rahwast ja nende hädda tundwad (sest mönnel ja mönnes paikus on kitsaid kingo küllalt); agga kui mönni kord hädda härja kaewo aiad, kas siis sellepärrast keik harjad peawad kaewo hüppama? Wännast Maltöwetti Juhhanist  ei tahha meie ennam suurt könnelda. Õnneks ei olle neid paljo, kes temma tempudest  middagi wabbandada leidwad. Kes temma  wiljast tedda weel ei jöua ärratunda, sedda ei wöi innimessed ennam awwitada.— Agga ses peaasjas olleme ka Harjo sõbraga  ühhes nöuus: Zummalalt keige asja jure ning ka meie armsa Eestirahwa walgustamisseks  abbi palluda, jah, se on öige, kultus  ning löbbus. Sönnumed ommalt maalt. Peruust. Et Zummal meie maal jälle armast  wihmamärga annud, mis aiad ja wäljad otsekui ueste haljendama aianud, sest põlle ennam paljo könnelda, sedda on aitummal ümberkauda ka nendasamma olnud. Peaks nüüd agga taewa Zssa innimeste tahtmist sama  ja heina aiaks mitte mönne logo kaest ärrawötma; sest siis õlleks nurriseminne jälle lahti, et temma mitte parrast jaggo ei möista anda. Millal on agga meie parras jaggo? Noh, eks siis, kui Zummal meile allati nenda annaks, et meil ial tarwis ei õlleks, ei pälludes egga kannades tedda meletulletada;  se õlleks meie melepärrast! Sest Zummalat palluda ja tannada, on kül wägga önnis ja löbbus tö, agga wanna südda teeb sedda wasto meelt ja usi ja usklikko süddamid  põlle ial liga olnud. Willandist. Endised ja nüüdsed kaubahinnad. Kuida nüüd hinnad keige asja eest, mis innimessel ello üllespiddamisseks  tarwis lahhab, aeg aialt on tõusnud ja kuida se silmad kirjuks aiad, teame iggamees. Päiliste ja sullaste palgad on kül ka tõusnud,  agga mis se paljo aitab? Willandis on üks hea mees mönned hinnad üllessepannud,  kuida nad 30 aasta sees ennast koggoni muutnud. Linna ja laewa kaubaga ei olle ülleültse mitte suurt wahhet tunda, agga sedda pärdikum on luggu selle kaubaga, mis maalt linnade sisse tuakse; seal on saggedaste nüüdne hind endisest kaks kord surem. Meie tahhame  Tarto „Zn!andist" mönned asjad sia prowikö  panna, mis nende hind 1831 olnud, ja mis ta 1861 on: 1831 1881. 1 härg, weike, 5 rubl. 50 kopp. 12 —24 rubl. 1 lehm 5 rubl. 50 kopp. 10—20 rubl. 1 wassikas... 68 kopp. 3 rubl. 1 wak nisso.. 1 rubl. 43 kopp. 3—4 rubl. 1 wak rukkid. 85 kopp. 2 rubl. 50 kopp.*) 1 wak odre .. 57 kopp. 2 rubl. 1 wak kaero.. 42 kopp. 1 rubl. 50 kopp. 1 wak tango.. 1 rubl. 14 kopp. 3 rubl. 1 wak ernid.. 64 kopp. 1 rubl. 50 kopp. 1 wak kartohwlid 20 —35 kopp. 70 —100 kopp. 1 anni 17 kop. 40 kopp. 1 kanna 6—7 kopp. 10—15 kopp. 1 nael sealihha 4 kopp. 8 kopp. 100wähhä... 10 kopp. 35 kopp. 1 nael küünlaraswa kopp. 15 kopp. 1 paar kanna munne kopp. 2 kopp. 1 leisik Heino 4 kopp. 10—15 kopp. 1 künar linnast riet' s—lo kopp. 14—20 kopp. 1 nael wöid s—lo kopp. 15-—2 O kopp. Nenda nimmetakse weel mönned asjad mis meie ei hakka keik üllesse pannema. Ni pea kui silmad peale löme, näeme warsi, kui suur wahhe kummagi aasta numre; 1831 ellasime hopis oddawamalt kui 1861. Sönnumed wöeralt maalt. Tagamaalt. Lutterusse inällestusse-sammas  on ommeti üks kord walmis  sanud ja temma wannemate suggu paikas,  Möra küllas, Eisenah linna jures, üllespandud  ja 13. Zunil sure hulga rahwa ees sisseönnistud. Seal küllas on Lutterusse wannemate maia praego weel nähhä. Küllad  same sest eddespiddi ehk ennam kuulda. Austriamaalt. Nende keisri proua on 11. Zunil jubba jälle piddand häddise 5) Praego sada rukki müad Willandis koggoni 3 rubl. wakkast. 203