loud. Taanlane ei olle ka mitte rummal. Ta teeb Inglase süddame kartma, et põhja pool üks riik kõwwa merrewäega jure tulleks, kes mõnni kord ka temma merre- ja kaubatee Läne merresse wõiks kinni panna, se aeab Inglast ilma pallumatta appi. Jälle ta! mitte lango, waid iöseennese armastus kutsnb Inglast kotto wälja. Agga kui Austria ja Preisi lang lummepölwes  tembo ärratewad, kus Inglane appi ei pease, mis siis? No same nähha. Uemad sönnumed. WisHne,» Nomogorodist. Wennemaal on se pruuk, et talwe aeal podid ja telgid jeä peale ehhitakse. Wolga-jõe peal on neid paljo. Tcinnawo on agga wägga nõdra melega jeä. Kolme Kummiga päwal, mil Wenne rahwas omma Jordanit piddawad, on seal paljo innimessi, hobbusid ja samsi keige jeäga sisse wannud ja ärrauppunud, ilma et kegi õlleks awwitada wõinud. Kui paljo innimessi seal surma sanud, ei olle mitte nimmetud. . . Komemaalt. rahwa hulk ja seitung id.j Somema Lutterusse usso rahwa hulk peab 1,746,227 hinge suur ollema. Sellesinnatsel  rahwa! on peale 30 seitungi luggeda. Neist sawad 14 No otsi keles ja 18 S ome keles trükkitud, ja siiski on manne! weel ennam kui 2000 luggejat, nago Some missionilehhel, kedda Somemaal 2209 innimest peawad ja loewad. Preissimaalt. Jälle on Preisikuuningas ommad rigiwannemad ja rahwasadikud Parlamentist  koeo saatnud, ilma et nende nZuud olleksid  kokko sündinud. Waieldes tullid nennnad kokko, waieldes ollid omma aeg kous ja waieldes  läksid jälle koeo. Wähhem ja üllem hulk tahhab suremat ja allamat hulka omma pilli järvele  tantsima panna, mis need agga ei tahha, sealtep se tülli ja waidleminne tulleb. Holstemima rahwas on ommad sadikud Prankwurti linna saksa rigikoggo keigeüllema kohto ette pattuma saatnud, et nennnad onuna hertsogi kätte saaksid, mis Preislane ja Austria lßismark ja Rechberg) neile ei tahha lubbada. Et praego nimmetnd kahhe surerigi ministril wahhest se nõu ei tulleks, tedda Holsteinimaal Mangiwotta,  on hertsog Pridrik VI!!. senniks Oldenbnrgimale  eest ärraläinnd, kui Preisi ja Austria sõawcied Sleswig-Holsteinimaal seismas on. Wanimaal>. Uus külm peab Daanlastele jälle hirmus murret teggema, et Sakslased wimaks  ülle jea neile selja takka kaela pcasewa. Kopenhagis ei te nüüd rahwas muud, kui korjawad  rahha ja kudduwad sukke omma soameeste tarwis; agga järrele ei tahha nemmad mitte anda. Nende künmngas, Kristian IX. peab mm- rest ja pahhaudussest üsna haige ollema. Oruma  Dannewirke kindla kantside kallal peawad nemmad 6l)00 mehhega ööd ja päwad tööd teggema, ja lootwad sealt suurt warjo, kui mitte külm nende wainlasi muialt eddasi ei aita. -- Nenda ollid loud kolme päwa eest. Kirjawastussed. l 3) Z. K. P H. Tanname Teie kirja eest. Pallume omma söbrade arro selgem üllesanda. Ärge pange pahhaks: meie peame ühheteise ees, kes meie jo muido wennad olleme, kül allandlikkud ollema, agga mitre romama. iä) Fr. Tr. P. S. Muido on keik wagga hea ja tanname süddameft, agga pallume ka ühhel hobil: ärge ripputage eddespiddi mitte ni rohkeste suitsetamisse  rohto pattuse lihha peale, muido kaswab Postimehhel weel wanna hea sees kalkuni sabba tahha, ja se ep õlleks tale mitte sureks auuks. Temma armastab omma Eestirahwast  nago lammas lammast muud middagi; se on jo lodud assi ja selle eest pelle kitsust tarwis. Kahjo kül, et jõud ja mõistus ni kassin on, muido ei lähhäks mönni sönna temma kaest wilto. (Kirja läbbi eddespiddi ennam.) !5) U. J. W .6. Olge terwe. Selle asja ülle on raske nõu anda mul Teile ja Teil mulle. Teie teate jo, kui raske se on, kümme pead ühhe kübbara alla panna -- mis siis weel lOl) pead. Mönned mehbed meie rahwa seast on suga kaunis mehhed, agga kui kat ehk jalga hea teule peawad ligutama, siis on tuul ja wessi otsas. Sellega peame kannatama ja wässimatta eddasi astuma. lt>) p. L-- ..... -s- Olge tuhhandeks terwe! Wanna sõbrus ja wanna kuld, need pannewad roostetamisse  wasto. „ Eesti Postimees" mõtleb sure tannoga Teie ja Teie koggodusse peale, ehk kül temma sowiminne Teie lähhedal ellada, mitte ep olle korda läinud. !7) U. M S- . - - » s- Wend Z minna ei ussu mitte et mulle rõssise meiega sedda nõu wöite anda, „Eesti Postimehhele" teie kele murret suhho panna? Kuhho ta sellega lahhakS ja kes tedda siis wasto wöttaks? Jäme ikka wanna tele ja mele, mis iggal mehhel tuttaw ja selle.- pärrast armas on. Teise asja polest pean Teid küssima: eks Teie mitte ei tea, et Postimehhe te. kotto wälja minnes igga naddala kitsast würrawast läbbi lähhäb, kus keik mahha jääb, miskasa ei kolba? Selle jarrele seadige omma tunnikella. Von der Censur erlaubt. (Nr. 16.) Dorpat. d. 20. Jan. 1864. 31