did leidma, sedda issiärralikkult tähhendama ja parrast üllematte kätte järrel wadata andma. Et se üks suur assi, sepärrast tarwitas  ka keige rohkem aega; muud asjad janud  keik lühhema aeaga tallitud. Kuramaalt. Ohto polisest  Kurama otsast kirjutakse 15. Junil: „Tänno taewa Jssale, kes meile ommetige ükskord  sojad ilmad on andnud. 8. Junil olli meil 20 gradi soja, mis meile ka üht sesuggust  rasket mürristamist tõi, kelle sarnast meil ennam ammugi põlle olnud ja mis kaks tundi aega turis. Ühtlasse tulli selle mürristamissega  ka. kaunis rohkeste rahhet ja pitkne teinud ka ommast kohhast mõnda kahjo. Teisel  päwal olli meil jälle mürristamist, mis agga ni walli polnud kui essimenne. 10. Junil  olli jubba 28 gradi soja, mis tänno Jummalale  wilja ja rohto wäggise kassuma sundis.  Talli wilja põllud on imme wäärt parremaks  läinud ja kui Jummal korralist öitsemisse  aega annab ja keige mu kahjo eest hoiab, meie põllud meile kaunis römust leikust lubbawad  ; otse nendasammoti on ka rohho ja nstik-heina  kasso kenna. Sui wilja põllud on selle sojaga ennast wägga kenna rohhelisse kleidiga  ehhitanud ning öuna-pu aead walgis öidis.  Meie tännawuse pikka kewwadi pärrast õitseb rukkis paar näddalat hiljem, sepärrast jäeb siis ka leikus paar näddalat hiljemaks. Kennad laulo-linnud, mis iggal Mai kuul meile suurt römo teggid, on selle aastase külma  Mai pärrast tullemata jänud; ka käggo on omma laulo jubba löppetanud, kui ükspäinis  rukki-rääk, se tõmbab iggapääw tuggewaste  kissendada. Peterburgist. sKeisre Herra Meie armolisse Keisre Herra koeo samissest könnelewad Peterburgi seitungid: Peale selle kui Keisre Herra 18. Zunil öhto kello pool kuus kalli terwisega Tsarskoje-Selo lossi peale olli jõudnud, kus tedda keiserlikkust sugguseltsist  sure römuga wastowöetud ja rahwa römo öiskaminne tedda nago omma kätte peal lossi olli kandnud, sõitis temma 19. Zunil Peterburgi linna, kus kello kahheteistkümne aeal, reihsradi  liikmed, kindralid ja nendasammoti ka Prantsusse, Preisi, Austria ja Türgi ma sadikud  Kasani kirriko ees temmale wasto ollid. Tsarskoje-Selo raudte howist künni Kasani kirrikuni, ollid keik maead seal ulitsa äres, kust Keisre Herra läbbi sõitis, kenna lippu ja plaggudega wälja ehhitud. Keik Kasani kirriko essine suur plats ja nendasammoti keik Newski-Prospekt olli pakso rahwast täis. Kello üks tulli Keisre Herra ja need tuhhanded,  mis seal koos ollid, terretasid tedda allalisse  hurra öiskamissega. Keisre Herraga sõitsid ühhes: Kreka kunningas, Sjmrwürst Konstantin Nikolajewitsh omma wamiliga ja Suurwürstina Helena Pawlowna. Peale tänno jummalatenistusse, mis Kasani kirrikus sai petud, sõitis Keisre Herra talli lossi peale; parrast Peter Pauli kirrikusse ja wimaks suiaeda  ue kabbeli jure. Zggas paikas olli arruto  rahwa hulk tedda römo öiskamissega wastowotmas ja terretamas. Sellesamma päwa õhtul särras keik suur Peterburgi lm römo-tulledest. sK ihl u s Sealane Wenne seitung ..Jnwalide" teab juttustada, et Kreka kunninga Georgi kihlused temma sure prudiga, Suurwürstina  Olga Konstantinowna, 26. Junil Tsarskoje - Selus peawad ollema. Mis selle pühha tö jures weel isseärralikkult Keisre Herra polest kinnitub, sedda lubbatakse hiljemalt  teada anda. üks sealane seitung könneleb, et Kreka kunningas omma savikule, kes Peterburgis asset,  käsko andnud, temma abbiellusse heitmisse kontrakti alla kirjutada. Suurwürstina Olga kasa rahha olla, kuida kuulda üks miljon kaks sadda wiiskümmend tuhhat höbbe rubla. Moskwast. Seal olla rahwa käes jut, et meie armolinne Keisre Herra kesk Juli kuul tahta Moskwa sõita ja sealt jälle Krimmi sare omma sure Proua ja laste jure. Liwadiast antakse 16. Junil teada, et meie armolinne Keisre Proua omma keiserlikke  lastega kalli terwisega senna jõudnud. 221