wioliterohhelistwalge (Eestima) rosid, punnarohhelisewalged  (Liwima) Msihwid öllads peal. Ennamiste igga seltsil sn omma lip olnud» Ztma lippudeta tulnud wähhemad seltsid (5 üllepea) heitnud surema lippo seltside seltsi. Nenda olnud siis 37 wöerast lauloseltsi lippudega,  kelle seltsi kolm mango kori omma lippudega wennalikult heitnud. ' Kello ühheksa aeal hellistadi teist korda möllemate kirriko kelladega ja siis seadsid piddowöerad  rongi ja nimmelt nenda: Keige ees kaks marshali, siis jummalatenistust piddawad öppetajad ommas ammeti rides, siis jälle kaks marshali, siis rigi lip, siis Liwi- ja Eestima lippud, siis Tarto Linna lip; selle peale jälle kaks marshali, siis piddo komlte; jälle kaks marshali, siis auwöerad, kelle seas Soomlased ja Ungrimehhed (prohwesstrid) ollid; jälle kaks marshali ja siis Tarto linna eesti laulo selts omma lippuga ja selle järrele 37 wöerast  laulo seltsi omma lippudega. Nende wahhel  ollid kolm eesti mängo kori (Tarto, Rauge ja Eeksi kihhelkonnadest) ärrajaggatud. Lippude  seas on mönned wägga kennad olnud; ennamiste on neil kihhelkonnade nimmed, kust lauljad parralt, peal seisnud. Mitmede peal ka wägga tähhelpannemise wäärt sönnad seisnud.  Nenda kui: Kes kibbedad kannatab, se maggusat maitseb, on nimmelt Rõuge laulikute  lippu peal seisnud. . Waggusi jä pikkalt wennis lauljate rong seltsi maeast otse Senfi mäe ja sealt Maarja kirriko jure, kuhho seisatama  jäid ja passunatega ühhes sedda korall:  ..Oh wötkem Zummalat" :c. laulsid. Pärrast  laulo läksid eddast ja otse selle tarbeks wallitsetud jummalatenistust platsi peale Tarto wanna Domkirriko alla. On üks koht ühhe jumwalatenistusele laggeda  taewa a! ommane, siis on sedda Tarto wanna Domi allune plats, kus org kenna metsade  wahhe! ommas sures kennaduses Domimäggede  wahhel seisab, seks wägga mönnus. Löune poo! pude warjus olli au-wöeraste istumise  koht, kantsel ja altar ja jummalatenistuse  jures lauljate ja mängiate koht. Tuhhandete  tuhhanded koggosid senna kokko ja keik seggamine, õige Kreka-Wenne- ja Lutteruse ussulised,  suurt- ja maddalat suggo : sest piddo, mis pühhitsetud sai, olli keige ma- agga mitte ühhe ja teise rahwa piddo. Laulo-seltsid seädisid  endid »pool krantsi msdi ja ni pea, kui jummalatemstus lippud selle keige kõrgema Issandate Issanda ja kunningate kunninga ette aupaklikult" mahha. Selle wahhel lauldi ja mängiti Enn! Hörschelmanni  laul ..Sind wäggew lummal kidame".  Jummalatenistuse laulud Mid needsammad,  mis 25. Märtsil Maarja kirriküs lauldud said, mis jälle ueste trükkitud ja piddowöeraste  kätte jaggati. Mäggi ja org olli rahwast täis; ka keige kõrgema Domi-müride peal seisid innimesed, kes sure süddameliko auustuse ja tähhelpannemisega Jummala sönna  kuulsid. F Essimese korali järrele piddas konsistorialrath  Willigerode kaunis pikka terretamise könnet,  kus sees ta sest könneles, mis sesuur tö, mis aastal 1819 tähhendab. Temma terretamise könne peale tulli Emil Hörschelmanni  Jmanueli-laul, mis Wäegwere mängomehhed  liggi mängisid. Selle peale piddas ksNneleja üht wäggewat palwet, kus keik pöl- Seli maas ollid. Palwe peale tulli korali laul, mis Willandi öppetaja Hörschelmann ja koggodus wastamesi laulsid, ja selle järrele Liturgie  agendast, kus wahhel se pühhakirja tük Joann. 8, 31—36 sai loetud ja nüüd tulli jälle koralilaul. Selle järrele astus Eestimaalt,  Weikose Maarja koggoduse öppetaja, piiskoppi kohto ka lige Knüpffer kantsli peale ja piddas nende pühha kirja sönnade järrele 1 Kor. 16, 13. 14. jutlust. Wäggewa ja wägga monnusa heälega ning selge Eesti kele murde peal, piddas ta üht wägga armast jutlust,  mis keik kuuljad ühhe issiärraliko tähhelpannemisega  otsast otsani tähhelpanmd. ..Seal ep olnud haggana põrmugi, keik selge wilja terra" ütlesid Eestlased pärrast. Pärrsst jutlust  laulis Maarja koggoduse laulo-selts: ..Issand  on mo karjane", ja selle peale astus Peterburgi  Eesti koggoduse öppetaja, piiskoppi kohto kalige Laaland kantsle peale ja piddas ka üht wägga mönnust könnet, selle peale tähhendades,  mis suur assi aastal 1819 on sündinud,  mis läbbi keik Eestlased ja Lätlased mitte ükspäinis omma priust põlle sanud, waid ka, et se neil woimalik nüüd omma priuse pölwes, omma mõistuse laiendamises 220