nat hakkanud jälle saddama, agga mitte ennam  ni rängaste, et maad ojuma panni. Inglismaalt. sßahwa rändaminn  lnglisse seitungid teadwad sest könneleda,  et rahwast, sest sadik kui Amerikamale rahho tekkis, ning jälle ilma kartusseta omma tööd tehha woiwad, parwe kaupa Eüropamaalt  ülle merre senna lähwad. Augusti kuul olla kolme näddala aea sees tuhhat hinge senna läinud, kelle seas 2W Polakast olnud. Keik langeda lõuna Amerikama serwa, sest et seal lodawad ennast kohhe assutada woiwad. Omma ma on mahha jäetud, wöeras ma jalge  al; kuidas pärrast palloke saab maitsma, eks sedda iggaüks isse tea. Nalja nattukessed. „Kule Jurka", küssis üks herra omma toapoisi  käest, „kui selle wanna mustal ükskord mele tulleks, üht meist mollemist ärrawötta, mis sa arwad: kummat ta kül enne wöttab?" ..Muidogi mind", kostis pois. ..Kuida siis nenda?" ..küssis herra. ..Noh, sest et ehk minna woiks weel temma käest ärrapeaseda, agga teie ollete jubba ammogi iggaweste temma  pärralt". üks suurtsuggo naesterahwas, kes keeldud wisil omma kunningaga ümberkäis, pällus kunningliko  kirriko öppetajat, tedda ommetige ka kirriko palwe sisse ülleswötta. „Sedda teme  meie jo igga pühhapääw", kostis öppetaja. ..Kuidas nenda?" wastas naesterahwas immetelles,  ..minna põlle sedda ialgi kuulnud?" Woib olla, kostis öppetaja, agga meie pallume  iggakord selgeste ja tuggewasts: ..Peasta  meid ärra sest kurjast". üks soldat tulleb sure römoga omma ütlema  jure ja ütleb: ~Ma lõin ühhe waenlasse pealikul mollemad j allad korraga alt arra; kas ma polnud mees?" ..Oi jah!" ütles üllem, „agga miks sa ei lönud ta pead otsast ärra!" ..Oho! ni tark 01l eksin issegi olnud, agga sel pealikul ei olnudki pead", ütles soldat. Kirjawastussed. H. N. P. Tänname Teid nende sönnumete eest, aaga kahso, et nad ni kurwad on; rõõmsad sönnumed teeksid palso ennam römo, kust neid iggakord wötta. Leiate jubba tännasest numnst. A. A. M. Teie kirri on terwisega meie kätte tulnud, mis sure tännoga olleme wasto wötnud tahbame sest ni palso kui ial woimalik prukida; tänna jäi hiljaks, polnud  ennam rumi. 301 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 14. Septbr. 1865. Teadaandmissed. Perno politsei kohhus annab seläbbi teada, et tännawo süggisine hobbuste, weiste ja kauba  laat 27. ja 28. selle ku päwal saab petama.  Perno politsei kohtus 2. Septembri 1865. Politsei kohto herra assemel: raeherra Grimm. Sikkertar E. v. d. Borg. 2 Uudro mõisa wallitsus annab seläbbi teada, et sealane hobbuste, weiste ja kauba laat se aasta 17. ja 18. selle ku päwal saab ottema. Andro mõisas 4. Septembril 1865. 1 Rahhola mõis, mis Keila kihhelkonnas, 26 wersta Tallinnast Perno maante lähhedal, on müa ehk ka rendi peale sada. Ka on seal monned tallokohhad müa. Hinna polest antakse  sealsammas mõisas arro. 3* Ääsmäe mõisas, Keila kihhelkonnas, antakse tullewa Jurri päwal 1866 üks kõrts rendi peale, mis seläbbi teada antakse. Mis kaubaga?  sedda annab mõisa wallitsus teada. 1 Tallinna maal, Nissi kihhelkondas, Laitse mõisa jaust on monned tallo kohhad, hea kaubaga osta sada nimmelt prugib ostja wähhä rahha ärramaksa. Kaupa tehhakse sealsammas kihhelkondas Munnalaskma mõisas. Jerwa maal, Ampla kihhelkonnas, Lehtse mõisas, on tullewa Jürri päwast 1866, mönned  tallokohhad ja ka üks karja mõisa lehmadega  ühhes rendi peale sada. 1 Wirromaal, Niggola kihhelkonnas, on Prüningi  koht saksakele: Ulrichsthal, müa. - Selgemat teadust antakse Pikkaristi jama jures Samma mõisas. ->