kama. Need tüddisid Parrast ärra ja läksid koeo. Silgo-Mats isse läks Paide ja Mas seal nago kõrtsikärbes tmhterides. Just kui ta kõige rõõmsam olli, tulli kohtotener 2 soldatiga sisse ja nüüd Mats, astu wahhele ja patseri tõtni! Oh palla silk! Rõõm ölli lühhike ja kurbdtts pik. Teisel hommikul tõotas kül mees taewa ja ma jures: „Ei minna ennam winatilka  ello sees snhho eiwõtta!" Ent mes tetto, om tetto! Peale räimede olla Silgo-Mats ka weel ühhe koddaniko rahha, mis kasä antud mõnd asja tallitada, ommal wisil paigale pannud. Nüüd õtab rehnuti selletust. Ma ei ussu mitte et mõnni temmaga korterit wahhetada tahhaks. Mis Mats otsib, sedda Mats leiab. Kuida to, nõnda palk. HtömsM. jEmmaste kihhelkondj on alles noor Lännawo aastane laps ning sai 24. Septembri! nimme alla. Meie olleksime sest ammo piddanud kõnnelema, agga mis tehha, kui ülle Peterburgi piddime sõnnumid otama! Olgo sellega kuida on, meie ei wõi mitte tahta, et Emmastes kegi piddi teadma, kus eestikele  zeitungid on; agga mis ülle Peterburgi Emmastest tuleme, teeb meile süddamest rõmo. Nimmetud uus koggodus olli enne üks jaggo Keina koggodussest, mis 7000 hinge suur olli. Lellest liggi 3000 hinge nüüd isseärranis koggodusseks  on heitnud ja Emmaste koggodusse Nimme kannab. Omma uut kirrikut olla nemmad  Immanujeli-kirrikuks nimmetanud. Wägga tähtjas ja trööstlik nimmi: „Jummal on meiteg a!" Kus sedda ellawalt ustakse ja kulutakse, seal põlle wigga. Senni kui lummala  puhhas sõnna ja saakramentid meile jäwad,  on meie kirrikud Jmmsnueli-kirrikud. Omma  kirrikut olla uus Emmaste koggodus liggi aastaga walmis ehhitMud. Kui ka mitte suur ja kergemalt ehhitud, kui muud kirrikud, siis on ikka suur assi ni nore ja weikse koggodusse  kohta. Emmaste mõisa pärrisproua, grahwina  De la Gardie, olla ehhitusse kullo kannud  ja õppetaja maea tarwis tük maad annud, mis sure tännowäärt hea teggo on. Koggodusse liikmetel ennestel ei olnud kirriko ehhitaMisse jures muud koormat kanda, kui törahwast anda. Ue koggodusse essimene õppetaja, kedda 24. Sept. ammeti peale seati, on F. Luther Tal- linnast. Kittikut pühhitsemas ja õppetajat ammeti  peale stadimas on Eestima kindral-superi. W. Schultz isse seal olnud. Andko nüüd lumnml, et selle ue kirriko Lornike ka mitte ilmasjata  taewa pole ei näitaks, waid temma sees selge künal põlleks, kelle walgel rahwas kitsast teed leiaks? PeterVurgist. sUed püssid.j Mmnewa aastast sadik, kus Preisi takkaladimisse püssid Austria sõas ui suurt immet teggid, hakkasid ka muud ümberkaudv sõawallitsussed sedda tähhelpannema,  et se mitte üks pnhhas ei olle, mähhärdusfed  püssid sõameestel käes on. Ka Munema  sõawallitsm on kõiksuggused takkaladimisse püssid ärraprowinud ja wimaks Karli püssi wallitsinud, mis järrele nüüd endised püssid takkaladimisse  püssiks ümbermudetakse. Lühhikese näitusse ja selletusse järrele on ka Wenne soldatid  nisugguse püssiga 12—14 pauko minnutis lasknud, mis ka ennamist märkiläinud. Ühhe sähhärduse püssiga olla 30,000 Pauko lastud, ilma et püs õlleks rikkutud sanud. sPeterburgi - Helsingi raudtee lubbas olla kõige üllemast köhhast jubba antud ning saab Somerahwa loius, Helsingi M Peterburgi  wahhel raudteed sada, tõeks miunema. 30 miljoni marka ehk 5 miljoni hõbbembla annab  krono selle tarwis ommast käest. Tõ saab tullewa kewwade peale hakkama. Sowime head õnne, Somerahwa kassuks dlli sedda ka wägga tarwis. Wõeralt maalt. SaksamaM. Esmalt peame warsi ütlema, et kõige made sees, mis teine pool Wenne piri seiswad, tänna essimene Iõulopühha sa mhwas  kirrikus on. Neil ott tänna 25., meil alles 13. Detsember, sest meie olleMe neist 12 päwa tagga, ja meie essimene Iõulopühha tulleb weel esmaspääw näddala pärrast. Tänna ei sünni siis ka Saksamaal muud middagi, kui mis Zõulopühhil wõib sündida. Heina tuppa aeamisse pruki neil ei olle, agga sedda ennam põllewad Jõul op und nago meie vmma wllewase  pildi peal same näggema. Tänna seiswad kõik parlamendi ja kohto uksed seal kinni ja kõik parlamendi liikmed on koeo läinud, sest tänna 394