mehhe pea nõu olli temmale raudo alla Panna, ja siin tahtis La üllemal nimmetud õlliga prowi katsuda. Suurhulk innimessi koAgus kokko, sedda asja watama, kas korda lähhäks ehk mitte. Hobbusele  senti nüüd Petersilli-õlliga märjaks kastetud  rättik ninna ette, nenda et õlli haiso hingega sisse tõmbas, ja wata immet! keik temma endised  tembud ollid nago ärrapühhitud, et hobbue ennast kni lammas waggusi rautada laskis. Olli rättik jäti parrast rautamist weel senni kaua ninna ümber, kui rakkesse olli pandud, ja siis wõeti arra. Ennäh, loom olli taieste teiseks lömaks sannd, endisest hobbuse kombedest ei olle middagi järrele jänud, ja perremees ei kahhetse ennam suggugi, Ledda ostnud ollewad. Selle järrele ei wvi muud arwata, km et nimmetud õlli wist hobbuse ihho soned tuimaks ja seläbbi tedda tassaseks teeb. Olgo sellega nüüd kuida tahhes, pea assi on, kui aitab. Meie anname sedda nimmelt sellepärrast teada, et igga  mees, kennel sähhärdune eddew, kärsito loom juhtub ollema, seddasamma katsuks. Petersilliõlli  on iggast aptegist sada. (Peru. W.) - M alla saak.j Aitumma Junnnalale, kui nattuke häid sonnumid tulleb. Kui õige Eestimehhel omma puhhas leib, räimed ja pimamärg  käes on, siis on tal kõht täis, ja südda kõwwa,  teeb tööd ja tänuab lummalat. Jätkub seddawõrt, et Pühhade aeal ja Pühha päiwil parrem  sutäis wõtta on, noh, sedda parrem! Kuleme  et Lummal maad ja merd, se on wilja ja kallasaaki õnnistanud, siis ei kurwasta se meid paljo, kni õunapuud ja pnhlaka marjad mõnni aasta ikkaldawad. 14. Aprilli ku Päwal kirjutab meile üks Perno sõbber nenda: „ Armas Postimees! Tänna kulutan Perno poolt middagi, mis sul rõmo teeb. Meie kalla rand on, tänno Jummalale, sel kewwadel õige rohkeste õnnistud. Praego on meie linna tagga merre kaldal nelli suurt räime loma (nota) kinni, nimmelt: Karl Rolleril, kaupmehhe Heinrichsonil  linna poolt, ja kahhe Räma kiprel, HA Margusel ja Mangus Lausel, ja keige neljaK ni rohkeste, et keige wannemad innimessed nisuggust  rohket raimesaki ennam ei mälleta. Selle eest peame tänno andma, sest kui merri õnnistab,  saab mamees ka omma jaggo. Nenda on ka mu kallasagiga meie rannas. Kallapadid seis- wad, keigesuggu kalladega taidetud, igga hommiko  kello IZ neni al ja ootwad ostjaid; teada uiuidogi, hinnad on müal nüüd alwad ja ostjad tahhaks weel oddawanmlt. Jääl, igga pääw paljo ülle, et muud nõu ei olle, kui wi koeo taggasi ja panne sola. Kahjo et „EeSti Postimees" ni kaugel ellab, muido sadaks Perno wadder temmale ka pühhadeks mõnne pari suri kohha kallo. Meie manna Perno jõe sild puhkab ka alles talwe korteris, mõnni tol wet kõhho al. Ei lubbagi enne wälja tulla ja teekäiatele ülle jõe hõlpsamat teed tehha, kui merre poolt tormi tõuseb ja jõewet tõstab." Ai. Niast. sLihwlandi mapääwj ehk mõisnikude  noupiddamissed on jnbba 11. Aprillil lõppetud ja kindral - kubberneri herra Baron Lieven teisipääw, 14. Aprl. PeLerbnrgi reisinud.  Muud ei seisa weel siamale middagi kirjas. Peteeburgist, sPola Lallorahwa sadikud.j  Minnewase lehhe lõppetusses olleme lühhideltnimmetanud,etPolatallorahwas 70 (neid olnud 73) meest Peterburgi saatnud, meie arm oli st Keisri Herrat selle eest tännama, et Temma nende seisust ue seaduste läbbi kergitanud ja kinnitanud. Sel näddalal kõ uneleb Peterburgi seitung sest jubba pikkematt. Pola tallopoead ollid esmalt mawallitseja Grahw Bergi käest lubba pallunud, sedda asja ettewõtta, ja ollid sedda lubba ka sanud. 5. Aprillil jõudsid mehhed  Peterburgi ja leidsid Shnkowi maeas nende tarwis walmistud korterit ja üllespiddamist eest. Warsi peale selle tulli Keisri adjutant lankowski  neid senna watama, kelle holeks olli antud, nende eest murretseda. Ta ütles neile, et Keisri Herra neid omma wõeraks piddada. Sedda Keisri armo kuuldes said mehhcd ni üllewägga rõõmsaks ja ütlesid, et Pola tallorahwas, keik mees mehhelt Keisri ette olleksid tulnud  ue seaduste eest tänno andma; agga et se mitte wõimalik ep olnud, olla teised neid saatnud  keige Pola tallorahwa nimmel Keisrit süddame põhjast tännama. Teisel päwal sowisid mehhed omma usso kirrikus Keisri eest tännopalwet tehha, ja läksid enne lõunat katoliko Katarina-kirriko. Kaua on nemmad seal altari ees põlwili maaS omma kalli Keisri eest lummalat pallunud. 135