nud; postmaanlee äres. on kässipuud ja tellegrahwi  postid purruks lödud. Ka rahhe on meie pool mitme perremehhe wilja ärrarikkunud ja nende süddamed kurbdussega täitnud. Hattastago lummal waese lesse ja temma wie lapse peale! Peterburgist. Meie armolissest Keisri Prouast ja Lastest toob telegrahw järgemöda rõõmsaid sõnnumid, et nende kassi Shmalbahhis, mis kaugel Nassaumaal, peab hästi käima. sTulle kirjutab meile üks sõbber  Peterburgist ruttoga nenda: „ . . . . . Weel on mul middagi sulle teada anda. Kas sa tead ka, et meil 36. lulil Zhto kello 10. aeal tullekahjo olli? Peterburgi pole peal põllesid 5 maea ärra ja Katarinhomis baron Stieglitzi ja ingl. kaupmehhe N. Breni suhkrowabrik, kus wägga paljo suhkrokäupa sisse janud. Mul on seal mõnned tutwad meistrid, need arwawadkahjo  pari miljoni peale. Kül sa ehk seitungidest  saad laiemalt teada." 23> lulil on Peterburgis üks jamsimelega maeaperremees Pahhomow, ommaürimehhe Rappo abbikasa ja emma hullus meles kirmega ärratapnudl  Ta ei salganud sugguge, maid tunnistas nago rummal laps, mis ta teinud. Dani rahhoga on tõssi tagga. 37. IM tõid kolm Dcmi aurolaewa korraga 1000 Sleswigimeest,  kes siamale Dani wäetenistusses ol- lid, Plensburgi linna, kus neid sure römo õiskamissega  wastowõeti. Tullejad laulsid omma issama laulo „Sleswig-Holstein merrest piirdud :c." ja terretasid Austria-Preisi sõamehhi, kes neid peastnud. Seitse Sültisaarlast, kedda Daanlased waugi weddanud, ollid ka teiste seas. Et se rahhoteggeminne Daanlasele rahholist süddant ei te, on muidogi teada; agga mis tehha, kius ei aita egga jõud ei jaksa ennam. Telegrahwi sõnnumed. Sõdda Saksa ja Dani wahhel on nüüd wait ja Daanlane teab, mis ta peab ärraandma; agga pärns rahho nõupiddamissed hakkawad tullewa laupaäw, 8. Augustil. Kirjawastussed. N 7) W. B. P- Tännams wagga Teie sowimisse eest ; agga põlle sest ennam ~wurriseda" lasta. Laske kuulda, mis 27. sai? Muist ei olle meie meel kuulnud. N 8) J. ,E. T . . . . . .s. Olge terme. Ztggakuida se tulleb, et omma jaggo sealt ei sa, kuhho se Teie karmis sadetud? Se õlleks kahjo, kui koggodussele kurbdus tulleks. !!!>) Zt. S. P. . . ..... S Se l»n römus kuulda. !2V) B. R. N... .. . .s. Wanna sohver, ärge pange seoda mitte immeks. Kui karta on, et hinnad parrast  allanewad, fiis pakkuv igqa kaupmees omma kaupa pakkuma, agga ostminne on omma tahtmisse järrele. 12!) F. M. T- . . .s. Tanname wägga; agga olleme  kitsa rumi pärrast pihdänd nattuke kokka piggistama; teiseks korraks jätta, õlleks mannaks janud. 263 Von der Censur erlaubt. (Nr.! 50.) Dorpat, d. Z. Ztug. 1864. Teadaandmissed ja knlutamissed. . Es J. Karowi jures trükkitud ja temma ramatopodides Tartus ja Willandis müa: Eesiirahwa Aus Laulo-Ramat, 544 laulo, illuspabber, selge trük, uelja kordne register, ja hind mitte snrem kui 32 kopp. hõbbedat. Narwa linnas, Krähnholmi Wabriko peal tvoiwad 30 noort tüdrukut ehk nored naesed ilma lapseta, tööd leida. Teadmist ja reisirahha annab Tartus Falkenberg ommas maeas, Nia ulitsa äres. (3) Kosti-lapsi, kes ka sealsammas essimest öppetust  wöilvod sada, wöetakse rvasto Willandis Kolimaea -utitsos ues linnas ramatoköilja meistri Jageri jurcs. (6) Kosti-lapsi, olgo poeg- ehk tüttarlopsed, wöetakse  wasto Tartus kullaftppa Zürgensi jures, kaupmehhe Sickelli körwas Hoppe maeas wasto Kaubahowi. (3) Wanna-Saremöisa karjamöis Maria kihbelkonnas,  34 wersta Tartust, antakse Zürripämast 1866 rendi peale. Rendi tahtjad kulaga Saremöisas selgemalt  järrele. Vesti Ma rahwa uus Laulo-ramut, mis Tartus °E. J. Kurutvi jures trükkitud, on Wislandis ka köita ja müa ramateköikja Zügeri jures. (3)