peawad wennekele kirjutud ollema. (No muidogi, wennemöisnikud ei mõista eestikeelt' agga eesti törahwas ka mitte wennekeelt. 2) Kes senna lahwad, peawad lubbama ennast ausaste üllespiddada, ei mitte jodikud olla egga milgikombel enne kümmet aastat tenistussest  lahti wötta. (Kül on tük aega, kui tenis- Lus juhtub raske ollema!) 3) Mis tööd seal ial nende peale pannakse  , peawad nemmad törkumatta teggema. (Tööd wöiwad wägga mitmesuggused olla, gqaa siin ei õlle mingisuggust nimmetud.) 4) Selle tenistusse eest lubbatakse neile J. ellokorterit (ei olle kirjas ööldud, kui paljo ehk nnssuggust), !) mona, ja hho, tango, sola (ei olle ööldud, kui paljo, ehk mil wisil), r ahhapalka,  meesterahwale 22 rubl. ja naesterahwale  R.3 rudla! (Tohho sögge, kui rohkeste! Selle järrele sünniks joosta, kui meie maalt kuskilt ui paljo ei sa.) 5) Rided peawad nemmad isse ennestele murretsema. (No muidogi, mis eest nad siis ni rohke palga sawad!) 6) Kui kegi omma kontrahti ei tahha piddada,  se peab sedda teerahha, mis temma eest kullutud, taggasi maksma; on agga sü herra pool, peab tenia omma kullo tassutud sama, agga ei tohhi seal Wennemaal kellegi mu herra jure ennam tenistusse heita, waid peab ommale male taggasi minnema. (Kas tohhime küssida: kus on kümne aasta parrast temma „omma  ma", seal wöi siin? Misga peab ta taggasi tullema, kui tal ommasr su rest palgast ei juhtu paljo järrele janud ollema? Siin õlleks weel mõnda küsgda!) Waatke, need on tellin saksa wollikirja tingimissed.  Meie arwame,. kui ta neid üksi rahwale etteloeks ja mönned sesugguse kauba  peale minna tahhaksib, ei maksaks jo kennegil  ennam sönna lausuda; se peaks jo isse teadma, mis ta teeb; agga seeb se pahha luggu on, et paljo ommast peast weel jure pannakse, nenda kui: hobbusid, härgi, lehmi, lambaid, wiljamaad ja winaaedo w. sc., mis wollikirjas koggoniste ep olle nimmetud; wöib tössi, wöib walle olla; põlle muud kui paljas  su sönna. Missuggune mõistlik innimenne wöiks nüüd möttelda, et kegi ni meleto on, omma elloönne  tundmatta innimesse palja sönna peale ehhitama? Ja siiski nenda on se rummul  rahwas! on mitto, kes sedda kindlaks asjaks piddawad ja walmis on minnema; mönned jölledad on koggoni ommad asjad jubba ärramünud ja pillanud, et agga minnema  saaks! Sepärrast ei tohhi ..Postimees" ka mitte suud piddada, waid peab töt tunnistama, et rummalate kaebamissed ka parrast temma süddame  peale ei lange. Ma ollen wollikirja tingimissed teie ette pannud, wötke nüüd isse omma wiis meelt kokko. Kes tahhab, se tehko silmad lahti, kes ei tahha, se pistko hõlmad wö alla, ja joosko peale, kui seadus lubbab. Ni paljo kui ma kohtust kuulnud ollen, peawad need, kes minna tahtwad, ommad  hingekirjad sugguseltsiga siit walja wötma  ja enne minnikut igga hinge peale 25 rubla teerahha kohto ees üllesnäitma, mis mönnel ka nattuke raske saab ollema. Pikkemat selletust ei olle tarwis; teeks ilma  asjata jutto pikkaks ja monni sögge ei ussuks ommeti. Sähhärdused minniad ei olle muidogi seitungi luggejad, sepärrast jättame asja mõistlikke luggejate arrutada, et rahwas ehk mõistaks, mis nende söggedussest parrast wälja wöib tulla. Kes mõistab, se mõistab. Kes ennam head nõu ei wötta, sedda ei wöi kegi awwitada. Teistele agga olgo märgiks, et kui mönned wollikirjamehhed ka nende pole tullewad, nemmad siis teaksid, mis neil tehha tulle b. Ommalt maalt. Tartust. süht ja teisti ..Postimees, wanna kassowend ütleb .Tarto söbber sa wahhid mo otsa ja otad, et ma sulle ommalt  poolt üdist pean kulutama. Kust ma wöttan? Te on sant; lund põlle ühtegi; laat on otsas; nekrudiwötminne mödas; lapsi on paljo haiged; mitto Pola studenti on ilma lubbata siit ärraläinud ja säh, ennam mul se kord ei olle, Jummalaga!" Olle terwe. Lühhike ja mönnus. On sul ennam kottis, küllal) puistad siis ennam. Miast. sTallorahwa rentkassa. Ria kubb. seitungi järrele on mödaläinud 58