rahwa ütlemata sureks kassuks Jummalast senna lodud. Need ellukad tewad sured kopad  ma alla, mis Augusti kuul täitma hakkawad  ja kuhhu keik suggusid södawaid jurikaid  kokko weddawad. Mihkle ku hakkatusses on keik talline warrandus koos ja ka issi Keik kopas: siis lähhäwad innimessed nende pessasid  otsima ja km leidwad, siis sedda keik ennestele  wottawad, mis rottid omma tarbeks korjanud ning sawad nenda wähhikesse waewaga  ennesele mitme ku mona. Marjadest neil pudust ep olle, waid kandwad  neid ommal aeal koorma kaupa kokko. Seal on sada: sinnikaid, mustikaid, poolkaid, murrakaid, musti-soostrid ja muid. Mõistab sealane rahwas neid aasta otsa hoida, kas kuiwatud ehk muut wisil. Agga keigest södawaist  asjadest/ mis sealane ma kannab, on sara nn a kelge armsam. Tedda ka Siberimaal  paiguti leitakse; agga kegi ei tunne tedda, egga tea temmast middagi. Saranna on üks rohho wösso, mis liggi jalla pikkuseks kaswab. Ma liggidalt on wars punnane, agga ladwa poolt rohhelinne ja lehhed pikkerkused ümmarikkud ja kahhes jaus warre külges kaswamas. Hakkab temma  õitsema, siis lõõb esmalt ladwa otsast üks musta karwa öiekene lahti, mis sedda wisi wälja näitab, kui se walge rohho aea lilleke, mis nartsissiks nimmetakse; agga on surusse  põlest sest wimasest wähhem. Temma juur on hea küüslaugu surune, ning sesamma on, mis eest Zummalat tännawad: sest et neil leiwaks on. Rukki kuul on temma küps ja walmis: siis igga pääw nored ja mannad, naesed ja lapsed tedda korjawad, päwa käes kuiwatawad ja koes kandwad. Kui temmast tahtwad röga tehha, siis enne puhtaks pessewad,  ahjus kuiwatawad, peneks tõukamad ja sellega omma lemele rammo ja maggo annawad.  Keetwad temmast ka pudro; tewad kokisi  ja kalla ja marja pirrakid ning weel muud. Ommalt maalt. Pernust. Meie süggisene laat sai esmaspaäw naodala eest petud. Ehk kü! teed pahhad ja llmoke nattoke märg, olli ommetige  rahwast küllalt kokko tulnud, kus ühhel  sedda jä teisel teist tallitada olli. Kauba polest olli keige rohkem wöid, sea põrsaid ja hanne poegi, mis agga keik kõrges hinnas karri ellajaid olli wähhä, ja mis ka ollid,  polnud sured asjad rammo polest, agga hind olli hea. Wilja põlle meie silm rohkem näinud, kui üks ainus wak odre, kelle M 2 rubla 50 koppikat -makseti. Et kaunis warrakutt  ärratullime; sepärrast ei tea meie, kuida assi parrast laks; kas ka mõnda pahhandust sündinud, sest põlle meie weel kuulnud. Üks assi, mis kurwastussega tähhele olleme pannud,  olli st: et jubba warra hommiko tuikujaid  mehhi siin ja seal lada platsis meie silma pudusid; kes keige selle jures, et keik assi ni wägga källis, ka minaga meel omma rahha koppikat raiskanud, egga selle peale möttelnud, et naene ja lapsed koddo leiwa puduse parrast nuttawad, egga tea mil kombel nalja küsist peäseda. Aeg on praego tõeste kallis ja isseärranis neil, kel lapselik perre tagga, südda raskes murres, kust üllespiddamist wõtta; praego maksab jubba rukki sahho wak 3 rubla 90 koppikat! Mis saab ta weel kewwade maksma?! on se aasta iggas paikas wilja nappusse polest kuulda. Kus kaks ehk kolm kokka sawad, seal on õhkamist ja hädda kissendamist  otsata; ja se on ka tossi, wilja pudus  on tõeste suur ja nälg istub jubba mitmel  läwwe peal. Rukki wilja saak on ni waene, et mitmel perremehhel wimane peo-täis jahwatud ja ka jubba leiwa nõus. Miska tahtwad nüüd ellada, künni ükskord uus lõikus  jälle kätte tulleb?! Ka tullewane leikus näitab waene ollewad; sest rukki orras, mis isseärranis ue seemnega külwatud, on koggoniste  waene; agga sedda jättame Jummala holeks, temma woib ka piskust paljo tehha! Sui willi olla kül mönnes kohtas pissut parrem,  agga siiski mitte ni hea, et sedda täita jõuab, mis rukki wiljast pudub! Warrane külm näppistas sedda mitmes kohtas ärra! Kartuhwle willi on koggoniste kassin ja mis 323