Mis nisugguses lehhes seisis, nisamma tark olli, kui igga ilma rinnarahhata innimenne. Wõib kül immelik ja meider kuulda olla, agga ennam kui tiks kord on sedda ettetulnud, et ka kohtomees  meie käest nõu küssis: kust ommeti „Talllorahwa kulutajat" peaks sama? —Kui luggu nendo, kui paljo piddid siis teised  koggokonna innimessed temmast teadma? Ja ommeti seisad ka nende lehhede sees ui paljo asjo, mis ühhel ehk teisel wägga tarwis teada õlleks. Ärge aeagem wasto, se assi on kord ennam, kord wähhem siamale nenda olnud ja nimmetud ammetilehhed, sest et neid ei loetud, ei olle mitte suurt kasso saatnud. Nimmetame ühtaiuust asja. Kui aasta eest Ria mapäwa nõuwõtmisse järrele  need perremehhed, kes kohha mümisse w. parrast maeast waljaminnes kahjotassumist piddid  sama, siis tullid mitto meie käest küssima, mis, kuida ja kui paljo sedda piddi ollema, ehk kül assi „Tallorahwa kulutaja" sees keik selgeste  üllewel seisis. Monned ei teadnud temmast  middagi, teised jälle ei olla tedda kusgil kuulda egga nähha sanud. Kas se nüüd koggokonna ue seadusse aeal ehk järrele nendasamma peab eddasi minnema? Kas koggokonnawannemad, abbilissed ja muud wollinikud sel wisil läbbi peaksid sama? Ma ei ussu mitte. Keik awwalikknd kohto asjad, kässud  ja kulutussed peaksid ommeti keige rahwale Mtwad ja teada ollema, midda ennam siis meel neile, kedda ammeti peale pandud. Kas se liig on, kui uende kaest nõuame, et nemmad iggaühhele, kes küssib, peawad teadma sellepolest wastust anda? Kui kaua peab se aeg siis turima, et ka neid, kes teiste eelkäiad peawad ollema, ikka alles ohhelikko otsas peab weetama? Mis asja wõib uus koggokonna seadus ueks tehha ehk parrandada,  kui meie isse keigis asjus mannaks jäme? Keige helledam päwapaiste ei aita sellele middagi,  kes silmi lahti tehha ei wõi ehk ei tahha; tedda peab ikka eestweetama, ehk lastama krawi langeda. —- Kas meie siamaalsed ammetilehhed ka eddespiddi  sekssammaks peawad jäma, nisamma arwa wäljatullema, nisamma paljo toma :c., se ei olle assi, nenda jätta egga ümbermuta; agga sedda teame keik, et neid ennam Peab loe- Lama ja tähhelpandama, kui sedda tännini on tehtud, isseärranis weel teiste essikutest. „Ammetilehhed wägga iggawad luggeda," on meile mitto öölnud. Wõib kül olla; agga mo armsad, kässo ja seaduste ammetipolised kulutussed  ei olle jo ial aeawidusseks antud egga kirjutud, maid tähhelp annemisseks ja Läitmisseks. Ütleb wannem lapsele ehk perremees  sullasele: „Minne kündma, äästama, leikama  ehk niitma," siis ei olle se ka mitte aeawidusseks;  agga kuida õlleks luggu, kui sullane sedda kuulmatta jättaks, sest et iggaw kuulda olli? Sesamma luggu on ka ammetilehhedega. Nemmad ei to ka mitte igga kord, mis iggaühhesse  putub, agga tänna ühhele, Home teisele ja ennam ehk Mähhem keige neile, kelle luggeda neid wäljaantakse. Mõistlik, terrane innimenne, issearranis  kui ta weel mõnni ammetnik ehk asjatallitaja  on, tahhab ning peab ka sedda teadma, mis kül allati nimmelt mitte temmasse ei putu. Nenda ei wõi terrane innimenne ka mitte luhmjürri  wisil ilma seitungita ellada, kui ial sada jõuab. Kottis on Lemmal pimme ellada, sest egga ta mut ei olle. Ma tunnen ühte, se pdhhandab end allati, et seep silmi pesta rahha maksab; agga et räppusse  näoga ei tahha käia, ostab ta ommeti seepi. No jah, tuul ei puhhu egga Päike ei paista kellegile tarkust Pähhä se peab nõutud ja korjatud sama. Meie anname sepärrast wennalikkust süddamest  sedda nõu, ue koggokonna seadusse aeal ka meie eestikele ammetilehta Liwimaal „Tallorahwa  kulutaja" ja Eestimaal „Maa walla kulutaja"  parrem tähhelpanna, sest sedda on tarwis ja tulleb rahwa omma kassuks. Koggokonna seadussest ennesesk olleme ühhe tutwa Eestimehhe suust kuulnud, et temma sedda ühhes kirriko mõisas eestikeles jubba luggeda sanud ning peab trükkitud ollema, agga meie silma ep olle ta weel mitte putunud egga tea üttelda, kust sedda peab küssima. On se agga ncnda, egga ta waÜa alla ei woi jäda, siis peab se teadus pea ka Lullema. 358