lastele westisi, mütsist' ja kaela-rättikuid ning tüttarlastele jälle põllest', rättikuid ja käes kannetawaid  kotti kest, mis jure weel saiad ja wehwerkogid  pandi, siis nimme järrele wäljakutsuti  ning iggaühhele temma anne kätte anti, mis nad sure römuga wastowotstd ja pärrast omma ue mütsi ja mestiga pealt wataja rahwa  hulkas seisid. Peale selle, kui koolmeistrid  ollid sonud, hakkqsid nad laulma ja lapsed mängima, mis kordamesi sündis. Saksarahwa lapsed, kedda ka kaunis rohkeste olli kokkotulnud,  ollid tallolastele mängude peal juhhatajaks  ja tagga aeajaks, kes neid ka kordas piddasid, et kegi teisele haiget ei te; wannem saksa rahwas, ni hästi meeste- kui naesterahwas,  kes sest naljast tüddind, istusid männade  warjo penkide peale jalgo puhkama ja kulasid kenna laulo, mis koolmeistred, ilma selle peale watamata ja sest holimata, et lapsed  wöido jooksid ja rattast lõid, koggoduse öppetaja tütre juhhatuse al nelja heälega laulsid.  Mitmed koolmeistrid ollid omma ütlemata  sureks römuks Tarto laulo-piddust ossawötnud  ja sepärrast ka nende lauludega, mis seal lauldud, tuttawad, sest ei piddanud nad ka raskeks, mõnda neist seal piddul laulda. Kui teiste laulude seas ka tuttaw Mendelsoni  kwartetti ettetulli, siis langsid ka saksa rahwas omma heäledega nende sekka. Eestlaste  laulmine näitas minnewa aastast sadik hea pik sam eddasi ja parremaks läinud ollewad,  mis eest keige surem tänno meie koggoduse  öppetaja tütrele anda tulleb, kes tüddimatalt  igga pühhapääw pärrast lõunat neid öppetanud. Ohto pimmedus jõudis peale ja se tulletas iggaühhele mele, et pik tee weel ees, enne kui kojo sawad; sepärrast kaddus üks teise järrele piddo platsist. Peale selle, kui koolmeistrid kolide üllewaatjat herrat ja keiki seal koos õllemaid sakso allandlikult selle piddo eest ollid tännanud ja omma rõmo üllestunnistanud,  läksid ka nemmad iggaüks omma teed. Ka saksa rahwas, kui seal piddo-platsis lausa taewa al õhtust toito ollid wötnud ja selle ülle römustanud, et eesti laste öppetus ni kennaste olli eddasi läinud, ruttas iggaüks kojo pole, ja settega olli piddo lõppenud. Üks sesuggune römus koli piddo saab wist lastele uut himmo teggema, eddespiddi weel surema holega õppima; sepärrast õlleks wägga sowida, et sesuggusid piddusid rohkem perud saaks.. (Kronimisse pühha pühhitsemisest)  könneleb Tallinna seitung: Wirromaalt, Kadrina kihhelkonnast kirjutakse, et Metsata gguse  walla rahwas, wägga kennaste mõistnud Keisre Herra ja Proua kronimise päwa auustada ja pühhitseda. Kronimise päwa õhtul koggus Metsatagguse walla laulo-koor mõisa parki ühhe kenna rohhelise kohha peale kokko, kuhhu kennad kirjud tatrad puide otsa rippuma pandi ja kesk paikas olli üks kennaste tehtud tempel woi ütleme parram ..auwarraw" kelle Üllewel  otsas üks transparant, kuhhu Keiserliko pari nimmed ollid kennaste sisse leigatud ja nende al: «Ellago meie Keiser". Selle transparandi  tagga pöllesid küünlad ja se näitas wägga kenna walja. Piddo hakkas ühhe tänno ja kituse lauloga, mis järrele üks piddo wöeraste seltsist wäljaastus ja üht könnet piddas, kus sees ta süddamest Keisre Herrat, keige nende suurde heateggemiste eest, mis ta mitte ükspäinis neile, waid keige eesti rahwale teinud, tännas. Omma könne löppetuses kutsus ta keik kokko tulnud rahwast temmaga ühhes neid olli kül peale kolme saea öiskama: Ellago keiser! mis siis ka kolm korda täie heäledega sai öisatud. Peale selle laulis laulokoor  weel mitto wägga kennat ja armast laulo ja piddo lõppetusekö rigi laulo, mis peale piddo wöerad koost lahkusid ja römoliko melega koeo läksid. Peterburgist. raudtee Augusti ku 21. päwal, on Peterhowi  raudtee peal pissuke õnnetus olnud, mis agga pea õlleks õige sureks wöinud minna. Meie Keisre Herra wend Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh, olla teiste reisiatega ühhes Peterhowist  tulnud; auro mässin hüppanud röpetest  wälja, kus massina tener ni kohhe surmatud  sanud ja mönned reisiad nattuke piggistada.  Suurwürst on ni õnnelik olnud, et sedda wähhemadki wigga põlle sanud. Üllsm tslegrshwi  wallitsus annab teada, Sibirimaalt sönnumid sanud ollewad, et 19. Augustil Baikali  järwe wsssi wägga kõrgesse tõusnud, ning 295