paawstiga ka üksi malmis, ja Austria wõib tagga järrele sõrmi lakkuda. Sedda tal näitab ommal ka mele tulnud ollewad, sepärrast ei pea wiimsel aeal näggo Lal mitte üsna ui kärssus  seisma kui enne. Ni paljo teadwad sealt seitungid kulutada, et hiljuti üks Italia kindral Werona linnas Wenetsia rikis weel Italianiaast  Austria käes on) käinud, ja Austria mäeüllem,  nmrshat! Benedek, tedda wägga ausaste ja lahkeste wastowõtnud. Lota on, et esmalt mõtlema rikide wahhel kaubaaeamisse seadussed atsntud samad, kui ka mu leppitussest weel sõnna pelle langenud. Agga kui kold a ööldud on, lül siis tulleb b järrele, ja Prants losep peab happo õuna sisse hammustama, kui ta isse omma kahjo ei otsi. Tossi kül, Italia ühtjas riik on suur hulk Austria rigist alla nelanud, agga nüüd on tal ikka woimus käe, kelle eest mülsi mahha peab wötma, ja politika asjus ei kössita mitte: „Kas südda ei mvi jah ütleb?" wmd: „Kas sest lasso tulleb, wöi ei tulle?" ArabiamaasL. (Kolera tõbbi.) Mekka lm Arabiamaal on Muhamedi ussuliste pühham lm, kuhho Mai ku 20 essimistel päwadel muhamediussulissed  saddatuhhande kaupa kokko koggmvad,  üht omma uSsu suurt pühha pühhitsema. Ehk nüüd Aradia rahwas muido ellokomdedes kül wägga kassiuad on, scl aeal ei mõista nad arro egga otsa piddada, ja selödbi tekkiwad Mekkas ja ümberkaudo igga aasta hulk haigussid. Jggamees  wõib nüüd isse arwata, mis hirmus assi se on, kui nago tännawo, selle 6 —700,000 innimesse hulkas äkkiste kolera lahti peased! Hirmsal wisil on arroto pallawaga se kolle tõbbi rahwa seas möllanud. Nimmetud pühhade aeal vn peale 20,000 innimest temmast mahhamurda sanud. Surem sü aetakse selle polest rahwa omma jõlleda cllowisi peale. Nisamma on, uago jubba sest räkisime, Egiptusse maal kolera mässamas. Mödalainud kuus laugeuud igga Pääw läbbiseggaminne arwata peale 00 innimest surma kätte. Siiski on tännowäärt, et kolera weel mitte süggawasse ma sisse Põlle tunginud, kus ommeti hulga pallawam on ja rahwas tihhcdamalt kous cllawad, waid agga Aleksandria (pealinna) pirides peab möllama. Meie pool põlle tänno Äummalale, sest hirmsast lummla witsast weel nlitte kuulda olnud. Rasukesed. Paljo inu-messi tewad head scllepärrast, et neid teised kidaks. Teised, kes kiil kitlist ei pärri, nälrad ommeti hea melega, et wastowötja neid tüunab ja auustab wähha on neid, kes mitte tänuo egga innimesse kitusse eest head ei te, waid hea omma parrast, satlaja ja waggusi. Nendest ütleb Pühha kirri: „Ja sinuo Issa, ses sallajasse näeb, maksab sulle awwalikkult." Nahhuliune meel on tõeste siin mailmas, kus kellegi! küllalt ei olle, üks õn, kedda kellegi kulla egga hõbbedaga ärra ei wõi kaluda. Tihti aeame keigest jõust üht asja järrele, kellest ussume:  „Sedda on mul üksi meel tarwis kui ma sedda meel saaksin, siis õlleks ma rahhul!" Ja kui nüüd odetud ja lodetud asja katte olleme  sauud, siis on uus sowiminne süddames jubba ammo jälle juurt hakkanud, rahhuliune meel ei tulle ial! Üks rikkas perremees laskis omma sure ja illusa rohtaea ette walget lauda seadida, selle peale olli kirjutud: „ Sedda aeda tahhan ma sellele kinkida, kes üsna ja täielt rahhul on." Seal tulli siis paljo neid, kes hea melega kenna aeda õlleks ommale tahtnud. „Kas teie siis ollete üsna rahhul?" küssis perremees.  Ja kui pärriad taie suga töatasid, nemmad  olla omma ellega wägga rahhul, küssis perremees: „Noh, kui nenda rahhul ollete, miks Teie siis minno aeda weel jure sowite?" Wanna  Sirak jubba kidab sedda õnsaks, kes sellega rahhul on, mis Jummal tale annud. Agga neid, kes sedda ussuwad, on parrago mailmas wähha. Sõbber, kui sa üht hinge tunned, kes sind ussub ja sinmist kinnipcab, kni keik mailm sind laimab ning teotab, kes sind heas egga kmjes mahha ei jätta, kes sinno rõwuft ossa nõttab ja sinno wallo liggitunneb, kes mitte sinno rahha  egga warra parrast sind ei armasta, kes mitte sinno waesusse egga willetsnsse parrast sind ei põlga, kelle jures sa julgeste cmma si.ddame Naewa ja rõmo iggal aeal nõid näljapuistada: sõdber, kui sa üht nisuggust hinge tunned 261