wilsmwalzah m.uhked yllewad, kelle samast Md/enm . koggomste põlle näinud; neil Ms wägga , Ks kalla saak on nmbe' zures/ wagga -rohke» heitud Möda leinud rede lM«a sm ühhe tundmata mmmeSse surnud kehha Perno jõest wälja tömbatud, mis ni ülles/porsunud  olli, et kegi Ledda tunda ei woinud;  ehk temma rided kül Veel terwed ollid, ommetige polnud keddagi, kes tedda ta rietest olleW tundnud; üks ütleb ühhe, teine teise peale; agga selget ei tea kegi anda, jäeb se kord weeb katte alla. Jummai olgo ta hiygekessele arMoline! sOppstaja keS 24. Maist/ 1864 sadik Tarto /Maarja koggodusse abbi-öppstajaks ollj, on nüüd ärra Rarwa kutsutud ja 17. Jam-ku päwal senna arraläinud ning 23. praust Willegerodi läbbi senna ammeti peale seatud. Kirriko seitung kaebab selle ülle, et nende arro, kes öppetaja ammetit öppiwad, aasta aastalt wähhemaks jada. Wimase kümne aasta sees olla neist pool ärrakaddunuh, siis olnud weel 100 öppetajaks studerimas, ja nüüd mitte rohkem kui 56. Lissab weel jure: ..Ei polnud meil siis, kui 100 korraga studerffid, ülleliga öppetaja ammeti kanditatisi, kuida peame siis nüüd 50 läbbi sama? Jubba praego on wägga tunda, et neist suur pudus on. Willandist. Kuida Tarto saksa seitung könneleb, on Eestirahwa koslmeistred omma se aastast konwerentsi Willandis ärrapiddanud ja tullewad sealt need üllewägga tähhelpannemisse  wäärt sönnumed, et keik koolmeistred selle polest ühhes nõus olnud, ue kirjutusse wisi järrele omma kolides lapsi kirjutama öppetada.  Ka peab luggemisse pibliotekidest neid ramatuid ennam nõutama, mis ue kirjutusse  wisi peal kirjutud (?) ja nõuab rahwas,  et keik ued luggemisse ramatud ka paljo tumakamad peawad ollema, kui wannad, sest et nüüd rohkes te tubli ja öppetud mehhi on (?) kes uut kirjutusse modi wannast parremaks peawad, ja neid kirjutada woiwad. WöeVNA. Mnneto surm.) Isni-ku §B, pawal, parrast lõunat sealatse linna rahwa hirmsaks ahhastusseks suur õnnetus  mis issiärranis kolme wami- Lisse putub ja neil keige raskem kanda; agga ülleüldse keigile ühheks sureks manitsusseks, eddespiddi  rohkemat ettewatamist prukida. Mis poislast, 5 künni 12 aastased, mänginud seal linna lähhedal ollewa järwe kaldal ja kui ennast  nenda omma sodo näinud ollewad, olla nad üht wanna pati, mis parrandamisse pärrast  kalda peale tõmmatud, wette issi sisse astunud, et sellega wes peal nattukest  lusti soita. Mitte wägga kaugel kaldast, olla paat wet täis tulnud ja waoma hakkanud.  Laste hädda kissendamisse peale, olla üks seal lähhedal kedo-wilja aedas töös ollew Lnnimene neile appi ruttanud, jooksnud kaelast  sadik wette ; agga et ojuda polls mõistnud,  ei wsinud ta kaugemale minna, waid lapsed piddid omma hirmust surma otama jäma. Selle kissendamisse ja appi hüüdmisse peale jõudnud üks herra ühhe padiga senna,  sanud kül nattukesse aea parrast üht neist önnetumaist järwe põhjast kätte, agga olli jubba surnud; teised leiti alles hulga aea pärrast  ülles. Ehk kül tohter neid katsunud hinge aeada, ommetige põlle se temmal õnneks  läinud. Keige kurwem on weel se, et kaks emma otse sel silma pilgul koddo polnud;  mis wois nende südda öölda, kui need kurwad sönnumed nende kätte tullid? - lapsed  uppunud! Tallinnast. sßaudte mis Peterburgist Tallinna ja sealt Baltiski lähhäb, ei polnud üks wahhe ennam jutto; jubba olli karta, et piddi enne sündimist surrema;  agga nüüd könneleb sealane seitung, et krono polest lubba wälja tulnud, ja woiwad  kohhe, kui kukkur lubbab, töösse hakkata. Krono olla selle te kasso parrast nendega ühhes  nõus ja sepärrast olla ta ka sedda ehhitamisse  lubba andnud. Nimmetud te peab Jamburgist,  Narwast, Rakwerrest ja Tallinnast läbbi minnema. Eestima rüütlite koggo on 29. Zunil omma mapäwa piddamisse peal sedda nöu piddanud, ühhe miljoni kahhesaea tuhhande rubla intresside eest hea olla. 222