Fims ja piddasid sedda päwa, mil 37 aasta eest Eestiselts sai assutud. Neist 19 seltsiallustajatest  hingawad jubba 13 muldas, muda kui nimmelt: Zppetaja Baubrig, ja Gehewe, vr. Fahlmann, prohwess. Dr. v. Hueck, semm.  üllem Jürgenson, üllem kolivpp. Ma - siug Tartus, Praos Heller Räppinas, Hollmaun  Puhjas ja Hollmann Rauges, Knüpffer  Weike-Marias, Moritz ja koliõpp. Preis Peterburgis ja Schubbe Puurmannis. Neid, kes weel ellawad, on 6 ja nimmelt: v. Buuge Peterburgis, vr. Herrmann Saksamaal, vr. v. Jannau Laiuses, vr. Kruse Saksamaal, praos Meyer JZHwis ja Rendant. v. Reinthal Tartus. Praegune seltsipräsident, Prohwesser Engelmann,  talletas seltsiliikmetele mele, mis nende püüdminne peab ollema ja mis keige pealt nõuda  tulleb. Eestiselts olla kül isseärranis Eestirahwa  ennemuistsid asjo tagga mima assutud, agga nismnma olla ka temma assi, selle rahwa praegust ollemist, keelt ja ramatuid tundma õppida. Kahhe aasta eest, kui Eestiselts omma 35-aastast mällestusse päwa piddas, olli temma ka nõuuks wõwud, ni paljo kui temma jõud üllatab, Eestirahwa  meleharrimesse eest hoolt kanda. Selle peale nimmetas präsident, mis möpaläinud 4 aasta sees endise präsidentiprohw. vr. Schirreni al selle polest olli sündinud, peale hakkawd ehk walmis sanud. Parrast selle andis praegune sekretär Blumberg  seltsiliikmelele teada, mis wiimsel läinud aastal nimmetud seltsi Polest sündinud, km suur temma ennemuistse asjade koggo, liikmete  hulk, sissetullik ja wäljaminnik olnud. Peale kahhe saksakele ramatute on Eestiselts wäljaannud: Tarto Kalender 1865, Willandi Kalender 1865 ja Lühhikenne õppetus:c. M. lÄrgens Pernust on mödaläinud aastal  üht „RamaLute nimmekirja ehk Katalogi ülle keige ramatute, mis aastast 1553 kuuni 1863 aastani on wälja antud," Tarto Eestiseltst anuks  wäljaannud, ja seltsi polest tahhetakse ka sähhärdust Katalogi tännawo wäljaandja, ülle keige eestikele ramatute, mis temma ramatokoggus  leida on. Seltsi ramatokoggus on Praego 4553 trükkitud  ja 379 laddina-, saksa-, wenne- ja rootsi- kele ja 182 eestikele kirjutud ramatut. Sia jure on mödaläinud aastal, ennamist kingitud, 194 uut trükkitud ja 6 kirjutud ramatut tulnud. Wanna ennemuistsid asjo on 651 ja wanna rahhasid  4856, ja neist 1091 Lihwlandi, 227 Pola 776 Wenne ja 1762 wõerama rahhad. Wiimsel  aastal on jure tulnud 58 wanna asja, 225 wanna rahha, 11 malitud pilti, 5 kaarti ja 4 mällestusse kirja. Suremat hulka jure tulnud wanna asjadest on Wardi mõisa herra v. B ck omma õnsa issa pärrandussest Eestiseltsile kinkinud;  wannad rahhad said ostetud. Praeguste seltfiliikmete hulk on 122, neist on 22 auuliikmed 30 kirjasaatjad ehk abbiliik- Mh ja 70 parris maksjad liikmed, kennest ig- gamees aastas 4 rubl. seltsi asjade tallitusseks maksab. Tartus ellawad 2 auuliget, 2 abbiliget ja 36 pärrisliget ja neist on 9 surekoli üllemad ehk õppetajad. Abbiliikmiks on mödaläinud aastal 2 nimmetud  ja 2 on Pärrisliikmeks ülleswõetud; 4 endist liget on ennast lahti wotnud. Seltsi stssetullik olli 1864 ülleültse 454 rubl. kopp. ja wäljaminnik 485 rubl. 72 kopp., nenda et 31 rubl. ennam wäljaläinud  kui sissetulnud. Seltsi ramato koggohoidja, kandidat Schwabe, andis neid trükkikirjasi teada, mis wiimsel kuul ollid jure tulnud, kingitud, ja need ollid: Eesti Postimees ja temma lissalehhed, Pemo Postimees, Romatotrükkia H. Laakman olli kinkinud: Eestirahwa ennemuistsed juttud 11. ja I!I. jaggo. Eesti Laste- Rõõm, Tartus, 1865. Lühhikenne Piibli luggude õppetus, Tartus 1863. Lääne lauliku laulud, Tallinnas 1864. Selle lõppetusses lugges kandidat Schwabe weel Peterburgi akademikusse Wiedemanni reisiteadaandmist Lihwlandi ja Eestimale, meie mõnnesuggust kelemurret omma kõrwaga kuulma, sest et Lemma üht suurt eestikele Leksikoni ehk sõnnakoggo ramatut kirjutab. Seltsi asjade hoidja Hartman kinkis selt-- sile 5 gipsist jarrel tehtud „pikse nolikiwwi," ja prohwesser Grewingk üht kirja, mis tmv 41