ja Napoleon 111. sõbrad ehk ei olle? No kust ma sedda pean teadma? Napoleoni söamehhed  kaitsewad kül paawsti Roma linnas, agga kes nääb ta süddamesse, on se föbrusse ehk waeno parrast? Kui agga nende sõbrus ni palla õlleks, siis ei teeks Napoleon „pühha  issale" mitte melehaigust, nago ta saggedaste  teeb. Hiljuti satis paawst sönna wälja, et temma usso piiskoppid keigest madest tullewa  kewwade Roma linna piddid tullema, otsekui  wadderid sedda asja pealt kuulma ja näggema, kui paawst mönned surnud katolikko mehhed pühhade hulka tõstab, kedda siis rahwas  eddespiddi, nago mitmed muid, jummalikkult  peawad kummardama. Napoleon agga  arwab ennast haiso tundwad, et paawstil seal jures ennam mapealsed kui taewased mõtted  on, sepärrast olla ta ni penikeselt üttelnud:  „Prantsuöse piiskoppidel on omma karja järrele wadata, põlle neil aega nisuggusil päiwil,  kui meil muidogi kaäs on, Roma linna joosta." Kui se sõbrus on, siis wöib olla. Et paawst keisrit Napoleoni omma sõbraks  peab, ei ussu meie ka mitte, kui ta sedda ka meile omma suga ütleks. Sõbrus ei seisa mitte üksi sönnades, waid peab teggudest  wälja paistma. Inglismaalt. Jälle söekaewajate önnetus! Essimenne ehmatus ei olle möda läinud, jubba tulleb teine ja kolmas järrele. ühhes kohhas löhkus wessi äkkiste ma al körwalissest  kaewandussest sisse ning 16 tömeest piddid uppumisse surma surrema. Teises paitus  said 7. Webr. 47 innimest süttemäe sees lämmatusse surma. Nenda on jubba liggi 360 söekaewajat lühhikese aiaga surma sanud. Hispaniamaalt. Taggakiusaminne.  Hiljuti nimmetasime kahte meest, kedda omma usso pärrast raske nuhtlusse alla pandi, agga seal on meel teisi küllalt. Taggakiusaminne  peab üsna awwalik ollema. Sewilla linnas olla?, Malaga linnas 8, Granadas 3 sähhardust „kurjateggiat" mängis. Peale sedda olla ka Barkelonas, Kordama ja Jaeni linnas mitmed hinged usso parrast kinniwöe- tud ja wangi pandud; nende seas ka naesterahwast  ning üks 17-aastane tüttarlaps. Sewillas  ja Granadas olla 59 laste issa selle õnnetusse eest ärrapöggenud ning naeste lastel  ep olle nüüd toitjat. Mitto neist on Amerikamale  pöggenud. Nende hirmus sü on se, et nemmad „pühha Roma katolikko usko tahta muta ehk mahhajätta, mis üksi önsaks. teeb." No muidogi, kui paawsti usk se „ainus önsaksteggew" usk on , siis ei olle nende sü kül mitte pissuke, agga sest ei maksa räkida.  Meie wöime Jummalat tännada, et meie selle usso liikmed ei olle. Sähhärdune pimme taggakiusaminne toob kül rasket willetsust  ja ahhastust nende peale,; kes sedda peawad kannatama, agga meil on se kindel lotus, et se Jummala tuld ka Hispaniamaal mitte ei jöua ärralämmatada. Ahwrikamaalt. Marokkomaal on mässaminne töusnud, ning sellepärrast, et nende Sultan ehk keiser Hispania rahwale söakullo lubbanud tassuda; selle läbbi sada nende Korani kässud rikkutud, mis mitte ei lubbada uskmatta rahwale makso maksta. Sultani  söawaggi, mis mässajate wasto sadeti, piddi pöggenema ja nende kindral sai surma, kes teab, kuida pärrast loud lähwad. Madagaskari noor kunningas, kellest lissa lehtis laiemalt könneleme, ööldakse  terrasest Eiropa kombesid tagganöudwad. Inglased olla Mauritsiusse sarelt sadikuid temma  jure saatnud, (edda terretama, kedda ta wagga lahkeste wastowötnud. Inglaste auuks on ta suurt sömaaega lasknud walmistadä ja ommad sured issandad ja nende naesed wöerastega  lauda kutsunud; keik olnud Eiropa rahwa wisil rides. Se kunningas, enne prints Rakato, nimmetab ennast nüüd omma issa nimme järrele Radama 11. Ta on ristitud  ja olli kui ristiinnimenne omma kurja emma  wallitsusse aial usso polest kulus mees, küllad saab nähha, kuida ennast eddespiddi kunninga pölwes üllesnäitab. Mönned kart- et ennast Prantsusse Zesuitidest petta lasseb. Agga ristirahwa taggakiusaminne on Madagaskari sare peal nüüd soikus. 79