häddalisse ehk Põllewa asja jures waieldes isse põttema minnema. Uus kirjawiis, kui ta täielikkum on, saab ommale ilma küssimatta  issegi teed teggema, tarwis õlleks agga, et meie nihästi ue kui wanna heast ja weast selget arro saaksime ja siis wastotõrkumatta wallitseda wõiksime. Auksmann ja Laur said konwerenzi polest wastastiko wõitlejaks wallitsetud. Mõllemad astusid tahwli jure. Laur ütles sõnno ette, Auksmann kirjutas, kus jures siis wäljatulli, et ka ue kirjawisi seadusse järrele weel mitte wõimalik ei olle, kõik penemad wäljaütlemisse tähhendussed selgeste  silma ette panna; sesamma pudus tulleb agga ka (panneme jure: kümme kord ennam) wanna kirjawisi jures, (kus pea kõik sõnnad teiseti loeme, kui kirjutame; agga et harjunud  olleme, same läbbi ja arwame õigeks). Pärrast lõunat. õ. Ardres Tiit piddas kõnnet Ue Testamendi  prukimisse ülle kui luggemisse ramat, mis temma seks piddada ja prukida wägga sowks, sest et sel wisil laps maast maddalast meie ello kallima  warraga tutwaks saab, ja mis ta lapsepõlwes ossaks sanud, sedda ka ello aea kinni hoiab. 6. Hans Saar sen piddas kõnnet selle ülle, kui tarwis õlleks mannaks jänud koolmeistride eest nmrretseda, kes ammetist wälja peawad astuma, agga ei tea, misgast ellama. Et koolmeistril ammetis  mitte wõimalik ei olle, middagit taggawarraks  panna, siis peaks kuidagi wisi nõu peetud sama, kuida neid ilma tenimatta pudusse eest hoida, mis wannadusses nende peale ähwardab tullema. Selle peale läks ennistene läbbiräkimine eddast. Kirjawiside ülle räkis oppetaja H örshelmann  ni hästi mannast kui uest ja nimmelt,  kuida uus wiis ennam meie kele põhjast  wäljatulnud, grammatika polest sündsam ja somekele ja kirjawisiga kokko sünnib, ja kuida sepärrast parrem õlleks ennam tõt järrelurida,  kui mõtlematta wasto panna. Et seläbbi nemad ramatud rahwale mõistmatta jääks, kuida mõnned arwawad, ei olle mitte oige, sest temma isse olla laste katsumiste jures ärranäinud, et lapsed, kes selgeste luggeda  mõistsid, ka uut kirja wisi nisamma sel- geste luggesid. Mart Muhhol: Jgga hästi õppetud laps loeb ka wiggalist ja kõige willetsamat soldati kirja õiete. Jürri Lellep:  Kui mõtlematta wihkamissega ikka ue kirjawisi wasto pannakse, ei tulle sest muud, kui sedda, et rahwas seläbbi mitme hea ramato  kassust ilma jääb. J. Adumson: Kolitamatta laps, kui isse ommast peast kirjutada  katsub, teeb sedda ilma teadmatta ikka ue kirja misi järrele, siis peab jo uus wiis ennam kele komusse sees oltema. T. Simonlaatzer:  Seddasamma kuuldakse ka, kui laps ommast peast werida katsub. M. Jakobson ütles isse õppetades ärratunnud ollewad, et uus kirjawiis õppetust kergitab ja lastel kergem on arro sada. Kõik ollid miniaks J. Laossoni  nõuuga rahhul, et assi meel polele ning otsus eddespiddise aea peale wõib jäda. K. A. Tido kõnnest peale hakkates, panni õpp. Hansen C. N. Jakobsoni uest koliluggemisse  ramatust 6 essimest trükpoognat konwerenzile  proMiks ette ja lugges mitmed tükkid sealt seest, mis odatawat ramatut Kikile melepärralisseks  teggi. Opp. Hörshelmann rakis ja selletas sest, kuida se luggemisse ramat ja Uus Testament  teine teise kõrwas kolis peawad prugitud  sama ja õpp. Hansen kõnneles senna jure, kuida Preisi kolides selle polest tehhakse, kus peale mu ZppetuSse meel iggapääw üks tund peetakse, mis palwega hakkatakse ja lõppetakse,  ja kus kõigeparremad luggejad kolilaste seast piiblist etteluggemad. Se olli kõikide melepärrast  ning sowisid, et se ka meie kolides prügiks  saaks. k. Opp. Hörshelmann andis ue lauloramato  loüst teadust ja küssis konwerenzi, kas ued laulud kui teine lissa manna lauloramatule  peaksid jure pandud, ehk kõik laulud kirriko-aasta  järrele kokko seatud sama? Ilma et üksainus õlleks teiseti tahtnud, sowisid  kõik, et laulud kirriko-aasta järrele omma  seltside alla saaksid seatud ja pallusid õpp. Hörshelm anni, kui komite liget, ni paljo kui ial wõimalik, selle poolt räkida. i. H. Saarseni kõnne mannaks jänud koolmeistride  pärrast piddi tõeks tunnistud sama, sest nende wannadusse päwadel ei olle siamale 322