1 paawst ja katoliko usso pea, 34 piiskoppi, 1417 preestrit, 2390 munka, 2031 nunne, 886 seminariöppiat, 4468 juti ja ülleültse 184,049 innimest. Wannast olli seal hopis ennam. Prantsussemaaalt. Paawsti usk Hi namaal. Sedda peame ütlema, et Prantsussed,  nenda kui ülleültse katoliko rahwas omma  usso lautamisse eest suurt hoolt kandwad. Oh! õlleks nende usso-öppetus ka tõeste üks pühhast kirjast wöetud hinge roog ja walgus ollewad, siis õlleks sest Jummala rigil suur kasso; agga nenda on temmal kange Muhamedi  usso maggo jures: möek ees ja usk tagga, nago ta sedda wannast Amerikamaal on teinud ja löuna-merre saarde peal weel praego teeb. Jummala sönna wäest paljo ei holita, waid paawsti nimmel tewad pappid keik isse ommast melest ja wäest; kui agga innimessed  ommast us sust nende usso pole pöörwad, kas nemmad ka pattust pöörwad, selle peale nad ei wata; nende usk teeb jo is.  seennesest muidogi önsaks. Nemmad saatwad ka paljo missionärid wälja. Kus nende suredtükkid  eel kaiwad, on preestrid ikka kannul. Nenda olli se ka Hinamaal. Warsi pärrast sedda, kui Pekingist keisrit ollid minnema saatnud, peti seal paawsci usso Zummala tenistust, ja warsi olli „Pekingi piiskop" käepärrast. Jesuitid ollid seal enne paljo ommal kombel tööd teinud  ja paawstile mitto tuhhat allamad korjanud,  künni ni julgeks laksid, et wäljaspiddise wallitsusse asjade wahhele ninna toppisid. Siis sadeti neid minnema. Nüüd pärrast rahho hakkab nende tö ueste jälle peale. Pappid töttawad senna, kirrikud sawad ehhitud ja paawsti pappid ni mitme külladesse ja linnadesse  seätud, kui ial wöimalik. Zubba on sönnumed tulnud, et Kantoni linna, kellest pari aasta eest saggedast könne olli, kuhho enne  ükski Eiropa innimenne omma jalga ei tohtinud pista, ehk kül merre pool allewis ellasid,  saab nüüd kesset linna katoliko usso kirrik  ehhitud, ja Hiinlased, ehk se neil kül hirmus  wastomeelt on, piddand ommeti lubba andma. Küllab eddespiddi same wist nisuggusid  asjo ennam kuulda. Peaks nüüd Ewan- geliumi usso rahwas Amerikas ja Eiropas, kus nende missioniseltsid on, ka waprad ollemä  ja mitte käed rüppe pannema ja keik paawsti holeks jätma! Inglismaalt. Sinna kallis aeg, on Inglased nüüd külma haddas! Neil on 6 ja 8 kradi külma ennam waewaks, kui meil 20 ja 23 kradi. Nemmad põlle sellega harjunud ja nende maiad ning ahjud mitte selle peale walmistud, Waeste innimestel (ja nende pudust  rikka Inglismaal ei olle) on töeste hädda  kä. Neil on pudus toidust ja ahjoküttest ning sesugguse külmaga ei anta neile ka paljo tööd, et middagi wöiksid tenida. Külm isse, kuida ööldud, ei olle meie kohta suur assi keddagi. Et Temse- jöggi jubba rühka jvseb ja jäetükkise täis on, et laewad ennam lahkeste ei pease käima kes meil sedda kangeks  külmaks nimmetaks? Agga Inglismaal on se teine assi. Jubba on neist kuulda, kedda  külm wötnud, ehk kes nälga surnud. Keige sellega, mis Prantsus Jtaliamaal  teeb, ei olle Inglased suggugi rahhul. Et Prantsustel Ztalia asjus mitte öiget naabri nöu ei olle, ütlewad nemmad, sedda wöib pimme keppiga ärratunda. Jtalia tulli õlleks  ammo kustund ja keik asjad korra peal, (?) kui Prantsus omma ninnaga iggal pool wahhel ei õlleks. Temma tahhad Jtalias rikide  - koggodust ja sellega Jtaliat nödrusses hoida; sedda agga ei tahha meie mitte, maid et Jtalia tuggewakö rigiks saaks, kellel mitte igga uhke naabre eest tarwis ep olle mütsi mahhawötta ja allandlikkult keik järrele anda, mis teine tahhab," Nenda rägiwad Inglased  ja nende seitungid, ja mis Inglasel süddame  peal on, sedda ütleb ta wälja ning ei küssi mitte, kas Prantsuöse kulm sest kortso ehk silledaks lähhäb. Nemmad sowiwad Jtalia  rahwale head nende enneste pärrast, agga Prantsus omma kasso pärrast, Htspaniamaa! on ka paljo weehädda kuulda. Seal ollid jõed nenda tõusnud, et wessi räkimatta kahjo teinud. Uhhes paikas jõe kaldal lõhkus wesfl 140 maia arra ja 21