heaste mähhäl on. Teiseks, steklingid ehk siggitamisse  kassud head suggu soostre ja kikkerberi  (Stachelbeeren) pösastest enne leigata, kui pu koor weel üsna lahti ei olle, ja lehhed jubba  sureks ei olle läinud ja ni kohhe walmis tehtud peenra peale mulla sisse püsta. Need tullewad ühhe aastased kassud 4, 5, ehk 6 tolli pitkad leigata ja nenda et üks tol (olgo ehk ka nattuke rohkem ehk wähhem) mannast puust jure leigata, sest sealt seest kaswawad siis nored jurikad wälja; muido nored kassud ei anna juritid. Jgga steklingi ladwa otsast peab nattuke ärra leikama siis kaswawad körwast  kassud wälja ja pösas saab laiaks. Nenda  salmis leigatud oksad tullewad siis üllej pole mulla sisse panna ja steklingid on tehtud. On sui ehk kuiw, siis peab paar kord neid näddalas kastma, ja kui sui ehk wägga kuiw on, siis on hea kui se peenar tolli paksusselt samlaga kaetud saab, sest samla  al seisab muld niiske. Ka muudgi puud mis süggise ehk kewwade weel istutud, on hea kui jurikad kuiwa suiga kinni kaetud sawad. Se kastmisse wiis, mis steklingitest nimmetud  tähhendab ka pudele. Jsseärranes tulleb ka selle peale wadata, et steklingi peenar nattuke pude warjo ja maddalama kohha peale saaks tehtud. On mönnel jubba head suggo pösaid ja tahhab neid weelgi ennam, neile wöib siis keik allumissed oksad, mis mulla peale laskwad paenotada, ühhe hagiga mulla sisse kinni panna ja weel nattuke mulda peale. Neid nimmetakse ablegerid. (Ableger.) Sedda modi tehtud ablegerid tewad pea jurikad ja wöiwad pärrast mannast pösast lahti leigatud  ja omma pärris paika istutud sada. Pude pokimissest. Neid on, mis öuna-, kirsi-, plomi- ja pirni-pudega  mönnusamad on, nelja modi: Pokiminne  lökso wahhele, pokiminne kore wahhele,  kopuliriminne ja okuliriminne, mis kül igga möistlik innimenne isse tchha wöib; agga  kirja läbbi on se öppetus kui nattuke rvaewalinne,  tahhan siis ommeti sellepolest nipaljo  selletust anda, kui wöimalik on. Pook-wahha on apteki pealt keige parrem osta, ilma et isse tedda keetma hakkaks, üh- he kriwniko eest (pehmemat wahha Me tarwis  küssida) wöib noort puud pokida.  Siddumisse tarwis wöib sirme laiuse  linnase ride, ehk ka head nine ragoski rihmi  wahhaga märitud, wötta. Zgga ühte terrawa,  kiösa terraga noaga, kui parremad ei olle, wöib pokida. Pokiminne lökso wahhele. Kui nugga ja siddumiöse rihmad jubba walmis on, siis tulleb mönni kasso neist mulla sisse pantud oksakest walja wötta, sest paljo ühhe korraga kuiwaksid soja ilmaga ärra.  Jgga pogi oksal on 2—3 silma ehk kasso nuppo jätta ja alluminne ots mis känno  sisse tulleb, ühhe tolli pitkune kiil, alt öhhem ja üllemalt paksem leigata, ja wäljapoolt  kilo äär ka nattuke paksem ja seestpoolt  öhhem. On jubba pogi oks nenda walmis  leigatud, siis tulleb se pokida pu 4 —5 tolli körguselt (mulla pinnast arwata) otse mahha  sagida, noaga sae hamba jälled puhtaK* leigata ja känno ots nattuke löhki aeada. Noa otsa peab siis ni kaua lökso wahhel piddama  kui pogi oks on jubba omma kohta pandud. Selle oksa pannemisse jures on siis se kunst, et pogi kasso seetstpoolt kore äär, ja känno seestpoolt, kore äär karwa peal möllemad ühhe kohha peale seisma sawad, sest et pu mähk mis möda kändo üllesse lähhäb siis pogi oksa kore wahhele otse kohhest  teed wöib leida. Seal jures juhtub se pudus saggedaste, sest et känno koor paks ja wösso koor öhhuke on. On känd ehk oks jämme, siis wöib ka möllemile pole äre, ehk kui öige jämme känd, siis wöib ka igga nelja külle peale ühhe kasso panna. On igga kasso jubba omma kohha peal, siis wöib ümbert kinni sidduda ja känno otsa ka heaste pookwahhaga  märida et wessi lökso sisse ei peäse. Pokiminne kore wahhele. Selle tarwis tulleb kasso teist modi leigataja  kül ühhe külje pealt, agga süddamest sadik, alt ots öhhoke ja ülleültse ka ühhe tolli pitkune, ja teise külje pealt must koor üksi ärra wötta. (Känno körgus ja pogi oksa silma jaggo wöiwad essimisse pokimissega, mis üllemal nimmetud, ühhe arrulissed olla.) 143