ees olnud, ärrawinud, waid seal olla ka paljö lnnimessi ommast ellust ilma janud. Ühhes kohtas olla 20 ja teises jälle 12 innimest surma sanud ning paljo on waewalt agga elluga peasenud. Ka mitmest teistest kohtadest tullewad sesammasugguseo halledad ja kurtvad sönnuwed. Merre rannast kuleme, et hirmus torm kaks laewa randa aeanud ja laened neid purruks ärralöhkunud, kus jures ükski ellaw hing elluga põlle ärrapeasenud. Üks Prantsusse  laew sanud ka randa aetud, ommetige olnud randwahhedel woimalik laewa mehhi surmast peasta. Wägga paljo kurwi Hiobi sönnumid tullewad  silt ja sealt, mis meile tullekahjudest, laewade  pöllemissest, laewade ja raudtede õnnetustest  könnelewad, kus mitte ükspäinis warrandusse  kahjust, waid ka innimeste õnnetumast  surmast könneldakse, senna jure tullewad weel hirmsad wee upputusse sönnuwed. Rasked  wihma ja rahhe saod hirmsa tormiga olla kolm päwa turinud, mis läbbi keik pissukessed  jõed kaugelt ülle kallaste läinud ja keik jõe äärsed maad wee alla pannuds ja keik jõe äärne rahwas hirmus suurt kahjo sanud. Mangesteri jöekenne olla ni tõusnud, et suremat  linna ossa wee alla pannud. Tühjad ja nendasammoti ka täied ölli wadid, surnud hobbused ja muud ellajad ning juurdega ülleskistud  puud winud wessi lennates olla. Eks kül ilmoke selginud, siiski olla wessi ikka tõusnud. Liggi tuhhat innimest olla ilma peawarjuta jänud.  Sellega põlle weel keik kurwad sönnumed otsas. Prestonis olla wessi mitto wabrikut mönnest aeast seisma pannud, kus liggi kaks tuhhat innimest leiwast lahti sanud ja ei tea, mis wasto talwet peawad teggema. Raudtede wankrite wabrik seisab, kui kesset merd ja 700 innimest, kes seal töös ollid, peawad otama, künni wessi allaneb, et jälle woiwad töösse hakka ta. Mönnes kohtas olla wessi 15 jalga  ülle parraja wee seiso tõusnud. Paljo laewo randa läinud ja raudteed mitmes kohtas  wee al, mis läbbi sõidud seisawad. Keige wannemad Lnnimessed ei mälleta, et wessi ni laialt ja suurt kahjo teinud kui se aasta. Keikide  nende tõusude jures on wägga pissut innimessi surma sanud, agga sedda ennam on wessinende ommandussele kahjo teinud ja paljo ellajaid ärratapnud. Keik kahjo on ni märato  suur ja laialinne, et sedda praego weel ei woi üttelda, kui suur ta olnud. Tormid müllamad omma modo eddasi ja õnnetustest kuleme weel küllalt, mis meil woimata üks hawalt teada anda. Türgimaalt. nüüd kord ka Konstantinopoli linna ja matame mis manna Sultan omma karjaga teeb, kas on jubba Kandea Saarlastega ommad asjad selletanud. Agga kes annab meile sealt selget otsust? Sultan kidab asjad tallitud ollewad ja mässajad  waigistud, teised ütlewad jälle: Wötta nappust! eks sellega olle aega. Minne wötta kinni, kes seal töt waagnasse tõstab. Assi nai ta b, et Türklane wahhest sekka tühja kotti püsti aeab, kui mässaminne waigistud õlleks, mis tarbeks ta siis weel söa-laewo senna saatnud?  Ommetige mitte sena noppima? 383 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 29. Novbr. 186 b. Teadaandmissed. Et Keisre Herra keige kõrgemalt käsknud uel aastal nekrutist' wötta ja se wötminne 15. Januaril peab hakkama, annab Perno linna pearahha kohhus seläbbi keikile, kellesse se putub,  teada, et nende lisutaminne, kes selle wannadusse  sees, et liisko peawad wötma, 10. Januaril enne lõunat kello 10 saab ollema ja et lissu wötjatte nimme kirri 21. Nowembrist  künni 24. Detsembrini kohto kantseleis keikile läbbi wadatawaks walja pandud. Ühtlasse tehhakse ka wannematte ja suggulastele  kohhuseks omma sugguseltst liikmettele, kes selle arrulissed, et liisko peawad wötma, agga passide peal wäljas on, nimmetud lisu wötmisse terminiks aegsaste ennast pearahha kohtule peawad näitama, muido arwatakse neid josikuiks, kellega parrast kässo waljuse järrele tehhakse; olgo ka, et nende wannemad ehk wollimehhed nende assemel nummert wotwad, peawad nad ommetige enne 15. Webruarit