hinge aeada, agga mis surnud, janud surnuks. Otse nendasammoti olla ka ühhe Lemsalo walla naesterahwaga, nimmega Sohwi Biring, luggu  olnud, kukkunud, mitte wägga liig kaugel Suworowi sillast, keöset ulitsat mahha ja kohhe  kui hiir surnud. Kui pikkalt innimesse ello on, seisab meil silma ees! Peterburgist. Keisre Herra kässo peale, on endise Sitsilia kunninga proua Maria Theresie surma parrast, keiserlikke  lossi rahwas nelja näddala peale leina rided selga pannud, mis rigi seädusses kinnitud  korra järrele peawad kantud sama. Leina aeg hakkanud 30. Julil peale. Keisre Herra olla keige kõrgemalt,  wallitsewa sinati kohtule, antud Ukasi läbbi teada andnud, missuggust kasso ja headust  neile Keisre Herra polest lubbatud, kes Polamaal tenistusses, ehk ka senna läkkitud. sNaesterahwas Meie tallo naeste seas on tohtrid küllalt, kes keik wägga targad, sest nemmad ei rohhitse mitte rohhudega, mis Zummal kaswada lasknud, waid sönnadega, mis wanna sarwilinne nende sauna nurkas neile körwa sisse sossistanud, kus jures peame ütlema: naesterahwal pikkad juuksed ja lühhike meel. Meie Õnnisteggia wois agga ükspäinis sönnadega terweks tehha,  agga ühhe pattuse innimessele põlle sedda melewalda antud, teisi sönnadega terweks tehha,  sedda tewad nemmad sadanck waes. Ühhest  sesuggusest põlle meie mitte tahtnud räkida,  waid vhhest wenne naesterahwast wist suremast suggust nimmega N. P. Suslowa, kes tohtre ammetid, Tsürihi uniwersitädi  peal tuderinud ja nüüd omma tohtre eksami teinud. Wie aasta eest olla ta Peterburgi  teise gimnasiumi peal omma tuderimisse eksami teinud ja sellega wägga hästi läbbi sanud. Ei woi siis iggast naesterahwast öölda:  pikkad juuksed, lühhike mõistus. sßaudte sissetullik. Peterburgi ja Moskwa wahhelisse raudte peal on 1. Zanuarist künni i. Juli ku päwani 1867, ülleüldse 691,642 innimest sõitnud, 346,655 puda reisiate aöjo ja 27,427,193 puda kaupa wetud. Nende söidude ja kauba weddamistega  olla rahha sisse tulnud 6,423,104 rubla, se on 355,310 rubla rohkem, kui aastal 1866, sellesamma aeaga. Kiewist. sLapse tapjas Seal olla 2. Augustil lapse hukkaja Lukinile temma karristusse  mõistus, awwalikko platsi peal etteloetud.  Selle mõistusse järrele saab mörtsuk wieteistkümne aasta peale raske wangi töösse. Lükin olla kue aasta eest jubba omma nelli nõrka last ärratapnud! Hakkatusses olla nad tedda nõdra melega innimesseks piddanud, agga selle pikka ja laialisse järrel kulamisse aeal, olla awwalikkuks sanud, et temmal mele seggadust põlle ollemakski, waid agga aina süddame kangus ja kurjus! Rowgorodist. sEllajate Sealt kubbermangust tullewad kurwad sönnumed,  sest ellajate katk tehha sealatse tallo rahwale  liga, ehk kül murrelikkult katsutakse selle wasto söddida. Künni 26. Juli ku päwani, olla seal 29 innimest surnud ja ennam kui 2599 hobbust aea tahha läinud, ning 1399 karri-ellajast langenud. Wimaste pawade sees olla se hirmus többi pissut järrele janud; ommetige olla uhhes küllas, mis Wishera jamast liig emal põlle, kolme tunni aea sees 49 lammast langenud. Üllemal nimmetud langenud ellajate summa sees, põlle pissemad ellajad mitte liggi arwatud. Grodno kubbermangus, Brest - Litowski makonnas, on ka sedda többe likumas, ja üks holimata tallopoeg, nimmega Mihael Sasimowitsh,  olla omma haige lehma ärratapnud ning sedda lihha seal lähhedal ellawa innimestele ärramünud, mislabbi se többi nüüd ka innimeste  külge sanud. Lehma perremees, kes omma naese ja tütrega ka sest lihhast sönud, olla keik kolm ka kohhe haigeks jänud mees surnud kahhe päwa parrast ärra. Selle peale olla nelja päwa aea sees nelli innimest haigeks  janud, kes keik warsi ärrasurnud ja parrast  jänud weel 13 innimest haigeks, agga kas need ka ärrasurnud, sedda ei tea meie. 285