„Pärrast sedda tulli lõunasöök. Kirriko wöörmiindri herra, õppetaja ja muud wõerad aeasid maggusat jutto ja jodawa winaktasid kötlisesid  mitme, nimmelt ka selle herra terwisseks kes perremehhele allati ja isseärrams ue maea ehhitamisse jures hea nõuuga abbiks olnud. „Agga sedda peab ütlema, uus maea on ka kenna ja uäggus, mitme toa ja lahke kögiga, keller, kässikamber, keik nenda et lust olli wadata. „Pärrast Zhto söki öse läksime koeo pole ja mõtlesime: Lm Issand on siamale aitnnd, aitgo nüüd ka eddasi!" > Ätllandt maüonnast. sR ah ha- ab biellud.j  Igga innimesse südda peab wallutaina, kui omma suggu rahwast ikka ja ikka jälle pahha sonnumed peab kuulma, kuida õppetus ja maenitsus,  olgo linikus ehk kolis, isseärranis nore rahwa jures, middagi ei tahha mõõda! Tulleb seal jures weel kaddedusse okkaid ja naelo sealt poolt, kust muido peaksime troosti ja abbi otama,  siis woib meel kiil nattuke happuks minna; agga senni kui lummal aitab, ei tohhi innimessel,  kui nõu ja tahtminne õige on, mitte wässimus  tulla. Ommeti, pahha jääb Pahhaks. Nenda aeab se ka süddant wallutania, kui abbiello, mis keige aealikko ello seisuste allus ja põhhi on, meie seas mitte ausaste ei sa petud. Seal kaebab üks sõbber Witlandi poolt, kuida mõnnes paikus nored mehhed, kui abbielluZse tahtwad heita, ommad prudid otsego ka lo järrele  wälja otsiwad, se on: nemmad ei küssi mitte, mis pruut on? waid mis prudil on? Olgo pruut kassito ehk jalloto, tullehark ehk tuwwike, kandko aun- ehk häbbinimme, kui tal agga rahha on, se teeb keik heaks ja Linnutab peigmehhe silmad. Jah, kui nad parrast kristlikko  ello ellaksid, ehk kui nõggese külwist nisso kaswaks siis wõiksime weel suud piddada; agga sedda põlle lota. Waewalt on pulmad mödas, siis on paggan lahti. Pulma ahjoga jahtub ka nore pari armastus, ja kass ja koer kaklewad ühhe kabla otsas. Rahha olli neid pari pannud, rahha tahhab neid nüüd jälle igga Pääw parist lahti kiskuda. Se peab kristlik abbiello  ollema! Ja kui abbielloga ui kergel melel ja kurjal kombel mängitakse, mis lotust peab meil siis Eestirahwa eddespiddisest ellust ollema? Kes kergel melel ja rahha eest pari heitwad, kas need kiil holega omma lapsi kaswatawäd ja kolitawad? Parrandago Jummal isse!  Kirjasaatja  nimmetab nüüd mõndagi nimmepärrast ja loeb nende teggusid ülles, mis meil ei olle rumi järrel könnelda. Rahha-peiode seas nimmetab  ta isseärranis üht Jaak N., kelle kosjaküssiminne  ennam kui ühhes tallus ikka se olnud:  kui paljo tüttar rahha kasa saab? -- Nisuggusele peaks üks Eesti tüttarlaps kät andma!  Teiseks nimmetab ta üht luhhcm W., kelle asjad nisamma tühjad olnud. Nenda paljo peame ütlema: wannemad peaksid mõistlikkud ollema, omma lapsi jubhatama, ja kossiad nored innimessed mitte ärraunnustama, et abbicllo pühha põlli on, mis mitte nago ladakaupa ei tohhi piddada, muido saab pühhast polwest keige  pahhem, nago parrako suur hulk abbiello rahwast otsego allasti lapsed nõggesse põsas istuwad,  kust ennam wälja ei sa. Pernust» sNekrudi asjust, j Nekrudi wvtminne on seadusse polest eilse pawaga lõpnud. Noremeestel, kes Keisri tenistusse sanud, on omma otsus käes. Andko lummat neile moistlikko  meelt ja rahhulist süddant. Need 200 meest, kes 11. Webr. Tartust Pihkwa läksid, kellele enne sedda Barklai ausamba jures weel lühhikest kõnnet peti, ci näitnud mitte ilmasjata kurwad ollewad. Keisrit tenida on au, ja mitte . raske. Lahtiostjaid olnud Pernus ka 20 —30meest. Mõnned olla peale 700 rubl. assemikule maksnud, et agga lahti saaks! Üks olnud weel ni kawwal ennast 600 rubl. eest ärramiima, Palkanud siis teise ennese wärilisse 400 rubl. eest assemele ja pistnud 200 rubl., nago maast leitud, ilma waewata  tasko! Ei Lea, kui kaua tasko jäwad. Wanna sõnna ütleb: „kuida sadud, nenda södud," ja se on jo mitto tuhhat korda nenda olnud. Rägitakse ka ühhest mehhest (nimme jägo nimmetamatta), kes otsego kõrtst kitse kombel teiste koormast ellada, kuida se üht kergusklikko tallomeest petnud. Tatlomees ei teadnud, kust omma wiggase poeaga tohtri maea üllesleida, juhtus seal jures sõbraga (?) kokko, kes naabril mõnni kord mõnda kohta korib, kes Ledda tohtri jure piddi wima ja temma poega peastma. Tee peal ta agga petnud mehhe käest 65 rubl. waewa Palka ja karganud parrast selle- 55