üllestulnud ehk jarrele katsutud, olgo mönned ued maia ehk pölloriistad, wiljaseme ehk komade  selts. Nenda lähhäksid wannemad öppiad  noremattega ühhes eddasi. Agga keik mis kolis katsutakse ja kaswatakse, peab nenda ollema, et talloperremees sedda koddo julgeste ja kassoga wöib järrele kehha. Herra mõistus  on kümme kord pitkem ja laiem, agga nenda saaks minno arwades üks kindlam känd meie Eesti rahwa sekka. Sest kui perremees isse on ausal kombel kaswatud ja kolitud, egga  temma siis ka pärrast omma järreltullejaid rummalusse sisse ei jätta. Seal körwas peaksid  külla-kolid, mis keikile ni wägga tarwis on, ikka aeg aialt parrema korra peale sama, et nemmad kui tulled rahwa hulkas pölleksid ja walgust annaksid." —- Mis herra selle peale ütles, tean minna kül ja ütlen sulle tullewa kord ka; agga ota jälle nattuke. (Jääb põiele.) Sannumed ommalt maalt. Riast. Suurwürst Aujärjepärria Ri gas. Oh 1. ja 2. Augustil õlleks kül mitto meitest tahtnud Rigas olla! Seal kollasid  kirriko - kellad, hellisesid laulo healed ja ürgasid mängoriistad, sest Suurwürst Aujarjepärria olli neid watama tulnud. Keik lin olnud lille-ehtes ja pühhapäwa rides. Rahwa hulk, üllemad ja allamad, olnud ni röömsad, nago lapsed jöulus, ehk kui issa linnast koio tulleb. Suurwürst sõitnud, kindral-kubberneri herra Temma körwas, lahtises  töldas linna sisse. Ulitsad kubbisenud innimessi täis ja kelle silmad ial Tedda näggema  üllatanud, se põlle muud sanud üttelda, kui üks hurra! teise järrele. Keik maiad, kust Temma töld möda läinud, olnud lillede, lippude ja kalli tekkidega wäljaspoolt ehhitud. Et se süddamelik rööm ka Aujärjepärria noortsüddantrömustanud, olnud Temma pallest  tunda. Lahkeste on Ta keikide terretamist wastowötnud ning nenda tassakeste künni sure Wenne kirriko ette sõitnud, Kus Ta önnelikko teekäimisft eest Jummalat tännanud. Siit läinud  Temma lossi peale, kus Ta ma ning linna üllemad ennest ette lasknud ning Wenne kaupmeeste, „sola leiba", mis wanna prügi järrele pakkutakst, armolikkult wastowötnud. Ohto kello 10 aial tulnud Ria linna möllemad  laulo-stltsid kirjo latridega ehhitud, lossi akna alla laulma, mis Suurwürst lahtisest aknast pealt kulanud ja selle eest tännanud. Parrast stdda läinud Temma weel kindralkubberneri  herraga ühhes töldas linna sõitma,  mis nago tullemerri autulledes särranud. Kust ial Temma tõld läbbi läinud, on rahwas  omma üpris sures römus hurra! hüüdnud  ja tõlla järrele läinud. Teisel päwal on Suurwürst ka mönned awwalikkud maiad ja koiad läbbiwaatnud. Nenda on Temma ka kolmes meie usso kirrikus käinud ning seal meie usso piiökoppist ja muist öppetajattest wastowöetud sanud. Ta käinud ka keiserlikkus  aedas stdda praego alles haljendawat puud watamas, mis keiser Peter I. omma käega istutanud. Teisel õhtul on jälle msamma  linnas ja allewides autulled pöllenud, kui essimessel, ja römus rahwas käinud poleni öni ulitsatte peal. Kolmandamal päwal sõitnud Suurwürst nattuke male Krimmula mõisa ja ümberkaudust kenna mäggist maad watama,  ning magganud üht ööd Siggulda mõisas.  Sealt sure Koiwa-jöe kalda äärne ma on meie kubbermango keige kennam paik, mis sellepärrast ka „Lihwlandi Sweitsiks" nimmetakst.  4. Augustil lõuna aial olnud Suurwürst  jälle Rigaö taggasi, kust Ta aurolaewaga  Peterburgi pole läks; nüüd on Ta wist jubba ammo seal. Jummal andko Temmale ello aia head teed ja termist! Wtllandi poolt Tallinna pole minna, peawad lojuste surma pärrast teed kinni ollema,  agga selgemaid sannumid põlle meile sealt poolt tulnud. Kuramaalt. Keisri poeg teist korda  tall otsas. Ta on Kuramaal ennam tallotubbades käinud, kui meie teame üllespanna.  Sesianane armas noor Suurwürst, Wennema tullewane lotus, tahhab kelk omma silmaga nahhä sada, ja teab ka sedda manna O H 251