jalla kenna lippudega Tali mõisa ukse ette, kus kinni piddasid ning piddo wannemat, Tali herrat, terretasid ja täiest suust keik hurra öiskasid;  selle peale läks herra mõisa tuppa ja rahwas astus onzma lippudega eddasi seiso paika. Kui jummalatenistus kirrikus möda olli, tulli ka Torri koggoduse öppetaja senna, siis läksid Tali herra omma proua ja lastega ning Ulo herra ees, lippu kandjad nende tagga ja keik kokko tulnud rahwas rongis nende järrele künni nende wamili haua ehk kabbeli jure, kus könned ja üks tänno jummalatenistus sai petud,  mis nenda hakkas: Esmalt piddas Tali herra issi üht lühhikest könnet, kus sees ta teada andis, mikspärrast se pääw saab pühhitsetud  ja ühhe missugguse piddule nende nelja walla rahwas olli kokko kutsutud. Ommas könnes nimmetas temma, et Liwima jubba mannast  aeast üks rikkas ma olnud, kus wägga paljo linnast ja lossist seisnud, mis keik allaliste  söddade läbbi ärrarikkutud. Selle peale Lauldi se Lutteruse laul: „Meil tulleb abbi Zummalast" passunatega ja öppetaja piddas nende pühhakirja sonnade järrele Luk. 5, 1 — 11 üht wägga armast jutlust, kus sees ta ärraselletas, kuidas se tännane pääw üks tänno ja palwe pääw on. - Tänno pääw, kui mödaläinud aea peale mõtleme ja palwe pääw, kui ommad mõtted ettetullewa aea peale pörame ja sedda ärratunneme, et meie ommast  wäest middagi ei suda tehha, waid keik mis ettewöttame, Issanda nimmel peame hakkama,  otse kui Peetrus omma nota Issanda sönna peale wäljaheitis ja hulga suri kallo sai. Ta manitses rahwast ja selletas neile ärra, kui wägga tarwilik se on, et mõisa herra ja tallopoead sõbralikult ja ühhes meles teine teisele abbiks peawad ollema ja et ilma selleta asjad hästi ei lähhä. Otse kuida kässi ja sõrmed allati ühhes keik tehha woiwad, nendasamma  peawad ka mõisa herra ja tallopoead  kokko leplikult ühhes teine teist awwitama  ja kasso saatma, otse kuida se selle mõisa peal on olnud ja seläbbi ka se mõisa ni kaua ühhe suggo käes seisnud. Parrast jutlust laulis  Torrimeeste koor nelja healega: .Lrkage, ni wahhid hüüdwad!" Selle peale piddas öppetaja lühhikest palwet ja löppetuseks Lauldi 191 laulust kolmas salm» Selle järvele astus  Ulo herra kabbeli treppi peale, piddas sealt üht könnet, kus sees ta nimmetas, et se piddo temmal üks kahhekordne on, sest 59 aasta eest olla Ulo ja Surjo mõisad nende suggo kätte sanud ja temma olla neid jubba 25 aastat wallitsenud; tännas rahwast, kes iggas asjas temma nõu heaks wötnud ja wälmis olnud keik täitmas, mis ni hästi temma,  kui ka rahwa kassuks tulnud. Kui ta omma könnet olli löppetanud, astus meie armas  kihhelkonna kohto herra wälja ja piddas ka üht könnet, kus sees ta ärraselletas, kuida Tali möis nende suggo kätte sanud ja ka sedda, et Tammiste möis Tali karja mõis olnud,  missuggust risti ja waewa nende esstwannemad hirmsa söddade läbbi on piddand  kandma ja kuidas katk rahwast tapnud, nenda et ükskord Tali waldas weel paljast 39 hinge järrele olnud ja sest sadik siamale rahho tulnud, kui meie ma Wenne rigi wallitsuse  alla sanud. Selle peale laulsid Torrimeeste  laulo-koor passunatega ühhes ja keige kokkotulnud rahwaga: ..Zummal keisert õnnista  !" Kui laul lauldud olli, astus Ulo herra rahwa ette ja ütles: ..Et nüüd Jummalale  olleme au andnud, siis wötkem ka omma Keisre Herrale au anda!" ta tõstis omma mütsi ja keik piddo wöergd temmaga ning hüüdsid wäggewa ja waljo heälega: Ellago meie Keiser hurra, hurra, hurra! (Järg jäeb tullema.) Ommalt maalt. Pernust. sKeigile tähhelpanne- Kuida se jubba meie söbradel teada, nõuab krono igga Postimehhe pealt postirahha 25 protsenti. Tärmini läks sellega nenda nattuke löbbusamast, sest et ristpabberi al neid iggaühhe kätte sai läkkitud ja sepärrast polnud selle Lehhe wäljaandjal suurt summat korraga wälja maksa, nüüd on se agga krono polest köwwaste ärrakeeldud, waid peawad wutrali  sees ehk kuida saksa rahwas ütleb „kuwäri"  sees sadetud sama; agga peab pole aastane  postirahha korraga ette ärramaksetud ollema.  Et agga nüüd wägga paljo Postimehhe 261