ma kolis käia ja neid pärris ma mehhiks jada;  sest üks tark mamees adra tagga, on ennam  wäärt, kui üks solgitud saksa kingissep woi rätsep, ehk monned muud sellesarnatsed ammet-mehhed, neist on monned ni uhked, et issiennast ei näe. Meie ei ütle sedda keigist, waid agga mönnest. Wimaks on meie palwe se: piddage kolid kalliks ja armsaks ning laske ommad lapsed holega kolis käia, sest sealt sawad nemmad üht warrandust, mis wargad  ei woi ärrawarrastada, ei rooste rikkuda,  egga tulli ärrapölletada. Kes ommale tarkusse warrandust rohkeste kokko pannud, ei prügi nälga karta ja woib julge olla, et se sönna tossi on: ~Se innimenne on rikkas, kes paljo õppinud." On meil lapse pölwes tarkust kokko korjatud, siis leiame sedda wannadusses  eest; agga ikka on hea, kui omma kue sisse jäme. Ommalt maalt. Peruust. Meie Zöulo laat sai, kuida politsei polest kulutud olli, 20. ja 21. selle ku päwal petud. Issi omma jallaga põlle meie kül senna sanud, sest piddime just neil päiwil koddo ollema ja wodid walwama termis olli nattuke waene; ilmoke olli ka liig tormine ja märg ning ülle jöe saminne koggoniste waene. Mönned head innimessed, kes wäggise teiste ette põlle tahtnud tungida, olla piddand kaks ja kolm tundi otama, enne kui padi peale sanud, et woinud ülle sada. Jummala pantud sild jöe peal, on kül seal, agga mollemad otsad ärralöhhutud; - jalla innimessed jooksnud hädda parrast ülle, kus monned ka nattuke kasta sanud; märja sabbadega  olnud iggaüks, kes ülle jeä jooksnud, sest jeä peal olnud kauniste met. Kes märga sabba põlle tahtnud, läinud padiga ülle. Et nenda koddo ollime, sepärrast põlle meie ladast ja temma naljast middagi näinud, maid mis meie sest tänna könneleme, juttustas meile üks hea söbber, kes sealt olli korra läbbi jooksnud.  Ta könneles nenda: „Et teed sandid ja üllesaminne jõest wägga waene, sedda tun- nistas jubba se, et lada rahwas paljo arwem olli, kui mujdo iggakord, wois ehk pool ossa neist olla, mis iggakord olnud. Kauba polost  olnud keige rohkem tappetud siggo ja solatud  wimma kallo. Sead olla ka jubba hommiko  warrakult kui uddo sealt kaddunud; kel koppik olnud, wötnud ühhe ja läinud sellega omma teed. Sarwe kandjaid ja sulg ellajaid poste suur.t nähha olnud. Wilja ka wägga pissut ja kel wähhä olnud, küssinud kolm rubla rukki wakkast. Linno olnud kaunis rohkeste  ja sanud müad kolm künni kolm rubla 59koppikat leisikast; nenda kuida linnad, nenda ka hind." Et kül rahwast kassinam, kui muido, olla neid ommetige küllalt olnud, kes kõrtsi Andrust  ja Adut tagga sundinud: olge kermed sisse kallamas, aeg kassin, paar hakkab pea minnema, häddaste tarwis ülle jõe minna. Teistest lada tempudest põlle meie weel middagi  kuulnud, kui ükspäinis sest, et kaks head sõbra padi järrele odates teine teist russikatega  ni armsaste terretanud, et teisel punnane sup suust ja ninnast wälja tulnud. Jah, mis teeb innimenne keik armastusse pärrast omma hea sõbra wasto, kui ehk armaste juhtuwad  kokko sama?! Pernomaalt. Auus söbber kirjutab ühhest hundist: .Lapsest sadik ollen sedda kuulnud, et koddo-hundid peawad ollema, agga ialgi põlle ma üht sesuggust näinud,  agga tännawo rägitakse ühhest, mis Saarde kihhelkonnas, Woltweti maldas 16. Detsembril,  tallo õues, lauda ukse tagga istunud ja odanud sedda aega, mil uks lahti tehhakse. Kas se just üks koddo-hunt olnud, kes sedda teab. Wanna onno istunud, kes teab kui kaua ukse tagga, agga kegi põlle ni mõistlik olnud, tedda sisse palluda. Naesed, kes ollid läinud ellajaid tallitama, leidnud tedda sealt, augutanud ta nahha täis, et häbbiga  omma teed läinud, egga kordagi põlle julgenud taggasi wadata. Selle mele pahhandussega  olla ta sealt otse Killingi malda ühhe tallo õue läinud, jälle otse lauda ukse tahha, kus ta ka omma usko katsunud, agga 419