„Elle südda" õlleks kerge läbbiprowida. Küssigo igga jodik lü mitto kord, kui ta wina wõlgo küssib, kõrtsmiko käest mat rukkid laenata ehk rahha, sedda osta mis t'e arwate, kas endine  elle südda mitte omma karrust Poolt wälja ei päraks? „Kas minna so maggasmi ait ollen?" küssisks kõrtsmik, ja se õlleks õige. Miks ta siis wina wõlgo wõtjate käest mitte ei küssi: „Kas minna Leie winakeller ollen?" ja se õlleks  ommeti paljo õigem? Sel heldussel on omma isseärranis weder, ja sedda nimmetakse malele kass op üüdmi nn e, kui se ka liggimisse kahjust peab tullema. Kas se Lõssi ehk walle on, et kassopüüdminne ka mõnne kõrtsmiko kriditükki  ja pliispulka kahhearralisseks teeb, et ka need napsid nlleskirjutab, mis jodik mitte ei olle jonud: sedda ei tea minna mitte tunnistada. Kui nüüd ni elle süddamega kõrtsmikud mõnne numre ka parrast ilma maksota peawad mahhapühkima, kas sedda immeks panna? Jodik on wirk lubbama, agga wissa tassuma, olgo siis selle hirmo parrast, et temmale ennam wõlgo ei anta. Ria tee äres naggin ühhe latti kõrtsimehhe  sured kappiuksed üllewelt alla nimmesid ja numrid täis ollewad keik winawõllad! „Paljo kokko arwate ollewad" küssisin minna. „ Tõeste ma sel silmapilgul ei tea, agga ammo  peale 100 rubl.," olli wastus. „Agga kes mulle tänna 75 rubl. annaks," ütles mees eddasi,  sellele jättaksin keik, mis seal ütlewel seisab."  Kuida nenda? Jah, kappiuks on kannatlik  ja lasseb ennese peale kirjutada, mis isse tahhad; agga wõlla kättesamissega, noh põlle ni suurt rutto! Kas sihhuke luggn üksi lätti kõrtsidest leida  on? Oh, et eesti kõrtsi kappiuksed ja mustad  tahwlid puhtamad olleksid! Agga walle! KZrtsmikude ellesüddaon neid nisamma kirjuks teinud, ja igga õhto watab kõrtsmik nende peale, arwab järrele, köngutab Pead ja õhkab: „peaks ma ommeti muistke sest weel kätte sama!" „Agga kes sunnib wina wõlgo andma?" No jah, seeb se on, mis minnagi küssin. Wmawõlga ei olle jo kellegi innimessel häddapärrast  Larwis tehha, waid sedda tchhakse pahha himmo parrast, ja pahha himmo ei pea ommeti kegi õige mees paitama, waid surretama. Agga mitmed kõrtsmikud mõtlewad: „Midda ennam mina juakse, sedda ennam meile kasso tuakse. Kni minna wölgo ei anna, siis annab teine kõrtsmik, parrem annan minna, siis ei lähhä  nad mi nuust emale; ehk makswad, kui neil maggo suus on, parrast omnie.Li cirra," ja nenda lahmad Eesti asjad ikka eimam hukka. Kuulge, mis üks Eestimees Willandi peolt sellepärrast kirjutab: „Egga sul wist Leawuatta ep Me, armas „Eesti Postimees," kuida meie aeal rentkõrtsid nago sened ma seest wÄjasiggi- Mwad ja rendid üllenewad, et mmdo eNnam wälja ei tulle, kui walskussega ja paigast kä wargnssega. KeS aus mees sedda ei Mõista egga tahha, kautab pari aastaga omma rahha. Teine narrilane tulleb, panneb rublat 15 :c. renti jure, mõtleb: „kui temma labbi sai, saan minna ka; saan nenda kord ommeti maMmehheks,  noh, wast ka naesemehheks, mis siis ennam  rakida." No eks ta sa. Agga kui omma  rahha 300 ehk 300 rubl. jodikutele on ärrajootnud  ja rendi aeal renti ei olle uus narrilane  jälle malmis! Et nüüd kõrtsidel maal muud üllewaatmist ennam ei olle, kui et kord aastas jarrele wadatakse, kas uus Pillet - s ina peal, sepärrast seiswad siis mõnnes kõrtsis miin ja Messi kõrwo. Eks hind M?Zi seksepärrast  ikka 40 kopp. toop olla. Sel wisil mõi- Mad õhtused joobnud innimessed ennast ööd läbbi üsna targaks jua. Olgo rahha ehk õllematta, saab jo mõlgo; „kõrtsmik hea elle mees." Kui ka pari näddala parrast wõlg, ei tea luida Pole suremaks tõusnud, mis sest migga— maksa! Kus tunnistaja, ehk kus jodikul julgus selle masto middagi üttelda? - Tahhab kegi ruttem kõrtsist  ürraminna, kui seltsi ei juhtu ollema, noh, eks kõrtsmik möi ommalt poolt liko tehha ja parrast  jojat ommeti maksta lasta? „Ma tunnen S. mõisa süllast Jani: 20 r. on temma aasta palk ja 20 rubl. Lemma kõrtst- Mõlg. Seal on siis rehnut selge: kõrtsmik wöttab  palga wälja, Jani silmad sedda rahha ei näegi, muud kui hakka ueste jälle kõrtsnnko orjama.  Nided ja taggawarra koppik peawad wist taewast saddanm. Nifuggusi Janist ou meil ja müral mee! küllalt. Se on Mägga Põllastusse Maärt luggu, agga se on nenda. „S. walla koggokonnakohhus sar pea pool aastat kõrtsiwõlglaste parrast waewatud, ja se 248