minnewa näddala koggematta teiste järvele könnelesime. Jtaliamaalt. Roma linnas ei olle uüüd mitte suurt pivdo. Paawft on nenda pahhane, et paljo kegi ta ette el tohhi minna. Prantsussi ei salliks ta silma otsas, kui mitte Prantsusse wäggi ta tuggi ei õlleks. Ni pea kui Prantsusse kindral nattuke ohjad lödwale lasseks, lähhäks Romas keik kukkerpalli ja paawft jaeks wist keige alla. Jälle ueste kulutawad seitungid, et kui paawsti makond Romanga töeste peaks arrawöetama,  temmal siis kindel nöu olla, mitte üksi Sardinia kunningast, waid ka muid kattoliki  usso wallitsejaid, kes selle nöus on, kirriko wande alla panna ja ristiinnimeste hulgast walja töukada. Enne, kui rahwas alles  rummalamad ollid, kardeti sedda asja wägga,  agga meie päiwil ei olle se nool ennam nenda terraw. Küllad saab nähha, kas sahhärdune  ahwardus tedda awwitab ehk mitte. . Siit ja sealt tulleb temmale ikka weel palgatud  wagge jure. Nenda on hiljuti Baierimaalt  jälle 991) söameest paawsti appi töttanud.  Agga Romanga makonna rahwas ei tahha temma ilmalikkust wallitsussest middagi ennam teada, waid ikka nisamma, kui hertsogirigid,  Sardinia allamaks heita. Sawoiemaa! on üks tük maad korraga pöhja waunud ja järw assemele tulnud. Sured  puud, mis seal kohhas kaswasid, on nenda süggawasse waunud, et ladwa otsa ennam wee seest walja ei paistnud. Warsi on sest uest järweft jöggi hakkanud walja jooksma. Õnneks  ei olle seal kohhas innimessi ellamas olnud,  muido õlleks luggu läinud, nago Sodomas  ja Komorras. Prantsussemaalt. Prantsussel on wee! hea hulk wägge Ztaliamaal, misga ta sanna lausumatta ni hästi Austriat kelab jalga Jtalia  raia ülle töstmast, kui ka Sardiniat hertsogirikisid  enne omma rigiga ühhendamast, kui selges te walja on üttelnud, kas annab Sawoienimaad  Prantsussele ehk mitte. Saab nüüd nähhä, mis sähhärdussest mängust wälja tulleb. Hispaniamaalt. Seal on rahwas alles  wöido römust uimane. Nende söa luggu lähhäb Marokkus ikka eddasi. Pärrast Temani  lahhengit lasknud O'Donnel paar pennikoormat  ümberringi maad läbbi wadata, kas waenlastest puhhas piddi ollema ja iggal pool wötnud Mauri rahwas neid lahkeste wasto. Mauride laiali pillatud wäggi peab aega möda jälle kokkokoggoma. Küllad seal tulleb pärrast  weel kiskumist küllalt. Keige surem olli Hispania rahwa rööm ja öiskaminne, kui O'Donnel suredtükkid, lippud ja muud sellesarnast söakrami, mis Mauride käest olli wöitnud, koio sakis. Nad hüppasid otse püsti, et nende wäggi olli wöito fanud. Wannad emmakesed pühkisid silmi ja ütlesid: „Zummal olgo tännatud, minno poeg on ka seal ja aitas Zürklastele wallo anda, ehk ma kül ei tea, kas ta ellab alles, wöi on nad kurjateggiad tedda ärratapnud!" Marokko keiser on ka üht sadikut jubba O'Donneli jure lükkinud ja kulata lasknud, mis hinnaga ta rahho teeks, agga sanud sedda  wastust: ei temmal sellega olla mitte asja, se olla kunninga proua omma teggeminne. Ommeti uskuda temma, et enne rahho ei tulle, kui Marokko keiser armo palluda ja söakullo tassuda, peale selle keik wöidetud maad Hispania  pärralt jätta. Se on Mauridele kül wägga köwwa pähkel, saab kuulda, mis nöu nende Sultan wöttab. Amerikamaalt. Kui innimenne surma  südi ennese peale on saatnud, siis peab kohhus, kes Jummala assemel ja mitte ilmaasjata  moeks ei kanna", tedda surma kohto alla pannema, olgo assi isseennesest ni halle, kui on. Kohtud on Jummalast seätud ja peawad ka temma nimme auuks näitma, et „lummal ennast  mitte pilkada ei anna, waid mis innimenne  külmab, sedda peab ta leikama." Se assi on kindel ning senna jure ei maksa ennam  ei egga jah üttelda. Sellegipärrast on 62