kodda ello parrandamisseks murretsema, kuhho iggaüht sissepistetakse ja näppotöTd antakse, kes sedda muido ei leia egga tahha. Meil põlle sest tänna pikkemalt kõnnelda mitte rumi, agga nisnggune assutus on iggal pool sureks tulluks. TaMnnast. eesti lauloselts  Sest könneleme teine kord ennam; tänna agga ni paljo, et sesinnane lauloselts  pühhapääw 14. Märtsil üht kontserti ehk korilaulmist piddas, mis läbbi Tallinna ue kirrikute  ehhitusse kullo abbiks puhtalt 376 rubla sissetulti. Olgo armsad lauljad tuhhandeks Lerwe! Lodame pea nendega ennam tutwaks sada. sÄkkilinne surm.j Surma kanuame attati põues ja surmahaud käib iggapääw meie kannul, agga wähhe on neid, kes sedda meletulletawad.  Seal läks Palmse walla pusepluh.  hau Walli 8. Webr. metsa palke raiuma ja ei teadnud mitte enne koddo teistega lummalaga  jätta. Ta otti 70 aastat wanna mees, kes 40 aastat puseppa ammetit piddanud ja otsego sepürrast ni kaua ellanud, et sel päwal metsas pu alla Piddi jäma ja äkkilisse surma sama. Mahhalangedes olli suur pu oks Lemma pead kukla poolt küljest purruks lönud ja neuda mees surnud, ilma et kord weel healitseda õlleks sanud! Kes ütleb meile> et meie surm ka ühhel ehk teisel kombel nisamma akkiste ei wõi tulla? KNrnnmatt. slhhonuhtlussest.) lubba  nelja aasta eest (1861) said Kurama tallo perremehhed ja perrenaesed ihhouuhtlusse alt lahti;  kui middagi nuhtlusse wäärt ollid teinud, siis piddid mu wisil karristud sama. 4. Aprillil  1864 langes ihhouuhtlus Kuramaal keige naesterahwa pealt ärra, ja tännawo 19. Webruarist  sadik ei nuhtle nüüd Knrama mõisa- ja leiwawaunemad omma sullasid ka mitte ennam ihhopolest, olgo siis luggematta lapsi issalikkul kombel, kui sõnnakuulmatta on ja ütle kätte tahtwad  minna. Mu meesterahwa küsso Measiujate  ja pahhateggiate nuhtleminne on koggokonna  kõhtude käes, kes sedda seadusse järrele weel nende peale pannewad, kellega parremal kombel läbbi ei sa. - Ei Lea, mis Meklenburgi  saksad sist peaksid arwama, kus igga surema pollo perremehhel alles lubba käes on, omma töinnimeStele, kui mele tulleb, 25 tükki turja peale eh? paar waksa alla pole luggeha? PeterVurgist. sKuida winajominne wähheneks.j - Üks w ennetele seitung, „Põhjapoolne  Post," kulutab üht kirja, mis Arkangle kubbermango mees, Peter Shutkow, winajomisse  wasto kirjutanud. Temma arwab, et ennam  ehk wähhem kõrtsist, allam ehk kallim winahind,  kangem ehk lahjem wiin zc., se kei? ei aita mitte Paljo. Noh, mis aitab siiS? Shutkowi nõu järrele middagi muud, se, et pühhade aeal ja pühhapäiwil winamüminne  peaks kangeste ärrakeeldama ja kõrisid kinnipandama. Härgipäiwil, ütleb temma, kus tõ innimestele aega ei anna winaklasi  jures istuda, waid ihho kinnituSsekS sntäis ehk kaks wõtta, ei sa rahwas mitte jodikuks, waid pühhapäiwil, ja se rikkub neid ihho ja hinge Polest. Kel kõrlsis middagi teggemist ei elle,' selühhäb  parrem kirriko ja selge peaga tullewad temmale selgemad mõtled. Pea sawad kei? arro, et sähhärdune  keeldus nende kassuks on, ja tännawad selle eest. Norwegimaal olla Shutkow sedda omma silmaga näinud, kus pühhapawal keik kõrtsid kinniseiswad, ja se olla sealt rahwale sureks kassuks. > — Et Shutkowi nõu mitte pahha ei õlle, mõistab  iggamees, agga kas nisuggune assi Wennemaal  ka wõimalik on, peawad targemad teadma. Kamarast. sKättesadud wargus.j Kahheksa kuu eest sai Samara rentereist 30,000 rubla rahha ärrawarrastud. Warras olli nago määr muri alt läbbi kaewanud ja sisse tulnud. Siamale ei sadud kusgilt poolt jälge peale. Agga hoidja unnustab, egga, püüdja ei unnusta.  Warras olnud üks wauna lahti lastud soldat,  kes jubba arwas, et rohhi temma kelmi Leo peale olli kaswanud ja hakkas Samara Wnas ommale maea ostma. Assi tulli wälja, warraS pandi kinni ja et ta siamale rahha olli hoidnud, sai krono sedda terwelt jälle taggasi. Mis warras  isse saab, sedda wõime muid ogi teada. 106