hengit Helena sare peale sadeti, kust ta lahtise  silmadega ennam taggasi ei tulnud. Sedda  8. Märtsi ku päwa piddasid nemmad tännawo  jälle, ning pitka könnedega, mis Napoleoni  kitust täis ollid. Mönned halli peaga  mehhed ollid weel nende seas, kes norel pölwel iöse Waterloo lahhengis liggi söddinud ja wanna „Punnapartiga" ollid tagganenud. Muidogi olli nende uhke könnedest kuulda, et nemmad keige mailmale tahtsid üttelda: „sähke,  mis ollete nüüd sest sanud, et 1815 Napoleoni  Helena sare peale saatsite ja kindlat seädust teggite, et ükski temma suggust ei piddand  ennam aujärje peale sama? Jubba 9 aastat istub jälle üks Napoleon Prantsusse aujärje peal ning kui temma surreb, on ta poeg, prints - kabral, malmis võtmas." Tossi kül no agga kes teab? Inglismaalt. Mattussed. 13.Märtsil  ollid seal kunninga emma mattussed, agga mitte ni sure illo ja auga, kui muido nisuggused jodud petakse. Kaddund innimenne ei olnud sedda isse mitte sowinud. Et nüüd endised Prantsusse printsid ka temma pusärgi tagga kaisid, feed se olli, mis Prantsussed ni pahhaks  pannewad. Keigest mitme sadda Londoni  kirriko tornidest hellisesid 2 tundi leinakellad  ja söalaewade peal ja saddamates mürrasid  igga tunni takka suredtükkid ja tulletasid  rahwale mele, et peawad leinama, kui nende kunninga proua leinab. Keik kohtud ja kolid ning ka suremad poe - uksed jäid sel päwal  muidogi kinni. „Lewiatan" hakkab ennast ka jälle ligutama ja tahhab tännawo neste üht reisi Amerikamale tehha; agga kui temmast kasso peab tullema, siis peaks sedda kül tihhedam teggema. ÜlleSkirj utus. Inglismaa! on praego ka suur ülleskirjutaminne kä, mis seal jubba 60 aastat igga kümne aasta järrel holega ettewöetakse. Siamale on Inglaste hulk igga kümne aasta takka 2 miljonit suremaks  läinud, se on: 10 aasta eest olli neid 18 miljonit ja nüüd lodawad, kui loetud on, 20 miljonit tais sawad. Agga Londoni lin on hirmus perrekas: minnewa kirjutusse aial leiti seal 2,362,336 innimest ellawad ja nüüd arwawad jubba 3,666,666 täis sawad. Üht teist ni perrekat linna ennam ma peal ei olle. Ostindiamaalt. Nälja-hädda. Kust muido keik kallis kaup ja warra Eiropamale  todi, sealt tullewad nüüd sönnumed, et seal ühhes paikus Delhi linna ümberkaudo, mis ka Jnglisma wallitsusse al seisab, 5 miljonit  innimessi tullises leiwa nälgas peawad ollema. Möda teesid otstwad innimessed mahhapuddenenud  wiljaterri ja söeluwad neid mulla seest wälja ja nelawad alla. Wannad ja nored  on nenda nälgand, et ennam kerjada ei jöua ja nälga peawad surrema. Linnad ja küllad on jubba rahwast tühjad, kes muist surnud, muist ärrapöggenenud muiale makondadesse,  kus weel leiba sada on. Maruti makonnas, kus muido liggi 4 miljoni innimessi  ellasid, on pöud keik nenda ärrakörwetanud,  et kuskil haljast lible ei pea ennam nähhä ollema. Ka lojuksed surrewad nälga ja jännuse, kui Zummal pea wihma ei anna. Inglismaal korjatakse kül nende näljastele rahha, agga millas se senna saab, ja paljuks sedda on, nago kappa täis wet pöllewa toa peale! Amerikamaatt. ühhendud rikide lahkuminne näitab töeks minnewad.  Peale pool tossinat rikisi on ennast jubba surest rigist lahti lönud ja isseenneste wahhel üht wähhemat ühhendud riki assutanud.  Agga mikspärrast? Noh, eks ma sedda ammo põlle üttelnud: sellepärrast, et nad tännawo Märtsi kuus ühhendud rikide ülle üht Präsidenti ehk peawannemat said, nimmega Linkoln, kes kui ristiinnimenne, pärrisorjapiddamist, mitte ei salli ja püab kautada;  needsinnatsed lahkunud rigid agga ei tahha  omma Neegriorjasi, kui tö-ellajaid, mitte priiks lasta: sealt tulleb lahkuminne. Jummal  hallastago iöse waeste Neegride peale, kes seal orjapaelus öhkawad! Kas selle lahkümisse pärrast wanna ja ue ühhendud 109