Mets. päwa peale, mis eest siis ka. nattukene tööd piddid teggema ja sedda nimmetawad nemmad päwa palgaks, keige parremal aeal. Wäljarändajate ütlemisse järrele on Waimeli  mõisa parris herra von Gernet 33 wamiliet  nende maeadest wäljawissanud ja parrast  ka omma ma pealt wäljaaeanud. Pealt kuulda tõeste pöllastamisse waärt assi; agga kui sedda. lähhemalt järvel matame, siis põlle karro polegi ni suur, kui kissendakse» Kuida se jo keigil teada, lõppes se aastase Zürri päwaga.  teo-orjus ja rendi! aeg hakkas assemele. Rendi. kontraktisi tehhes nõudsid perreMshhed, et saunlissed, kes aega moda nende orjuse made . peale, Mid assunud, peawad - ärramm- NeWaz ja sesuggusid saunlika olli 34 wsmiliet,  kes teiste-made peale ollid assunud» Gerneti  herra, kui mõisa pävris herra, kulutas neile Janipäwal l 866, se on 2/4 aastat ette, et Zurripäwast 1867 peawad wäljaminnema; näitas neile uut maad — .agga mitte sood egga rabba kuhhu Me Wsisid asfuda ja kubbas neile kolm aastad assumiöse aega ja piddid selle aeaisees kaks tessatim maad pöllo maaks teggema. l Ommad MMad piddid nad senna Msddama ja senna üllKsehhitama; kat-, tufe õlled lubbas mõisa herra ommast käest anda» Sedda tingimist wõtfid agga kolm wamiliet  wasto, weddssid ommad maead us kohha  peale, i on omma ma põlluks ja nüüd mitme aasta peale kontraktid teinud ; teised 31 wamiliet  ei wstnud sedda pakkumist wasto, tõmbasid  sabbad selga ja pannid jooksma. Nad olla Keisre Herrale üht palwe kirja lakki- tanud, kus jures üks Hiomaal sündinud madrus  Sim Wakko, kes praego keiserliko leib'  tokteri Karelli jures tenistusses, neil abbiks olnud. Selle palwe kirja peale tulli kohto järrel kulumine. Kreiskohhus kes asja ülle- - kulas ja otsust andis, sai körwale lükkatud mehhed kaebasid üllema makonna woi Landrihti kohtusse, kus essimene mõistus kinnitub  sai ja mõisa herrale õigus jäi. Ka selle otsusega wsel mitte rahhul olles, pallusid mehhed  kindralkubberneri herrat nende kohto asja järrel kulada, kust agga ka parremat wälja ei tulnud, et agga mehhed koggoniste omma maeadest wälja ei läinud, sepärrsst piddid wäljawissatud  sama; agga sealt mõisa ma pealt ksggoniste ärrammva, pyM tulnud  neile ööldü. 9ie»ds M Müd nende assi, kes PeterburM m suurt Lärm teinud ja StawmpM MIKKü tahtsid» Ommalt maalt. ' PeVNRfi» sKöhh o-többi^^kellest' minnewa  kord könnelestme/ lagguneb Ma iaiemalZ jawänab siW ja seal perrskonnal kaupa nori ja wannu mahha, ning wiib ka mägga vohkeste  mulda» Zssiärranis käggistab ta mägga paljo lapsi ärra, agga kesk-ealissed pannewad meel kaunis wasto, ehk W ka neist momUd surremad, siiski põlle nende arro wägga suur» Wnnewa kord ütlesime Uudro, Testama ja Perno kihhelkonnas sedda haigust ollewad? agga kuida nüüd kuleme, olla sedda többe ka jubba siin teiste ümherkaudo kihhelkonnades» Imme järsk ja äkkilme on se többi ja kelle kallale ta kord lahhäb, sedda murrab ta kohhe ni mahha, et kat egga jalga M suva ligutada» Leina ride kandjaid näeme igga psäw ftlmi kuiwatades wastotullewad, kes ommai lspso? kessi tagga nuttawad ja tohtrid ei sa ö- egga pams rahho» Millal Kummal omma kat jaM meie pealt saab ärrawötma, kes sedda woib ette teada; lobame ommetige kui ilmad niiskemaks  ja willumaks lahmad, se hirmus többi ka saab wähhevema; ommetige on keik Zum? mala käes, mis temma teeb, on hästi tehtud, ehk se meil kül raske kanda! Riast. sLeuhtenbergi Keiserlik kõrgus, würst Nikolai MaksimiliaNOwitsh  ROMgnowski, Lsuhtenbergi hertsog,  on pühhapäwal, 21. IM, raudteed kaudo Peterburgist tulles Ria linna jõudnud ja selsammal päwal kohhe Libawi reisinud, et seal merres ojumas käia. Km mönni näddal merre wet saab prukmud, tahhab suur würstlik wõeras seddasamma teed jälle Peterburgi taggasi  minna. Meie gMk kindral kubbernsri herra, kindral adjutant Ulbedinski on 31. Zulil kalli Lerwisega wäljamaalt raudteed möda koeo jMbnud, ja Kik linm M ma MUMenWh rsydteuhsWN temma! wastszwlnud. 253