mestel keigest sest hullustamissest olnud, kui teisi hukkasid ja paljo ennam isseendid hukkata lasksid? Ei mingisuggust! Oh, et uus aasta meile need römo sonnumed tooks: Pola mässaminne  on taieste lõpnud! kui wägga sowiksime  meie sedda Pola rahwa ommä õnneks ja Keisri Herra süddame römuks! Wöeralt maalt. Saksa- ja Danimaalt. sAujärje pärri  misse tüllis Koer augub künni küllalinne  tulleb, on üks wanna tuttaw möistosönna  ja näitab Saksa ja Danima kohta tõeks minnewad. Wöib olla, kui sesinnane leht luggejate  kätte saab, et siis jubba mönni hea tilk Saksa ja Dani werd on jooksnud. Söatants  näitab wäggise toeks minnewad. Olgo se nüüd kül pühhade wasto kurb kuulda, sest ei holita. Jubba minnewa ku 20. ja 21. päwal on üks rüggement saksa husarid ja 0000 jallameest Dani rajale jõudnud, kes Holsteinimale sisse astuwad ja Daanlasi maenitsewad  eest ärraminna, muido tulleb jalla pealt tülli. Daanlased jälle ei tahha eest ärraminna  egga hertsogimaid Sakslaste holeks jätta. 22. Nowembril ollid 20,000 Austriameest  Dani piride pole astumas ja Preisimaalt  peab teist nenda paljo sadetama ehk weel kümme kond tuhhat ennam. No Daanlased, mis jöulo pühhi teie nüüd otate? Nüüd ollete saksa Mihklit ommeti ni wihhaseks sanud, et temma teid omma jöuloworsti ennam waggusi  süa ei lasse. Tõeste, sedda õnnetust põlle kegi mu Daanlaste kaela tombanud, kui Daanlased  isse. Peale 10 aastat on nemmad Sleswig - Holsteini Sakslasi igga piddi pinanud  ja wasto seadust Daanlasiks ümbermuta tahtnud. Saksama rigi koggokond on neid kül maenitsenud, neile eht Mihkle modi kül aega annud õigusse tee peale taggasi pöörda ota senni! Daanlased on õelamaks läinud. Nüüd tulli uus kunningas ja sest sadik piddid  Sleswig-Holsteini hertsogimaad omma isseärranis  saksa hertsogi alla sama ja hertsog Pvidrik Augustenburgil olli aujärjepärrimisse õigus. Agga wötta nappust! Daanlased käisid  sure kissaga senni omma ue kunninga peale, künni ta üht wastooksa seadust piddi allakirjutama,  mis läbbi nimmetud hertsogirigid koggoni Saksamaast piddid lahti leigatud ja Dani rigi sisse pogitud sama. Uus kunningas  Kristian IX. panni esmalt kül wasto, üllekohto seadust allakirjutada, agga kui Daanlaste  pealeaeaminne ja kissa ikka suremaks läks, mõtles ta pärrast: olgo peale! ja kirjutas alla. Pilatus teggi ka nendasamma. Nüüd ollid Daanlased rõõmsad ja kiitsid omma kunningast  pilwist sadik, et nende heaks meleks Sakslastele  olli üllekohhut teinud. Agga sellesamma  sulle otsaga, misga Kristian IX. üllekohto käsko allakirjutas, olli ta ühhelhobil Saksama wallitsejate süddamesse torkinud. Säh, nüüd on kä! Nad on Sakslasi senni karwopiddi tömbanud, künni neid wimaks ommeti enneste kallale on sanud. Kui nad nüüd jõuluks ja ueks aastaks saksa saunas wihhelda sawad, siis ep olle minna mitte leini wiskanud, waid nemmad isse. Mönned sönnumed kulutawad, et Rootsi naber Daanlastele tahta 22,W0 meest abbi sata, agga sellega põlle assi weel selge. Sel kombel wöiks söatulli sureks tõusta.  Jääb agga tülli Sakslaste ja Danlaste omma tallitada, siis ei tulle sest mu madele middagi raskust. On söatants mödas ja Daanlased  omma sabbatäie sanud, küllab siis aega möda arro tehhakse, kes Sleswig - Holsteini aujärjepärria peab ollema; sellega põlle Sakslased  isse weel mitte ühhes meles.  Nenda  on loud, ja nüüd tehko mis taht, minna wannal aastal neist ennam ei rägi. Würtemb ergist. Meie Keisri wend, Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh, on se kord omma prouaga seal maal suggulaste  jures küllalisseks. Würtembergi aujärjepärria  proua on jo Suurwürst Konstantini  ödde ja temma proua Würtembergi kunninga proua öetüttar, seal on nemmad jo wägga liggidalt suggulased. Keik ma seitungid  kulutawad sedda allandust ja lahkust, misga suurwürst Konstantin, ehk kül keige surema keisri poeg ja wend, teiste innimeste 398