Jummal korda minna ja aidko, et keige läbbi, mis ka lastega ja laste parrast ettewöetakse, Lemma riik meile tulleks: siis õlleks keik hästi ja keikide waew keige parrem tassutud. Jutto jätkud. Jodiko pahhandustelegrahwi parrast. Wanna Maddis S. tuikus pühhapääw öhco kärtsust koio pole, ja et teekond wässind jalgega  wägga raske olli, jäi ta telegrahwi posti naa! puhkama. Kübbar peast maas, juuksed sassis, silmad räppused ja rided lohhukile ümber,  pommises temma isseennests: „Wötko tont, et minna ennast sia posti liggi andsin! Ma ussun se on telegrahw; säh, nüüd teadwad  jubba Tallinnas, et minna Pernus jälle joobnud ollen! Wimaks sawad ka weel teäda, et mul poolteist rubla kõrtsis wölgo on. Seiswad  need sambad ka just maantee äres! Kuhho  peab üks wässind innimenne muido ennast  toetama? Telegrahwist ma ei pea middagit.  Mis neil Tallinnas sedda tarwis teäda on, et minna, Pernus nattuke wässind ollen?" Nenda pommises Maddis ja tuikus posti jurest emale. Postimehhe kirjawastussed. 14) H. K. K—s. Mis Teie otsite, scdda leiate li. aastajaus  Nr. S. 70. lehhekülje peal. Teine assi on sesamma,  mis jubba minnewa kord teise küllamehhele olleme wastanud. 15) C. T. W —s. Pallume wägga, kui juhtub ollema ja jõud üllatab: saatke nattuke mönnusamat! Need wöioo-söido ja torropilli louh on wägga iggapäised, kerged  ja kessised asjad, mis meie melemötleja luggeja ette ei tohhi panna. 16) J. Fr. S—s. Armas sõbber! laulo teggemisse peale on meie arwades nattuke ennam, kui tinti, sulge ;a tük pabberit tarwis. Mült (mut) ei mõista lennata egga käggo maad ülles aiada, ehk kül möllemaid Jummal lonud ja kumbagi! põlle õigust uhke olla. Laul ei pea mitte ükp wäljas poolt winkl s ja libbeda korega ollema, wmd pead ka seestpiddi mönnusat ja toidest sisso kandma. Laul peab wallatud agga mitte taotud ollema. Teie laulul on weel liig paljo baamre märka kulges. Meie päiwil taotakse  paljo salmisi malmis; kui agga sanna otsad kolksuwad,  hea kül, ja teggia mõtlev: minna ollen mees! Kennel  kolm salmi korda lähwad, se peab ennast laulikuks la laulo teggiaks. 17) N. 1. L—s. Teile uppitawad küllalissed tullema. Kül tulleks ka, agga tedda hoidwad isseärranis  hanged taggasi. 18) J. P. U—s. Tänname wägga Teie kirja eest ja tahhame sedda halledab luggu teistele märgiks tullewa kord trükki panna. Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. 64 Teädaandmissed. Masso möisa al Keila kihhelkonnas on Jerrjse  karjamöis, 8 wersta Lihhulast, rendi peale sada. Selle karjamõisal on 3V Dessjatinat pöllo-,  liggi 50 Dessjat. heinamaad ja hea karsvma.  Selgemat teadust annab Masso möijawallitsus.  Z Widruka mõisas (Lane Niggula kihhelk.) wöiwad innimessed, kell' head tunnistusse kirjad  . kasaö on, metsawahhe, karjamehhe, ja wahhemehhe ammetit sada; kaks wimast peawad  poismehhed ollema. Lähhemat teadust antakse  Widruka möisas ja 25. Webr. künni 5. Märtsini ka Tallinnas Benkendorwi maias, Toom peäl. 2 üks wask tempeldud pesmer (marganui) kus aasta-nummer 185? peal seisab ja mis 110 W üllesse wöttab, on Sindi wabriko ja trahteri  wahhe! arrakaddunud. Ausa leidjale, kes nimmetud pesmeri Sindi trahteris ehk Perno trükkimaias kätte annab, antakse 1 rubl. 75 kopp. leido. Z Head finnist wankre-raswa müüb Ria-linnas  suurde ja pissukeste nöude sees ja ka pissukeste  kastide sees 1 rubla 80 kopp. höbb. puud. R. Marschütz A Co. Langen maias, härra ulitsas. Z Zäärja möisas wöib tullewa JürripäwakS üks öppind kärner head kohta sada; nendasamma  ka sul lased, kes pöllotööd tahtwad tehha. Need wöiwad ka naesemehhed olla, agga nende naesed peawad ka makso eest tööd teggema. Selgemat teädust antakse Zäärja möisas. 3 Kellel jännese nahko müa on, togo Perno kauba-turro äre Kostini maiasse Belohwi jure, kus neid ostetakse. 2