sees nad omma keige allandlikumat süddame awwaldust 59 aastase Liwima tallorahwa pärris  pölwe lahtisamise. parrast, keiserliko Majestäti  ja temma keige pühhama aujärje- ette mahha pannud keigekörgemalt käsknud, Ällernal  nimmetud Eestlasi nende Mandliks ja tännoliko süddame awwalduse eest tännada. Rigi seestpolise asjade tallitaja ministre kässo peale kässin minna, üllemal mmmetud kohhut feläbbi, sedda keigekörgema Keisre Herra tahtmist  Perno makonna Eestlastele awwaldada ja teada anda. . Mgaö, 3. Aprillil 1869. (M 3679.) Kubberner Lüsander. Kantselei - wallitseja Kupffer. Kewwade on wöimust sanud ja talwe eest atra aeanud; nende kahhe söddimise aeg wennis kaunis pikkale. Kewwade> kes ni wägga pehme süddamega, katsus heaga, agga seal tulli nikohhe talwe jälle omma külma ja Wallida tuledega, wiskas wahhest ka teisele lund wasto silmi, et tedda taggasi kohhutada. Selle ku kümnemal päwal olli meil päwa käes hommiko kello 9 aea! 15 kradi soja ja pärrast,  na wasto lõunat päwa warjus 12 kradi; öhto ollid 8 kradi. Se olli essimene soe pääw, mis meil se kewwade olli. Lähwad mönned päwad weel nenda eddasi, siis on puud pakkatamas  ja noor rohhi üllestärkamas. Meie jõe sild on peal; kellel Perno tullemist, woib iggal aea! ilma aea wiwitamata ülle sada,  egga põlle karta, et otama peab. Wöerama  laewo on tännini ülleüldse 6 meie saddamasse  tulnud; neist on 1 solaga, 2 wiljaga,  2 kiwwisüttega ja 1 pallastiga tulnud. Kallamehhed on 9. selle ku päwast sadik platsis  ja ka jubba omma õnne katsunud; agga noos ei tahha weel hakkata merre jeä teeb neile ka wahhest paljo tülli, egga lasse igga pääw Lööd tehha. Leiwa palloke on meie jures  ka jubba nattuke oddawaks Läinud, sest sadik, kui laewad käima hakkasid ja meile rukkid  töid. armas Eestirahwas wägga ussin, kui middagi  wigga enneseL tunneb ollewad, siis ui kohhe aadre-laskja juve ja se rummal on kohhe walmis teist raiumast, agga ei tea mikspärrast ja kui paljo merd peab Laskma. Tulleb st heaks Zhk kahjuks, selle järrele ei > Wsst kegi. M meil st aasta wägga paljo stja-többe, Mis aadre laskmist koggoniste ei salli/ sepärrsst on tohtred stdda köwwaste ärrakeelnud ja Wakohto  läbbi neile meletulletada lasknud, ennast aadrelaskmist läbbi mitte enne aegse sutMs sisse sata. Tahhab siis kegi kauem ma peale jada, st jatks aadrelaskmist ja otsigo, kui ennest!  middagi wigga tunneb ollewad, tohtre jurest abbi, kes ommetige többe tunneb ja selle wasto teab rohts anda , agga ärgo kaewago aadre - laskmise läbbi omma hauda enne aego walmis. Riast. sT ele g r a Kindral kubberneri  herra on 4. Aprillil allsmal seisawat  telegrammi keiserliko Majestatile saatnud: „Need Ria ma päwa peale kokko tulnud mõisnikud, keik mu Balti kubbermango seisuse  rahwas ja Ria sõa-waed sowiwad, peale selle, kui tanno Zummalatenistust selle mällestuseks  ollid piddanud, et Zummsl Keisre Herra ni kallist ello olli hoidnud, head õnne ja pannewad omma tru allama süddameliko tänno allandlikus allanduses keige pühhama aujärje ette". Selsammal päwal on kindral  kubberneri herra wastuseks sanud : «Minna  tännan süddarnest teie õnne svWimise eest tannaseks päwaks. Aleksander". sKutsumin RLa seitung könneleb: Mamal seisaw kutse kirri keige latti ja eesti rahwale on meile awwaldada kätte sadetud: Peale selle, et 26. Märtsil iggas kirrikus tänno pühha priuse mällestuseks pühhitsetud, on ka Liwima möisawannemad omma mapäwa  piddamises sedda päwa ühhel kombel pühhitsenud, mis igga Liwima Lätlase ja Eestlase  süddant tännoga peab täitma:  nimmetud  herrad on nimmelt Lätti ja Eesti wendade  heaks lv tuhhat rubla lubbanud, kelle prukimise ülle neil nimmelt melewald jäeb nimmeta  va ja kinnitada. Se on üks ausammas, mis 26. Märtsi ku päwa 1819 aasta mällestuseks pandud. Kes ei peaks, neist kes ennast Lätlased ja Eestlased Liwimaal nimmetawad, mitte 26. Märtsi ku päwa peale 18lV mõtlema? Se auwäärt pääw kinkis meile ih h oli ko p riu st. Kes ei peaks 123