na lojusele kahjo. Haige hobbustel ja lehmadel  on mönni kord kül hea, parrast haigeks  janust üks toop ehk rohkem werd laska. On agga lojus haiguses jubba nõdraks janud, siis on werre laskminne kahjuks. Kui haige lojustel werd lastakse, siis peab werri korra parrast ühhe nõu sisse lastama ja sellega ühhes ma sisse maetama. 6) Keige parrem on se, kui surnud hobbuste  riistad sawad ärrapölletud ehk ma sisse maetud; teeb se agga suurt kahjo, siis peawad  riistad enne prukimist pallawa lihhelissega  tubliste pestud ja törwaga märitud sama. 7) Need tallid, kus hobbused ehk lojused haigeks jäwad ehk surrewad, peawad hästi tulutud ja puhhastud sõnnik kohhe wälja wetud ja sisse küüntud, ning keik künnad ja muud riistad pallawa lihhelissega pestud ja seinad ja künnad lubjatud sama. 8) Jnnimessed, kes haigid lojusid talli tawad  ja raipid wälja weddawad, peawad selle peale watama, et nende käed terwed egga mitte hawatud põlle. Jggakord, kui haigid lojusid tallitawad ehk nendega ümber käiwad, ehk rohhitsewad, peawad käed ölli ehk törwaga märitud ollema; pealegi tulleb selle eest hoida, et käed mitte hawatud ei sa, egga haige lojuse  werri mitte innimesse silm näo ehk palja ihho peale ei putu. Kui haiged ehk surnud lojused tallitud on, siis peawad tallitajad ommad  käed kohhe sebi ja külma weega hästi ärrapessema. Wägga hea on kui pesso wee sisse nattuke ädikast ehk lubja pannakse. 9) Keik katko haigusse sisse surnud lojused  peawad kaugele metsa ühhe kohha peale maetud sama. Auk kuhhu neid sisse pannakse, peab kolm arsinat süggaw ollema, ei tohhi ühtegi lojust ärranülgida ja et ka wöerad sedda  ei lähhä teggema, peab nahk noaga risti ja pöegeti läbbi leigatud sama. Keige parrem  on se, kui üks surnud lojus enne auko aeamist körwetud saab. Auko kinni aeades peab muld hästi kinni tallatud sama, pealt turblate ehk haggadega kinni kaetud weel parrem kiwwa augo peale ladduma. Keige parrem õlleks kui raiped tullega saaksid ärrapölletud.  50) Ka nende hobbuste, lojuste, lammaste ehk teiste ellajate raipid, mis mitte Siberi katko többesse põlle surnud, ei toW Ktgi kombel koeo lähhedale mahha matta, sest et nende raipede haisust terwed ellajad ka sedda többe woiwad sada. Peale nende üllemal nimmetud punktide peawad  keikide lomade jures arstide ja kõhtude kässud taieste täidetud sama. Kui keik need kässud hästi täidetud samad, siis ei sa ka suurt kahjo sündima. Agga kui need kässud täitmata jäwad, siis woib se többi suurt kahjo  tehha, mis siis kellegi mu sü põlle, kui omma wasto panneminne. Zgga naber peab teist kässo täitmissele manitsema ja nenda isseennast  ja teist kahjo eest hoidma.  Pealegi  langeb igga wasto pannia kohto alla. Kuidas Siberi katko haigusse sisse janud Lojusid. enne peäb aitama kui arst tulleb. 1) Kui üks hobbune ehk mu lojus Siberi katko haigusse sisse jääb ja ta ihho külges russika surune ehk wähhem paistus nähha on, siis peab rohhitseja omma käed ölliga märima  ja paistusse sisse üht liggi wärsoki süggcavat  ja poolteist wärsoki laiust auko leikama,  ja sedda hawa witrioli ölliga wöidma. Märimisse tarbeks wötta üks pu lussikas, kellega  witrioli ölli hawa peale wöid panna. Kus witrioli ölli sada põlle, seal woib ka penikest sola ninna tubbakaga poleks seggada ja kaks ehk kolm korda hawa sisse panna; sedda hawa woib ka lubja ehk salmiakiga täis toppida. Parrast sedda, kui haaw leigatud, woib hobbusel ehk lojuse! poolteist kuuni kaks topi werd laska, sedda möda rohkem ehk wähhem, kuida loma surus ja rammo on; peale selle peab salpeetrest ja inglise solast rohto teggema ja puddelist lomale suhhu kallama. Nimmetud  rohhuks woetakse üks sögi lussika tais salpeetert ja üks nael inglis sola, möllemad sawad peneks tõugatud ja kahhe puddeli taie wee sisse pandud, kellest parrast iggas tundis üks õlle klasi täis ellajale sisse antakse. On agga loom kehwa, siis tehhakse selle rohho 90