Ommalt maalt. Pernust. piiskopi reisist.) Meie aulik Lihwlandima piiskopi herra vi. Kristiani sõitis warsi peale selle, kui meie linna kirriko asjo ja jummalatenistust olli üllewadanud, omma terwise kinnitamisseks Testama öppetaja jure, kust ta möda läinud teisipäwal Perno tulli ja kesknäddala hommiko kello 7 aurolaewaga Riga sõitis. sJlmadest.) Meie pöllomeeste pead käiwad se aasta jälle otse kui mönne kannal ümber ja süddamed pöritawad, agga mis woiwad  parrata, peawad heaks wötma, mis käes on. Zuli ku hakkatusses, just parrajal heina aeal, läksid ilmad wessiseks, ennamiste igga pääw saddas wihma, ja mönned olla essimeste wihmaste päwade sees priskeste nita lasknud, ses lotusses, et kui kuiwale lähhäb, siis sedda jälle wöiwad ülleswötta; agga need wessised päwad wennisid pikkale, jubba peale kolm näddalat  saeab ennamiste igga pääw wihma, kus lo wõtmisse peale kegi woi möttelda ja nenda tahhab hein wäggise käest ärramäddaneda. Põllud olla nisamma wee al, ei woida künda egga middagist tehha; kartohwled hakkata mitmes  kohtas, issiärranis kus maddalad maad, jubba mäddanema. Rasked wihma saod olla issiärranis sui wiljale paljo kahjo teinud, linnad pannud enne õitsemist mahha, kellest ka ennam suurt asja pea ollema. Rukki leikus on jubba selja tagga ja wärske palloke  pöllomehhel ärrakatsutud; agga kas se peaks tössi ollema, kuida üks naesterahwas könneles, (neid ei woi kül paljo uskuda) ta olla ühhe kõrre otsas kahheksa pead leidnud; se näitab nago Warao unne näo modi ollewad;  on kegi põllomees sedda leidnud, siis pallume sest meile selgemat teadust anda. Sandi ilmade ülle kaebab ka üks meie Halliste  poolt söbber ja ütleb, et seal 9. Jutist künni 24. Zulini igga pääw wihma saddanud,  keige selle aea sees põlle neil rohkem, kui kolm kuiwa päwa olnud ja ütleb otse nendasamma,  et heina teggemissega põlle teggemistki, seisab jo peale kahhe näddala maas ja hakkata  jubba mäddanema! Sesuggused kur- wad sönnnmed langewad iggalt poolt kokko, ja need tahtwad meile kallist aega ettekulutada. Zummal woib kül omma aega pea pöörda ja sedda keik jälle heaks tehha, mis meie silmade ees pahha näikse, meie ei pea agga mitte urrama,  waid kannatlikkult wastowötma, mis ta meie peale sadab. Sest temma heldus kestab iggaweste! sParkis Meie waestelaste  koli-maea üllemad ja holekandjad lasksid möda läinud teisipäwa õhtul parkis ehk lustaedas  kenna tullewärki tehha ja keik park olli täis kenna latre Lullesid. Jggaüks, kes sisse läks, maksis 25 kopp. ja nenda korjati selle koli heaks 130 rubla kokko. Kui kullud mahha arwame, jäeb neile ommeti peale saea rubla ülle, mis sure tänno waärt on. Jlmoke olli sel õhtul kenna ja sepärrast ka rohkeste rahwast kokko tulnud. Tänname siis waeste-laste nimmel neid ausaid holekandjaid herrasid, kes sedda waewa omma holeks wötsid,  sedda tullewärki tehha laska ja ka neid, kes omma annetega neid römustanud. Römus  andja on Jummala mele parrast. Perno makonnast. nnetusse Kes Halliste poo! käinud, teab kül, et Abia ja Kaubi mõisa wahhel üks weike jõekene, kellel  wihmase aeaga ka omma kord süggawust, kukkub kegi senna sisse, siis on waewalinne jälle elluga wälja sada. Söbber kirjutab, et kolm meest olla senna sisse kukkunud ja otse kui kiwwid kohhe põhja läinud. Üks neist olnud kaunis ojuja mees, se rabbelenud ennast  teistest lahti ja ojunud wälja, agga teised  olleksid senna jänud, kui mitte abbi põlleks  lahhedal olnud sanud wälja tõmmatud.  Se assi ütleb jälle: „wata ette kuhhu sa astud!" sHullust Jsseärranis sui aego juhtub sedda saggedaste, et koerad hulluks  lähwad, agga peawad ka siis innimessed nobbedad ollema ja neid warma mahha löma,  enne kui nende labbi surem kahjo sünnib.  Halliste söbber kirjutab: ..Meie ümberkaudo  on sedda saggedaste kuulda, et hullud  koerad siin ja seal ümber hulkuwad ja 243