kord mitte könnelda; neid on minnewa näddala  wähhem olnud ja põlle parremad kui enne sedda kuulsime. Senna jure on agga nüüd weel üks suur wargus tulnud. Pola kunningrigi pea-kassa on kurjateggiad Warsawis  tühjaks teinud, miljoni höbberubla ärrawarrastanud ja üht pabberi tükki assemele  pannud, mis läbbi tunnistawad, nende mässaja wallitsus olla sedda teinud, mähhärdust  wallitsust ommeti kegi ei tunne. Warrastud  rahhaga on ka keik kassa-ramatud omma  teed läinud, kus rahhapabberide numred üllewel ollid, mis läbbi nüüd margad neid iggal pool wöeral maal wöiwad ümberwahhetada.  Telegrahwi tradid, mis wöerama pole käiwad, ollid katki kistud, et rutto ei wöinud teadust anda, et rahhapabberid, mis mässajad wöeral maal ümberwahhetawad, warvas  tud on, ja sepärrast on waene Polama suurt kahjo sanud. Agga küsstme nüüd: kuida olli se wöimalik? kes peasis senna kallale?  kus ollid siis wahhid ja lukkud? krono rahha ei seisa jo lausa pörmandul maas. Tössi kül, lukkud ollid head ja wahhid ei magganud  ka mitte, agga rahhawargad ollid rahhahoidjad isse! Muidogi on need peakelmid  nüüd isse ka omma teed läinud. Üks neist ärraläinud kassa teenrist on omma werresoned  labbileikanud ja nenda ennast tapnud, agga teistest ei olle weel mingisuggust teadust. Ja needsinnatsed warganäud P õlakad ollid keik wannutud kronoteenrid, kes ennast truiste Keisri pole ütlesid hoidwad, ja rahha, mis nende käe al seisis, olli Pola rahha, mis nemmad  jubba sellepärrast olleksid piddand truiste hoidma. Agga hoidjad seisid ukse ees, lukkud  kinni ja kastid tühjad! Mähhärdust Põlakast peab nüüd krono Polamaal weel uskuma?  Omma sallawallitsusse nimmel, kedda ükski loom ei tunne, risub ja warrastab igga mässaja. Waene Polama! Wöeralt maalt. Preifimaalt. sPola ka te mõrtsukatöö  P alamaal on nüüd, kui rippuksid seal joossölmes köied igga pu otsas, ni hõlp- saste wöib innimessel seal kurgo haigus tulla, et hing kinni ja ihho külmaks jääb. Üks saiapaggar, kelle melest P õlakate teud hirmsad  ollid, nimmetas neid ka hirmsaks ja mässajaid  süddametäiega selleks ja teiseks, et nende ülleannetusse läbbi teised innimessed igga pääw surma hirmus peawad ellama. Näddal pärrast  sedda sadeti temmale mässajate sallakohto otsus kätte, et ennast surma wasto peab walmistama,  sest temma ellopäwad olla nüüd täis. Paggar kohkus ärra, sest ta teadis, et natz kurjateggiad nisugguses asjus sönna piddawad, pöggenes ülle raja Preisimale ja arwas seal Lautenburgi linnas, mis Pola piri lähhedal, wähhem joossolmi ollewad. Agga walle! Ühhel õhtul (2. Zunil) jäi ta nattuke kauem wälja, mis muido mitte imme assi ei olnud; agga temma naese, lastel lödi warsi süddamesse: ei tea, kus issa on ehk rippub.jubba?  läksid otsima, ja ennäh! issa leiti Pola raja poolt metsast pu oksas rippumast üsna purruks surnud! Pola mässajad ehk mõrtsukad (se on üks) ollid tedda sallaja kätte sanud, metsa weddanud ja üllesponud. Sest sadik kui Warsawi linnas üks seitungi kirjutaja ka nende kurja lomade läbbi omma wöõrkoeas surma sai, on Postimehhe teinepool  ärrakohkund ja küssib igga kord, kui jälle sähhärdusi hirmsaid asjo kuleb: „Zuhhan,  kas Pola radda meilt kaugel on?" Noh, naesterahwal on ikka õrnem werri; agga Polamale ei lähhäks ma mitte ellama, kui nemmad mulle ka ilma ürita korterit annaksid. Agga hullustago Polakad ni kaua kui hullustawad:  need keige parremad köied ja lahhedamad  hasad jäwad ommeti nende omma kaelde  jauks. Sweitsimaalt. sßohho ja wilja käsmu  st. Kuida meie tännawune Mai ku olli, teame kül: nähti ennam kassukaid kui kubesi ja mitmel külmetasid käed odre külmades. Agga  Sweitsimaal on wägga kallid ilmad olnud.  Zubba kesk Mai kuus on heina tehtud,  ja heinamade peal olla ni paks rohhi, kui nad ni warra mitmel aastal põlle näinud  ; rammusama made peal olla üsna mah- 190