keik kokko koggonud, mis agga wähhä kölbanud,  et meeste arro otse nisamma sureks saaks. Üks nisuggune suur wäggi teeb taie agga hirmust  kullo ja sepärrast sowib ta wägga, et Preislane temma nöu kulekö ja mehhi lahti lasseks, siis teaks temma ka, kui paljo woib koeo lubbada. Nüüd on agga karta, et teised  sedda kuulda ei wötta, mis temma ütleb, sepärrast arwab ta üht kommission häddast tarwis ollewad, kes selle ülle walwaks, et ka keik ühhetassa omma wäggesid wähhendawad ja kes sedda koggoniste ei tahha tehha, et need wäggisi sunnitud saaksid sedda teggema. Siin on nüüd selgeste nähha, kuida Keiser Napoleon rebbase modi ühhe ringi ümber lööb, agga ommetige jälle parrast wanna kohha peale taggasi tulleb ja omma wibbopüssi ikka nenda hoiab, et ots Preisi pole seisab. Teiste rikides olgo kuida on, wötko nemmad nekrutist  ehk mitte, wähhendago woi kaswatago neMmad omma wäggesid, se on temmal üks keik, agga Preislane ei tohhi ommast peast mitte nekrutist wötta. Seisab wast Preislane wäggede wähhendamisse wasto, siis on nikohhe rahho otsas ja södda lahti. Mis päwad samad  tullema, sedda sawad eddespiddised aead öppetama. Lissa. Pernust. Mödaläinud esmaspäwal näddala  eest, se on 7. Oktobri hommikul, leiti meie kauba turro pealt üks wanna lahti lastud  soldat, nimmega Hindrik Zohannson, paljaks  risutud, surnud ollewad. Surno kehha widi pulwerki, kus tohter tedda üllesleikas ja järrel watas, mis surma ta surnud. Järrel wadates sai awwalikuks, et mees ärratappetud,  suur süggaw auk ees pool pea sees, mis ühhe terrawa asjaga lodud. Kes ta mörtsuk olnud on agga praego alles üksi Jummala teada. Kirjawastussed. W. K. K. L. Teie kirjad on keik ommal aeal meie kätte tulnud; agga pallume mitte pabhaks panna, et kätte samist põlle teadaandnud. Tahtsime Teile mönne asja ülle kirja läbbi selgemat otsust anda; agga kibbeda tõde parrast jäi se tünnini teggemata. 341 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 15. October 1868. Teadaandmisftd. Perno wogtei-kohto polest antakse seläbbi keikile teada, et rae-kohto kässo peale 7. selle ku päwal 2963 pankrotti janud kaupmehhe  U. Schilleri parralt 2. allewi kwartalis  M 88/199 al seisaw allomaea, keigega mis selle parralt, ueste awwalikult peab arra müdud sama ja wälja pakkumisse päwad on 23. 24. ja 25. Oktobril ja neljas ja wimane termin, kui sedda peaks nõutama 28. Oktobri  ku päwa peale kinnitud. Keiki, kes sedda maea osta tähhawad, kutsutakse nimmetud päiwil  ja igga kord enne lõunat kello üksteistkümmend,  nimmetud kohto ette, omma pakkumist  ja ülle pakkumist pakkuma ja peawad otama, mis jure lömisse parrast saab mõistetud.  Peruus, rae-koea peal 12. Sept. 1868. Oberwogt Brakmann. 715. Sikkertär A. G. Mors. i Laat. Igga aasta petaw Sindi laat saab se aasta 18. ja 19. Oktobril Sindi lodja kõrtsi jures petama, mis seläbbi teada antakse. Tammiste mõisa wallitsus annab seläbbi teada, et seal tullewa Jürripäwafl 1869 kolm kõrtsi rendi peale on sada ja nimmelt Kisa, Kadrina ja Arrude kõrtsid, issiärranis keige madega, mis nende kõrtside jaus. Kes rentida  sowiwad, tulgo õige pea mõisa wallitsussega  kaupa teggema. Ühtlasse antakse ka teada, et seal ikka wanna wisi ja wanna hinnaga müakse: irrepakka, teiwid,  palka, sae-palka, ratta-puid, lömmo ja keiksuggu muid puid, olgo rahha eest ehk õlge,  heinde ja paekiwwide wasto; ehk sowiwad mönned puid raiuda ja linna ehk Sindi wabrikusse  weddada, woiwad selle eest puid wasto sada. Ka selge rahha eest tarwitakse pu raiujaid  ja weddajaid keik se talwe läbbi ja antakse  head hinda. Kes üht ehk teist tööd omma holeks wötta tahhab tulgo warsi mõisa wallitsussega kaupa teggema. i Tammiste mõisas, 26. Septembril 1868. Nai-sare peal müakse õige oddawa hinnaga haggo ja lastud puid. Ühtlasse kutsutakse ka pealt maksetakse; järrel küssida seal sare peal, senna tömehhi puid sagima, kus tö palk sülla sures kuulsas Schulmanni maeas. i