jubba Niast läbbi Peterburgi sõitnud, ja ollid temnmle keiserlikkud aurotõllad Niga wasto sadetud.  Ka Preisi kroonprints Pridik Willem peab pulma aeaks Peterburgi tullema; nendasamma  ka Inglisma kroonprints Wälis Albert Eduard, printses prudi õemees; prints Aleksander  Hessen - Darmstadtist olli jubba kihktsse  aeal seal ja Würtenbergi kunninga assemel  peab Weimari prints Herrmann tullema. Mudest wõerama pulmawõeraist ei olle weel kuulda. Mödalämud laupäwal toi telegrahw sõnnumed Tarto, et sel pawal Qktobril) Keisri Herra käsk wenne seitungis („Inwalide") wälja tulnud, et tullewa 1867. aasta tarwis jälle nekrutiwotminne  tulleb ja 4 meest 1000 mehhe hinge pealt  wõetakse, nende assemele, kes ärrasurnud ehk lahti sanud. Eddespiddi same selgemat teadust. - Wöeralt maalt. Praegune Eüropa rigide surus, ja rahwa hulk. a) Rigide surus LII pennik. järrele. Wennema, se jaggo mis Eüropamaal, 90,135 p. Rootsi- ja Norwegima 13,825 „ Austria, härrast sõdda) . 11,305 „ Prautsussema . 9,850 „ Spamama 9,200 „ Uus saksa rigikoggo s'22 riki) . . . 7,541 „ Preisima silma saksa rigikoggota) 0,395 „ Türgima sEüropa jaggo) ...... 6,176 „ Inglis- ja Irima 5,762 „ Italiama spärrast sõdda) ...... 5,166 „ Porjugalima ............ 1,882 „ Krekama sJoni saardega) ...... 768 „ Shweitsima ............ 754 „ Dauima . . 744 „ Hollandima ............ 670 „ Betgiawa 536 „ d) Rahwa hulk wiimse rewisioni järrele. Wcnnemaal sEüropa jaos) 61,061,801 innim. Prantsussemaal 37,472,732 „ Austriamaal 32,572,932 „ Inglis- ja Jrimaal.... 29,321,079 „ Uus saksa rigigikoggo . . . 29,220,968 „ Preisimaal (üksi) 33,580,648 mmm. Italiainaal (parrast sõdda) 34,233,390 „ Spaniamaal ....... 46,302,635 „ Türgimaal (Eüropa jaos) 10,586,000 „ Rootsi- ja Norwegimaal 5,814,386 „ Belgiamaal ........ 4,500,000 „ Portugalimaal ...... 3,500,000 „ Hollandimaal ...... 3,300,000 „ Shweitsimaal ...... 3,390,000 „ Krekamaal (lom saardega) 1,620,000 „ Danimaal ........ 1,600,000 „ Preisimaalt. Grahw Bismarki termis , Rügeni sare peal, knhho La sedda otsima läks, olla ka seal hea tükki tuggewamaks läinud, et tnllewa kuus kui parlament jälle kokko tulleb, ne rammoga rigi asjo wõib tallitama hakkata. Ilma Lemmata nad Preisimaal se kord Paljo eddasi ei sa. Saksimaas on kunningas Johann Bömimaalt  jubba koddomale taggasi tulnud ja ue saksa rigikoggo liikmeks heitnud, sest et muud nõu ennam ei olnud, ehk ta sedda kül sure hea melega  mitte ei teinud. Koeo tulles olli ta awwalikkult  kulutanud, et nüüd uest asjast truiste tahhab kinnipiddada. Et temmal agga kergem õlleks Preisi wasto tru olla, on Preislane keik kindlamad platsid omma kätte wõtnud ning kunninga  omma pealinnas seiswad weel Preisi sõamehhed.  Ehk kül rahwas keik se aeg 10,000 taalrit Päwas Preisi wäe üllespiddamisseks ja nüüd lõppctusses weel 10 miljoni sõakutlo piddid  maksma, mis eest nad omma Beüsti wvi-- wad tänuada, on nad kumningat ommeti rõmohõiskamissega  wastowõtnud. - Need peawad wist head innimessed ollema. Äadimaakt. Kes weel mälletab, laskis 5 aasta eest Baden-Badi linnas üks pahha noor mees Oskar Vekker Preisi knnningat Püstoliga ja sai 23. Sept. 1861 kohto polest 20 aasta peale wangitöösse mõistetud. Selle sündinud Odessa mehhele on nüüd armo antud ja Ledda wangist lahtilastud, agga selle tingemissega, et temma ial ennam omma jalga Saksamale ei pea Pistma. Sellega wõib mees kül wägga rahhul olla. Zlustriamaas on rigiüllemad parrast sõdda Preisi hobidest ikka alles nago uimased, et issegi  ei tea, mis Peawad hakkama ehk lõppetama. 346