kolera kannade kallale läinud, innimestele põlle ta waewa teinud, agga sedda hullem mullata ta kannadega. Seal olnud, et terwed karjad ühhe oga walmis, olla hommiko keik sellili maas, jallad wasto taewast. Älshirimaal mullata jälle tulli, mis Ärabia mehhed seal aggarao sütamas olla. Linnad, küllad ja pennikoormate  kaupa metsa pühhib tulli mahha, kus rikkad mehhed lühhikesse aeaga waeseks jäwad. Paks suitso pilw seista igga pääw ülle nende pea mis rinnad ka kinni matta. Marseilles olla peale 30 innimesse päwas kolera töödesse surnud, mis agga ennam suur assi põlle. Inglismaalt. sKaupleminne Londonist kirjutakse Z 5. Augustil: ..Kaubalaewad  Liwerpoli ja Löuna-Amerikama wahhel on omma nelja aastase puhkamisse peale jälle käima hakkanud, mis ülle nihästi wabrikute perremehhed kui tö-mehhed ni lahke ja naerolisse  näo teinpd, nago lapsed Jöulo-pu ümber.  Zubba sanud ühhe laewa täie poomwillo  kätte!" Ühhel Wennema söa-laewal olla merre peal sütte pudus kätte tulnud, ning olla sepärrast Harwihhi linna alla läinud süssa sisse wotina.  Monni pennikoorm linnast lõpnud süed otsa, siis polletanud nad keik laewa asjad ärra,  et agga linna alla sada. Uemad sönnumed. Pillistwerrest kirjutakse: „Mcie wilja saak on se aas-ta kül waene. Rukkid andwad wägga  piösut wälja; kellel wanna warra ees, se woib weel läbbi sada, kel sedda põlle, sellel on waene luggu. Odrad ja kaerad põlle ka sured asjad, monnes kohtas ei tahha walmis sada ja kartuhwled nenda sammoti pissukessed  ja pissut al. Erned, oad, tatrad ja mu sesuggune orn sui willi on külma küünte wahhel,  sealt põlle ennam middagi lota. Mis meist waestest saab, sedda teab wanna taewa tädike isse parrem! Peterbnrgist. Keisre Herra on nõuks wötnud Suurwürsti ja aujärje pärnaga teist korda Moskwa linna sõita ja sekord lähhäb ka Keisre Proua liggi. Keisre Proual olla se nõu mönneks näddalaks Moskwa lähhedale  omma Jlinskoje lustlossi peale ellama jada. Köstrite konwerents mis need aastad ikka sui Jani ku sees sanud petud, on se aasta aea puduse parrast hiljemaks janud ning saab nüüd 5. Dktobril ollema. Anname sedda keige Lihwlandi ma Eesti kele köstrite ja kihhelkonna koolmeistritele teada,  ning kutsume neid üllemal nimmetud päwa  hommikuks Pöltsama kirriko mõisa kokko. Wagga sowida õlleks, et õige rohkeste kokko tulleksid ja paljo ka ülleskirjutud asjo kasa tooks, mis ülle õlleks räkimist ja nõupiddamist.  Sowime wägga süddamest et taewa Jssa isse ka meie keske astuks ja aitaks) Põu piddada ning keik asjad' hästi korda sata, temma  pühha nimme auuks. Pöltsama kirrikomõisas 39. Augustil 1865. Maurach. Süddamelik tänno. Pühhapawa! L 2. Augustil on üks Niederlandima  laew, kaptein P« H. Wei, pakso udduga  Saremale, Pilkusse mõisa alla randa läinud ja et tuul kaunis walli olnud aeanud laened laewa weel ennam wasto randa, kust sure waewaga mahha sadud ja süggawasse witud. Jssiärralikkult on Pilkusse rentherra  C. Lewisie ja Karrali mõisa wällitseja A. Weismann ning hulk tallorahwast liggimesse  armastusest aetud, appi ruttanud ja ilma omma kasso püüdmatta senni aidanud künni laew lahti sanud. Üht sesuggust söbralikko abbi põlle kuida kaptein tunnistab temmal weel kussagi ette juhtunud; sepärrast tannab ta keiki awwitajaid siin awwalikkult weel üks kord keigest süddamest. Kirjawastussed. K. E. Ü. Ei olnud se meil tänna loggoniste woimalik  Teie annet omma tasko pista: Ruum lõppes enne otsa,  agga tahhame sedda tullewa kord tehha. 293 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn Von der Censur gestattet. Pernau, den 7. Septbr. 1865.