istuma. Pabberid tahtnud ta tulle roaks ja wangidele pri-pölwe anda, mis. agga mitte nenda põlle läinud, kuida ta sowinud. Se maea olla osi kello kaks pöllema hakkanud ja künni hommiko kello ühheksani pöllenud. Roma linnast kirjutakse: Prantsusse söawäed,  mis tannini Neaple rigi pirisi kaitsesid,  olla kässo kätte sanud, sealt ärra tulla. Paawsti wäggi peab jälle assemele astuma. Prantfusfemaalt. Parist' piddali seitung  kaebab wägga raskeste kolera ülle, sest et ta kui kutsmatta wöeras Parist wärrawatest  sisse sõitnud ja ennesele senna ellokortert wötnud, ilma kellegi käest lubba küssimatta. Siin ja seal löda ta mönnele lopso körwa are, et oetesse piddand heitma, mönni sanud ka selle lopso, et iggaweste maggama uinunud.  .Toulonist, kuhhu ta ka läinud, olla peale 10 tuhhat innimest linnast hirmo pärrast  wälja pöggenenud, körwalist kohta otsima,  kuhhu arwawad kolerat mitte oskawad järrel tulla. Neid kohti olla ka, kus tedda koggoniste leida põlle, ehk kus ta jälle ühte siit ja teist sealt maggama winud. Hiljemad sönnumed ütlewad, et kolera Parisi  linnas korraga wägga äkkilisseks läinud; ühhe ainsa päwaga murdnud 305 innimest mahha; enne sedda polnud rohkem kui 80 ja 90 päwas. Kui ta sedda wist eddasi lähhäb,  siis teeb kül liga. Surno matjad piddanud hobbusid jure palkama, muido põlle ennam surnute wasto sanud; olnud liig paljo korraga matta. Inglismaalt. Dublini mässajad ei tahha  weel rahhule jada. Nad ei holi sest, et iggapääw nende seast mönned kinni woetakse ja kohto ette wetakse, waid turtsuwad omma wisi eddasi. 29. Septembril olnud jälle l 3 politsei kohto ees ussutada, agga põlle mehhed  ennast süüdlasseks tunnistanud, sepärrast sanud wangihonesse witud, kus peawad otama,  millal surem kohhus neid sealt saab kutsuma, ja nende suud lahti teggema. Kawanas  ja Kastlebaris korjatakse neid ka ikka weel kokko. Septembri ku wimaste päwade sees on Jnglisma  põhja-hommiko pool vandas kange torm suurt kahjo teinud; paljo laewo läinud hukka. Üks laew ..Medora" on keige täie ja innimestega  laenetest maetud sanud; teiste laewade pealt sanuv innimessed patidega mahha Lodud. Nalja nattukessed. ühhes suremas linnas istusid pool tossinat  mõisa wallitsejaid ja kirjutajaid trahteris  laua ümber,, õlle ja jodawa wina puddelid  ees. Üks neist näitas keige juttukam ollewad,  se ütles teistele: „Teie teate, minno sõbrad, kui minna enne T. mõisas wallitsejaks  ollin, mo keige surem murre olli allati, häid lojuksid piddada, agga minge nüüd senna  ja waatke, sest sadik, kui minna ärra ollen,  ei leia teie sealt mitte üht ainust kohhalikko  härga ennam." ..Üttelge ommetige, armas sobber, kuida teie sedda tete, et teie ikka ni paks ja rammus  wälja näete?" küssis üks kuiwetand möis*  nik ühhe linna trahteri issanda käest. ..Minna ei lasse ennesel söma ja joma polest middagi pududa, agga ma jäen ikka wäetimaks!" ..Söminne ja jominne ei aita siin middagi",  wastas trahteri issand. ..Waatke auus herra! minnul seiswad kaks hobbust tallis, möllemad sawad üht ja seddasamma söma- ja joma-aega; üks lähhäb rammusaks nago paddi,  teine jääb lahjaks nago äea-irs.  Minna  ütlen ikka, mis üks raibe on jääb raibeks!" Kahhejärgune sõna mõistatus. Mets on esimese ema, Haljal poeal imetajaks; Tood sa ema rüpest tema Koeo mingi tarwitawaks: Jka jääb ta muudemata, Siledalt ja tahumata. Tallinna ja Tarto raeal Teisel isi tähendused, Ehk kül temast igal aeal Rahwal' saiwad katetused: Seal pool keha ligemal, Siin pool kehast kaugemal. 333