terahwa eest, la fedda arroandmist ni pea kai wHiwalik mulle postiga Lätte sata. Sest se on muidogi teada, et kui keigeüllem  rigiwallitsus ommal aeal Lihwlandima tallo koggokonnade pealt fedda seadust ärrawöttab,  mis järrele keik koggokonna liikmed ühhe eest peawad Vastama, et siis ka koggokonna  passirahha pärrimisse õigus isseeNyesest  ärrakaub. Plani mõisas Trikati kihhelkonnas Wolmri linna jures sel Zanuaril 1863. Jegor von Sivers. (Saksakele adress: Planhof im Tnkatenschen Kirchspiele bei Wolmar.) Mis meil nüüd sellesinnatse kirja jure palluda  jääb, on se: olgo meie Lihwlandima luggejad nenda head ja püüdko igga koggokonna-kohtule,  kus ehk ..Postimehhe" seitungi mitte ei peaks loetama (ja neid saab wist mitmes  paikus mitto ollema!) sedda wägga tähhelpannemisse  wäärt asja luggeda anda. Kui mönnus ja tullus assi on se, kui sest ommal aeal selgemat teadust same, mis tenijate passirahhast  ja tenijate-kassast tulleb piddada. Awwalik  ja selge teadryinne on allati kümme kord parrem, kui uddune assi ja seggane wessi ja kautab keik wõereti mötlemissed ja tühjad nurrisemissed.  Ommalt maalt. Pernust. sKaup, mis 1862 laewadega  Pernust Sest kaubast  olli linno 24,287 perkpunda, takko 939 perkp., kan nepid 209 perkp., rukkid 19,341 setw., odre 38,973 setw., nisso 645 setw., külwi-linnaseemnid 690 setw. ja 17,957 pütta, muid Linnaseemnid 1650 setw., tudre 1271VZ setw., öllikokisi  58,720 tükki, kaltsud ehk narrud 38 perkp., massinad 61 perkp., mattist 17,585 tükki, laudo ja plankisi 6940 tükki. Sest kaubast on laewa pannud: Hans Diedr. Schmidt 896,102 r. 14 k. eest. Jakob Jakke ck Comp. ... 860,344 „16 „ „ J. A. Rükker <L Comp. .. 204,452 r. 74 k. eest. R. Barlehn ck Comp 50,153 „ 2 „ „ H. G. Oehlbaum 33,219 „ 58 „ „ W. L. Sternberg 28,069 „ 42 „ „ M. Strahlberg <K Comp. . 25,342 „ 25 „ „ Jakobs H Comp..-. 22,366 „ 22 „ „ E. G. Barlehn 6853 „ 34 „ „ Wöhrmann Sohn 5253 „ „ „ Mönned muud meel 1806 „ 12 „ „ kokko 2,133,96 k. eest. Sest kaubast on läinud: Jnglismale 1,182,336 r. 36. k. e^est. PrMmale.. 254,653 „ 59 „ „ Hollandimale 510,373 „ 10 „ „ Portugalimale. 174,598 „ 94 „ „ Nootsimale 12,000 „ „ „ jälle kokko 2,133,961 r. 99 k. eest. Aastal 1861 olli sesinnane summa 1,928,266 rubl. 64 kopp., se on 205,695 rubl. 35 kopp. wähhem, kui mödaläinud aastal. .16. Januaril, hommiko  kello ühhe aeal, põlles Selli mõisas üks tule weski ärra, mis mõisa rentnik Reinhold Hellmann omma kullo peale mönne aasta eest ülles ehhitas. Kuidas se weske pöllema hakkand,  ehk mis läbbi ülleüldes tulli senna sel aeal sanud, kus keik innimessed maggasid, on praego alles üsna teadmatta, sest sel ösel ei sanud seal mitte jahwatud ei olle ka öhto seal tuld olnud. Õnneks seisis se weske teistest mõisa maeadest emal, muido õlleks se kahjo ö aeal, Fus innimessed hingasid ja kange tulega wagga sureks wöinud minna. Kahjo arwatakse 250 rubl. höbb. Tartust. sUus Saksa kele õppimisse Olleme jubba minnewa aasta ommal  kohhal teada annud, et Tarto öppetud Eestiselts nöuuks olli wötnud üht luggemisse ramatut wäljaanda, mis järrele Eestlased wöiwad  saksakeelt õppida. Nimmetud selts lubbas  ka 50 rubla sellele aupalka anda, kes keige parremat ja sündsamat piddi kirjutama.  Siamale seisis assi üsna waggusi. Ommeti  on monned sulled selle tö kallal likumas olnud, sest nüüd tullewad sõnnumed, et üks kirjutaja omma tööd jubba öppetud seltsi kätte saatnud, mis 444 kirjutud ruutlehhe külge peab suur ollema, nimmega „Saksakele õppi- 34