wäärt arwatakse. Kes need wargad olnud, sedda teab lummal taewas ja nemmad issi. sLaewa sur Mönni meie luggejatest  tundis auro laewa „ Olga - ja on ka temma kukkil Ria ja Perno wahhet käinud. Tundsid tedda ka, kui hea ehk pahya ta kellegi  wasto merre peal olli ja sepärrast on siis ka leinaminne temma järrele surem ehk wähhem,  sest ta olla nüüd surnud torm aeanud Domesnesdi lähhedal randa, kuhhu iggaweste peab jama. Innimessed olla keik elluga mäele sanud. Se aastased tormid on mönne hea laewa merre põhja pannud, mis siis sedda immeks panna, et Olga, kes üks pöddur riistoke  olli, otsa on sanud. Annetus jeä Jnnimenne ei pea ialgi liig julge ollema, waid ikka enne ettewatama, kuhhu ta astub. 1. Detsembril,  olla üks Ria worimees Martin Kalning,  hommiko kello 3 aeal Klüwersholmi ja Hagensbergi wahhelisse tige ülle kahhe hobbusega  soita tahtnud, jeä olnud weel liig nödder,  läinud ülle pea ja kaela sisse. Issi janud  hädda waewaga jälle wälja, agga möllemad  hobbused jänud jeä alla. Wönnnst. Üks wägga tänno wäärt assi, mis meie kuleme Wönnus sündinud ollewad; seal olla wangi-hone körwa üks tö-maea assutud, kus wangid, kes pitkema aea peale senna pantud, tööd peawad teggema;  ja se keige surem tänno tulleb sealatse sillakohto herra v. Grünbladt, kes selle hea nöu peale tulnud, asja nenda seada. Enne, kus ihho nuhtlus prugitaw olli, ei olnud sedda mitte ni häddast tarwis, sest seal tassuti palk kohhe kätte, agga nüüd kus ihho nuhtlust põlle, saab kurjateggia, kuuks kahheks kolmeks ehk weel kauema aea peale wangi pantud, kus tal siis aega käes keige sugguse pahha tö peale ennast walmistada, tulleb ta ükskord sealt wälja, siis on pärris koer malmis; kui ka mönni ei tahhaks pahha õppida, agga et ta ülleannetumate seltsis, siis peab ta teggema, mis seal tehhakse, ja kuulma, mis seal könneldakse.  On agga seal tömaea, siis lähhäb aeg löbbusaminne ja paljo pahha sönno jäeb kuulmatta. Peale selle saab se, mis seal tellitakse,  nende kassuks, kes seal tööd tewad, prugitud, sest selget rahha ei tohhi ühhe wangile  mitte anda. Kidetakse, et Wönno wangid  sest sadik, kui tömaea senna assutud, koggoniste  teised innimessed olla ja kristlik ello nende jures wägga kaswanud. Õlleks wagga tullus, kui igga wangi kodda ühhe tömaea körwa saaks. . sPöllo-tö Wönno-Wolmeri- Walga pöllo harrimisse selts olla 14. Nowembril,  mönne issiärralikko wägga tarwilisse nöupiddamisse parrast Wönno linna kokko tulnud, kus wie tunnise nöupiddamisse peale allamal seisawad punktid põhjani läbbirägitud ja kindlaks kinnitud: 1) Liwima pöllo-tö tundmisse  koggut, kes Ria-Tarto raudtee ehhitust sure holega ja tüddimata püab eddasi aeada ja praego mõisnikkude koos ollemisses sedda asja tallitawad, kellele ka ritteri-kassast 6000 rubla selle te allustusseks lubbatud, wägga palluda, et temma selle, von Samson- Urbsi herrast ja Balti näddalalehhes awwalikkult  kulutud tee-kohha läbbi watamisse körwas  weel ka teisi te-kohtasi lasseks läbbi wadata,  misläbbi Wönno-Wolmari- ja Walga linnad selle te külge saaksid seutud. —Ühtlasse  on nemmad ka nõuks wötnud 4. Zanuaril  1867 jälle kokko tulla ja siis ka Wönno- Wolmeri- ja Walga linnade wallitsussi ning ka nende möisade wallitsussi, mis sest teest keige suremat kasso sawad, senna nöupiddamissele  kokko palluda. 2) Peale selle, kui raudte asjadega walmis sanud, olla selle seltsi peawannem Liwima tallorahwa pöllo-harrimisse  seltsi alluskirjad (Statuten) selle seltsi ette läbbi wadatawaks pannud ja kui ollid ette loetud, siis sedda nõu andnud, et se tallorahwa  selts selle seltsi abbi-seltsiks nimmetud ja kinnitud saaks. Peale selle, kui mõnda selle tallorahwa seltsi alluskirjade jures ollid uendanud, on surem ossa liikmid ses nõus, neid alluskirjasid Tarto pöllo-tö tundmisse seltsi kätte selle palwega sata, neid tallorahwa sureks kassuks assutawa seltsi alluskirjasid üllematte  polest kinnitada laska. 3) Panni seltsi peawannem teiste seltsi liikmete ette üht pro- 396