köstrid kui koolmeistrid laulo eest möllaksid hoolt kanda, et jälle pea eddespiddi sähhärdust pühha siin ehk seül lvõiksid ühhes Pühhitseda." Kuida siin monne suust kuleme, kes surekoli peal studiriwad ja omma essimist õppetust Normanni  käest sanud, rägiwad nemmad temmast sure tänno ja auustussega, mis meie hea melega kuleme ja igga koolmeistrile sowime. TaMnnast. sKolerahaigustj on jubba seal ka kuulda, kui ka mitte weel Paljo.l4. lulil on haigede hulk 13 innimest olnud ja kes neist surnud, on muialt senna tulnud innimessed olnud. Mast. jHalwe- ja õigusse otsimisse kirja sij, mis siamale talloinnimestel lubba ei olnud adwokadi läbbi tehha lasta, on nüüd Keisri Herra kinnitamisse järrele Balti kubbermangudes  ka lubbatud. Se on, kes kindralkubberneri  herrale Lahhab Palwekirja kirjutada ehk omma õigust suremas kohtus eddasi otsida, kui arwaü ommal liga sündinud ollewad, siis on temmal lubba, sedda adwokadi läbbi tehha lasta. Wöeralt maalt. Saksamaalt. sSõasõnnumed.j Kuida minnewa lehhe lõppetusses olleme kuulnud, on Preisi ja Austria wahhel se kord sõariistad seismas ja rahhokangast katsutakse üllesräkida. Noh, kuida lõim ja koe, muda saab rie. Nisamma  kuulsime ka, olli hertsog Meklenburg Beireüti  linna ja sellega ühhes üllem poolt Pranki makonda (125 LZ pennik. ma, 516,000 innimeste,  38 linna ja 2206 küllaga) Preisi kunninga nimmel Baierimaast ärrwõtnud. Hiljema telegrahwi  sonnumete järrele olla Preislased sealt ikka lõuna pole tunginud ja 21. lulil ka Nürnberg  linna kesk Pranki makonnas ja Würts- ") Nürenbergi lin on mannast kulus paik Negnitsi jöe äres Ksi.silw innimissega, kelle seas ehk kül katoliko maal katoliko usso innimest ellawad. Wannal acal olli lin paljo kuulsam ja rikkam, kui nüüd. Siin ellas enne laulik, kingsep Hans Saks, kelle laulo igga saksa laps tunneb; siin olli ka kulus saksa maalmeister Albert Dürer, kellele senna !8M suur ausammas ülles pandi, siin hakkas Peter Hele esmalt task-urisi teggema, mis sel asal munnadeks" hüti; siin tehti essimenne rahhetorn ja paljo muid kunstasjo; siin seisab ka Wilip Melanhtoni ausammas, mis 1826 üllespandi. linna al Pranki makonnas omnia sõameestega täitnud. Sellega õlleks siis Baierimaad jubba Preisi käppa alla langenud. Tagga järrele tuleme, et ka Baierimaga kolme näddala peale olla rahho tehtud, et neil nattuke hingamisse aega jääks, järrele mõttelda, kas teme rahho ehk mängime eddasi, kuuni wiimne wõim seest wäljas on. Würtembergi kunningas  ja Vadima suurhertsog, mõllemil penike peus, olla ka rahho pallunud, agga kas sauud, on tänna alles teadmatta. Agga mis tingimissega tahhab siis Preislane rahho tehha? Mitte teist wisi kui nenda: Austria annab Wenetsiamaad Italiale, astub saksa rigikoggust wälja, jättab Holsteinimaad Preisile ja maksab 40 miljoni taalr. meel sõakullu senna jure. Sellega peab Austria rahhul ollema ja saab siis Bõmll ja Määrnamaad jälle taggasi. Peale 'selle peawad maeapiddamissest lahti sama ja omma maid Preisile andma: Hannowri kunningas, Hessi kuurwürst, Nassau hertsog, Darmstadti  hertsog spool maad) ja Prankwurti pri liu, nenda et Maini jõggi Preisi lõunapoolseks  rajaks jääb Bömima ja Reinijõe wahhel. Agga kui luggu nenda, siis peab Baierima weel sedda wõrt ärraandma, kui temma maast põhjapool  Maini jõgge seisab. Ehk Preislane tõmbab  kriipso põhjapoolt Würtembergi rajast Põigeti  ülle Bairima Bömi rajasse kinni ja ütleb: siitsadik on minno! Sellega jääksid Würtsburg, Baireüt ja paljo wähhemaid linnast  weel Preisi alla. Noh, eks same nähha, kui rahhokangas, mis Pr aga linnas tahhetakse kudduda, onuna! aeal teljede pealt mahhasaab; nüüd tehhakse alles ülleskärimissega allustust. Saksi kunninga ma ja mõnned muud hertsogi- ") Würtsburgi lin Maini jöe äres, seisab Nürnbergist  13 pennik. öhtopool. Siin on 3l),l)M innimest, keik katoliko usko, kes wist „Preisi ketserid" ei salli, agaa mis tehha, kui nad kaela peal on. Linna ümber on illusad winamäed.  Siin assutas essimenne apostel" Boniwats  aastal essimest piiskoppikonda ja teggi saksa pagganate seas missionirööd ning sai neist pärrast ka arratappetud.  Praego on seal illus Dom- ja muud kirrikud. Marjarvina kaup on seal linnas suur. 55) Bamb ergi lin, nattuke löunapool Maini jögge. ka Regnitsi jöe äres, nago Nürnberg, agga wersta vll pöhja pool; üks neist illusamaist Baieri linnadest WMI) katoliko usso innimestega. Seal Dormkirriko pocmando  al hingawad keiser Hindrik 11. ja paawst Klein  ens U. omma wimist und. Vambergis ja ümberkaudo kuswatakse wägga paljo pu- ja aeawilja. 242