Sepärrast, mo arnisad lnggejad, pange mo palwet tähhele. Kewwade on jälle käes ja linnokesed  metsas laulmas ja pessitamas. Teie lassete  onunad l õrnad wälja ja p annete lapsed järrele watama. Se on lodud wiis ja keik illus ja hea; agga ma pallrm, õppetage neid ka maast maddalast  ja lapsest sadik keik kalliks piddama, mis Loja kassi meie römnks ja kassuks teinud. Lodud asjade  seas on ka kennad metsa laulolinnnd. Mgo sallige mitte, et teil kui harritud innimestel ljarrimatta  lapsed olleksid, kes linnopessi lõhhuwad ja nende munne ehk poegi nkknwad ja hnkkawad. Se on allati vppetamatta ja tore laste wiis, kes parremat juhhatust köddo egga kolis ei õlle janud.  Et agga puttuse mmmesse lapsel, kui neid ka on keeldud ja õppetud, ommeti se wanna krrrn wing sisse jääb, siis on nemmad ikkä walnns koera ja kassi kombel, üks ennam, teine wahhem, wcikeid ilmsüta ja wagga lomakesi kinnipüüdma ja neile kahjo ja haiget teggcma, ilma et nemmad  isse sest mingisuggust kasso saaksid. Mis ütleksid nemmad, kui mõnned suremad kurjad lomad  neid isse nenda kinnipüaks, pinaks, waewäks  ja hukkaks, ehk mis ütleks Leie wannemad sedda pealt wadates? Noh, tulletage neile sedda saggedaste mele, et teie lastel kurn, armoto  südda rindo ei kaswaks, mis parrast teise nimmesse häddast nisamma wähhe holib, kui lapsepõlwes lomade waewast. Mis meie omma lastest kaswatama, sedda neist ennamist ka saab kõlbmatta ehk kõlblikkud iunimessed. Leidwad lapsed linnopessi, noh, siis rõmustago ennast ja paugo tähhele, kuida Loja keik targaste seadnud, agga jätgo nende rnunnad ja poead putumatta, et meie sulgis lauljate hulk wõiks kaswada. Kes omma last muido pahha kassi kombe pealt ürra ei sa, se tulletago mele mis asja tarwis luaraod nwnni kord paljo tnllnsamad on kui arsti rohhi, mis sisse antakse ehk peale märitakse. Ehk mõtleb mõnni, et linnopessade lõhkumiune  innnnestele mitte kahjo eite? Rükimatta paljo kahjo! Kes ei peaks teadma, sel tahhan nattuke etterehkendada; agga ülleuldine kahjo on surem, kni et sedda kegi jõuaks üllesrehkendada. Kus niets ja ma selle järrele on, arwame igga kewwade  10,000 linnopeSsaruutpennikoorma, seon nattuke ülle 200 pessa ruutwersta peale, mis mitte paljo ei olle. Arwame nüüd igga pessa peale kesgelt läbbi 4 poega. Nüüd tcadwad largemad imumessed ämmo, et linnvwammnad kastele Pastas igga ühMe keigewcihhemast 15 puttukat MkaHistMd, sWüm kord, kui saak hea, ka ennam) se on kokko 60 Mttukat, isse Pru  giwad wannemad kumbgi Pawas''ka 60 nenda ühhe ainsa pessa' peale iggäpäaw wäljateeb. Kaswatame nüüd 10,000 'Pessa 180ga, siis tulleb 1,800,000 puttakat Päwas ehk 54,000,000 puttakat ku peale, mis linnud  meie kassuks ärrakaütawad, ja sebda ühhe ruutpeunik. peal, kus jäwad Wel tMd? Kas ollete jubba järrele mõttelnud, kui Muut pude ja wiljale need luggematta Mst tuh- puttukaid igga aasta ennam teeks, kui armsad sulglaulikud neid ei wähhendW? uüüd mitte komusse illoja kenna komade armastusse varrast linnopessi ei? peaks sedda jubba uksi omma kasssWrast teggema.  Midda wähhem linnokesi, sedda ennam puttukaid, katsuga kumb parrem; peale selle ei olle kaapsa-ussid egga wiljapude mardlased :c. meile ial week tännolaulo selle eest laulnud, mis nad meie käest ärrawõtnud. Ma lodan siis, et minno luggejate egga nende laste sü Pärrast linnokessed mitte leinalaulo ei peaksid laulma ja nende kurjusse ülle kaebama, waid et meie nendega  tthhes Lojat kidame ja Länname, kes tae» was ja maas keik on hästi teinud. Ommalt maalt. Tartust. Saksama tallopoea  kolmesuggune roõm.j Üks hea sõbber,  olgo tnhhandeks terwe, on meile Saksama mehhest allamal seiswat luggu saatnud, kulda se saksama seitungis seisab. „Üks wanna aus ja weider tallopoeg ütles onima laste wasto nenda: Minna rõmustan ennast kolmest asjast. „EssitekS on mul iggapaäw kas taewas  ehk põrgohaud ma eas; kumbat tahhan, sedda wõin sada. „Teifeks ollen ma 100 taalrit ühte paika pannud, kust neid ükski warras ei wõi ärrawarrastada, ja znis mulle aastas peale 10 protsenti kasso towad. 108