sinmsed plekkid järvele jäwad, waid ikka kassa  kes te ja pehmeste. Need on keik asjad, mis üks tüttarlaps omma tullewa ello õnne märgiks  peab wötma. Et Teil üks tössine nõu minno parrast süddames on, sedda tunnen ja ussun ma ilma kartusseta, agga se kaupmehhe sel on mulle ka jubba paar korda körwa sisse öhkanud, et ta ilma minnuta ellada ei woida. Löppetusseks pallun Teid agga enne omma lotust meel mitte üsna ärra heita, kui ma omma tuksuma süddame ülle ollen wöimust sanud. Teie N. M. 166 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 18. Mai 1865. Druck und Verlag von F. W. Borm in Pernau. Teadaandmissed. Perno linna Brandkollegiumi polest antakse seläbbi keikile teada, et nimmetud kohhus selle ku wimaste päwade sees keik linna ja allewid maea maealt tahhab läbbi käia ja järrele wadata,  'kas keik ahjud ja tullekohhad ommaö täielikkus korras on ja kas keik kustutamisse riistad, kuida 15. Oktobril 1863 44 kästud, on jure murretsetud. Ühtlaöse "tulletakse ka igga maea perremehhele  mele, et need wimase läbbi watamisse jures pudulissed leitud asjad, nüüd parrandud  peawad ollema ja kes selle eest tännini põlle hoolt kandnud, sedda nüüd wibimata peawad  teggema. Kes selle polest holimatta, samad  pärrast sedda omma süüks piddama, kui Lrahwi alla langemad. Pernus Brandkollegiumis, 4. Mail 1865. Brandkohto peawannem L. Kridner. M 18. Brackmann, kirjutaja, z Ein wohlerzogener Knabe vom Lande, der mit genügenden Schulkenntnissen versehen ist und die Handlung erlernen will, kann eine Stclle erhalten. Au erfragen bei dem Herrn Stadtbuchdrucker Borm in Pernau. 2 Perno linnas, merreküllas, on kaupmehhe Oltowi maeas üks prugitud korwwanker müa. Kes osta tahhab, woib sealsammas maeas hinna polest otsust sada. 1 G " G G Wägga hea Wäljama terrass G s ja raud ammet riistadega ol- G J leme ühtlasse sanud: sured wahhedaks J J tehtud labbidad, ilma hammasteta sir- G bid, raud-rähhed, akna-rauad, lamba- « G rauad, hobbuste-ahhelad, kastide-, kap- J J pide-, suhwladide--, sahwrei- ja maea-ukse- lukkusid, tabba-lukkusid ja muid asjo, « « mis keik oddawa hinna eest on sada w J Pernus kaupmehhe Steini jures. J G ' W GKGKOKKGOKKKOVWSGGKGWGGKGKAGV Perno linna Üllejöe allewil, Lahni auro weske peale on üks wägga hea willa krasimisse  mässin üllespandud, kellega wägga hästi willo krasitakse; waewa palka woetakse 7 kopp. naelast. Kellel willo krasida, wigo senna, tehhakse  ussinaste walmis. s Höbbe rubla tükka ostab ja annab, kui ued 115 koppikat tükkist August Müller, kes Kämmeri maeas wenne kirriko lähhedal ellad. Wie näddala eest on Lindi mõisa karjama pealt üks punnane, kahhe aastane hobbune, kellel walge plek ninna peal ja pikkad kabjad, ärrakaddunuv. Ausat leidjat pallutakse sedda hobbust Audro mõisa wia, kus ta omma waewa tassutud saab. i Minnewa laupäwa öhto näddala eest on Perno  linna lähhedal Sauga mõisa tuliko möldrel  üks uus kartsastega rautud wanker, kellel  raud aksid ehk tükkid, weske ju rest ärrawarrastud.  Wanker on tallo wankre modi, muud kui et kartsa otsad ees ja tagga nattuke  kõrgemad, kui keskel; musta wärwiga mustaks wärwitud. Jgga ausa mehhele, kes möldrile ta wankrest teadust teab anda, kust ta sedda jälle kätte woiks sada, lubbab ta wiis rubla waewa palgaks. , Orrajöe waldas, Kabli küllas, on Linno Jurril üks 14-aastane punnane ruun hobbune  ärrakaddunud. Kes sest hobbusest Orrajöe  mõisa ehk temma perremehhele teab teadust anda ehk kes sedda senna wi!b, saab omma waewa ausaste tassutud. i