rikis 592 ja V uut kirrikut on Polel ehhitada. Suur ossa sest kaswamissest on „abbikassa"  abbi läbbi tulnud. Taganrogist. Knida Odessa linnast kulukse, olla koleratõbbi Taganrogi  linnas (õnsa keisri Aleksander I. surmapaikas)  se kord wägga möllamas ja kardetakse, et kurn kiillalinne tannawo senna nisamma talwekorteri  jääb, nago sedda 1847 Donijõe äres Rostowi linnas teggi. Õnneks olla keik tehtud,  mis innimeste poolt wõimalik on, et tigge haigus laiemale ei peaseks laggunema. Kui innimessed isse hoidwad, ehk lummal hoiab siis ka. Wõeralt maalt. Preisimaalt. Parlamenti kokkotnllemissest, mis seal ikka ue aastaga hakkab, kohhisewad jubba Preisi seitungid. Et agga waidleminne jälle ei hakka egga pikkaks et wenni, tahta Bismark Parlamenti aega lühhendada. Nisuggust kissa, kui wiimse Parlamenti aeal olli, ei tahheta milgi kombel ennam sallida. Kellel agga nende misse jures õigus ehk üllekohhus on, peawad nemmad isse teadma. Preisi põhjaseadussed, mis 30. lanuaril 1850 anti, sawad nenda ütlewad  rahwa sadikud Bismarki ja temma junkroseltsi  läbbi koggoni teiseti ärraselletnd ja Prügitud,  kui seadussekirja järrele õige on. Sel wisil, kuida temma tahta, ei jada seadussest ja Parlamendist  muud middagi ülle, kui paljas nimme, ja rahwa sadikud olla paljad mängoasjad Bismarkil  kokkokutsuda, (et temma nõu peale „jah, jah," ütlewad) ja siis jälle koeo sata, et omma hea mele järrele keik wõib tehha, mis isse tahhab ning seal jures üttelda: „Parlament on sedda heaks kiitnud." Seeb se nüüd on, mis ülle nemmad ui kaua jubba purrelewad. Kuida mõuned arwawad, õlleks junkroseltfi metest keigeparrem, kui niunnelud põhjaseadussed koggoni saaksid ärrakautud, et muidogi neil tülliks ees on; agga se assi ei olle ni kerge ettewõtta, ja. sedda teadwad nemmad ning Bismark ka. KhsesWiA---HslsteinL asjad näitwad pääw PciwaltennamPreisipolelangewad. Augustenburgil ei olle ennam lotust ja Oldenburg, kui tossi peaks ollema, olla omma kroni- ja tronipärrimst ka jubba mahhajätnud. Ta tunda ärra, et hertsogirigidel parremat lota ei olle, km Preisi alla heita. —- Mikspärrast siis? Sõakullo parrast. Sest kui Shleswig-Holstein piddada 30,000,000 sõakullo maksma ja 30,000,000 Dani rigiwõllast ennese peale kanda wotma, siis olla se järsko 60 miljoni  ja sel on jõudo tatwis, kes sedda tahhab ärrakanda. Hertsog Oldenburg ei arwa rahwal sedda jõudo mitte ollewad, mis ka wägga tõssi woib olla. Peale selle tahhetakse, kui riik omma  hertsogi alla saaks, sõakullo seddamaid kattes sada, ehk intressid tewad sedda weel paljo suremaks.  Tahta nüüd hertsog isse ka weel ellada, omma ministrid ja sadikud piddada, siis õlleks se koggoni wõimata. Seks on ma liig pissuke, rahwas liig kassin. Teine assi olla, kui riik sure Preisi rigi kõrwa langeb; seal ei tulle ennam  sõakullo maksta, ei hertsogi toita egga ministrid ee. piddada, ei ka issearranis sõamehhi söta, waid se langeks keik Preisiga kokko ja õlleks  kergem kanda. -— Tõeste, üsna mõistlik jut. Austriamaal walmistakse nüüd sure asja wasto. Keiser Prants losep tahhab ennast pea Ungruna kunningaks kronida lasta, ja se ep olle jo mitte pissuke assi. Ungrimaga ollid asjad Mõnda aastat sassis ja seggased, agga nüüd naitwad ommeti parranewad. Keisri tronikõnnet peab jubba tehtama, kelle jures wist paljo wilimist  ja õiendamist on, ct keiserlikkuks kõnneks jääb ja Ungrimeestele ommeti head meelt teeb. Keik politika eksitussed ja süüd tahhab keiser andeks anda ja ärraunnustada, kui kronimissest sadik ennam pahha ei tehta. Ungrimaal Oweni linnas on nüüd keige ennam walmistamist sure päwa auuks. Prantsussega peab Austria! se kord ka lahke terre ja jummalaga ollema, ja seläbbi sanud Austria Prantsussemaalt rahha laenata, mis polest  tal suur pudus olli; agga kui selle Peale mõtleb, mis tinginnssega tcmma sealt rahha sanud,  siis on Austriat nago nõggesed särgi sees, mis kõrwetawad. Prantsussemaal ütlewad rahhamehhed  üsna awwalikknlt, et sest laenust Austriale  suremat kasso ei tulle, kui 4 ku parrast sedda surem pudus. Ta on laennaud, nago se, kel wessi suust sadik tulnud, laenades keik lubbab, km 402