wöisid, agga ei aitnud Kreka laewad said ommeti saddamasse, ja Sultan wöis Zummalat  tännada, et isse ei uppunud. Suur olli Türklaste kahjo ja weel surem nende häbbi,  et nemmad 150 laewaga mitte 5 wasto ei sanud. Sest aiast fadik hakkas Türklaste seas se könne töusma, mis praego alles nende suus on, et Zummal olla maal wöimust nende kätte annud, agga merre peal Ristlaste kätte jätnud, Wöib olla, ehk se ka muist selle läbbi on tulnud, et Türklased tänna päwani merrelahhengides  ial sured asjad ep olle olnud. Pärrast sedda merrelahhengit piddas Sultan omma üllemattega nöu, kuida omma laewadega  saddamasse sada, et ka merre poolt linna  peate hakkata; agga kegi ei teadnud, nöu anda. Seal wöttis ta korraga isse sedda nöU: ommad laewad maad kaudo saddamasse wia! Se assi polnud kül mannal mitte üsna tundmatta, agga maksis hirmus kullo ja waewa.  Noh, mis Sultan sest holis? Ta laskis  tiggi pennikoorm maad libbida pu-maaute tehha ja sedda keik rohkeste ärraraswata. Sel kombel said ?0 piSsemat ja suremat laewa  ühhel ööl Konstanrinopoli saddamasse wetud,  mis Krekamehhi mitte wähhe ei ehmatan  d. Et Sultanil luggematta kässi selle jures tarwis olli, on muidogi teäda; agga eks temmal innimessi küllalt kä ei olnud? üks Krekameeste abbilinne Ztaliamaalt, wöttis warsi nöuuks, keik Türgi laewad teisel  ööl arrapölletada; agga mönned wallesöbrad  Genua mehhed andsid sedda nöu Türklastele  sallaja teäda, ja se polnud eösimenne kord egga jänud wiimseks, et ristirahwas ehk ristinimme kandjad ennestele sedda häbbi teinud!  Kui nüüd Ztaliamees teisel ööl Türgi laewade liggi pudis sada, ollid waenlased walwamas  ja lasksid suretükkiga temma weikese laewa  purraks, et temma ning 150 noort meest temmaga pöhja wausid. Türklased karjusid ni hirmus wägga römo pärrast, et linna mürid  wärrisesid. Need önnetumad Ztaliamehhed,  kedda nad öse õlled wangi sanud, said hommiko Krekameeste silma ees, linna muri tagga ärratappetud. Warsi pärrast sedda laskis Sultan sure tühja amide peal silla ülle saddama tehha, mis 5 künart lai olli ja 5 meest körwo peal wöisid käia; 1W künart  olli sild pitk. Jälle wötstd Krekamehhed  nöuuks ni hästi silda, kui waenlase laewo  ärrapölletada ja sedda tööd anti ühhe Wenetstamehhe, Jakob Kokki, holeks. Se wöttis 3 weikest aerolaewa, kuhho meest ning keik, mis seks tarwis olli, peale pandi, ja läks nendega ösel jälle wälja. Agga Türklastele  olli se nöu ka sallaja teäda antud, kes ni paljo kiwwa laewade peale pillasid, et paljo  mehhi tapsid ja laewokesed pöhja aiasid. Üks ainus Türgi laew sai ärrapölletud. Teisel  hommikul said Kreka mängid jälle nende omma silma ees tappetud; agga sel hommikul mustasid Krekamchhed sellega, et 260 Türgi wangide pead linna malli peal ridwa otsa pannid. Nüüd laskis Sultan sured tükkid ühhe mäe otsa weddada, mis linna liggidal, et sealt Kreka ja Genua laewadele tuld anda. Warsi waus üks neist laewust pöhja ja teised läksid linna maiade tahha marjule. Maiad said nüüd kül purrustud, agga laewad jäid terweks, et 15V pauko ennam ei surmanud, kui üht noort naest, kellele kimmi olli pähha langenud. (Jääbpolele.) Sönnumed ommalt maalt. Tartust. Ahjo kütte pudus. Seal on talwe löppetusses weel ahjo kütte polest suur pudus tulnud, mis neil keige kärredama külmaga Jöulo ja Nean kuus mitte ep õlle olnud. Annast olnud wanna järg otsas, maalt ei todud ennam rattastega sisse, puaiad  said pea tühjendud, nüüd olli hädda  kä. Kül ollid üht aurolaewa möda Emma-jöggi  Peipsi randa saatnud puid otsima, agga sel olnud õnnetus, läinud pöhja ja Puud jänud tullematta. Lootwad nüüd, et wenne rahwas, kui nende pudust kuulwad, neile Peipsi poolt omma pu-kudidega puid sawad toma. Sest midda wähhem sada, sedda kallim hind, ja se aiab neid toma, kell' tua on. Hapfalufi. Nago leib köhhole, nenda puud ahjule, se on tawe aia 123