kusi.ennamiste kõik Mäljarändajad tullewad. Mõnned neist on tuul merreteel ka ärraeksttanud ja koggoni teise külge winnd. Nõnda on 31 hinge praega Wiburgi linnas, kedda tuul senna aeanud, mehhed, naesed, lapsed, kes kellegi keelt seal ei mõista ja kellel mingisuggust tunnistust kasas ei olle, kust nende ellokohta wõiks ärratunda.  Innimesed ei sa seal weel seddagi arro, kas nad Eestlased wõi Lätlased on. Sawad wist Hio ehk Saremaalt ehk muido kohhegilt Lane rannast ollema. Hadda aeab härja kaewo, nälg innimesi möda maadilma hulkuma ja surrema.  Oh, et lunnnal ommeti tutlewa suil meie põllud wõttaks õnnistada ja Põua ning lia wihma eest hoida! Harjomaakonnast. Koggokounakohto ja kolima ea. Õnneks tuleme siin jälle nattuke parremaid sõnnuuiid. Rapla wallast kirjutakse meile: „ Nomembri k. aasta eest mõtsime nõuuks, Allo ja Rapla malda lahhutada, mis enne ühhes otlid, ja seläbbi jäi weike Rapla wald (112meestehinge)  kohtomaeast ja magasinist ilma. Mis nüüd heaks nõuuks? Agga meie olleme siin näinud, mis ka meike wald mõib tehha, kui ühhes meles on. Meie hakkasime Imnmala nimmel peale, esmalt mullu talwe matriali murretsema ja kewmade ehhitama. Aulik landradi herra v. Lilienfeld kinkis Palgid, mis kül 20 wersta pealt weddada ollid, agga ommeti talwe wälja said. 1. Oktobril otlid jubba 2 honet malmis, kennad  nago kannid. Kolimaea kohtomaeaga ühhe  kattnkse al, 11 sülda pik, hõlle kallusega, ja kimmist magasiniait, 4 sülda pik, pilpa kattuksega,  seks ostetud kenna kohha peal. 9. Oktobril  (on hilja teada antud) sai kolimaea sisse õnnistatud ja koolmeister Schwalbach ammeti peale seatud. Seks ollid õpp. Malm ja landr. v. Lilienfeldi herra emmastega senna pallutnd ja tulnnd. Meie herra, kedda kõik temma 7me malla rahwas armastawad, rõmnstas end Mägga, et ni weike wald waesel aeal ni paljo, ruttu ja heaste jõudnud ehhitada. Aggs, kuida ööldud, ka weike hulk mõib Paljo, kui ühhesmeles on, ja se jääb selle wallale kituseks. Nende kapita! ei olnud smem assi, agga Jummal ja head innimesed  awwitasid kõrwast, sai Malmis. Hea iunimeste  seast tänname kõige pealt Rapla köstrit Karelli, kes lõik neste ja aknade hinged ja lukkud andis, mis peale 30 rubl. maksma tullid. Temma eesmärk ja sõnna ligutas ka teisi hantwärgi  iunimesi, (aapteekrid, kanpmehhed, paggarid,  lihhunikud) kes siin ellawad, et iggamees onima kümmekond rubla kallutas, ja nõnda sai weike wald onuna tarwilisemad honed walmis. Junnnal tassugo neile tuhhande worra!  Ehhitus  tulli peale 600 rubl. maksma. Järwamaait. K oggo konna ma ea. 21. Now. sai Preedi wallas Wahho küllas uus koggokonna  ja kohtomaea sisseõnnistatud. Preedi ja Nehhomõisa mann emad ollid ehhituse puid annudja koggokond kenna kohtomaea üllesse ehhitanud. Pühhitsemise päwal olli hulk rahwast, mõisawannemad  ja õppetaja senna tulnud. Pühhitsemine  olli, nago nüüd saggedaste neist asjust kuleme, nõnda kui mitmes muial paikus ka. Essiti hakkati kituse lautoga, siis piddas õPP. Hoffmann konn et Taweti lauloramoto 85. laulo B—l 4 salmi ülle. Kui siis üks salm sai lauldud,  rakis kihhelkonna kohtoherra rahwale maenitsuse  sõnno, et nüüd iggal aeal ausa ellokombede ja korraliko wisiga wõttaksid uut maea ja kõik omma  walda auustada ja kohtopiddamist uel paigal  mitte korratuma ello ja wisiga ei raskendaks. Ka mõisaherra sowis rahwale kõnnes õnne ja head ja siis lõid mõisaherrad ja koggukonna wannemad  hurrahõiskamise al klasid kokko. Peale selle piddas ka weel koggukonna kirjutaja lühhikest  kõnnet, mis meie ruum pikkemalt ei lubba trükki panna. Aaremaalt. Laewa meeste kolid. Sarema, umido tuttaw kahhetahhalise odrama, on tännawo smes häddas, sest põud kõrwetas nende wilja ärra ja wähhe peab neid ollema, kes ommaga leiwast leiwa sawad; ni mitmel ei olle kallil Jõulo pähhil ennam middagi suhhu pista, ja tühja kohhoga on waese iunimesel hirmus raske Laulda: „An olgo lummalale kõrges :c." Seal Saremaal on innimesed kõik saarlased ja ennemuste laewa-, merre- ja kallamehhed. Tännawnne  leiwapudus sünnitab ka neile damise mõtted süddamise, ehk sellega kül ni mitmed  wihma käest räästa alla on sattunud. Laewamehhe  ammet on mõnnus ja kassulik ammet, agga sedda peab mees ka wisi parrast mõistma,  nago põllomees onnna põltotööd. 3)iis 412