Eesti Postimees ehk Näddalaleht 12. 4863. Tarkus, 24. Märtsil. -MUGma- ja linnarahvale. IMs- Teine aasta. Ses lehheS seisab: MiS wallarahhaga sünniks tehha. Ommalt maalt. Oppetud EeSlisclts 3. Märtsil. Leiwa txggeminne ja müminne. Auwaärt Eestimees Pcdo Taukar. K')htomeeste ssadiad. Kirriko ehhitamissesi. Koiwä jöe sild. Tö-maea. Tallinna eesti lauloselts „Rewalia". Ätkilinne surm. - JhhonuhtSusscst. Kuida winaiominne wahheneks. Kättesadud wargus. Wö eralt maalt. Uemad sönnumed. Tartolinna wastastiks tullekahjofeltsist. Rasukesed. Kirjawastussed. Teadaandmisscd ja kuiutamissed. Mis wallarahhaga sünniks tehha. Ä/teie teame jo iggamees, nns „wallawarraks" mmmetakse. Mitte sedda, mis igga inuimesse aitas ehk taskus seisab, se on ta uksi-onuna, waid sedda, mis maggasini-aitas ja wallalaekas seisab, se on rahwa kokko - onuna. Kuida koggokonna  maggasini-ait peab wallitsetud sama, sest leiame liggi 100 paragrahwi HS. 430 —523) Lihwlandi tall. r. seadusse ramatus; nendasamma La walla-laeka wallitsemissest HH. 524 —535). Missuggune rahha keik walla-laekasse peab sama, on K. 526 ja 527 selgeste nimmetud. Seadus lubbab ka sealt middagi koggokonna liikmetele laenuks  anda HK. 528), kui walla wanuemad arwawad  kattetassumist julge ollewad ja kihhelkonnakohhus  lubba annab. Kui walla-laeka kapital on sureks kaswanud, siis kässib seadus sH. 353) sedda Lihwlandi mõisuikude ehk rüütlikoggole ehk Lihwlandi  kredit-kassale intressi veale anda, et hulk rahha muido seistes wallale kassuta ei seisaks, ehk naga parrako tihti sündinud - kurjad Marga kaed intressid ja kappitali yrra ei pühhiks. Se keik wvib nüüd minno Parrast wägga hea olla, ommeti tungib mul se küssimiune peale: kas sellega mawallitsusse loaga mitte middagi parremat ei wõiks tehha? agga mis siis? Minna ei tea mitte, mis teised innimessed  meie Lallorahwa seisusse kindlamaks põhjaks  piddawad, agga minna pean seks  pärrismaid,  ja seal on siis jubba käppoga katsuda,  mis minna seisma wallarahhaga teeksin, ma ostaksin p ärrismaid sedda möda, kui kapital üllatab, teada nmidogi, selle walla sees ja selle walla ommaks, kellepürralt kapital olli. Km mõisade seas peale kronomõisade Pärrismõisad  ja rüntli-koggo mõisad on, miksparrast  siis kg tallode seas mitte peale mõisnikotallode  pärristallud ja koggokonna tallud  ei wöi olla? Onuna ma on onuna ma. WZNvad mõisnikud kokko omma kassuks mõisat osta, mikspäerast ei wõi siis koggokonna tallopsead  omma kassuks taüo osta, kui neil selle tarwis wallarahha seismas on? Muidogi ei sunni selleparrast koggokonna wannemaid kegi laulba eest härja hinda andma, maid kaupa teggema  üksi siis, kui kaup sedda wäärt on. Agga mis nisugguse koggokonna talloga tehha?