kowwaste sest protokollist, mis aastal 1852 allakirjutud, kinni peab, egga mitte karwa wäärt sest körwa ei tahha minna ja need, kes sedda protokolli allakirjutanud, on ommad käed ka kinnisiddunud. Nemmad ei wöida sedda koggoni mitte waggust pealt wadata, et Dani õigus nenda jalgega tallatakse ja se riik löhhutud  saab, waid peawad, kui assi tarwitab, neile appi minnema. Kas on nüüd nende sönnade sees suggugi rahho haiso? Wötta nappust! Itootsimaalt. sSöameeste walmista  minnes Meie wanna naabril nähhikse ka kössi tagga ollewad; kuida meie nende seitungidest  loeme, walmistab ta ennast holega söa wasto, agga ei ütle missugguse söa wasto. Kui ta nüüd ennesele mitte ilma asjata kullu ei te? 3 miljoni Rootsi taaldrit tahhetakse selle walmistamisse jures ärraprukida, ja arwatakse,  et siis iggamees wöida jubba etteastuda.  Käsk on wäljaantud, et keik wäggi peab ued mundred sama ja et need keik 30. Mai ku päwaks peawad walmis ollema. Arwab  mees kül jubba ette ärra, et merri enne paljo lahti ei tahha minna, sepärrast annab 5 kuud walmistamisse aega; agga siis: olge walmis mehhed. Kedda nad keige essite murdma  hakkawad, sedda same parrast kuulda; jo nad ommeti enne ütlewad, kui lassewad. Uemad sönnumed. Saratowi ja Astrakani kubbermangudes  on külm se Lalwe jubba kaunis karre olnud;  agga nüüd korraga tulnud külma jarrele  ni suur sulla, et nemmad kartnud omma suurt Wolga-jögge jälle lahti minnewad. Lahti põlle ta kül läinud, agga ommetige jeä ni waene, et ei tohhi ennam peal soita. Berlinist kirjutakse, et inglisse sadik, kes Dresdeni linnas asset olla, nimmega Murrai, "wcigga selle ülle nurriseda, et Saksama ühhendud  rigid ommad söawäed enne Sleswig- Holsteinimale saatnud, kui need Londoni leppitusse  protokolli allakirjutajad sedda asja weel enneste keskes on läbbiräkinud, ja arwab,  et se jubba sedda näitaks, et ilma tolleta  assi ennam selletud ei sada, ja ütleb weel, et se ka koggoni seadusse wasto olla, enne wägge wöera ma sisse sata, enne kui selget arru põlle. Baieri, Sakseni ja Würtenbergi wallitsussed peawad nüüd selle eest wastama. Beust kirjutab agga jälle wasto, et Murrai  üht tühja teotusse könnet könneleda ja kui kergemeleline sedda laita, mis ühhendud rigid  tehha ning lissab weel jure, et se suggugi  ühhe wöera rigisse putuda, mis Saksa ühhendud rigid omma! maal ja made sees tewad. Sleswig - Holsteinima öppetajad, 80 pead, olla kokkotulnud ja nöupiddanud Saksa ühhendud rigi wallitsussi ühhe palwekirja läbbi palluda, et nemmad sedda wagga sowida, et prints Pridrik nende ma wallitsejaks sada kinnitad. Preisi ja Austria wallitsussed olla kasko wälja annud, et nende söa-wäed warma peawad  walmistud sama ja siis ruttuste eddast sadetama. Preisi wallitsus lubbab Austria wägge Preisimaalt läbbi minna; on ka pääw kinnitub, mil nad Sleswig-Holsteinima sisse peawad minnema, se olla 20. Zanuaril. Dani kunningas ei tahta sellega koggoniste  rahhul olla, mis sure rikide wallitsussed sowida. Preisi ja Austria sadikud olla Kopenhagenist  jubba ärrakutsutud. Se ei tähhenda  kül mitte head. Jtaliamaalt kirjutakse, et nemmad selle ülle wägga kohkunud, et Parisi linnast kaks pessakonda leitud, kes keisri Napoleoni ellopäiwi  tahtnud lühhendada ja arwawad sedda selle süüks, et Napoleon Jtalia ühhendusse wasto seisab ja ses nõus põlle, et Room ja Wenedik se aasta Jtalia külge süllaks. Inglisma seitung ..Times" arwab, et Saksa-Dani tülli nüüd tõeks lähhäb ja suredtükkid  sedda peawad selletama, mis sulled ennam  ei jõua. Minna õlleks paljo ennam selle poolt, kui sulle-södda õlleks, sest seal ei jookse 23