kotto ärra toma, mis ta olli unnustanud, agga ni pea kui ta tuppa astunud, langenud ka temma teiste körwa mahha. Nüüd tulnud  perrenaene keldrist ülles ja ni pea kui tuppa olli tullemas ollid ka temma päwad täis, langes ka teiste wahhele mahha. Nabuvi  naene, kui näggi, et tüttar ni kauaks wibis, läks watama, mis assi tedda ni kaua kinni peab ja kui senna tulli, olli ka temmal sesamma ots, mis teistel enne tedda, piddi ka senna samma paika jama! Wimaks tulleb ka perremees koeo, agga temmale astub mörtsuk  laetud püssiga wasto jä ni pea kui tuppa  tahtis astuda lasseb ta, agga püs ei läinud  lahti. Kui ta nüüd liggimale astub ja sedda hirmust asja näeb, kohkub ta ni wägga ärra, et kui kiwwi post seisma jääb; selle wahhe aea sees sai mörtsuk nipaljo aega uut pistongi peale panna ning laskis, agga ei trehwanud hästi, et kohhe mahha langes, wsid kuul läinud teisest küljest läbbi. Perremees olli weel ni paljo jõudnud, et üht sealt möda  minnejat tallomeest hüüdnud kingisseppa kinni wötta. Kohto ees wabbandanud ta keik ärra, egga põlle ennast süüdlasseks tunnistanud  ; pärrast widud ta kirrikusse, kus need seitse pusärki keik ühhe teise körwas seisnud, seal on ta südda pehmeks läinud, ning keik ülles tunnistanud, kuida ja mispärrast ta neid ühhe teise järrele mahha lönud. Mis temma ennesest sanud, se põlle üllespandud. Wõeralt maalt. Jubba tikkub ruum jälle kassinaks jama: omma ma sönnumed wennesid sekord jälle kaunis  pikkaks. Mönned asjad olleksid weel jutlustada  olnud, neid jätsime tullewaks korraks. Hakkame siis kuida ikka Preistmaalt peale ja watame sealt asjad kord läbbi, kas on pissut parremaks läinud, kui nad ollid, woi peame weel otama. Noh, lähhab weel nattuke aega, ehk näeme siis, kulda  jännes jookseb, kumma pole woit langeb,  kas Preisi woi Holsteini pole; nende tahtmissed ei tahha tännini weel kokko sün- dida; Preislane on nago se peigmees ja Sleswig-Holstein  se pruut, agga pruut ei tahha koggoniste weel omma jah öölda, waid otab ühhe teise peigmehhe, se on Pridrik Augustenburgi  järvele; kui temma tulleks, selle kaela kargaks ta kohhe ilma mõtlemata. Preisi tillemad  ollid nüüd koos nõu piddamas ja igga  kära peal tulli Sleswig-Holstein jälle ette, agga targemaks põlle nad suggugi sanud, kui senna jminnes ollid. Üsna immeks panna,  mis nõud nad seal keik ärrapiddanud, agga ikka läinud kaest jälle raisko. Lobame ommetige: enne kui puud lehtes, on Sleswig-Holsteini  prudil tanno peas. Noh peaks se assi ka ükskord selgeks sama ! Auskriamaalt. Pola mässajad põlle mitte  kelk ma pealt kaddunud, neid on küllalt, agga õnneks tiwad ärraleigatud, ei sa ennam nenda lennata, kui enne. Üks nende keige üllematest  pea meestest istub Austriamaal puris. Langewits - nende keige üllem peamees tabbati minnewa aasta seal kinni ja toppiti  puri, ning põlle tännini weel lahti peä- Monne süddamed olla temma parrast liig halledaks läinud, ning palluwad lahti laska,  agga Austria keiser ei wötta juttugi ja nendasammoti ka monned teised, ei tahha sest suggugi kuulda, et ta peaks jubba lahti sama.  - Monned arwawad, et Austria keiser Wenne Keisrile lubbanud tedda hoida; agga Austria peab tedda omma rigi rahho pärrast nori otsas hoidma, muido tulleb ta ennesele mis Wenne rigil aastal 1863 olli Polamaal. Peab omma pead hoidma, et sedda tullesse ei pista; jägo parrem nr weel lökso. Jtalia ja Prantsusse asjad on sekord wagguse,  sest põlle meil neist se näddala middagi üdist tua, ruttame sepärrast ilma aea wiwitamata  ülle merre Jnglismale, sealt leiame jälle mõnda, mis tahhame juttustada. Esmalt kaebtakse seal ühhe auro-laewa ..Kronstat" ülle, mis jubba 15. Nowembril m. a. Tallinnast wälja läinud, agga tännini Jnglismale põlle jõudnud. Keige Läne merre saddamates on järrel kulatud, agga kegi põlle tedda näinud 32