hamedi uösulisseks, kui mitte keige nende söariistade  peale ristid ep õlleks tehtud. Nende  roog on piim ja aiarohhud. Uht suurt nahk kilpi kandwad nemmad allati käes, sellepärrast  nimmetakse neid Tuaregjd ehk kilbikandjad. Meie jures töuseb naene mehhx  läbbi, nende maal mees naese läbbi. Ehk kül Parisis sel aial palla ilm olli, wärrisesid nemmad ommeti külma parrast ja köhhesid ja läkkatasid nago haiged lambad; nad iggatsesid wägga ommale male taggasi sada. Kallis prukost. Türklased ja keik hommikoma rahwas armastawad wägga rikkust  ja uhkust üllesse näidata. Sevda on ka Said-Pasha teinud, kui Prantsusse keiser ta korteris prukostil olnud. Keik taldrekud olnud  puhtast kullast ja kalli Diamanti kimmidega  ehhitud, nendasamma ka noad ja kahwled;  leme wagen üksi maksnud 100,W0 höbberubla.  Keige selle jures on Egiptussemees nenda teinud, kui tahhaks ta üttelda: „minno koddo on igga pääw nenda." Noh, sure mehhel  sured püksid ja kellel pik sabba on, lassod  pikkalt tagga joosta; agga mis liig, on liig. Inglismaalt. Sesamma Egiptusse küllalinne on nüüd Inglismaal, agga mitte nenda rahhul, kui Prantsussemaal. Sedda ma arwasin! Inglismaal puhhub teine tule öhk. Prantsussed tahtwad Egiptusse kanali  kaewamist, Inglased ei tahha. Sealtep se tulleb. -Nukra meiega ei ella temma ka mitte pakkutud kunninglikkus maias, waid ommaö laewas Temse-jöe peal. Temmaga reisib  ka üks wennapoeg ja 80 üllemat ja allamat  teenrit kasas. Se teereis wöib koppikut maksta! Harjomaalt. Halle õnnetus. Zöelehhe  walla küllakörtsimees on sep ja teggi 9. Zunil seppikoias omma tööd, naene olli körtsitoaS  tallitamas ja Lapsed mängisid kambris. 19-aastane poeg olli ommci pead kord siin, kord seal. Esmalt watas ta seppikoias issa tööd, pärrast läks jälle muiale. Korraga tulli tal mele issa püssi wadata, mis kambris kappi tagga seisis. Ta jooksis senna, wöttis püssi wälja ja hoidis raua otsa wasto 8-aastase öe pead pauk kais ja laps siples omma werre sees maas! Se olli silmapilgul sündinud. Emma  kargas kambre, kus 2 piösumat last karjusid,  agga abbi tulli liig hilja. Lapse käe pealt, mis ta wist ees olli hoidnud, keik lihha maas, lõualuud purrustud ja täis haawli-laeng ta pea sisse tunginud! Teised lapsed, mis sellesamma  sihhe peal ollid, on Jummal hoidnud, et ükski haawli terra neise ep olle putunud. Wannemate ehmatust ei jöua ükski sulg ülleskirjutada.  Neid põlle meil ennam karmis maenitseda;  agga keiki teisi „püssimehhi" pallume sest halledast lõust märko wötta, fuida omma rulleriisto laste eest peawad hoidma, et sellesarnast  õnnetust ei tulleks. Se on sure nuhtlusse  wäart holetus, kui sähhärdusi surmariisto  laste käe sadamal petakse. 199 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 25. Juni 1862. Ued ramatud. Tartus H. Laa km anni ja Pernus B. Gildenmanni jures ja üllejöe kotimaias on sada: Sioni -Ohwri - Altar ehk Laua-rahwa  palwed ju laulud, u. jaggo. Hind 20 kopp. Selle ramato essimenne jaggo on luggejatele  jubba nenda tuttaw, et meil temma teise jao parrast ennam middagi ep õlle üttelda. Tartus, E. Z. Karowi jures on sada: Josep Haideni ellokäik. 106 lehhekülge. Sedda ramatut on önnis Torma kanter A. Jakobson eestikele kirjutanud. Keel ja kirri õlleks ehk wöinud nattuke süllani olla, kui ta on, agga kergem on laita kui parrem tehha. Josep Haiden, kellest se ramat rägib, olli wägga kulus laulo- ja mangomeister Austrismaal.  Ta ep olnud mitte lossis sündinud, waid Austria ja Ungrima raja peal Rorau küllas, kus ta issa Prants külla rattasep ja seal jures mönnus kandlemängia olli. 19. Mart-