mas rikis sedda samma tahhaks tehha. Hispania  peaks ommeti jarrele mõtlema,  et sähhardune takkakiusaminne ja Zesuiti ketseri-kohhus meie päiwil koggoni ennam ei kölba. Ka Znglisma wallitsus on omma savikule seddasamma käsko saatnud, Hispania wallitsussele marko anda, et nisuggune temp mitto miljoni Ewangeliumi usso innimeste süddamed  kurwastab ja pahhandab. Lasko Jummal keik head nöud korda minna ja ilmasüta  wangid peästalj Ausiriamaalt. Jut uest keisrist. 'Sest asjast same allamal „Meksikomaalt" pitkemalt  kuulda. Kas sest ckiddagi saab, on alles teadmatta, agga kölla on seitungides suur kül, et Austria keisri wennale, nimmega Werdinand  Maksimilian, (sündinud 1832, sai 1857 Belgia kunninga wäimehheks) teine pool Atlattti merd, Meksikomaal uut aujärge tahhetakse  assutada. Meksikoma pärrast õlleks sedda kül wägga tarwis. Se waene „pririik"  on purruks rvässind omma rasket priust kandes ja Lggatseb ühhe öige kronitud wallitseja  al puhkamist leida. Sesamma luggu on ka mude Amerika „pririkidega." Nemmad kannawad kül sedda nimme, agga kui meie ühhe Meksiko ehk mönne mu Amerika pririgi tallopoiaga jutto maksime ja jut tulleks priusse peale, siis küssiks se lahjaks kurnatud mees tyist meie käest: „mis on prius?" nago ennemuistne  Romlane: „mis on tödde?" Kui se prius on, et ühhe kronitud kunninga assemel  mitto sadda ilma kronita wallitsewad, kes riki ja rahwast muuks ei pea, kui palgatud lehmaks ja lambaks, kedda ni paljo peawad lüpsma ja niitma, kui ial jöudwad: hoidko siis Jummal iggameest nisugguse priusse eest. Seeb se nüüd on, mis Meksikorahwas ärratundwad  ja tahtwad ommale keisrit wallitseda  ja temma alla heita. Kuida ööldud, kas nüüd Austria poolt sedda pakkumist ka tõeste wastowöetakse, on alles teadmatta. Prantsussed  sowida sedda kül, agga nemmad tahta, et Austria selle eest Wenetsiamaad peaks Ztaliale  ärraandma, ja se teeb temmale pahha meelt; sest ta ei tahha Zudi - kaupa tehha, ühhelt poolt wötta ja teiselt poolt jätta. Seddasamma jutto aetakse ka Belgia kunninga pojast, kes ertshertsogi Maksimiliani kbbikasa wend on. Küllad aeg öppetab meid ärraootma,  kumdast uus keiser saab: öemehhest ehk naesewennast. Prantsussed agga kiitlewad ennast  teadwad, et Austria keisri wend olla jubba  lubbanud Meksiko keisrikroni wastowötta ja Austria keiser olla ka selle nöuus. No same nähhä. Prantsussed teadwad ka mönni kord ennam kui töSsi on. Inglismaalt. Söekaewajate surm. Mis warsi karta olli, on tõeks sanud: keik minnewa kord nimmetud 215 innimest on mäe sees lämmastusse surma surnud! Km auk sure waewa järrele lahti olli, et mönni innimenne  alla peäsis minnema, ei leitud ennam muud, kui surnokehhad, ja mäggi alt nenda sütte wingo täis, et kegi kaua sees ei wöinud seista. Suggulaste nutminne ja leinaminne, kui need kürwad sönnumed mäe seest wäljatullid,  olli wägga suur. Kunninga proual ommas kurwastusseö peab suur holekandminne  ka nende leskede ja waeste laste eest ollema.  Awwalik rahhakorjaminne nende heaks on jubba hakkanud, ja 10,000 naela kous, agga 17,000 naela on tarwis, kui. neil elluks aiaks abbi peab ollema. Önnetumaist söekaewajatest  on mahhajänud: 103 leske, 257 last, 27 naefl , kedda nende wennad toitsid, 2 waestlast ja 18 wannakest, kes omma poegade  tenistussest ellasid. ühtekokko 407 hinge,  keik ennamist wäetimad lapsed ehk nõdrad wannakesed. Keik need leinajad ellawad kolme  pissukese külla sees kous. Uks lesk on omma meest ja 6 poega ühhekorraga kautanud.  Keik said ühte hauda maetud. Wiimse sönnumete järrele ollid jubba 199 surnokehha mäe seest üllesseleitud ja wäljatodud. Kui suur nende ommaksete nutminne ja ulluminne matmisse jures olnud, ei jõua ükski ülleskirjutada.  Amerikamaalt. Meksiko keisritroon.  Meksikoma on Pöhja-Amerika lõunapool  otsas, nisamma pririik, kui ühhendud 53