kada tahhab laska, ühhest koggokonnast teise on ümber kirjutada lasknud, agga se kirjutus weel põlle kinnitub. Tähhendus 2. Neile, kes ennast kronule wäe-tenistusse palkawad, ei tohhi ükski koggokond, üllemal nimmetud lubba kirja keelda, kui tal peaks ka koggokonnaga wölgo ollema; waid sedda tähte peab temmale selle tähhenduse ja lubbaga kohhe antama,  et temma wölg sest rahhast enne peab mahha woetama ja koggokonna kätte sadetama, enne kui keik se rahha temmale wälja maksetakse. 2. Üks ristmisse täht, kui ta wannadus weel mitte teiste kirjade sees põlle selgeste üllespandud.  3. Üks tunniskirri selle politsei kohtust, kelle al ta tännini ellanud, et ta mitte kohto al põlle. 4. Üks tunniskirri ka selle ülle, kas tal keddagi temma suggulastest, nenda kui: naene, wäetimad lapsed, mannad wannemad ehk muud, kelle üllespiddamisse eest ta peaks hoolt kandma  ja kellel siis ka õigus on üks ossa sest rahhast ommale sada. Tähhendus: Need, kes siin Lihwlandi kubbermangus,  olgo linna woi makoggonna hinge kirjas ülleswöetud ja ikka sealsammas ellanud, towad  agga nekrudi seadusse Z 58 järrele üht tunniskirja,  kus keik, mis 2, 3 ja 4 numris nõutakse, selgeste on üllespannud. Tartomakonnast. Se hirmus assi on, kuida Lihwlandi kubbermango  seitungis 124 seisab, 19. Septembril  Tartomakonnas Lemmötsa ja Renni mõisa wahhel maantee peal sündinud. Rööwled  olnud Awwinurme tallopoeg Aleksander Koslow ja Tarto linna mees Wedor Koslow,  kes Wastemöisa körtsimehhe Mihkel Adoki  hobbuse keige wankrega, 65 rubla rahha ja keik muud asjad mis tal kasas olnud, ärrarisunud  ning omma teed läinud. Röowlid aeti tagga ja sadi kätte ning istuwad praego lukku tagga, kus omma tenitud palka otawad. Kui pissut on need mehhed selle sönna peale möttelnud: „Mis sa tahhad et teised sulle peawad teggema, sedda te sinna ka neile." Saremaalt. pühhitse- Minnewa näddala könnelesime Tn- sekülla kirriko ehhitamissest; tänna tahhame temma pühhitsemissest konneleda. Sõbra kirjast  loeme nenda eddasi: ..Wimaks tulli siis ka se ammust odetaw römo pääw 6. Septembri ku pääw kätte, mil meie uus pühha kodda Jummala au-maeaks piddi pühhitsetud ja sisse õnnistud sama. Seks päwaks ollid meil nelli wöerast öppetajat ja nende keskes meie üllewägga kallis  ja auga halliks sanud Sarema piiskoppi herra. Saksa rahwast linnast, omma ja wöera  koggoduste möisnikudest, ollid ka rohkes  te kokko tulnud sest römo päwast ossa wötma. Tallorahwast, ni hästi ommast kui wöeraist koggodustest, olli ni rohkes te kokko  tulnud, et rohkem neljas ossa piddi õue jäma, ei mahtund keik kirrikusse. - Kui kirriko tenistusse aeg kätte tulli, läks piiskoppi herra kirriko mõisast keige ees kirriko pole, teised öppetajad käisid temma järrel ja kandsid pühhsd  kirriko asjad ommas käes; kori lauljad käisid weel keige ees ja laulsid: ..Eddasi, eddasi"  :c. Kirriko ukse ette jäid keik seisma ja Jammaja öppetaja Masing astus treppi peale ja teggi sealt üht mönnusat könnet koggodussele,  sest, et se kurb aeg nüüd möda jõudnud, kus koggodus piddi mustas ja pimmedus  rehhe rihhal, ehk hea ilmaga metsas pude warjus Jummala sönna kuulmissele kokko tullema ja sowis, et koggodus Jummala ees nisamma ueks saaks, kui kirrik nende silma ees. Selle peale laulis koor: ..Nüüd ehhitud  kui prudike, Mis walwab peio järrele, Siin seisad meie silma ees, Meil römo pärrast  silmad wees." Ja pärrast weel: ..Keik meie nõu on tühhine" :c. Selle lauloga läks piiskoppi herra ukse jure, kus meie sure tänno  wäärt ja aulik kirriko wöörmündri herra N. v. S...dt wötme piiskoppi kätte andis, kes ukse kolm aino Jummala nimmel lahti teggi ja koggodust essimest korda omma ude pühha kotta wiis; seal. seadsid öppetajad puhhad  asjad, mis nende kanda ollid, altari peale ja jäid altari sisse seisma. Linna öppetaja Hesse ühhel pool ja Jammaja öppetaja Masing  teine pool ning piiskop nende wahhel. Kori pealt lauldi: ..Oh wötkem Jummalat" ?c. 363