Kindral-supert. Dr. A. Kristiani olli Niast meie kirrikut üllewaatmas ja Saarde praos Lenz ning Testama õpp. Kristiani tennnale abbiks. Saarde õpp. piddas altari ees terretamisse  kõnnet nende sõnnade ülle: „Mis pian teggema, et ma õnsaks saan?" parrast piddas omma õpp. altaritenistust ja siis astus piiskop isse altari ette ja piddas wägga ligutawat maenitsusse  kõnnet koggodnssele, cmma hingede ülle walwada. Meie omma õpp. jutlusse alluseks olli Peetrusse rohke kallasaak. Peale selle tulli lerilaste katsuminne, mis keik hästi korda läks. Rahwast olli ni rohkeste kokkotulnud, et suur hulk piddi uste tagga seisma. Kirrik olli lilledega  kennaste ehhitud ja sedda ollid mitmed käed teinud, kedda meie siin ei wõi nimmetada. Ohto kello 7 olli kontsert ehk waimolik korilaulminne, kirriko ehhitamisse tarwis, muist passunatega, mis ka piiskop mitme teiste õppetajatcga olli kuulma tulnud. Ka rahwast olli kaunis rohkeste kuulma koggonud. Kümme laulo said lauldud ja mängitud, agga kuida nad kuulda ollid, ei tea ma kita egga laita, et isse kuuljate seas ei olnud; se jäeb nende holeks, kes laulo põhja ja seadust selgeste tundwad." Sia jure panneme weel sönnumid, mis jubba enne neid tullid, agga minnewa kord rumi ei leidnud. sTeerööwlid.j Kurja peab ikka hea seas ollema! „Teisipääw, 7. Junil läks Weltsa walla mees (Mihkle kihhelk.) Audro randa silko ostma. Kui jaggo käes olli, jäid weel 40 r. tasko. Koeo minnes olli ta wankri peal öse tukkastama jänud ja loom wõerast teed läinud. Kui ümberpöordes Kiwwi kõrtsi nurga kohta olli jõudnud, jooksnud 2 meest metsast temma kallale, piggistanud ta kurgo kinni, et karjuda ei saaks, teine pühkinud taskud puhtaks ja mõllemad  läinud siis hirwitades metsa taggasi! Ö aeal ei kuskil abbi, kõrtsis teekäiaid ka mitte, waene mees piddand omma rahha kurjateggiate kätte jätma. Kes ülleannetumad olnud, ei tea mees tunnistada." risujas Teine häbbematta kelmi temp sündis 18. lunil Perno allewil. Rätsep õmblenud tellitud kue walmis ja pannud õhto tuppa warna otsa, kus ka teisi rideid olnud;  hommiko piddand tellia järrele Lullema. Hommiko tõusnud rätsep ülles, läinud kube kätte andma säh, Põlle kuskil, jubba läinud, rätsepa  omma kuub, West, püksid, mõnni rubla rahha ka taskus, keik ühhes — Marga  peakoera jälgi ei olle tünnini weel leitud. Oh aego, oh asjo! sTulle „Meie Perno linnas  näidatakse praego st 2. Jun.) üht koggoni Pärdikut innimesse loma rahha eest, kedda Australia- ööldakse ollewad. Ta on inneto nähha kül: rõngas ninnasõrmest läbbi nago iantsokarrul,  palged, rinnad, jallad walgeks märgitud, ihho ülleültse tömmukas wasse karwa, juuksed nago harjaksed püsti peas, niuete ümber nattuke riet. Tcmma kõnne ei sünni kellegi kuulda. „kkZkkzsvS, WSNA, UNA, SNA ze." lobbiseb ta tihti. Torest lihha ja tubbakat sööb ta sure maijussega; weike kaswoga mees, ööldakse 35 aastat wanna ollewad." (Pesheräd on keik tyeikesed.)  Et agga rahha ahned innimcssed msuggust  harrimatta loma omma kassuks ümber weddawad, ja temma harrimisse eest melega ei mnrretse, waid tedda weel hullemaks tewad, kui ta komusse polest on,—-seddakiitgo,kes tahhab! Wiljahinnad on allanenud. 8 rubl. rukki tshetwert ja tuakse rohkeste turrule. sßahhesaddo.j lanipäwal on jämme rahhe Halliste kihhelkonnas 10 perremehhe linnasagi  lotust ärrarikkunud. Warremad linnad peawad nago lambakarjast mahhatallatud wäljanäitma;  mõnned tahta ümber künda ja süggise rükkid peale tehha. Ka Ledowiljale olla rahhe paljo pahha teinud. —- Lõunapool Wennemaal on paigoti kanna ja hanne munna jämmedust rahhet saddanud, mis plek-kattuksed läbbi lönud, paljo puid purrustanud ja hingelessi surmanud; willi olgo nimmetamatta. Samaras olnud 4. Inuil ni ränk järsksaddo ja kange mürristaminne, et keik wäljad lausa wee al seisnud. ') Ek, kui ta „tullesaarlane« peab ollema, siis ei olle temma mitte Löunamerre ehk Australiamees, maid keige lõunapoolsem Ameriklane, rahwa nimmega Psfhör, ehk kuida nad isseennast seal nimmetawad, Jakanna, kes kül ütlematta harrimatta rahwoke on. Portugali merremehhed, isseärranis kulus kipper MagelhaenS, kes 1519 iiöuna- Amerika tippo otsas üht merrekitsust tullesare pennik.  suur) sa sure ma wahdel üllesleidis, nimmetas maad „tullesareks," wist tullepurtsaja mäggede parrast/ mis seal allati suitewad. Ma on külm ja rahwast wähhe; päike allati pilwes, tormid kauged. 217