tlõuus, siis lääb korda, kui sedda õigel wisil MewZetakse. Pistge jsllad wangih õuedesse sa ttahwitö BasadeSse, waatge neid willetsaid lome seal, ja Asstge, ?aS mitte kümmest 5 omma teed wan- Zikves pole kerjad es ei olle käima hakkanud? Keige õnnetum luggu on, kui kerjaminne jubba lapsest sadik innimessel õppind ammetiks on sanud.  Kerjaminne teeb innimest häbbemattaks, eH sest ennam ei holi, mis lemmast mõeldakse ehk lemmale ööldakse. Kerjammne teeb innimest laisaks, sest ühhe ukse Lakka teise Lahha jsosla,  on laisa lihhale ikka weel kergem, kui palle higgi sees omma leiba tenida. Laisk armastus ja hallastus vn ka süüdlane, et meil ui paljo kerjajaid on. Mitto andjat ei Lahha ahne nimme  kanda, andwad koppik ehk pool sandile, temp saab Lehwd, sant lähhäb omma teed ja nemmad sn oddawalt läbbi sanud, mõtlewad weel pealegi,  immet mis head nemmad teinnd. SZgge-- dsb, nenda sadate waest innimest sedda ennemalt wangikoea pole! TõSsi kül, sandile koppik kätte lviskada, unune peale! sn keigs hõlpsam assi. Ta lähhäb omma teed, naerab kül isseenneses, agga sinna õlled lemmast lahti. Agga kas msuggused anded armastusse  anded on, nago lummal sedda tahhab?  Walle! Nisuggune ande on nisamma hea, kui ütleksid sinna: „Säh, kenna kelnnkenne, sinna õlled omma tempo kawwalast teinud! Minno käest saad 1 koppik, kui sa terrane õlled, wõid tänna weel 20 kopp. ja ennam nenda sada; sest on sul tännaseks küllalt; Home hakkad eest otsast Me peale ja sul põlle tarwis rasket tööd tehha, mis iggaw ja ränk on, et higgi otsa peale Lulleb.  Tossi kül, ilma pettusse ja walleta ei sa sinna ka mitte läbbi, pead mõnni kord möda mitmes ka pikkad näppud Leggema; agga mis sest wigga? kautad seal jures kül au ja häbbi ommast süddsmest ja teiste innimeste ees; agga mis ss teeb? kerja sinna agga peale, ja kui Piiblis  seisab: kes tööd ei tahha tehha, fe ei pea ka mitte söma, siis ütlen ma sulle: kes süa tahhab,  mingo agga kerjama. Seks annau ma sulle warsi 1 koppik käerahha, te sellega, mis sa ial tahhad, neudasamma ka nendega, mis teised andwad, osta ommale leiba, õuno, wina eh? mis ss südda kutsub, keik omma wolliga, sest minna ollen elle ilmimenne ja keik mailm teab et mu! hea südda on?c." WaaLge, nenda rägiwad mitts omma waeste andedega, kui nad ka mitte ei riigi, ehk selgem: nenda kuleb ja selletab neid kerjaja, ütle sinna, mis ial tahhad, ja ihnus tahhab allati hea innimenne olla, sest et ta sedda ei olle. Omma waesid toita ja katta, ja neid mitte möda mailma ümberhulkuda laSta, se ou koggodusse au; agga kerjajaid piddada ehk sallida,  se on koggodusse häbbi. Koggodusse waesed  ei sö mitte koggodust waeseks, waid ennemalt  rikkaks; agga kerjajad kisfuwad koggodusse auehtet koggoni ümbert mahha. Waesed peawad  awwitud sama, laisad tööd Leggema ja inneto kerjaminne kadduma. Au on, onnna waeSte eest hoolt kanda ja Issanda parrast neile anda, mis tarwis on; agga häbbi, selge koggodusse  häbbi on, kui igga pühhapääw kirrikust walja tulles kerjajate meleto kissendaminne kõrwad  kinni panneb! Sedda woib agga kiwwi kõwwa süddamega innimenne kita, sest et sel wisil  kirriko ukse suus koppiko ehk polega waeste anded malmis teeb. Ei, kulla wennad, ommad waesed peawad holitsetud ja wõerad omma teed sadetud sama. Waesed on koggodusse warra, ja omma warra ei lasse kegi oige innimenne möda teeäärsid egga uste taggnsid teiste jalgus ümber weddeleda. Kerjajad sandid, olgs õiged ehk kelmid, on allati koggodusse ja Lemma wannemate  peale kaebajad ja nende häbbi waljakandjad!  Koggodus, ristikoggodus, midda ennam sul waesid holitseda on, ja sinna teed sedda rõmoga, sedda ennam annab Issand omma warrandusse kambri wolmed siun okatte, et waestele andes rikkamaks  saad; agga midda ennam kerjajaid sa wäljasadad, sedda ennam neid on, kes katkend rides ja häbbematta kombel tunnistawad, kui katkend ja häbbematta sinno seest ja wäljaspiddine  ello sn! Armad perrewannemad, kohtomehhed, koggokonna  ja kirriko wöörmündrid, teiega õlleks meil isseärranis mõnni sonna kõnueleda. Mõttelge nattuke järrele. Waatge ommas koggodusses ümber, kmda seal waeste holekandmissega luggu on. Lnggege ommad waesed ülles, lahhutage laisad õlgedest, piddage nõu, kmda nende eest tarwilist  hoolt kanda ja teistele tarwilist tööd anda. 322