Hamburgist . 7 laewa, Meklenburgist . . . . . . 165 „ Norwegimaalt ...... 183 „ Lübekist . . 34 „ Oldenburgist 61 „ Preisimaalt. . . . . . .110 „ Portugalist ...... 1 „ Wennemaalt . . . . . . 137 „ Somemaalt 2 „ Rootsimaalt 56 „ üsteültss kokko 2012 laewa. Peterburgist. Leina aeg. Keisri Herra kässo peale peab keik Wenne wäggi önsa Preisi kunninga surma parrast 4 näddalat  leina-margid kandma, ja se rüggement, mis temma nimme kandis, 6 näddalat; keige selle aia sees ei tohhi selle rüggementi mosekandid  mängida egga trummo lüa. Wennema seitungid. Neid on ka jubba hea käppo täis, ja tulleb jargest weel jure. Aastal 1860 trükkiti Wennemaal (ilma Pola- ja Somemata) 311 seitungi ja ollid sel aastal jubba 20 uut jure tulnud, sest aasta enne sedda ei olnud ennam, kui 291. Neist seitungidest antakse wälja: Peterburgis  142, Moskwas 45, Rigas 10, Tartus 11, (kui Tarto „Postimees" alles ellaks, õlleks neid tossin täis) Pernus 2, (teine neist on meie „Postimees") Mitaus 4, Libaus 1, Tallinnas 2 (teine sündis alles 1. Zulil ilmale). Peale praego nimmetud seitungide  on weel 324 kubbermango ja muud ammeti seitungid ja kulutusse lehhed, mis ni mitmes kubbermango linnades trükkitakse ja Mas keles wälja antakse. Sealt on siis tunda,  et ka meie rigi pirides innimessed aega möda und silmist hakkawad ärra öeruma. Külma sönnumed. Tannawune külm on meil ennestelgi tuttaw kül, agga peab muial paikus wee! kibbedam ollema, ja seal wahhel lumme tuiskusi ni kangeste, et mitmes paikus posti käimissed seisma jänud ja reisiad kahjo sanud ihho terwiöse polest, mönned ka surma. Tobolski kubbermangus peab külm eht Siberia modi hammustama, 35 kradi ja peale sedda! Wannad innimessed, kes mönda näinud, ütlewad, et neil aasta eest ka nenda  walli talwe olnud, kui tannawo. Endised Siberia talwed ollid weel kärretamad, linnud langesid tulest mahha ja innimessed wöisid waewalt hingetömbada. Sönnumed wöeralt maalt. Preifkmaalt. Kunninga kirri. Zgga  uus kronitud rigiüllem, kui wallitsema hakkab,  sadab üht awwalikko kirja rahwa sekka, et otsekui teine teisega tutwaks saaksid. Sedda  on ka Preisi kunningas omma rahwale teinud, kust seest ma mõnda sönna ka omma söbradele luggeda annan. Kirja pealkirri on: „Minno rahwale", ja seal ütleb uus kunningas  nenda: „Mo südda on römus ja julge, kui ni tru rahwast ja waprat söawägge ennest  ümber näen stiswad. Minno kassi peab keige nende peal kaitsedes ja eddasi awwitades seisma. Kui Preisima teiste rikide seas tahhab  seista ja auustud olla, siis peab jummalakartusfts  ja ausas ellus ikka eddasi minnema,  omma jhholikko ja waimo jöudo ikka harjutama ja söawäe eest hoolt kandma. Kuida  ma ollen mandunud, kui haige wenna asstmel  wallitsema hakkasin, nenda tahhan ma piddada: meie rigi seädussed peawad truiste petud ja kaitstud sama. Aitaks Jummal mind Preisimaad auust auuöse eddasi sata! Mis mo kohhus Preisima eest on, sedda on ta« ka keige Saksama eest. Kui saksa würst, on mo kohhus Preisimaad nenda wallitstda, et sest mu wähhema rikidele ka kasso tulleb. Eiropa  rahho põlle st kord mitte suur asst. Ni paljo kui minno jöud üllatab, tahhan ma rahho nöuda; siiski möib õnnetus Preisimale ja Saksamale ilma teadmatta tulla. Sünnib  sedda, paistko siis minnust ja mo rahwast jälle st Zummala peale lootja wapper meel wälja, nago sedda ikka surel hädda aial Preisi rahwast on nähtud, et truussts sönnakuuldes omma kunninga körwas seisis. Zummala õnnistus  hingago keige selle peal, mis temma 19