uus öppetaja isse altari teniötust ja parrast lühhikese korilaulo .Nüüd kiitke Lojat rõõmsas  kõris", tulli pealaul „Mo jõud, sind tahhan  armastada" passunatega. Nüüd astus öppetaja kantsli peale ja teggi omma essimest  jutlust kui praego seatud Perno öppetaja  Perno koggodussele. Selle sees tulletas ta koggodusse mele, kuida nende hakkatus Zesussega  ja eddespiddine kousellaminne teineteise  eest pälludes, allandusses ja armastusses Zesusse järrel piddi käima. Meie lodame, et paljo koggodusse hingedest selle peale ommas süddames on õhkanud: se süydko nenda! Amen." Parrast jutlust lauldi „So sönna meile kinnita" ja siis tulli altari tenistus künni  ..Lakki koio rahhoga, Jummal on meid õnnistanud  rc." Parrast eestikele Zummala tenistusse  tullid needsammad asjad saksakele jälle ette. Nenda on siis, tänno Zummalale, meie Elisabeti-koggodussel  omma Jummalast sadetud karjane jälle ees, kelle juhhatamisse heale järrele  lambad wöiwad käia. Hoidko nüüd Issand  Jummal isse karjast ning karja omma toe ja puhta Ewangeliumi kulutamisse ning kuulmisse jures, et karjane wässimatta armastussega  omma karja selge Ewangeliumi pimaga jobaks ja lambad sedda tännoga wasto wöttaks, siis olleksid ka keik okkad ja naelad, mis ühhelt ehk teiselt poolt peaksid tullema, kerged kanda ja kannatada. Andko Jummal möllemile armastust, mis ärra ei wassi, siis lähhäb keik hästi. Lättimaalt. sTullekahjo.l Ammuks se olli, kui Halliste kirriko pöllemissest könnelesime,  mis pikne pöllema löi, nüüd tullewad  Lättimaalt, Burtneki koggodussest needsammad kurwad sonnumed. Burtneki kirrik  (ehk nüüd temma warremed) seisab Wolmri makonnas, nattuke peale jama wahhe teine pool Ruhja kirrikut. Seal on 16. Septembril  ühhe päwaga suur room, agga weel surem  kurwastus olnud. Esmalt on koggodus hulgani kous olnud ja römoga omma aastast piiblipühha pühhitsenud, mis igga koggodussel,  kes Ewangeliumi usso põhja peal seisab, palwe-, tänno- ja römopühha on. Agga selsammal  päwal parrast lõunat on Zummal omma targa nõu läbbi, mis meie nõdrad innimessed  igga kord ei mõista, koggodussele suurt ahhastust saatnud. Pikne on kirriko tornist pöllema lönud, kuhho kellegi abbi ei üllatanud, nisamma wähhe kui Hallistes. Burtneki kirrik õlleks 9 aasta parrast 600 aastat mannaks sanud, sest ta olli 1272 ehhitud.  Kui mitto öppetajat on seal sees Zummala  sönna kulutanud, kui mitto tuhhat ristitud,  lauale wöetud ja maetud sanud, kui mitto kord on selle pikka aea sees wälko lönud  ja mürristanud nüüd tännawo süggise  hilja piddi piksenool torni pihta juhtuma!  Eks se mitmele möttelda ei anna? Surmanool tulleb sellesamma Jummala käest ja on meil alles ees. Ma mõtlen, se annab nisamma möttelda, ehk kül mitto ei tahhaks. Peterburgist. sKeisri Herra teere  i Meie keigeüllemad rigiwannemad, Keisri Herra, Proua, Suurwürst Äujärjepärria,  Keisri wennad, Suurwürstid Konstantin ja Mihael Nikolajewitsh omma Prouade ja lastega, Zummala kassi olgo neid kaitsmas ja hea terwisse jures hoidmas,  on keik lõuna pool rigirajal reisimas. 11. Septembril on Keisri Herra weel isse järrele sõitnud ning teereis olli nenda seatud: 11. Sept. Sarskoje-Selust wälja, 12. Sept. Moskwas ja sealt oseks Tula linna; 13. Tulast  wälja, õhtuks Oreli linna; 14. Sept. Orelist wälja, 13. Sept. lõuneks Tshugujewi ja öseks Poltawa linna; 16. Sept. Poltawast  walja, õhtuks Nikolajewi linna; 18. Sept. Nikolajewist wälja ja teise päwaks Liwadia,  mis Krimmi poolsare peal. Et meie kallist Keisri Herrat iggal pool omma  allamatest römoõiskamissega wastowöetakse,  on muidogi teada. Moskwas kollas keik suur liu, kui Ta läbbi sõitis ja rahwas olli agga sennikaua nattuke waggusi, kui Keiser  ühhes kirrikus sees olli. Ni pea kui jälle wälja tulli ja eddasi sõitis, kissendas keik rahwa  hulk: ..Jummal olgo Sinno saatja 308