läinud aastal igga linna sa Eesri kihhelkonda ollete saatnud? Se .peab meie arwates ka teiste luggejatel armas kuulda ollema, kui paljo meil iggas paikus meie melelesi söbro on, kes meitega ühte teed käiwad ja ühhes meles ennast römustawad, kui Eesti paike aega möda kõrgemale töuseb. Wennemaalt. Posti-kirjad. Meie teame jo keik, panne raskid ehk kergid, nutto ehk naerosönno pabberi peale ja pabber pitsariga  kinni, wi posti peale, kui kirri raskem ei olle, kui 1 lood, siis lähhäb 10 kopp. eest ülle sure Wennerigi, kuhho nurka sa ial isse tahhad. Sähhärdusi posti-kirjo tulleb aasta peale hea käpjm täis kokko ning se postirahha  teeb ka mönni hea koppik wälja. Kuulge: Aastal 1859 on krono postirahha sissewötnud:  6,590,051 rubl., agga selle eest olli temmal ka 1?, 143,891 kirja kätte wia, isse weel need luggematta pakkid, kus 10 kopp. naela pealt maksetakse. Peterburgi ja Mõskma  kubbermangus on keige ennam kirjutud, essimesses 3,112,938 ja teises 1,528,405 kirja, agga nende jarrele tulleb marsi meie Lihwlandi kubbermang 607,515 kirjaga; teiste kubbermangudeö on iggal pool wähhem olnud.  Nimmetud aastal on ostetud tempelkumärisi  2,700,570 ja postmarkist 10,501,367 rubla eest. Londoni teereis. Tullewa kewwade,  se on Mai-kuus hakkab Londonis teine suur wäljaseädminne keigist asjust, mis mailmas leida on. Jgga riik ja rahwas saatwad  omma keigeparremad tööd senna nähha. Kellel nüüd jöudo ja aega on, ei jätta sedda wäljaseädimist mitte watamatta. Et se teereis  agga liga hinda ei maksaks , on ka Peterburgiö  üks selts jõukaid mehhi kokko heitnud,  kes ni oddawa hinna eest, kui ia! wöimalik,  iggaühte aurolaewaga Londoni wiib, seal üllesse peab, korterit murxetseb ja parrast taggasi. toob, mis reisiatele wägga sureks kergitusseks  on. Küllab same pärrast kuulda, kui kalliks hind innimesse pealt tulleb. Juda rahwas, kes Balti kubberman- gudes ellawad ja mõnda korda on tunda sanud,  kui kallis assi se on, kui igga seisusse ja usso innimenne omma üllema eest õigust, armo ja kaitsmist wöib leida, on ka meie unnustamatta  würst Suworowile üht auustusse  ja tänno kirja Peterburgi linna saatnud. Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Parlament. Se rummi  põlle meil ennam tundmatta. Preisi Parlament  ehk rigiwannemate ja rahwa savikute koggodus on nüüd jälle kous, peawad nõu ja waidlewad seal jures mönni kord, et parra  to suur saal köllab; sest nisuggusi on ka mitmed teiste seas, kes hea melega kiuslewad ja mönni kord wäggise omma punni aiawad, et 2 kord 2 peab 5 ollema, mis ommeti tössi ei olle. Teisel Zanuaril on Parlament hakkanud  ja parrast Zummala tenistusse kunningas  omma troni-könnet piddanud, mis meitesse  ei putu. Imme kül, kuida klima ja Jummala ilmad mitmes paikus mitmesuggused on. Neäri hommikul, kui meil aia teiwad külma pärrast paukusid ja meeste habbemed härmas seisid, on Saksamaal mönned jöed ülle kalda wet täis olnud ja mönnes paikus, nago Tirolis,  wärsked rosililled kaswanud. Kelle mailm  surem ei olle, kui ta silmad ümber pea ullatawad näggema, sel wöib näidata, kui ep õlleks se mitte nenda wöimalik ollewad. üks löunama paggana kunningas sai kord hirmus wihhaseks, kui üks Hollandimees ütles, et nende  maal sada igga aasta wessi kord nenda köwwaks, et innimenne ja ellajad wöida ülle käia. Temma silmad ep olle ellades jeäd näinud,  sepärrast piddas ta küllamehhe jutto häbbematta  walleks, mis temma silma al julges suust wälja aiada. Nenda wöib mönnel luggejal  ka olla, kes Zöulus egga Nearis wärsket  lille põlle näinud. Jtaliamaalt. Sitsilia sarest tullewad  jälle need rummalad sönnumed, et mönned  meletumad innkmessed seal mässamist tei- 29