mönni leida, kes selle többesse haigeks jada. (Sesuggusid sönnumid same ka muialt, kus kolera ni wägga möllanud, et ta nüüd wähhemaks  janud ja mönnes kohtas ka koggoniste  kustunud olla. Wõeralt maalt. Wöerama tule wesked seisawad praego keik sarwed arkis ja purjust rewwitakse mahha, sest politika tuul on seddakord wakka, põlle ennam middagi käes jahmatada. Muido õlleks assi üsna waikne ja rahholik, agga Saksama wallitsejad on keik nago jännese poead, pessast  wälja pelletud; keik on kshkund. Mönned  pühkiwad silmi janud ommast kronist ja tronist ilma; teised oigawad ja äggawad,  et külje kondid liig wallutada, sanud tuggewaste Preislasse käest suggeda; mönned jälle peawad püksid jallast kautama suur söa maks seigas; iggal ühhel omma hädda! Preislane üksi on, kui kuk kesk kannade seas, kes ühhele sia teisele senna terra annab ja keik peawad kuulma, mis ta ütleb ja teggema, mis ta kässib. Woib ka kül raske olla, tünnini  issi perremees olla ja käsko anda ja nüüd korraga saunamees olla ja teise käsko kuulda. Neaple kunningas Prants 11., kes aasta wie eest taggasi omma riki kautas, teab sest ka üht laulo laulda. Aasta eest ei wöinud kegi möttelda, et asjad nüüd nenda piddid ollema! üks wäljama seitung könneleb: „Rahho asjo tallitades on Berlinis weel üks teine wagga tarwilinne assi tallitud sanud: Baieri, Würtembergi ja Badeni wallitsussed olla sedda hea melega wastowötnud, et keige Saksamaal ühhesuggused rahhad asja wahhendusseks prugitawaks  õlleks ja sowisid sepärrast, sedda tunnini  prugitawat seltsitalert jädawaks rahhaks, siis saaksid nenda sest maksust lahti, mis nad tännini selle eest Pöhjasaksamale on piddand maksma, kui Löunesaksama rahhaga nende wahhel  omma asjo tallitanud." Berlinist kirjutakse, kui paljo Preisi wäed selle söa aeal kokko sullanud nenda: „Ühheteistkümne  nimme kirja jarrele, mis wallitsusse katte sadetud on 2815 meest söa platsi peale janud, 6118 raskeste hawatud, 10,131 kergoste  hawatud ja 2925 meest kaddunud, kellest  teada põlle, kuhhu nad janud; ühtekokko on siis 21,989 meest wäggedest pudu. Nende arro „ärrakaddunud" ei olle wist mitte õige, sest et peale selle, kui ollid ülles antud, neist paljo olla wälja tulnud." Ei olle Preisi riik omma sündimissest sadik  ial weel ühhe korraga ni paljo suremaks kaswanud, kui nüüd: Sleswig-Holsteini, Hannoweri,  Kurhesseni, Nassau, Prankwurti j. n. e. made labbi. Tännini olli ta surus 5100 ruut pennikoormat ja hingede arru 19 miljoni 300 tuhhat (19,300,000). Nüüd tulleb korraga 1300 ruut pennikoormat maad ja 4 miljoni 500 tuhhat hinge innimessi jure, mis neljas jaggo temma endisest surusest ja paljusest on. Seläbbi saab Preisi riik 6400 ruut pennikoormat sureks ja hingede arro tõuseb 23 miljoni 800 tuhhande hinge peale. Trierist. sLendawad Se lin on Preisi wallitsusse al, Moseli jöe kaldal, kahhe wägga hea jodawa wina mäe wahhel ja sealt kirjutakse lendawaist sippelgatest,  mis rahwast jalge peale aeanud, sedda immet watama. Meie kalendri järrele, 8. Augustil,  olla seal enne lõunat kello kümne ja ühheteistkümne wahhel maeade kulges, aedades ja iggal pdol, kus innimessed likumas olnud, riete peal wägga rohkeste musti lendawaid sippelgaid olnud, mis muido wägga arwa sealatses metsades leida. Neid olla seal ni paksuste olnud, et innimessed issiärranis naesterahwas põlle julgenud ennam kotto wälja minna. Teise! päwal olnud jälle keik kaddunud. Kuida need lomad ni paksult ühhe korraga senna sanud ja nendasammoti jälle - ärrakaddunud, annab mönne mehhel pea murdmist,  ja keige immelikkum on se, et nende seas ka paljo ilma tiwadeta olnud, kuida need eddasi  sanud, sest ei sa kegi arru. Juli ku löppul olla neid ka Würtsburgis nähtud ja pärrast ka Maini orgus. 278