nud elluga. Selle ülle olla keik linna rahwas  wägga kuhtunud ja paljo ennam weel selle ülle, et politsei ühhest teisest ulitsast weel üht tundmata nore mehhe surnokehha leidnud, kedda ka oddaga surnuks pistetud. - Sedda kuuldes tõstnud keik linna rahwas politsei peale kaebtust, et ni pissut awwaliko rahho eest, linna sees, murretseb ja selle polest olla neil õigus, sest politsei ei tehha seal middagi. Hommiko, kui rahwas jubba üllal olnud, on politsei peawannema omma lähhedal, weel üks ärratappetud. Seal ollq siis mönned suremad mehhed ka nurrinat tõstnud, et ni pissut selle eest hoolt kantakse, et innimene rahhuliselt ulitsail käia woib. Tunni lin maksab rigi wallitsusele selle eest, et linna sees ja seal ümberkaudo rahholine assi õlleks, aastas 300 tuhhat pranki; selle eest woiks jubba middagi tehtud sada; agga kuida se neil iggapääw silma  ees, ei pea seal middagi kaitsmist kurjateggijate  wasto ollema. Rahwas olla omma kullu peale ö-wahhid wäljapannud, senni, kui rigi wallitsus nende peale saab hallastama. Kostantinopolist kirjutakse 17. Detsembri!.  Sönnumed, mis Kreta sarelt tulnud, ütlewad, et Petropulik 900 Kreeklasega ennast Türgi alla heitnud ja ommad söariistad mahha pannud. Wanna Sultan tahta lühhikese aeaga omma söa wäggesid, mis Tessalinis 50 tuhhande  mehhe pealt tõsta. Korwust. Sönnumed, mis sealt tullewad,  põlle suggugi head ia mele parrast, sest sealt kirjutakse, et Kandia saarlassed sest sadik, kui Kreka ja Türgi wahhelised asjad ni raisko läinud, nago uut süddat wötnud, weel suremat  mässamist tehha ja nenda wanna Sultanile  rohkem tullisid süssa jalge alla panna. Keigist on nähha, et nad pealaest j alla tallani täis pallawad merd ja söa himmo olla. Nad ei usso omma ministeriumit. Hobart Pashat ei ussu nad suggugi ennam. Lerantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Lon der Censur gestattet. Pernau, den 31. Decbr. 1868- 7 Teadaandmissed. Perno politsei-kohhus kässib keik neid, kes Väljast  koggokondadest sia ellama tulnud, ja kellel suggugi passi põlle ehk kelle passid ülleaegseks läinud,  ni pea kui woimalik, ennestele passisid ehk lubba kirjasid murretseda. Kedda 15. Januaril 1869 hakkatawa järrel watamise jures ilma passita  leitakse, sellel on rahho seaduse 61 punkti sees nimmetud trahwi maksa ja saab wahhe al omma koggokonda sadetud. Ühtlase tehhakse maea perremeestele  ja keigile kelle jures teniad tenitusses, kohhuseks, selle ülle walwada, et kegi ilma passita nende jures korteris egga tenistuses põlle, kelle parrast wastamise alla langemad, kui neid kellegi jurest leitakse. Pernus, 16. Detsembril 1868. Politsei kohto-herra Brakmann? M 1288. Sekkertär E. v. d. Borg. s Perno politsei-kohhus annab seläbbi keige Perno linnas ja allewites ellawa rahwale teada,  et se köwwaste keeldud on, soldatite käest krono ridid ostmast; teeb kegi selle wasto, langeb kange wastamise alla. Pernus, politsei-kohhus 12. Dets. 1868. Politsei-wannem Brakmann. 2168. Sikkertär E. v. Borg. 2 Perno kassa-kollegiumi polest antakse seläbbi teada, et sealsammas Perno linna pärris mõisa Kastna mõisa maad 12 aasta peale 1. Aprillist  1869 wälja sawad renditud ja et essimese pakkumisse jures liig wahhe pakkutud, nüüd weel ueste ja nimmelt 13. ja 15. Januaril 1869, enne lõunat kello üksteistkümmend, sawad  wälja pakkutud. Mis tingimistega, sedda woib igga pääw kassa-kollegiumi kantseleis nähha. Pernus, kassa - kollegiumis 29. Nowembril  1868. 389.) 2 1) Masso mõisas, Hannila kihhelkondas, on mõnned suremad ja ka wähhemad tallokohhad  tullewa Zürripäwast rendi peale sada; kel tahtmine on tallomaid rendi peale wötta, tulgo Masso mõisa wallitsusse jure kaupa teggema.  2) Masso Kilgimetsas, Saulepiranna liggidal,  on palkidest ülles raiutud tallo honed müa, mis ühhe piddi 4 sülda ja teise piddi sülda sured ja kammer körwas, mis ühhe piddi 3 ja teise piddi sülda sured on. Ka müakse sealsammas palka ja keik suggu muid tarwispuid. 1 Saastna maldas Lääne-maal, Karruse kihhelkonnas  salvad Jürri päwast 1869, suremad ja wähhemat  tallo kohhad parraja hinna eest rendi peale antud ehk ka pärriseks ärramüdud. 3 Audro mõisas müakse wägga head mina, mis 50 kradi kange 18 rublaga maat. s