kunsti. Seisaks temma wäggi nenda Sleswig- Holsteinimaal, uago Preisi wäggi, se õlleks wägga immekspanna, kui rahwas temma pilli ei tantsiksid; teised ei mõista nenda penikeste mängida. Prantsussemaalt. sPrantsns mõtleb.j Se kord on Prantsussel muist kodduse, (Alshiria)  muist Meksiko asjadega küllalt teggemist, et temma ka Londoni konwerentsi peal mitte paljo sõnno ei te, mis Inglast sedda ennam pahhandab.  Nemmad on neste jälle üht suurt ministrit  Parist saatnud, omma kõrwaga kulama, mis keisri Napoleonil ommeti wigga peaks ollema, et ta ni waggusaks janud, kui jo muido temma sõnnad omma naabriga ikka kokko sündisid. Omma miuistridega ei pea ta just ka mitte rahhul  ollema, kes Pola ja Dani asjus mõnda olla teinud, mis tedda mitte ei rõmustada. Nenda paljo kui teised Lemmast arro sawad, ei arwata temmal se kord mitte tülli mõtteid ollewad. No hea õlleks. Ta olla ka konwerentsi peal ni polest suust üttelnud, et Dani ilmaasjata kius middagi ei te, mis temmal mele parrast olla, ja selle läbbi olla svapuhkaminne keige hõlpsam tulnud. Koddo ööldakse temma rahhakukkur nattuke  sassis ollewad, ja sedda tühja waggise ennam  wälja minnewad, kui sisse tullewad. Ja jah, se teeb innimesse ello saggedaste happuks kül. Meksiko ue keisrile olla Lemma ka järsko nattuke ennam lubbannd, kui jõud üllatada. Ta olla seal rikka Inglaste abbi peale lootnud, agga need kiusakad ei Lahha nüüd kotti lahti tehha, ja se panna tedda üsna waggusi mõtlema. Agga  ärge kartkem, küllab ta jälle nõu leiab. ÄnZAsMkM» slnglaste rõõm.j Se on immekspanna, Ksi wägga sured  armastajad  ja Saksa wihkajäd se kord Inglased on. Mis Taanlane ial teeb ehk ragib, senna jure laksutab Inglane kassi. Kui Sakslased Taanlast  nLitwad, siis on se Inglaste melest ni hirmus  ja inneto, kui olleksid nemmad Pärns mõrtsukad.  Kui agga Taanlane ka nattuke teeb, -kui ka seal jures isse ühhes peksa saab, siis on keik lnailm kõlla tais. Nenda on nüüd Helgolandi merrelahhengiga. Taanlane olla seal, kuida arwatakse,  nattuke wähhem wallo sanud, kui temma  wastane, minge kulage, kuida sest nüüd- Inglased ja nende seitungid kilkawad: Daanlane olla kes teab kui suurt immet teinud, Sakslasi merre põhja matnud, laewo ärrapõlletanud ja muud sellesarnast, ja se olla Sakslastele parras. Üks wõeras, kes nende Parlamenti ukse tagga seisnud, kuulnud neid sees ni waljuste õiskawad, kui olleksid nende ommad soalaewad üht kunningriki Ürrawõituud, nenda olla rahwa« wannemad karjunud, et nüüd Austria laewad ep olleLänemerresse peäsnud. Se ep õlle parreni,  kui kegi omma kisseudajad põrsast nitis, ja ütles: „paljo kissa, agga wähhe willa!" Vanimaalt. Mis peab Donimaast No wata, sette peale, armas küllawadder,  on praego alles kaunis raske kosta» Saab Sleswig-Holsteinima tanmast ärralahhntud, mis keik rahwas ni wägga tahtwad, siis saab keige esmalt temmast üks pissuke ma, weel wähhem, km enne otti. „No pissuke ma peab rahho?" Nenda õlleks küllota, agga monne pissukese komaga  ei olle iggakord mitte nenda. Daanlane on siamale nago mõnni tigge naene: midda pissum kehha, sedda surem südda, midda wähhem jõudo, sedda ennam kiuso, midda weiksem rammo, sedda rohkem wihha. Jääb ta nüüd omma hertsogirigidest  ilma, siis ei õlleks temmal parremat nõu, kuirahhulrigiks heita, nago Belgia- ja Sweitsima,  se on nisugguseks rigiks, kes tõutab, et temma kellegi teiste peale ei lähhä, ja kellele teised toutawad, et kegi temma peale ei tulle. Mis parremat wöiks temma weel tahta? - Et sõa puhkamisse aeal sette kn seeS Londoni konwerents Sakslasi lütimale jätnud, selle ülle turtsuwad Daanlased wägga, agga selle ülle mitte, et Sakslaste risutud kaup jalaewad lemma kätte janud. Uemad sönnumed. Tartust. Ue eesti kirriko ehhitamisseks on mödaläinud näddalal antud praos Willigerode kätte 10 mbl. 28 kopp. Endine koggo. . . 885 „ 49 „ teeb kokko""B9s 77' „ jTulle ja wee Mödaläinud näddalal on meil kahhesuggust õnnetust olnud, üks tulle, teine wee läbbi. Rede öse wasto lau- Päwa peasis Laia-ulitsal wähhemaS Tijroni maeaS 166