lema. Kui kunninga emma ja lapsed Roma linna pöggenesid, tahtis kunningas, et temma proua ka sealt linnast piddi ärrapöggenema, kus pea tullepombid saddama hakkawad. Agga  proua ei õlle sedda mitte teinud, maid wastanud; „Öige naese kohhus on, keik sedda ühhes kannatada, mis mehhe peale langeb. Mis rahho mul Roma linnas õlleks, kui ma silmust kaugel peaksin ollema?" Ta jäi omma abbikasa jure ning on praego seal, ehk kül jubba Sardinia tullepombid ülle malli peawad sisse lendama. Sinni kui kunningas Gaeta linna jaeb, peawad ka Prantsusse söalaewad linna alla jäma. Se peab wist ni paljo tähhendama,  et nende labbi kunninga Prantsul pöggenemisse te lahti peab seisma. 30,000 Sardinia söameest seiswad linna ümber ma poolt küljest ja saatwad ommad pombid ülle malli sisse! agga tössine pombi laskminne põlle meel hakkanud ja seisab wist senni, kui Prantsussed  merre poolt ka lubba andwad. Mil« lal se tulleb, sedda minna ei tea. Et se kord Eiropamaal tuul ni waikne on, sepärrast pean palluma: lähme nattuke Amerikamaale. Kuida minnewa kord jubba nimmetasin, on seal nüüd ue Prasidenti wallitsemisse aial pärris orja piddajatte ja nende wastaste wahhel suur waidleminne, ning need makonnad, kes pärrisorjapiddamist ei tahha mahhajätta, ahwardawad enne ühhendud  rikidest lahti lüa, kui uus Prafldent tullewa Märtsi kuus wallitsema hakkab. Need pole melega innimessed peawad sedda hirmus sureks pattuks ja üllekohtuks, kui kegi selle nende süssimusta üllekohto wasto sanna julgeb  lausuda. Nad on siis nago tiigrid, kellel ennam innimesse arro ei olle. Hiljuti sai seal üks mees wangi wöetud ja hirmsa surma  kohto alla pandud. Mis ta olli teinud? Noh, eks sedda, mis nende melest keige hirmsam  on: temma olli pissukesi ramatuid rahwale  münud, ja nende sees sai Neegriorja piddaminne, kui kurn tö, laidetud ja pattuks mmmetud, mis Zummala egga kellegi öige innimesse  melepärrast ei olle. Oh, kuida se neid wihhastas! Mees tömbati kinni ja pekseti esmalt hirmsaste werriseks, parrast törwati keik temma kehha vülle ärra ja siis köied katte ümber, ning nenda pu oksa Messe. Nüüd lasti suur unnik kuiwi puid temma jalge alla kokko kanda; pärrast sedda todi üks Neegti orri wangist, kes seal omma nuhttust otas, et kord olli püüdnud omma pinajatte käest ärrajoosta:  sedda pandi nüüd pu-unnikut pöllema  pistma ja nenda õnnetuma ramatomüale otsa teggema. Temma wallokissendaminne tullesurmas  aias hirmsaid Neegriorja piddajaid sedda hirwitama ja naerma, ja kui köied ollid  katki pöllenud ja temma surnokehha tullesse  mahha tukkus, öiskasid nemmad sure heälega; „hurra! se olli tale parras! Nenda teme nendega, kes omma ninna meie asja wahhele  pistwad." Hoidko Zummal Hindudest, Hiinlastest, Ahwrika.Neegridest, löuna -merre iynimesse lihha - söjattest ja mu pagganattest teame kül ka hirmsaid asjo, agga need on pagganad: mis peame nüüd sähhärdustest ris tiin nimes  te st arwama,z kui needsinnatsed Amerika parrisorja perremehhed on? Keik innimessed  on ühhest lihhast ja werrest, keikide peale paistab üks paike ja puhhub üks tuul. Issand Jummal , aita neid, kedda teiste kurjus jalge alla tallab! Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. Löunamerre sared. 3) Seltfi sared. Neid saresi on lou järrele kuus tükki ja nende peal ellas ja wallitses enne nendasamma  pilkane ö pimmedus, nago Otaheitis. Agga Issanda kassi on wöimust sanud, ei mitte tulle egga möega, waid omma Ewangeliumi  armo päikese paistmisse labbi, mis ka aega möda pagganatte süddamed on sojendanud  ja walgustanud. Seltsi - sared on arwata paarkümmend pennikoormat Otaheitist kaugel. Keige surem nende seas on Raja tea saar, 40 pennik. ümberringi, paar tuhhat innimessega.  Enne olli se nende saarde pea ebbajummala  tenistusse paik, kus isse ärranis 381