olla tal õnnetus te peal olnud, et ennam oigel  aeal Perno ei sanud, waid jäi hiljemaks, ja siin olli. meistritel paar päiwi kibbedaste arstimist, enne kui jälle julges laggeda merre peale minna. Arwatakse massinat jubba ni wanna ja ärrakullund ollewad, et ennam ei maksa parrandaminne. Küllad same nähha, kui kauaks ta ellopäiwi weel saad ollema. Pernomaalt. sKirriko Sa kallis aeg! Kas innimesed mötlewad suggugi selle peale, et Jummal on keelnud warrastamast  ja isseärranis on ähwardus suur nende kohta, kes pühhakodda teotawad; agga kui paljo holitakse sest ähwardamissest ja sedda teadwad ka keik, et ilmalik kohhus neid raskeste  karristab, kes julgemad pühhakodda lohkuda,  sedda risuda ja ärrawötta, mis pühha koea, ehk waeste ja wiggaste koggodusse liikmete  kassuks senna korjatakse. Agga keigest sest ei holita middagi ja pealegi lähhäd weel üks sesuggune nurjato senna kotta, mis ta omma üllekohtusse teuga rojastanud, armolauale.  Eks sa tea, et pühha kirri ütleb: ..Kes kölwato sööd ja joob, se sööb ja joob ennesele nuhtlust!" Minnewa pühhapääw öse wasto esmaspäwa  on Audro kirrikus warras aknast sisse läinud  ja lootnud sealt mönne rubla kerge waewaga  kätte sada wist on sesamma mees olnud, kes minnewa aasta sealt mönne hea rubla tasko pistis - agga sekord põlle waewa  tassutud sanud; põlle rahha eest leidnud. Ma ütlen sulle, söbber, jätta eddespiddi se teggo üsna teggemata, sest rahha ei jäeta ennam ialgi kirrikusse sinno luggeda, waid sedda loewad ja hoiawad sestsadik, kui sa minnewa  aasta sealt ärrakorristasid, teised mehhed.  Kelle käe ta nüüd hoida on, sedda woid sa nende käest küssida, kes seal lähhemal ellawad,  mulle põlle sedda ka mitte ööldud, egga  põlle mul ka tarwis teada, on jo sest kül, kui need teadwad, kelle käes ta on; sa põlle sedda jo ka weel mitte öölnud, et minnewa aastane rahha sinno käes hoida on. Testamalt. Selle ku 10. päwal olla seal Werrato külla perremehhel,  Reik Juhkam, tulli pool kuiwa rukki rehhe  sisse läinud, mis perremees warma näinud ja sepärraft sullase ratsa hobbusega mõisa saatnud,  abbi palluma ja isse kustutanud ni paljo kui jõudnud. Mõisa herra tulli issi keige omma teo-meestega ja tulli sai lämmatud. Willi põlles kül ennamiste ärra, agga elludmaead  jäid, tänno Jummalale, järrele. Suur ön olli, et tuult polnud, muido põlleks kegi tullele waljaid pähhä sanud. Kust tulli lahti peasenud, on praego alles teadmatta. Meil olli se rööm, et meie aulik Riama kindral-supertent kaks näddalat meie öppetaja jures asset piddas, kus meie kihhelkonna wannemad  ja koolmeistrid tedda terretamas käisid. Ka meie wäikese laulo seltsil olli se ön il. selle ku päwa hommikul tedda hommikuse unne ärkamisses omma nelja heale laul oga terretada.  Ta piddas ka 15. selle ku päwal meie kirrikus saksa kele jutlust ning parrast lõunat sõitsid meie öppetajaga ühhes künni Perno ja sealt jälle Walga linna Sinodi piddama. Jummal  õnnistago nende nöupiddamessi rohkeste keige koggoduste kassuks. Ikiast. SKuld Kuld pulmad põlle meie armsa Eestirahwal ennam tundmatta,  sest et neist jubba ennegi olleme könnelenud,  sepärrast põlle tarwis nende tähhendust ennam selletada; ni paljo ütleme, et sedda õnne  mitte iggal abbiello paril põlle, sedda päwa  pühhitseda, waid wanna Liwa Annus lahhutab  neid enne ärra, kui kuld pulma pääw kätte jõuab. Juli ku 19. päwal olla endine  Wönnoma praust ja Erlaa koggodusse öppetaja Pridrik Willem Weirih ja temma  abbikasa Dorothea omma laste ja lastelaste  keskes Ria linnas omma kuld pulmi pühhitsenud. Praust Weirih, kes minnewa aasta 8. Nowembril omma 59-aastast ammeti pühha pühhitses, wöttis ennast ka nimmetud päwal ammetist lahti ja ellas Kokenhusenis waggaselt; agga omma kuld pulmi piddas ta Ria linnas omma poea, Jakobi kirriko öppetaja  jures. Ja mis nende kuld pulmadele 274