ei pea neil mitte pudus ollema, agga sedda ennam keigest sest, misga tööd tehhakse, isseärranis  hobbustest, ilma kelleta nemmad middagi  ei wöi tehha. Nemmad on sepärrast kirja läbbi omma siitma suggulasi ja söbro pallunud, neile hobbusid järrele sata. Agga selle saatmissega wöib ka nattuke kirjo luggo olla. Hobbuse teereis tulleb wist ennam maksma,  kui hobbune isse. Ka peab Tartari rahwa  kaddedus neile sureks ristiks ollema. Nende hulk, kes 1861 Tallinna kubbermangust  üsna wälja on läinud, peab 714 hinge  ollema; need ep olle agga keikj Krimmi läinud, waid mitmed ka muiale. Wennemaalt. Kronomaksude töusminne.  Andke Keisrile, mis Keisri, ja Zummalale mis Jummala kohhus on", ütleb Issand, ja apostel lissab senna jure: „Tollirahha, kellele tollirahha, kartust, kellele kartust ja au, kellele au tulleb anda." Ee on Jummala seädus, mis ükski ümber el lükka,  sedda andke ja andke hea melega, se on meie omma kassuks. Meie wöime weel ommal  maal Jummalat tannada, krono ei õlle weel kellegi hinge wäljapiggistanud. Sellegiparrast  wöib igga laps mõista, et riik rigist peab üllewel petud sama. Lahhab nüüd keik assi' kallimaks, siis lahhäb se kronule ka, tõuseb  tö ja ma - sagi hind, siis tõuseb se neile ka, kel maksud maksta on. Kui meie ennam endise hinnaga ei sa, mis tarwis on, siis ei sa krono ka mitte. Sepärrast on siis Keisri Herra tännawuse ue aastaga krono maksust nattuke Koddanikud ja hankwärgid  makswad nüüd mehhe pea pealt 2 rubl. 50 kopp.; priinnimessed, kes linnades ehk möisade peale ellawad, 2 rubla 20 kopp.; ja tallorahwas isseärranis öigussega Balti 1 rubla höbbedat; nendasamma  on ka stempelpabberid nattuke tõusnud, et mis enne maksis 15, 30, 60, 90 kopp., maksab nüüd 20, 40, 70 ja 1 rubl. pogen:c. Ka tollirahhad on tõusnud, agga mitte paljo, et se neid, kes peawad maksma,  mitte liga ei litso. Wina-rendist. Peterburgis olli Nea- ri ösel kenna assi. Tullewa aasta tullewad teised loud. Agga mis sündis Neäri ösel? Just kello 12 kesk ö aial kuiwas korraga se kallis märg, mis nad söjmonimmega „elloweeks"  hüüdwad, keiges trahterides ja körtsudes  ärra. Se tulli agga nenda: Peterburgi trahteripiddajad ja suremad kõrtsmikud  piddid winamümisse lubba eest hirmus suurt hinda maksma, mis need wötsid, kes Peterburgi winamümist terwelt omma kätte ollid rentinud za sel kombel head kasso tahtsid  sada. Enne Neäri pallusid kõrtsmikud, et nende raske maks peaks nattuke kergitud sama. Rentnikud naersid, ütlesid: „teie jõuate maksta küllalt; põlle teil wiggs!" Kõrtsmikud  agga tundsid ommal hädda ollewad, müsid  senni weel, kui wanna aasta löppis, siis olli otsas. Kes Neäripäwal napsi tahtis, piddi  sedda 320 körtsus ilma asjata küssima, ikka ööldi: ei olle! Jodikul wöis se hirmus kuiw ue aasta kingitus olla. Sönnumed wöeralt maalt. Preiskmaalt. Minnewa kord nimmetasime,  et Prantsusse keel Preisimaal ammetist  lahti lastud ja saksakeel temma assemele astunud, mis jo Saksamaal mitte immeks ep olle panna. Tänna kulutakse, et wöerad sadikud Berlinis, isseärranis Wenne ja Ztalia  sadik, kotto olla'käsko. sanud, ommas seon: Wenne sadik wennekeles, ja Atalia sadik italiakeles, Preisi wallitsussega omma asjo tallitada. Tulleb siis luggu nenda,  et wallitsus tulgid ja ümberpanniad peab piddama. Jtaliamaalt. Sitsilia sarel peab luggu üsna waene ollema. Mässaminne olla igga silmapilk odata ja rahhoto assi jggal pool; ükski ei pea möistma wallitseda egga ükski sönna kuulda. Millal saab se waene ma ükskord rahho leidma? Neapolis ja Roma  linnas sesamma luggu. Tülli ja rido iggal  pool küllalt, agga rahho pudub keikiS paikus. 46