Perno Postimees ehk Näddalileht äk. »4. IBKS RS"°s kesknäddal 2. Aprillil.^ sasta Ges Zlehhes seisab. Ommalt maalt: Peruust: Jeä minnemisest. Jubeli-piddo kutsekirjad. Tartust: Kontsert. Peterburgist: Mõnda. Wennerigi keige üllema eestmurretseja komite tööst. Kiewist: Õnnetus. Suurwürstj Orelist: Wals rcchha meistrid. Saratöwlft: Kirri. Wöeralt maalt: Gumbinnist: Tö pudus. Jtaliamaalt: Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh , ja kunningas Wiktor Emanuel. Spaniamaalt: Rahha pudus. Bukarestist: Mawärrisemine. Mönnesuggused sönnumed: Raudne naene.  Teadaandmised  ja kulutused. Intressi pabberid. Kauba hinnad. I Jubeli-piddust. Kuida ja Mil kombel Zubeli - pühha, mis meil tänna näddala eest olli, lggas koggokondas  woi kihhelkonnas pühhitsetud, sedda meie weel ei tea ja mis meie ei tea, sellest ei woi meie ka könneleda, agga mis omma silmaga olleme näinud, sellest woime julgeste jutto tehha. Pühha on nüüd mödas, agga südda hüppab weel römo parrast, et sedda römust päwa olleme näinud ja ka liggi pühhitsenud. Meie linnas sai Jubeli-pühha kaks päwa petud.  Essimesel päwal, se olli 25. Märtsil, peti iggas kirrikus tänno Jummalatenistust ja õhtul piddas Saksa ammetmeeste selts, pärjer  klubbi maeas üht römust õhtut, kus saksa üllem öppetaja piddo könnet piddas ja teisel päwal, se olli 26. Märtsil, olli Eestlaste Zubeli  piddo; möllematest piddo öhtadest olleme issi ossa wötnud ja ennast sest römustanud. Saksa rahwa piddo öhtast põlle meil pikkemat könneleda, sest nende piddo olli ennam Eestlaste  üllesärratamisekö petud, neil ei olnud õiete Jubeli-pühha piddada, sest nad ollid jubba ammu enne priuse kulutust priid; aggs paljo ennam tahhame Eestlaste piddust könneleda.  Meie linna Eestlased, ennamiste nored mehhed, piddasid nöu, sedda mällestuse päwa ühhe piddo öhtosömaaeaga pühhitseda ja ehk kül raske aeg ja üllespiddamine kallis, ei pannud  nad kullo raskeks, ühhe sesugguse mällestuse  päwa parrast middagit kullutada; sest et se, se essimene sesuggune Jubeli - pühha Eesti rahwal olli, ni kaua, kui mailm seisab, ja Eestirahwa suggo ma peal ellab. Ägga enne kui piddust ennesest könneleme, tahhame nimmetada, et nad ka sel surel tänno päwal mitte ei unnustanud, omma tänno ühhe tru allama allanduses, omma sure ja armolise Keisre Herra jalge ja troni ette ühhe telegrammi  läbbi mahha panna, mis meie siin allamal tahhame luggeda anda. Telegramm olli: ..Keige armolikum ja keige wäggewam suur Keisre Herra Aleksander Ikikolajewitsh  Wennema Zssiwallitseja ja keige armolikum  Herra! - Keige kõrgema wallitsuse Aujärje pealt, kelle