seitung s„Wesstj") teeb nende ülle pikka jutto ja arwab sedda tarwilist tööd Wennemaal liig pikkalt minuemad. Inglismaal sada aastas 750, Prantsussemaal 712, Austrias 360 ja Wennemaal  jubba 9 aastat järge möda mitte ennam kui 245 wersta aastas malmis tehtud. Ta arwab,  et assi enne parrem eddasi ei lahhä, kui rigiwallitsus  keik omma kätte wõttab, planid ja hinnad  walckis teeb ja siis rahhamehhi otab) kül nad tullewad ja wallitsus wõib wallitseda, kes neist parrem on. Keik liggimessed on meie liggimessed,  ommeti suggulased ja koddakondsed meie keige lähhedamalt liggimessed, nendasamma sowime  meie ka, et iggal pool inmmessed auroga woiksid sõita, agga Tarto-Tallinna-Peterburgi raudteed sowiksime kül keige ennam, kui sedda head meie kohta on arwatud. Wõeralt maalt. Watame wõerama asjo tänna nattuke pikkemalt  järrele, ni head ehk Pahhad, kui on. Olgo siis jälle esmalt Preisimaalti et nreile keige lähhem on. Preisimaast kõnnelda ja Austriat nimmetamatta jätta, ei olle se kord pea koggoni wõimalik. Austria ja Preisi läksid ommal aeal nago 2 kütti jahti piddama ja said metsalmno kätte, kelle nimme eestotsast Holstein ja takka poolt Shleswig, mõllemad põled kokko Shleswig- Holstein otli. Üks pissuke loom seal kõrwas. nimmega Lauenburg, sedda on Preislane jubba onuna jahhitasko pistnud ja Austriale nattuke sabdarahha annud. Mailma kuuldes ütlesid mõllemad lindo manna issa Mihklile püüdwad, mis ta supärrast õlleks, ja se piddi sedda Parrast  omma norema poea Augustenburgile pärrandusseks  andma. Kui nüüd küttid omma jahti ollid ärrapiddanud ja lind käes, mis kaunis raswase tundsid ollewad, mõtlesid nemmad: „eks meie põlle rohto ja tinna kallutanud ja waewa näinud, kas peame nüüd ieise kätte andma ja siis ootma, mil temma tassub? Mis käes, on käes? Parrem üks warblane peus, kui kümme kattuksel!" Nenda teggid ka. Issa Mihkel Prankwurti linnas, on nõdder ja Manna, ei sa ennam toli pealt omma jõuga üllesse. Mis ta ütleb, sest ei Holi kegi, meel wähhem wannemad poead Austria ja Preislane. Jakobil olli 12 poega ja tülli küllalt, wanna Mihklil on 36 poega ja mõnned tütred, nago neitsid Hamburg, Bremen, Prankwurt w.; wiimse ullo al ellad Mihkel isse. Kui Preislane ja Austria nenda Augustenburgi jaggo ommale tahtsid piddada, said järgmissed poead, Baier, Saksen, Hannower, Würtenberg w. künni Lippe-Detmolt, keik hirmo ja wihha täis ja teggid kissa; agga mis se aitas? Küttid istusid omma sagi jures ja lasksid neid kissada. Kül mürises  ka mõnda korda Inglisse tanta ja Prantsusse onnopoeg, agga Preisi küt ütles: „egga nurriseminne  weel nahka ei rikku, nurrisegu peale," ja lind jäi küttide kätte künni tänna päwani. Parrast  teggid Shleswig - Holsteini wõitjad kaupa, et, künni asjad wimaks õiendud sawad, Holsteiu Austria ja Shleswig Preisi käppa alla piddi jama. Nenda on alles praego. No hea kiil; agga nenda ei wõi se mitte jada. Preislane käib peale, et pärrandus temma pärralt peaks jama, agga Austria ei tahha selle peale jah üttelda, ja sepärrast on nüüd nurriseminne nende enneste wahhel ni sureks tõusnud, et kegi ei Lea öölda, kas mitte sõatrummud wastastiko porrisema ei hakka. Wahhemad suggulased aeawad  kül peale, ellatand issa Mihkle (rigikoggo) käest, kes Prankwurtis surma tunni otab, nõu küssida, agga temma nõdra nõuust ei holi Austria  egga Preislane. Lähwad agga nüüd suremad  wennad tõeste peadpiddi kokko, siis on teadmatta, kui paljo ühhe ehk teise pole sawad hoidma; kuid ni paljo on teada, et wanna Mihkel  suretükki paukusi kuuldes, mis Saklased Sakslaste wasto lassewad, ennast wist surnuks ehmatab, se on, et saksa rigikoggo siis linust lahti lähhäb ja ärralagguneb. Mis siis parrast saab, on teadmatta. Kel on sest siis hea meel? Ma tean ühte, se watab õhtopoolt ülle Reinijõe,  õerub kassi ja ütleb: „Waat nenda! Tehke rido, wässitage endid ärra ja kullutage paljaks, sedda parrem mulle!" Se on Napoleon. —Ni tükki ja lappilinne, kui Saksama on, sowisid ka Prantsus ja Inglane, et Pöhja-Amerika ühhendud  rigid olleksid sanud, kui se õlleks korda läinud.  Nõdrussest on ikka wahhem karta, kui tuggewussest.  Hiljuti, kui Austria Prantsussemaalt rahha laenata sai, satis ta omma „kulli" Napoleoni 78