matta. - Maksimiliani surma parrast olla paawstil ka halle meel olnud, agga Roma linnas ei leinata kellegi surnud ilmlikko würsti parrast. Prantjussemaalt. Midda ennam Prantsussed  teadwad, kelle pea peale keiser Maksimiliani werri kõige ennam langeb, sedda ennam sõimawad  nemmad präsident luarezi, kelle surem sü se on, et temma wvera sissetungiate peale on woimust sannd. Prantsuste sõimamist ei panne kegi immeks. Nemmad tewad sedda, et mailma silmad nende poolt Mehhiko pole saaks pöördud. Kui koer ennast sui aeal papputab, siis teeb ta sedda jo sellepärrast, et mõnued pissukesed  mustad pinajad, kes tedda maggada ei lasse, temmast peaksid lahkuma. Malsimiliani surmast ei rõmusta ennast kegi, agga need, kes Mehhiko sõapiddamist tundwad ja kuida seal üht suurt Pri rahwast tulle ja werrega wvera wallitsusse alla püti sundida, jah need arwawad, et kegi Mehhiko  prasident ei õlleks wõinud teisiti tehha, kui Juarez teggi. Kes anahnusses werrewallamissega  mängib, se ennamiste ikka isse omma werre sisse ärrauppub. Se on kibbe kuulda, agga tossi. Et Prantsussed ja Maksimilian isse jubba Qktobri kunst sadik 1865 nisuggust werremängo mängisid, teab kõik mailm. Et nüüd mitte Juarez Maksimiliani kätte ep olle langenud, waid Maksimilian luarezi kätte, seal on se wahhe, muido on assi üks ja sesamma.  Ellades ei õlleks Juarez elloga Maksimiliani käest peasnud, kui ta temma kütte õlleks langenud. Kas agga luarezi surma pärrast kegi Maksimiliani  õlleks nõnda sõimanud, kui nüüd luarezi sõimatakse, se on kaunis kahtlane assi. Sepärrast  ütleme teist korda: Prantsussed peaksid ennam  su piddama, kui kegi mu. Agga nemmad mõtlewad wist ka nõnda: „kelle leiba ma söön, selle pilli järrele pean tantsima." Kõigest itlo ja anpiddudest, hiilgamissest ja läikimissest, mis Parislased jubba paar kuud igga pääw peawad  näggema, olla nemmad üsna wässind, sest et kõige nende piddude sees mingisuggust tuma ei olle, waid kõik wäljaspiddine waht, warw ja linkimine, muud middagi. Parisis istub ka Praego üks rahhakonw erents, kus nõu peetakse,  kuida kõige rigide kuld ehk hõbberahha hinna  polest wõiks nhhendada, et kauba aeamisses wähhem tülli ja kergem wahhendamine õlleks, kui siamale. Noh, se õlleks ka mõnnns tiik, kui nende nõuud peaksid kokko sündima.  Prantsnsse  partamentis olli neil päiwil hirmus kissa ja karra. Wähhcm selts aeas Mehhiko õnnetust wallitsusse süüks ja surem selts panni moirades wasto, ja seal jures langes mõllcmilt Poolt terrawaid  sõnno, nago rahhet. Nõnda läks se kaks päwa. Rahwas pead nwnne asja parrast, mis seal sõnnalahhengis kuulda olnud, kõrwad wägga  lungo aeama, ja arrv sama, et mitte puhhas messi ei olle, mis suus maggus on. Inglismaas rägitakse ka paljo Maksimiliani  surmast, kes omma õnnetuma proua läbbi kunningana Wiktoria suggulane olli; agga Inglismaal ei sõimata mitte m meletumal wisil, kui Prantsussemaal, neil ep olle ka mitte südi Lemma surmast. Mõnned kül tahtwad Parlamentis,  et Inglisma peaks Mehhikomaga wihha piddama, agga minister Stanley olla kostnud, et se mitte tark egga kassulik tö ei õlleks. Mehhikomale ei tulleks mingisuggust kahjo, agga Inglisma kaubale sedda ennam. Teadmatta olla alles, kas luarez Mehhikomaal watlitsema jääb, wõi mõnni teine; sedda piddada nemmad enne ärraootma ja Inglaste assi olla jo ennam Inglisma kasso, kui Mehhikoma kahjo tagga nõuda, ja mis saaks siis Inglisma üllamatest, kes Mehhikomaal  ellawad? Nende sü ei olla jo mitte, mis Mehhikus pahha sündinud ja neid ei woida ommeti nende omma issama wallitsus selle eest mchhelda. Nõnda rükis minister Stanley ja teised piddid wait jama, sest se olli õige. Türgi Sultani, kes 30. lunil Parisist Londoni reisis, olla Inglased imme sure auustussega wastowõtnud. Aujärjepärria prints Wälis ja » prints Kämbridge ning Egiptusse wiitse-kunningas  olnud tedda Doweri saddamas Lerretamas.  Paljo rahwast olnud kous ja kõik kohhad lillede ja lippudega ehhitud. Doweris antud Lemmale  esmalt prukosti, siis läinud teekond aurowankris  Londoni pole. Sultan ei anna mitte kät tecretades  egga sö mu innimestega ühhes laudas. Mis meie immeks panneme, on se, et nemmad Londonis,  kui Sultan sissesõitnud, kirriko kellast sn hellistanud. Temma on jo koggoni WZeraussuline!  Auustago nemmad tedda muido kui suurt wõerama küllalist, kuida tahtwad, agga kirriko kellad olleksin ma rahhule jätnud. Türgimaatt. Se ou jubba tuttaw assi: 223