro kohtuks. Jutto jätkud. Üks tallopoeg hüdis esmaspaäw hommiko oige warra omma sullasid ja tüdrukuid maggamist  ütles: Teie peateod, kas teie ei sa pessast wälja, tunnahome on jubba jälle kesknäddala  ja siis weel paar päiwi, jälle pühhapääw  kä ja teie põlle weel jalgagi ligutsnd. Oh teie päwa wargad! Kükkita ruttu mahha, ütles üks janneö teisele, sest küt tulleb. Teine tõstis pea ülles ja watas: Ärra karda, se on linna tohter, se rohhi mis ta püssiga lasseb, ei pea ammugi  ni ello wotja ollema, kui se mis ta haigedele  annab. üks köster kes öppetaja asseme! külla koli läks lapsi katsuma, küssis laste kaest piible luggusid ja nimmelt losepist ja temma wendadest:  kui paljo wendi olli Zosepil? kuus wenda, wastas pois. Kuida kuus? Temmal olli kümme poolt wenda se teeb kokko wiis ja üks terwe wend, wiis ja üks on kuus. 115 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 31. März 1864. Teadaandmissed. Sv rubla höbbedad antakse sellele waewa palka, kes sedda warrast, kes 1. selle ku päwal, ohto kello 9 ja 19 wahhel, laewakapteini Thorupi lesse proua jures on warrastanud, teab üllesanda. Asjad mis ärrawarrastud on nimmelt: 1) 8 höbbe somalussikast, märgitud Soerensen  6c Co. Libau. 2) 2 höbbe somalussikast, märgitud Jakob Jacke 6c Co. Pernau. 3) 1 kuld käe-ehte kapsliga, kus sees üks pilt leida. 4) 1 kuld uur, ühhe lühhikesse kuld keega (uri selja peal mitme teiste näodega üks ritter  ja üks naesterahwas). 5) üks uest höbbedast siggari- Loos, kus 75 rubla rahha sees olud. Pernus, politsei kohtus, 9. Märtsil 1864. Politsei peawannem R. Hehn. .M 278. Sikr. E. v. d. Borg. 2 Tallinnas Tarto maantee äres on  pumaea  M 749 krundi ja aea-maaga oddawalt müa. Kaupa tehhakse sealsammas maeas. 1