tahtwad. Jah, sedda sowin süddamest, laeka lummal tõeks minna! Pallun sedda keigite räkida, kellega kokko sate. sUed  Kindral-supertendi  vr. A. Chri siiani assemele tulleb sesamma  prohwesser Vr. Th. Harnack Erlangi linnast  taggast, kelle assemele enne temma tulli, kui Harnack 1853 Erlangi läks; Õnsa wesser vr. A. Wachsmnthi assemele vr. A. Vogel Münkeni linnast. Kumbgi ei olle weel siin. üks meile tundmattaZ hea innimenne, kuida praos Willigerode teada'annab, on teise eesti kirriko ehhitamisse peale üht 100-rubl. 5- protsentillst koddose laena intresstpabberit kinkinud.  Onnistago tedda Jummal! Ehk kül tänna alles Mihklepääw on, tulli meil siin noor lummi jubba pühhapääw, 26. Sept. ennast essimest korda näitama. Olli seddasamma karwa walge, nago minnewa süggise, agga õlleks ka nattuke hiljemaks wõinud tutlema  jada. Esmaspääw ollid kassukad ja tallimütsid  platsis. ' Perno makonnast. sPiissi õnnetus, j Kuida meile sõbbn annab, olla 18. Septembril  Torn lodjaotsa kõrtsis nisugAnne õnnetus  sündinud. Körtsmiko wanneim poeg olla pääw ennc seda metsast tulnud ja omma laetud tulleriista, kus Püstong peal, laste käesadawale jätnud. Temma weike 10-aastane wend hakkauud  püssiga mängima ja lasknud üht 8-aastast tüttarlast MHhha, kelle wannemad seal lähhedal korteri hones cllada. Paar. korda olli laps weel kässi ringutanud ja warsi surnuks jänud; sest haawli laeng olla keige troppiga konist läbbitunginud  ja hülgamist kinni pannud! Lapse wannemad on kehwad innimessed ja se olnud nende wanuem laps. Nende ahhastust ei mõista kegi sulg üllcSpanna. Agga Piissimehhed wõiwad  sest wägga head õppetust wõtta. sUsso seggamissest.j Näddala kolme eest saime meie Narwa poolt kirja selle sowimissega:  „Postimees, te su lahti ja rägi ühhest ussoseggajast,  kes siin Baptisti ussoga rahwast pudis eksitada ja siit mullo Saremale läks w. Sa tunned jo tcdda." Kes se Baptisti Maltswet siis on? No, waatge, silmanäust ma tedda kül ei tunne, agga muido põlle ta mul mitte tundmatta. Temma on ammeti polest mamõetja ja nimmega Schwan; ellas enne Tallinnamaal ja kirjutas meile sel aeal Perno mõnda õppetlikko, tannowäärt kirja, mis selleaegse „ Perno Postimehhe" Laskns rahwale  luggeda andsime. Parrast tulli temmat mehhel, minna ei tea kust poolt, Baptisti tujo reale, ja siis ei sündinud meie juttud ennam kokko. Tallinnamaalt läks ta ärra tahha Narma  Ingermannimale mõisarentnikuks ja kirjutas sealt ka weel Perno. Seal olli agga temmat se raske õnnews, et mõisa keige ta warraga ärrapõlles  ja sellepärrast piddi nüüd jälle endist ammetit peale hakkama. Kui ma Pernus wimaks  weel Kurama Baptisti ussulissest kõnnelesin,  Leggi se temmale pahha meelt ning ta kirjutas  selle wasto pikka kirja, kus sees ta ommal  kombel pudis ärraselletada, kuida meie Lutterusse usso ja mu ristirahwa lasteristiminne  eksitus ja Baptisti täisealiste ristminne õige olla :c. Muidogi ei olnud mul wõimalik nisuggust  kirja trükki panna. Nenda jäid meie loud, kui minna Pernust ärratullin, künni nüüd 30. Augustini, kus Narwa kirri temmast jälle kõuneles.  Selle kirja järrele olla temma ennast Peterburgis, kus üks Baptisti usso üllem ellada,  taieste Baptisti usko lasknud ümberristida. Temma Narwa poolsest ellastPärrast ümberristmist ja enne Saremale minnemist otame selgemaid sõnnumid.  Nüüdse „Perno Postimehhe" 38 numres  loeme, et Schwan Saremaal ka omma ue ussolautamisse tööd katsuda eddasi aeada, isseärranis  Mustjglla kihhelkonnas; agga mil wisil ja kui laialt se olnud, ei olle selgemalt üllespandud. Baptistide seas on ka wagga innimessi küllalt,  agga nende usso õppetus on seggane; nenda kui õiglane ja wagga innimenne ka walski  rahha ilmateadmatta wõib õigeks piddada ja sellega isseennast ja teisi petta. Meie arwates teeb Schwan nenda. Mast. Kui lummal Ria Eestikoggodusse õpp. O- A. v. Jannau arrakutsus, sai abbiõppetaja  R. Zink esmalt temma ammeti tallitajaks  ja parrast temma assemele wallitsetud ning 12. Septembril ammeti peale seatud ja 330