melega wangiwõtta; sest Sakslased saatwad neid warsi koeo. Üks soldat, kui tedda wangiwõeti, ei pannud mitte wasto. Kui tedda parrast küssiti,  miks ta wasto ep olle pannud, kostis temma:  „ Tulle lummal appi, mul on jo naene ja 4 last koddo!" Nenda on loud. Taanlastele teeb se kül suurt mele pahhandust, agga mis minna senna wõin parrata? Wiimses lahhengis Düppeli kantside ees, kus 300 Dani sõameest wangi sattusid, on 260 meest langenud. - Inglaste peale on Dani südda nüüd ka täis, et nemmad muud abbi neile ei sada, kui paljaid sõnno, mis nad parrem wõida ennestele piddada. Dani kangekaelus on ni suUr, et nemmad nüüdki ei tahha järrele anda, ehk kül kinnise silmadega peaksid näggenm, et nende jõud Sakslaste wasto ei üllata. Kirjawastussed. 3>) Z. W . -H. Ollsme keik illuSte kätte janud  ja tänname wagga; agga kust wöttame aega selle sure kö peale, mis ommas kirjas mmmetateZ 32) Z. P. M s. Muido hea kül ja olleksime  walmks Teie tahtmist teggema, agga assi on meie kitsa rumi kohta liig pik. Teiseks pallume teada, kaS temma ausad sugguiased sellega saaksid rahhul ollema? Parrem ettewadata,  kui parrast kahhetseda. 33) ZK. D- P . - A. Keik käes, olge terwe. Kui wähhe aega same, tahhame kirja läbbi pikkemat wastust anda. 34) T." T- . . l. Zlma nimmeta kirjadega ei woi meie middagit tehha. 35) M. W A -S- Eks sest sa kül, kui jubba ühhel pool ollete kulutada lasknud.? Teist-korda söendud leem ei mekki iggamehhele. 36) M. P. ... . H. Woib eddespiddi teiste sellesarnaste  sönnumete seas.kül sündida; üksi on nattuke kassinad. 37) A. Gl. M ........ K. Säh nüüd! Mitmel  on jälle üsna teine tahtminne kui Teil. Ütlewad: sedda mis Teie sorvite. piddada igga missionitunni piddaja iSse mõistma, „et kitsas ruum raisatud ei saaks." bubbame  agga Teie sowimisse täitmist ka katsuda. 3K) E. M. P- » - Tänname wägga! Ei olle msi! ia! msle tulnud sedda odata. 39) N. U. W . s, Olge terwe omma .trööstemisse" eest/ agga hallcdus on alles tullematta. Õ- M. K. . . . . . .S. Kui tullewa kord rumi leiame, siis hea melega. 4i) .Eesti Karel." Kostame Teile ja mitme armsa söbrale, kes seddasamma Lirjutawad- Eks sellega olle aega? Kelle sap üllejookseb, sedda laskem waggusi oksendada! Kui rahwas sedda wisi .korjamist" .kerjamissekS" nimmetab, siis ei olle se meie sü. 71 Don der Censur erlaubt. (Nr. 36.) Dorpat. d. 25. Febr. j 865. Trükkitud H. Laakmanni jureS. Teadaandmissed ja kulutamissed. Maarja mõisa kõrtsist Tarto linna jurest, on 21. Webruaril öset üks illuS sinui-hal hobbuue pea 3 aastat  manna, sabba alt poolt otsast walge, terrawas raudas, tallist ärrawarrastud. Kes sedda hobbust peaks näggema, pitdago kinni ja andko teata. Temma  waew saab ausaste tassutud. (Z) Kammeri mõisas Kambia kihhslkonnas antakse Zürripäwast Z 864 rendi peale: Z) üks kõrts, keige parrem ühhe seppa kätte, kes mõisa seppise tööd ennese. holeks wõiks wõtta; 2) üks suur õunapu- jakedowiljaaed,  keige parrem ühhe kärneri kätte; 3) mõisa pimalehmade karri ja 4) wõib sea! mõisas ka üks kutsar tenistust leida. (2) Tartus Kude (BLenerti) aptegis on ksiksuggu illusad wärwid oddawa hinna eest sada, misga willa ehk sidi wõib märwida ja sedda ühhe tunniga kehha, nenda kui: Koshenilje pasta, halli, finnist, musta ja punnast märwida; peale sedda Anilini wärwid, rosa punnast, finnist, kollast, ja wioletti karwa märwida,  ja mitmed muud wärwid, misga Zö—4B kopp. Zest üht naela willsst wõib wärwida. Wärwiga ühhes  antakse ka trükkitud õppetusse leht kasa. (3) Tarto linna lähhedal C. H. von Köhleri Matta telliskiwwi wabrikusse tarwitakse tuggewaid tõmehhi ja selli Zürripäwast Martipäwani ja monamehhi  aasta peale pollatö tarwis. Kaupa tehhakse sealsammas wabrikus. (3) ÜkS uus 4Vs registrega kolk- ehk tubba-orrel on müa Tarto linnas G Reinwaldi maeas, mis ma kõstre lähhedal. (3) KakS karjamõisa, 46 wersta Tartust kaugel, on 23. Aprilli ku päwaft, se on Zürripäwast, rendi peale anda. Lähhemat teadust annab Tartus Klara maeaS Baroa Bruiaing? (3) Se iäbbi annan minna keige Willandi ümberkaudse  saksa kui ma rahwale teada, et ma kui ellajatohter  Willandi linnas asset aken wõtnud ja iggal aeal malmis ollen keik koddo ellajaid, nago: hobbufid, weisid, lambid, figgo ja teisi lome arstima ja nende haiguste  parrast jyudo mõda nõu ja abbi andma. Et lomale täielist abbi wõiks anda, siis on keigeparrem, et minna haige loma jure saan wiitud; kui se mitte korda xi lähha, et loom minno jure saab todud. Agga  kui se ka igga kord wõimalik ei peaks ollema, siis tuigo üks mõistlik innimenne mo jure selle haige loma parrast nõu ja abbi otsma. Sesuggune häddale appitottammne  ärgo jägo mitte hiljaks, kus keige targem