Siin on nüüd middagi neile, kes wäljarändamiss  többsö haiged ja kellel Kaukasuse ma alla  ti silmade ees wirrab. Loe issi, mis üllemate  polest Peterburgi Eesti koggoduse öppetaja  Lal audile Eestlaste Kaukasuse ununemise  parrast kirjutud ja Eesti Postimees teada annab: „Rigi seestpolise asjade tallitaja ministre  herra küssimise peale, on Kaukasuse mawallitseja,  meie armolise Keisre Herra wend, Suurwürst Mihael Nikolajewitsh wastanud, et ta Eestlasse, kes Balti kubbermangudest senna minna tahtwad, mitte wasto ei wotta, sest et neist Kaukasuse harjumata klima parrast  seal surem jaggo ärrasurrewad." Noh, nüüd on silma ees, mis tarwis tehha ehk jätta. Warfawist. sSoja toido jaggami- Sealane seitung könneleb, et Polama malli  tseja, krahw Berg, üht summat rahha nim- Metanud, kelle eest nüüd tallisel aea!, waesema rahwale, kes Warsawis ellad, iggapaaw ükskord  soja leent peab antud sama. Selle soja toido jaggamisega olla 16. Januaril hakkatust  tehtud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Preisi parlamentis samad pea parlamenti liikmete ja koli de ministre v. Mühleri wahhel ksliasjade parrast kibbedad waidlemised ettetullema, sest koli asjad ei minna seal mitte ennam nenda, kuida nad peaksid minnema. Rigiwallitsus tahta koli seadusest 25. paragrahwi, mis allama kolides pri koli lubbab, wäljawissata ja sest ei tahta parlamenti  liikmed middagid kuulda wötta ja sepärrast  kolide ministre wasto imme wihhaseks läinud,  kus siis mitte ükspäinis kolide minister, maid ka rigiwallitsus ja ministerpräsitent v. Biömark terrawaid sönna peab kuulma. Et Bismark ja Mühler just ühhes meles kahhekesi  on, on tössi ja sepärrast ka wägga immeks panna, et Bismark omma ammeti polest Mühleri  tahtmist ei jõua mahharöhhuda; ja sellepärrast  ei woi kegi ta eest seista ja sedda lemmale  andeks anda; muido on ta ommetige omma sönnaga wäggew, kuida sedda jubba ni saggedaste nähtud. Se õlleks asjata waew, sedda süggawam järrel urida, mis Kölni seitung Prantsufe-Jtalia  - Austria söbruse teggemisest könneles ja tühhi assi, kui kegi sest middagi eddespiddise aea peal tahhab ettekulutada. Krahw Bismark põlle ni pimme, keisert Napolionit ustumas, et seal peaks tarwis ollema, tedda sellepärrast manitseda ja tedda käskida silmi lahti hoida. Teiselt poolt ei tahha meie uskuda, et Kölni seitung, sedda Prantsuse söaarmastaja seltsi polest wälja autud pardi pojakest, omma tiwa alla on wötnud, et tedda kaitsta ja sest nüüd suurt karra hakkab teggema; kedda tahhab ta sellega kohhutada? Midda kassinam nimmetud seitung üht töeliko asja kulutab, sedda ennam woime arwata, et se üllem assi seal sees Austria  minister präsiti v. Beusti kohta käib, kes hiljoti omma au pärrast krahw Bismarki ta ello peale kippujate eest hoida pudis, sedda temmale teada andes. Türgi-Kreka wahheliste asjade minnik olla krahw Beusti tiwad lühhendanud  ja tale ta nödrust, Preislasele kahjo tehha, kätte näidanud. Katsugo nüüd wäljaspoolt  asjad rahhole jätta ja wadako, et rigi seestpolised asjad ühhe nori peal seisaks ja hästi lähheksid. Jättab ta naburit rahhule, siis jättab ka nabur tedda rahhule. Kes wasto tuult purjutada tahhab, ei woi otse eddasi sada,  peab lawirima ja otse nenda on ka krahw Beusti luggo. Ta kargaks heamelega krahw Bismarki tutti, agga mis tehha, kange tuul otse wasto. Spania kunningana Jsabella, kes praego Parisis asset, tahhab seal ka kunningana kombel  ellada, egga woi sedda koggoniste unnustada,  et kroon peast mahha tõugatud. Jssiärranis  olla se tal sureks melepahhaduseks, et Pranslased Parisis tedda nenda ei auusta, kuida ta sedda keddomail harjunud. Hilja aea eest olla ta ühhes sure suggu rahwa kloostre kabbelis olnud jutlust kuulmas, kus rahwas auustusega tedda terrrtanud ja tale rumi andnud, mahha istuda; sellega polnud ta agga mitte rahhul, waid ärraminnes küssinud ta, mikspärrast kegi ta ette pölweli ei lange, Spanias ei jäe se teggemata? Selle peale olla ta wastuseks sanud. Prantsusemaal nikkutakse agga Jummala ees pölwi, agga mitte innimeste  ees, —ja se wastus olla kunningana süddant tulli wihhaseks teinud. 54