waid ikka sedda peale aeaksid, mis Preislane anda ei wõi, et temmal siis sedda ennam asja õlleks ommalt poolt nmriseda ja tülli otsida. Shleswigi asjast wõib weel surem tülli tõusta. Sultani kärra on nüüd ka Saksamaalt kord läbbikäinud, agga se ei tmind kaua; läks nago sabbaga täht ruttu läbbi. Londonist tulles,  käis ta Koblenzi linnas Preisi kunningal wõeraks ja sai seal sureste kül wastowõetud. Koblenz ei olle kül suur lin (22,500 innim.), pea nago Tarto, agga seisab kenna kohha peal. Seal tehti Sultani auuks üht tullewärki, mähhärdust  temma enne põlle näinud. Lilledega ehhitatud autolaewas olla Preisi kunningas tedda õhto Reini jõe peal sõidatanud, kus mõllemad kaldad tulledega ehhitud ja igga sammoga, mis laew eddasi läinud, on ikka jälle uus tullewärk Sultani silma paistuud. Ta mees olla ka wägga rõmus olnud ning sedda üllestunnistanud. Muial  olla temma ka paljo näinud, agga Preisi wastowõtmist arwanud Türklane kõige ennam süddamest tulnud ollewad. Wõib olla. Ommeti  ei olle Preislased omma kirrikokellasi temma  pärrast mitte ligutanud, ja se olli õige. Koblenzist on Sultan Mainzi, Würzburgi, Nürnbergi kaudo Wini linna pole Austriamale sõitnud, kuhho temma ka 15. lulil jõudnud ja Schönbrunni lossi ellama läinud, mis Wini lähhedal seisab. Autähtesi olla temma Preisi tillematele käppoga wäljajagganud ja kunningas Wilhelm ei olle Türklasi ka ilma jätnud, nago nisugguste kunninglikko wõeruspiddude peal kasas ollewad üllemad ikka rinnaraskuseks sawad. Baierimaalt  läbbi minnes, olla temmale prins Adabert  Nürnbergi linna wasto tulnud ja seal puhkamisse  korterit walmistanud. Kunningas Lud - wig 11. ei olnud isse koddo, waid Parisis, muido õlleks temma ka Türklast terretama tulnud.  Tõeste, se Sultan näeb ennam, kui kegi neist, kes enne tedda Muhamedi moeka wööl kannud. Ta on alles 36-aastat manna, must habbe suus, agga hallid juuksed alles peas. Kui meie tedda mõnni kord wanna Sultan nimmetame, siis on se ennam temma halli juuksete,  kui paljo aastate Pärrast. lättame po-- litika asjo nattuke kõrwale ja rägime muist asjust.  Mis Teie arwate Berlini kirriko ellust? Seal on Jakobi-koggodus 56,000 hinge suur, tihti sawad 100 pari korraga mahhakuluwd ja 30—40 pari ühhel pühhapäwal altari ees laulatud!  Nüüd peab neil ommeti nõu ollema koggodust  lahhutada; agga kust teist kirrikut wõtta? Uus koggodus peab esmalt seks tiritud maeas kokko tull ema. Eeks on 300 taalrit, agga kirriko kassa on ni tühhi, et koppikut ei jõua anda, peawad korjama! Agga kuulge, kuida korjamissega seal luggu on. Üks korjaja sai 40 maeast 1 rubl. 30 hõbbe krossi, teine 20 niaea pealt 15 hõbb. krossi, ja kolmas ommas jaus 1 taalr. 123 h. krossi sure waewaga kokko. Ja Berlin on ewangeliumi usso Saksama pealin!  Mis teie arwate Berlini koggodusse ellust? 56,000 hinge ühhes linnakoggodusses ja mitte ni paljo andjad, et paar sadda taalrit aastas kokko tulleksid! Sea! wõi Ewangelium mitte sure au sees olla. Lutterusse mällestus Wormsi arwatakse nüüd tullewa aasta missist malmis sawad, mis kallal jubba mõnda aastat tööd tehhakse. Lutterusse ümber sawad meel mitme mu selleaegse meeste kujud seisma. Siamale  on selle tarmis liggi 180,000 kuldnat sissewõetud ja liggi 107,000 kuldnat mäljaantud.  Baierimaal Bambergi linnas on endine Kreka kunmngas Otto, praegusse Baieri kuuninga lel, 14. lulil ärrasurnud. Zlustriamaatt. Seal olli nüüd neil päimil  Sultan Abdul Aziz omma naabri Prants losepi jures wõerussel, kus lemmale ka, ni paljo kui Austria keisri leina aeg lubbas, mõnnesuggust  au püti näidata. Mis teed ta sealt koeo pole on läinud, on meil alles teadmatta. Agga weider on mailma sündinud asjade peale taggasi mõttelda. Wannal aeal ei olnud hirmsamat  nimme Austriamaal, kui Sultan ja Türklased,  kelle masto igga pühhapäwal kirrikopalwes lummalat palluti; nüüd agga käib Sultan seal mõerusel ja tedda mõetakse sure auustussega masto. Ülleültse Abdul Aziz essimene Sultan,  kes Eüropa kunuingaid watamas käinud ja teadmatta on, kas hul-usklikkud Korani sullased  tedda Meel puhtaks Muhhamedi assemikuks  ja mõegakandjaks piddawad, et temma kui ») W orm sk lin Hessen-Darmstadti rikiS (19,999 innim.) on nüüd Perno linna sarnane, ehk kül mitte merre äreS. Lutterusse aeal (1521) «Ilasid seal 79,999 innimest. Aastal 1689 pölletasid Prantsussed Unna arra, ja sest sodid  ei olle ta ennam omma endist suurdnst kätte sanud. 237