tunne nemmad koggoni. Et nemmad ka enne  talwe omma wilja peksnud, sedda ei mälleta  need keige wannemad innimessed; sepärrast  ruttawad nemmad jubba Augusti ja Septembri  kuus, selle töga walmis sada, sest nende  kude sees on neil ennamiste keige kennamad ilmad, mis parrajad wilja peksmisseks. Se aasta läksid agga ilmad jubba kesk Septembri kuul pahhaks, mis läbbi omma wilja peksmist piddid seisma jätma. Rasked wihma saod, uddu ja külm ollid nende wilja nabrad läbbi  ärraleotanud, ning kardawad nüüd keik raisko minnewad. Kui sesuggused ilmad kauaks  jäwad, siis mäddaneb kül keik pöllo peale! Paljo on ka omma talli wilja semet pool wäggise  mahha teinud, mis ka kennaste ülles tõusnud  ja et kül ilmad külmad, siiski kaswanud orras priskeste mis ülle igga ma-mees romustas;  agga wannemad innimessed kardawad,  et orras liig sureks lähhäb ja pärrast ärramäddaneb." Mis nõu taewa tadikessel  seal on, sedda ei woi meie teada! Rostowist. sßahha Meie ma keles on üks wägga kallis wanna sönna: ..Zlma töta ei sa süa, Rikkaks sada ärra püa." Wist ei tunne teise kele rahwas sedda sönna, et nende seast teggusid leitakse, mis selle wasto  käiwad. Minnewa näddala könnelesime ühhest  j üdist, kes wals - rahhasid teggi ja tänna juttustawad seitungid ühhest kassakast, kelle käest 293 wals 25-rublast leitud. Mees woeti warsi kinni ja pandi puri. Pärrast leiri ka need massinad ülles, kellega need rahhad ollid  tehtud ja wimaks weel 55 tuhhat rubla wals-rahha. Mis palka meister sanud, ei tea seitungid weel könneleda. Wõeralt maalt. Preistmaalt. Berlinist kirjutakse, et Daanlassed Kopenhageni linnast Wlensburgi, Haderslebeni ja Apenradi ning ülleültse keige Pöhja-Sleswigi rahwale, kes Dani keelt könnelewad,  kawwalal wisil nõu annud, et kui Dani kunningas Jütlandi tulleb, enneste seast mehhi wallitsewad kes tedda terretama lähwad, ja temmale omma kurbtust selle ülle kaebawad, et nad Dani wallitsusse alt lahti sanud ning ka ühtlasse sedda palluwad, et nad pea jälle Saksa wallitsusse alt lahti woiksid sada. Põhja Sleswigi Daanlassed ei pea koggoniste sedda uskuma, et Dani ja Saksa ühhendud rigid enneste wahhel jubba rahho teinud. Anstriamaalt juttustakse ühhest pissukessest  waidlemissest, mis neil Preislassega woidetud hertsogi made kaitsmisse parrast olla. Preislane arwata ennesel keige surema õiguse ollewad nende made ülle wallitseda ja ütleb, et teiste ühhendud rikidel ei olla sellega middagi teggemist, agga Austriat on jälle koggoni isse mõtted; ta ütleb: södda on otsas, rahho kinnitub,  sepärrast peab ka nüüd keige esmalt ja õige warmalt selle eest hoolt ja murret kantama, et need maad omma pärris wallitseja  kätte sawad, sest sedda on seal wägga häddaste tarwis, ning ühhendud rikide kohhus  on wastoräkimatta sedda asja tallitada. Preislane ei olla sellega suggugi rahhul, mis läbbi kardab au wähhenewad ja kostab wasto:  Eüropa suurde rikide holeks on need maad antud ja sepärrast olla se ka aina nende assi, neid maid wallitseda ja neile wallitsejat seada. Austria ei arwa sedda ommetige mitte õige ollewad waid ütleb, et se wallitsus agga ni kauaks nende kätte antud, künni sealt assi oiendud saab, agga koggoniste mitte kauemaks. Rahho teggemisse protokollis olla se ka selgeste  üllespandud, et Dani kunningas keikis, mis Austria ja Preisi wallitsussed tewad, rahhul  peab ollema; agga tal olla ka ühtlasse se õigus, sedda nõuda, et hertsogi made pärris  wallitseja seadminne mitte liig pikkale ei wenniks. Nenda on asjad praego seal. Prantfusfemaalt. Mrohweti ette- üks enne tuntud walle - prohwet kulutanud jubba rohkem aasta aega ette, et se aasta Nowembri ku esflmesse pole sees suur wee-upputus saab tullema, mis ka hilja aea eest Ztalia, Spania ja lõuna Prantsussemaal olli ja suurt kahjo teggi. Nüüd olla ta 5. 397