wanna sanna ei ütle : käbba ei kukko kännust kaugele? Meie wallitseme poia issa assemele, muud middagi." (Jääb palele.) Jutto jätkud. Mehhe ohkaminne. Mo Kai on kallis naesoke, Prisk', terwe, noor ja punnane; Wiis aastat ta mind wihhastand. Mull' tuhhat söimonimme ann'd. Kui laulati meid, kuulsin ma Ta suust meel mimaft korda „Ja". Nüüd turtsub, käksub iggapä Ja künistab, kui kassike. Kül pallun: armas, kallis Kai! Ta turtsub ikka wasto: „ei!" Ataefe ohkaminne Kui lahke olli Hansoke, Kui alles olli peioke! Muud nimme ma ei kuulnudke. Kui ikka: „Kai, mo inglike!" Nüüd agga, kuida luggu nüüd? Mul igga pä on tuhhat süüd! Mis ial teen ehk tallitan, Seal tappelda ja lüa saan. Kes enne olli talleke, On nüüd löukoera sarnane! Postimehhe kirjawastussed. No sedda wisi! Selle näddalane kirja-koggo lähhäb korda.  On kül ka rottikäbbi nisso seas leida, agga sest volle luggu. Mõnned arwawad ~Postimehhe ammeti" liig kerge ollewad, wiskawad temmale ommalt poolt ka mönni peu täis kibbowitso ja ohhakaid tee peale ette, et temma ka tunneks, mis maggo monne mehhe „liggimesse armastus" on. Agga põlle wigga. küllad Jummal hoiab kohhe ja aitab  keigist kannudest ülle. Kui ka siin ehk seal mönne ussi ehk hundi näeme, egga meie sellepärrast ei hakka kartma, et keik metsad ja wäljad neid täis on. 69) C. J. N—s. Teie nõu eest tänname ja tahhame sedda ommal aial prukida. 70) J. R. K—s. Teie essimenne anne on hea rohke, agga sedda parrem. Olge terwe saatmast. 71) A. R. K —s. Teie puistate kül ka wälja, mis süddame  peal pakkitses, agga Teie tete sedda mmstlikkul kombel,  mis keddagit ei pahhanda, ehk kül wöimalik ei olle keik Teie sowimist täita. 72) Wanna aasta löppetusseks on üks mees Postimehhele  ka sappi peekresse wiskanud; agga et meie temma nimme ei tea, siis wastago isse omma kirja ja otsigo Lemmast  pühhade römo. Ja nüüd, mo armas Eesti rahwas, jä seks aastaks Jummalaga! Sia male on Temma meid aitnud, on hoidnud  ja toitnud, meil' terwist annud ja meiega kannatanud: seks mis ta olli, jäeb temma ka iggaweste. Se olgo meie rööm ja tuggi. Ma ollen nõdra jöudo möda te!e kasso nõudnud ja mis ial arwasin tarwis ollewad, teile teada annud. On mönnel nurrisemist olnud, noh, siis andke andeks ja tulletage mele, et ka keige kõrgemad ja kuulsamad  mehhed põlle ial sedda wöinud ütteloa, mis korraga keikide melepärrast olli. Siiski pahha melega egga wöereti nöuuga põlle ma teile ial middagi üttelnud, egga ütle ka. Annab Jummal ello ja termist, siis same 4. Januaril jälle kokko. 400 Jm Nämen des General - Goüvernements der Ostsee- ProvinZen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teadaandmissed. Perno kassakohto polest antakse teäda, et Nurme wessiweöke, mis Perno laMdal Sauga mõisa al seisab, Ä6. ja 30. enne lõunat kello 10 nimmetud kohto eesMMwalikkus  wäljapakkumiöses rendi peale antakse. Perno kassakohtus, 15. Detsembr. 1800. Kassakohto peawannem K. Rambach. Oldermann A. D. Marsching. Oldermann G. Florell. Kirjutaja G. Lehbert. 3 Eistwerre mõisas, Pjllistwerre kihhelk. on mitto tallokohta, muist rahha-, muist teo-orjusse-rendi  peale anda. Kes neid himmustawad,  mingo sealt möisawallitsussega kaupa UMema. 3 itks hea koli - ehk tubba - õrrel on Tartus oddawa hinna eest müa ja köster Luige jures  järrelküsstda. 2 Rasina möisas, Wönno kihhelkonnas, (Tarto makonnas) saab 20. Januaril 1861 üks hea körts oksjani wisil rendi peäle antud. Körtsi järrele on rohkeste aia- ja pöllomaad ja wägga  head heinamaad. Kenne! siis lusti on, mingo nimmetud päwal omma Hinda pakkuma. Kellbergi maia, mis  kreiskolimaia  lähhedal seisab, on oddawa hinna eest müa. Selgemat teädust annab saddulseppa meister F. Glabe Pernus. 1 Selle ku 3: päwal on üks aas- FMÄM- tane märrat-sälg ärrajooksnud. Kes temmast teädust teab anda, saab kaup- Mchhe O. F. Z akobsohni käest Tallinnas, Tarto ulitsal omma waewa tassutud. 2