Eesti Postimees ehk Näddalaleht M' 13. 48K6. Tartus, 30, Märtsil. ma- ja linnarahvale, Kolmas aasta. ! Ebbaussust ülleültse. Ommalt maalt. Tartust: Surekoli öppkatest. --- Uus kohto purjemeister. Wistandi mak.: Aidalöhkuminne. Perno mak.: Mis seitung peab ehk ei pea. Riast: Mapäwast. Kirriko kolid.  Järwamaalt: JahhowarraS. -- Wirromaalt: sllrasst»sed pükhad. Kuramaalt: Kuida rowel paela läinud. Mohelewist. Tfbernigowist. Wö eralt maalt: Preisi ja Austria asjust. -- Jtaliamaalt. Pranlfussemaatt. —> Norwegimaalt. Türgimaalt. Mehhikomaalt. Mönnesuggused sönnumed: massinad. Waeste korkerisclks.  Kallajahho. Kölwato ellokombed. Rasukesed. Kirjawastussed. Teadaandmissed ja Zuluramissed. Ebbaussust ülleültse. Äägga waene luggu on, et kurn ikka hea ja mmmalus tarkusse assemele tungib! Minne sedda ütlema, siis on mõnnel warsi ninnad kärsas, ja harjaksed Püsti. Nummal tahhab allati tark ja joobnud selge melega olla, ja wpft modi urriseda ja aukuda kui sa tedda seks nimmetad, mis ta on. Omma ebbausko nbbaussuks nimmetada, ei tahhaksid ebbauskkikkud  ka mitte, agga mis tehha, meie ei tohhi omma wendade wasto tõt mitte Lunnista- Matta jätta, kui ka 1W mopsi sellepärrast meie beale aea takka auguksid. Miks siis nendegi su ilmasjata toita raiskab, kui nad ka ommal kombel ei pea healt teggema? Kes agga mõistis  on, wottab hea melega õppetust, kust sedda 'al leiab. Nenda ka ebbausso polest. Tahhab mõnni halp wäggise hälbiks jäda, uoh, halpigo eddasi! Jgga linnul omma laul, olgo õpik ehk õ-kul, ehk kül linnud egga laul üks ei olle. Kuulgem siis, mis kaks küllasöbra ebbaussust kõnnelewad, ja essimenue hakkab nenda: „Ebbausk on se keige surem mõistusse waeulane,  agga iggal aeal ja igga rahwa jures on ta letda. Midda rummalam rahwas, sedda rohkem ebbausko, ja midda rohkem ebbausko, sedda harrimattam  rahwas. Mannal aeal, kni ka meie päiwil,  tulleb peaparw ebbausko sest, et surem rahwa hulk keik sündiwaid asjo, kedda ta omma lühhikesse möistussega kohhe arra selletada ei jõua, immeks panneb, ja keige isseärralikko wisil awwaldawa teo ja näirusse jures immetähti näeb. Sepärrast peawad  siis igga ühhe sure ehk sureks petud mehhe sündinusse,  ello ja surremisse jures immetähhed ollema. Kreka rahwa jures tappis Herkules jo hällis maddo ärra, ja Roma rahwa jures sai wälja pandud  laps Romulus metsas hundist immetud ja kaswatud;  Muhamedi südda sai ingel Gabrielist pestud  , nenda kni meie temma ussurahwa ramatudes  loeme, ning Maltswetti kätte ümbert langesid  ahhelad issienneseft mahha. Agga se keige immelikkum nende immedest on se, et rahwas sedda keige rummalamat lörri ikka keige erkam on olnnd uskuma. Se on wannal ja uel aeal nenda kerge