knlutawad, et wiepäine rahho olla weel nattuke pikkendud, agga ei tea, kui kauaks. Mis tahtwad agga Preislane ja Italia Austria kaest rahhopalgaks? Preislane tahhab hea tilk sõakullo, Shlesia poolt mõnda lappikest maad ja isse ärranis sedda, et Austria rigikoggnst  peab wäljajäma ja temmal Saksamaal ennam middagi üttelda ollema :c. Italia pärrib peale Wenetsiama weel hea tük Tirolimaad, ni kaugelt, kui italiakeelt rägitakse, mis agga Austria mitte ei tahha anda. Ehk same tullewa kord jubba kuulda, kuida nende kaup on jänud. Tahhab agga Austria Wini linna wärrawate tagga weel kord lahhengi õnne katsuda ja kautab, siis saab parrast rahhoteggemisse hind paljo surem ollema, kui nüüd nõutakse. Preisi wäggi seisab ni Wini linna liggi, et linnarahwasigga öse nende wahhitulled  wõiwad nähha. Õnneks ei olle Preislased  mitte Türklased, egga tulle risumisse egga põlletamissega, sellegipärrast, kus saddatuhhanded maast läbbi käiwad ja lahhengid piddawad, ei kaswa rohhi egga õitse lilled mitte warsi tagga, sest söal on raudne jalg. Agga mis sünnib Italiamaatt? Senni kui Preisi sõariistad puhkawad, ei te nemmad Italiamaal ka middagi. Lissa sare al olli 8. Julil Italia ja Austria sõalaewade wahhel merrelahhing, agga ei sa öiete arro, kumb seal wõitnud, sest mõllemad kiitwad  wõitnud ollewad, mis kül ni Paljo tähhendab,  et kumbgi wõitnud ei olle. Üks Italia laew on Põhja waunud, teine püssirohhoga üllesläinud,  agga Austria laewust on nisamma 3 tükki põhja läinud, seal on raske öölda, kambale  wvit jänud. Muido on Austria sõamehhed  Wenetsia poolt, ni paljo kui peasid, koeo pöõrnud. SZalinnadesse on weel wäggi jäetud, se peab nenda ollema, kui wõiksid need weel kes teab mis tehha; agga meie kardame, et Austria neist pärrast üsna ilma jääb ehk Italia ta mehhi palja käega koeo sadab ja kõik söamona sõalinnadega  ommale peab. Telegrahwi järrele peab Italia merrewäggi Wenedigo linna merre poolt jubba ümberpirama, et kegi sisse egga wälja ei sa; ma pool on Cialdini wäggi muidogi jubba ees. Austriameestel hakkab mailm iggal pool kitsaks jäma. Ingkismaat könnelewad nemmad kül ka Saksama sõaasjust ja pannewad Preisi wõido õnne immeks, agga suren,at asja ei olle neil sellega. Senni kui Saksamaal suredtükkid mürr  ist asid, teggid nemmad rahhotööd ja lasksid kolmat  korda uut telegrahwi trati Eüropa ja Amerika wahhel Atlanti merresse. ja kuida lau- Pääw sõnnumed tullid, olla se kord tö õnneks lüü nud. Saab nüüd nähha, kas ta terweks ka jääb. Essimest korda said nemmad ka tradi ühhest kaldast teisi, agga ei turind kaua, siis jäi jälle tummaks ning sõnnumed, mis kumbgilt poolt sadeti, jäid merre Põhja kaddunuks. Otame nüüd, kas ue tradil pikkem igga saab ollema. Prantsus seisab waggusi ja püab naabride wahhel leppitust tehha. Kas ta jao aeal mõnda  tükki ennesele saab, on teadmatta; tahhab kassin olla. Scania asjad tahtwad Anierikamaal wäggise  käest sassi minna. Õhto-ludiamaal sure Kuba sare peal on massaminne tõusnud Spania wasto ja Chili (ütle: Dshili) wallitsus, kes Spaniaga sõas, on mässajatele seddamaid 4 sõalaewa  ja 2000 meest appi saatnud. Selgemad sõnnumed on odata. TürNane, kes Donau würstirikide peale ui pahhane olli ja 80,000 mehhega neid ähwardas  karristada, on jüreele jätnud ja muist mehhi Dalmatsia rajale saatnud, arwab neid seal ennam tarwis ollewad. Würft Karel jääb siis Wallahhia-Moldawima wallitsejaks. Telegrahwi-sönnumed. Berlinis, 18. lulil. Preisi, Jtalia ja Austria wahhel on wiepäisest rahhust neljanäddalane  rahho sanud, mis hoomsest päwast (21. lulist) peale hakkab ja 18. Augustini turib. Sõawäed jäwad senna Paika, kus praego seiswad. Saab uähha, kas selle aea sees jädaw rahho ja leppitus sünnib. Agga se rahho ei putu mitte Baieri egga mu Austria sõbrade külge; need sawad ühte luggu wallo. Ülleeile ou Preislased  hertsog Meklenburgi al, kes Saksima poolt Baierimale tungis, Baireüti linna ärrawotnud, mis 10 pennik. rajast kaugel ma sees; illus makonna lin, 18,000 innim., seisab „punnase Maini" jõe äres. Seal on kuulsa kirjamehhe lean Paul Rihteri ausammas, kes 1825 senna ärrasurri. Sakslastel tuttaw ja auustud mees. 235