241 rubla. Krono maead, nenda kui kohtoja  kolimaead, on sest maksust lahti. Tallinnast. sKolide  Sealatsed  kolid peawad öppetusse polest mönneö asjas mudetud sama; muidogi teada, kus sedda häddast tarwis. Ühtlasse antakse ka sedda nõu, weel kolisi jure ehhitada; sest neid olla laste arro järrele kassinaste, ei mahtuda keik koli. Pudus kolidest on raskem, kui pudus  leiwast, ehk kül möllemad rasked kanda. Leiwa pudus närtsitab ihho, agga koli pudus surretab hinge ja panneb tedda iggaweste kammitsesse; mis on innimenne ilma tarkuöseta?  otse kui kammitses hobbune, kes kaugele ei woi minna. Üht asja tundwad nad omma allama kui üllema kolides puduwad  ja se olla Eesti-kele öppetus. Kirjutaja kirjutab sest nenda: ..Woib kegi sedda möttelda,  et kue saea aastase Saksa- ja Eestirahwa  koos ellamisse järrele, möllemad teine teise kelest ni emale ja wöeraks janud, otse kui olleksid nad alles kümmekonna aastaid koos ellanud; kummagi ei mõista teise keelt. Ja eks ei õlle ühhel Eestimaal ellajal Sakslassel  omma ammeti ja kutsmisse polest rohkem  Eestikeelt, kui Eesti tallomehhel Saksakeelt  tarwis?" —Ja kust se tulleb, et nad teine teisele ni kaua wöeraks janud? No, sedda  ei prügi meie kaugelt otsida, waid leiame warsi, kui agga nattuke ümber wadata tahhame.  Se tulleb, mannad sõbrad sest, et Saksarahwas tallorahwast keige omma kelega suremaks ei piddanud, kui paljaks tö-ellajaks. Agga tänno Jummalale! need aead on olnud ja nüüd on nad mödas. Selle eest hakkas jubba meie onnis Keiser Aleksander l. murret  piddama ja mis temma põlle sanud taieste täita, sedda on meie praegune armolik Keiser Aleksander II korda saatnud. Nüüd ei olle mitte ükspäinis Eestirahwas, waid ka nende keel omma õigust pärrinud. Eks woi meie nüüd selle peale uhked olla, et meie wanna issa-issast pärritud keel, kedda kord koggoniste  ukse tahha tahheti lükkata, meie armolissest  Keiöre Herrast ni auustud sanud, et sedda ka kõhtude tubbades peab prugitama. Üht on nüüd weel häddast tarwis ja se on jälle, et Eestirahwas ennast ka rahwaks peab, egga ei omma ellowiside egga ka omma jonni aeamissega  sedda ei rikkuks, mis jubba käes, ja mis weel saab tullema ning ka omma koli öppetusse eest rohkem hoolt kannaks; siis lähhäkö keik paljo löbbusam eddasi. sTänno Seal on 4. selle ku päwal iggas kirrikus tänno jummalatenistust selle sure lummala armokaitsmisse mällestusseks petud, kes minnewa  aasta sel päwal meie armolist ja kallist Keisre Herrat mõrtsuka kuli eest hoidis. Kohtud ja kolid ollid sel päwal omma tööd seisma jätnud ja keik ruttasid pühhakotta, omma põlwi selle ette nikkutama, kelle arm ni suurt immet on teinud ja meie kalli Keisri  ello hoidnud. Wenne usso rahwas olla omma kattedral-kirrikust nende tenistusse kombe  järrele wenne turro peale läinud ja seal omma tenistust piddanud. Peterburgist. sKabbeli pühhitseminnes  Sealane saksa seitung könneleb taielikkult, kuida se kabbel, mis Keisre Herra ellohoidmisse mallestusseks sui-aeda olli ehhitud  sanud, sisse õnnistud. Enne kello kümmet  piddas Peterburgi metropolit Isidor seal üht tänno palwet; keik rahwa hulk, mis selle pühhitsuSse parrast olli kokko tulnud, koggus ennast senna aea wärrawa pole kokko, mis ahhelatte-silla wasto. Mitte wägga liig kaua parrast sedda tulli Keisre Herra issi aeast läbbi, kuhhu soamehhed ollid seisma pandud ja siis hakkas keik hulk, kui arroto rahwa merri senna kabbeli pole wauma. Keisre Herra issi käis metropolidi körwas ja Suurwürstid ning Meklenburgi-Strelitsi hertsog  ja hertsog Georg von Leuchtenberg temma jarrel. Hertsog Eugen von Leuchtenberg marsis  ülane garde rüggemendi ees ja Oldenburgi hertsog Aleksander, Preobroshinski rüggimendi ees künni kabbeli jure. Seal lõid soamehhed ümber kabbeli, ja seisid kui müür ees, et rahwa hulk ei sanud peale tungida ja nende keskes seisid Suurwürstinad ja nende ümber Keisre Proua keige liggimad naesterahwas 128