ka teist liget na—naa wennitama ja mlinas lnggema;  sest kui ühhe lühhikese liikmel õigus on pik olla, miks siis ka mitte teisel? Agga sedda Teie ei te, sest et ärratunnete: täis hullo on weel hullem, kui pool hullo. Nöndasamma on luggu pikka sönnaliikmetega. Kirjutab kegi: kooli, tooli, nooli, saaki, jooki, kööki zc., siis loete Teie: koli, toli, noli, saki, joki, köki zc., ja ommeti ei ütle Teie mitts: kol, tol, nol, sak, jok, kök zc., waid kool, tool, nool, saak, jook, köök zc. Mis müüd ühhel pool õige on, ei tohhi jo teisel pool kõwwer olla, ehk muido on terwe mees isse alles kõwwer, ja se õlleks ommeti halle assi. Se olli pikka ja lühhikeste sönnaliikmetega; köwwa ja pehmedega  on sesamma luggu. Kirjutab kegi: konna, ranna, kanna, murra, kütta, sõtta zc., jälle põrate Teie seadusse ümber ja loete: kona, rana, kana, mura, küta, söta zc., ja tahhaksite kihla weddada, et ollete öigeste luggenud. Oi, oi, armas tabhate isse Jsraelis .... meister olla, ja ei mõista seddagi weel! Sellegipärrast tullete Teie awwalikkns seitungis, nõnda öölda, palja möegaga, nago weike Koljat, wälja ja kutsute teisi ennesega taplema, kui nemmad Teiega 50 kopp. mitte rublaks  ei nimmeta, waid poleks. Kas wõite siis immeks  panna, kui mönni Teie arrulessi 10 tükki tossina peale loeb? On se trahwijookso sü, kui jännes trahwi ei sa jookstud? Noh, siis ei pea Lemma ka neid mitte hukka mõistma, kes sedda möistwad. On kegi alles möistmatta, sedda ei wõi temmale süüks panna, käigo w anna teed, kui uut ei mõista; agga tahhab temma targemate tööd läites meisterdada, no waatge, siis õlleks paljo illusam,  sennikana Jeriko jada, kui habbe pikkemaks kaswab. Nõnda paljo lühhidelt „prowiks", ennam ei otte rumi. ..Eddasi kiitlete ennestel wägga selge ja lahheda kirjaga pühha kirja käes ollewad. Waene söbber M. M., siin selletab jälle mult (müttas) taewa tähle ja panneb ku ja päikese warjutamist Kalendrisse! Tänno lummalale, et pühha kirri mitte kirja tähhe egga kirjutamissewisi sees ei seisa, siis õlleks sellega kirja tähhe ja sönnade selgusse polest weel wägga pnduline assi. Minnewases numris ollete jo lnggenud, kuida pari sadda aasta eest eestikeelt kirjutati ja trükkiti, ja rahwas arwas'sedda ka õige ollewad ja turtsus nisamma, kui sedda uut hakkati assutama, mis meil nüüd wannaks käes on ja kedda mitmed ommas tarkusses immet kui „selgeks  ja lahhedaks" kiitwad, sest et se neil ammo harjuud asjaks sanud ja selgemat ei olle. Agga kui Teie ue kirjawisil arwate nago külmetand maad kündes omma adraga sorks sisse, teine wälja käiwad  ja römustate, et weel mönni rahwas ma peal olla, ..kel weel waesem keel ja kirri on, kui meil," siis on mul siin nutto sa naero wahhel raske wahhet tehha ! Mitte uus kirjawiis ei olle külme- taud ma, waid külmetand on, kes sedda põldo künda ei mõista. Teie ainus troost on siis se, et uhhe silm agu mees ikka neel nattuke ennam näeb, kul üsna pimme! Meister M. M-, eks Teie wimaks  ei somi, et meie ommas keles ka sörmenäitamissega  sõnnadele jätko jure panneme? Parrako, kes nattuke ennam peab kirjutama, kui mönni meister, teab muidogi, kui saggedaste sedda tarwis õlleks! Eddasi könneldes arwate Teie neid, kes rahwale uut lomusse pärralift kirjamist pakkuwad, rahwa Vaenlasiks, kes neid mitte ei armasta zc: Uut ja parremat peab Teie melest antama, agga wanna  peab jäetama. Pnhhast wet peab jure, agga solki mitte alt ärrawallatama, et Eestlaste tarkusse nõu kuhjaga täis saaks." Siin peame ütlema: õnsad on need ruumalad! Se on just kui ütleks Teie: Priust, rahharenti, pärrismaid peab antama, se on õige; agga pärrispölwe ja teoorjast mitte ärrawöetama,  se on üllekohhus. Kassnkat peab pestama,  agga mitte märjaks tehtama, ja sellega arwate  ne lauloramato lon kokkosündiwad! On seal siis wannad laulud ka kõik mannaks janud? Muud ma ei küssi, Selle tük i lõppetust kinnitate weel sellega, et Teie mannal wisil ka Jummala sönnast ollete arro sanud ja knle tarkust! Inmmal isse olla ka Teie manna kirjawisi selgeste kätte õppinud  ! Noh, mis sa meel tahhad? Eks ollc jälle kui ütleks Teie: Köwwera jallaga wöib jo ka käia ja pessematta silmaga maadilma, taemast ja Jummala  sõnna nähha, mis tarwis siis õiget jalga ja puhtaid silmi! Katsuge siin isseennast wabbandada, mul ei olle se mitte wöimalik. Kui innimenne muud ei tea üttelda, kui ikka üksi sönno: meie olleme agga mannaga seiemale läbbi sanud, siis peab ta hea ollema, mis aitab seal kellegi selletus? Siin peame ilma pahha meleka sedda manna sõnna prukima:  ..Rummalussega wöitleb ka Inmmal ilmasjata,"  mis siis weel nõdder innimenne. Aeg peab asja parrandama, ja saab sedda ka teggema." Teist poolt wastust jätkame teiseks korraks. Ommalt maalt. Tarto makonnast. sKoli asju st. j Mis nüüd saksa seitungides eesti kolides! kõnneldakse ja waidletakse, on üsna lust pealt kuulda. Seal peame ka ütlema: midda cnnam, sedda parrem. Kus paljo suitso, seal peab ka onuna jaggo tuld ollema. Nr. 11. andsime saksa seitungist tükki luggeda, mis meie koli õppe tusse st arwati. Nr. 13 räkisime wastussest, mis selle peale tulli, ja parrast sedda on weel paar korda üks ja teine omma mõtteid awwaldanud, mis ja kuida koliasjad  peaksid ollema ja minnana, isseärranis, kas kolisundmist peab ollema ehk mitte. Agga 115