sepärrast on nemmad imme willedad jooksma; kord siin kord seal, sest iggal pool on teggemist  ja tallitamist. Linna seemnid langeb iggapääw woor wori peale linna ning aitade peal on pliggin ja plaggin ööd ja päwad lahti;  ei tahha ka pühhapääw kirriko aegeski nattukespuhhata;  hirm tagga: millal sawad need tuhhanded tsetwertid keik puhhastud ja laewa pandud, se tarwitab nattuke aega? Wanna söbber  külm seisab püsti-jallo jures ning ähwardab  merrele kaant peale panna; teeb ta sedda,  siis on mehhikessed Kmpus, kuhhu tahtma  d ommad seemned panna? leiwaks nad ei kolba, maad põlle ka, et woiksid mahha külwada;  hulk rahha wälja antud, noh, sepärrast  peawad ruttama, et mitte aita seisma ei jae. Muido õlleks keik wägga hea: agga  se tahhab nattuke wasto seadust olla, et pühhapääw tö-päwaks tehhakse! Ma ei karda muud, kui sedda et se, kes on o olnud: „Sinna pead pühhapäwa pühhitsema" ükskord selle polest saab arru küssima, ja se õlleks nattuke raske, seal ennast wabbandada!  Septembri ku 30. pawal, parrast lõunat näggime selle süggisese essimeöse lumme ka ärra,  tulli ni rohkeste, et kuiwemad kohhad walgeks  jäid, kaddus agga kohhe jälle ärra; olli weel liig warra kauemaks jäda. Peterburgist. sSoa-meeste lahti Meie armolinne Keisre Herra on käsko annud, et 1. Septembrist künni Aprilli ku päwani 1865, ni paljo kui ial woimalik, wägge wähhendada ja söamehhi  pilleti peale lahti las ka. Kronstattist. sUus Sealt kirjutakse  ühhest kolist, mis sealane saksa koggodus  omma kullu peale waestelaste heaks assutanud  ja mis nende öppetaja issiärralikku üllewaatmisse al seisab. Praego on seal liggi 46 last poeg- ja tüttarlapsed seggaminne kes ühhe wägga pissukese koli rahha eest, ehk ka üsna ilma maksota oppetust sawad. Tüttarlapsed, kellel head pead ja issi hoolsad õppimas, sawad parrast kui sealt läbbi sanud weel kahhe aasta peale Tallinnasse surema koli peale sadetud, kus ni paljo jure peawad  õppima, et parrast koolmeistre ammetisse woiwad heita. Nende üllespiddaminne tulleb  Kronstatti koggodussel aastas 250 rubla maksma. Ka walwab koggodus holega selle ülle, et lapsed, kedda seal öppetakse, iggapiddi möistlikkult sawad kaswatud ja murretseb selle eest, et iggaühhele ta joudo möda ka tööd kätte anda õlleks. Et assi saaks hästi tallitud,  tulleb koggodus igga näddalas kord kokko  nöupiddama ja towad siis ka need anded, mis kegi kokko korjanud, kasa. Wägga kenna ja auwäärt assi, mis igga koggodussele eest - kujuks woib olla ja ütleb: ..minne ja te nendasammoti." Wennemaalt tullewad meile need kurwad  sönnumed, et wenne rahwas jomissega wägga raiskus peawad ollema. Wladimiri kubbermango seitung könneleb: „Meie rahwas on jomissega nenda hukkas, et seal koloniste  ennam arru põlle: nored ja mannad, sured ja wäikesed, lakkuwad senni, künni meletumaks  jäwad, ehk senna samma paika surrewad;  neil põlleks nago ennam mele tuhka peas. On kellegi! kibbeda tö-aeal abbi tarwis,  rahha eest ei sa ta keddagi, agga ni pea kui ta mina lubbab, ja nimmelt ni paljo kui nad tahtwad, siis on innimessi küllalt, agga se lähhäb sel maeaperremehhel liig kalliks, lakkuwad  ennast jubba warra hommiko täis, kes jõuab siis weel tööd tehha? Wosnesenski linnakesses, ei pea ennam üht tö innimest leida ollema, kes ei peaks j oma! On kegi päwa töös, ja saab ta öhto omma rahha, siis lähhäb  ta otse kõrtsi, egga tulle enne sealt, künni wimane koppik ärraraisatud. Et maea urtsik kaela tahhab langeda ehk naene ja lapsed koddo allasti ja nälgas on, sest ei holi kegi. Monned on weel ni hullud: on ta omma jowastust wälja magganud ja põlle tal nüüd kohhe koppikat jälle kussagilt wotta, siis wõttab  mis ial kätte saab, kui se ka se wimane rättiko tükkikenne on, mis emma ja tüttar kordamessi kandwad, wiib kõrtsi, egga tulle enne sealt künni sedda täieste ärrajonud. Läh- 323