nüüd pea Lerwelt nende kass künni need Paar tükkikest, mis Düppeli ja Pritritsia kantside tagga Dani kaes on. Agga Dani kiuso läbbi laab wist mäng Juti maal eddasi. Assi näitab wäggise  ni kaugele minnewad, et Daanlased mitte üksi Sakslaste eest ei pea põggenema, waid ka muist saksa sõawaggi toita aitama. Et Daanlane  järrele ei anna ja rahho ei pällu, peawad saksa sõawäehulgad Põhja pool Sleswigima rajal ülle pärris Dani piri lütimale minnema. Siamale  ollid nemmad Dani pärrismaast üksi Koldingi  linna ärrawõwud, agga seks eipea.luggojäma, waid Daanlased weel paljo kibbedamat maitsma. Mitte üksi Düppeli, waid ka Pridritsia kantsid peawad tulle ja mvegaga nende käest ärra kiskutud  sama. Mis agga Sakslastel enne allati tülliks olnud, se on ka Dani sõas neile tülliks: nemmad ei sünni ial kokko! Seal seisivad  nüüd rigikoggo sõamehhed Holsteinimaal korteris, ei liguta kät egga jalga, kui Preisi ja Austriamehhed Daanlastega kaklewad. Miks- Pärrast? Noh, kaddedusse Pärrast. Nad peaksid, nago tahhetakse, ennast ka teistega ühhendama ja ühhes kous Daanlaste wasto minnema, ja nenda kui ühhed Sakslassed ühhes meles ollema,  nago muud rahwas sõas ja rahhus. Agga ota senni! Siis ep olleksid nemmad jo ennam Sakslased, kennel iggawest 36 pead ja meelt peab ollema. Se on jubba rahho aeal wacwalinne  assi, sõas weel sedda waewalissem, ja selle wauna kaddedusse Pärrast jääb mnido suur, tuggew ja tark Saksama teiste wasto ikka nõdraks.  Sedda on üsna kahjo pealt wadata, agga se ei lõppe enne, kui keik 36 pead ühhe pea al seiswad; agga millal tulleb se? > — sSleswigi rahwa Põhho pudus.j Preisi ja Austria sõwäed, ehk nemmad kül Sleswigimale  middagit waewa ei tahhaksid tehha, on ommeti sõawäed, kennel paljo asjo tarwis lähhüb,  mis allati kotto ei wõi järrele tua. Nenda an keik Preisi sõawäggi nüüd jubba Sundewittis Düppeli kantside wasto kous ja 2 penikormat ümberringi sõamehhi täis. Kuskilt ep olle ennam  Põhko sada, nenda et jubba peksmatta wilja wäe hobbuste alla piddi pandama. Se on raske. Sepärrast on nüüd Holsteinirahwas nõunks wõtnud, omma naabridele abbi sata, ja se on lõbbus, muido peaksid Sleswigi rahwas Põhho pudusse pärrast ommad lowad laskma arrasmra, mis labbi nende peasminne Daanlaste käest wägga kibbedaks lähhäks. Põhja pool Sleswigi rajal on nende Pawade  sees ka nattuke kiskumist olnud Saksa ja Dani ratsa meeste wahhel. Saksa husarid sadet:  Koldingi linnast põhja pole watama, kas Daanlasi kohhegilt piddid leidma. Nemmad läksid kaht' maanteed möda wülja. Esmalt juhtusid  50 Dani ratsamehhe peale. Need lödi taggasi ja Sakslased läksid järrele; agga teises paikuS olli neid weel ennam ees, ja nüüd tulli mõegatö. Daanlased said kül esmalt lödud ja pannid  põggenema, ja saksa husarid tuhhat nelja takka järrele. Agga nemmad läksid selle vhhenal  liig kaugele, künni hopis ennam Daanlasi wasto tulli, kui neid olli. Seal piddid saksa mehhed isse tagganema ja need wangid, mis esmalt ollid teinud, ka mahhajätma. Sakslased ollid seal jures 34 meest ja 24 hobbust kautannd;  Daanlastest ollid 35 meest surnud ja paljo muid weel hawatud sanud. - slap ani peal istu d.j Sleswig-Holsteinimale  tulleb nüüd mõnnesuggust rahwast kokko sõa mango watama. Nenda on senna Hollandimaalt 2 lapani pealikut watama tulnud,  kuida Eüropamaal sõdda petakse. Neid on kaugelt ommalt maalt Hollandimale sadetud, seal Eüropa wist sõakunsti ja anrolaewa ehhitust  õppima. Et nüüd Dani sõdda neil ni liggi kordas olli, tulnud nemmad ka sedda immet  watama. Muidogi teada, on nende rided ja ellokombed koggoni wõerad. Inglisse ja hollandikeelt  peawad mehhed õiete hästi kõnneleda ja mõtlema kattega kirjutada ja muud tööd tehha  mõistma. Õnneks ei mdMa nemmad saksa keelt, muido õlleks neil ka asja Sakslaste naero ülle pahhanda. sSallakulajatelj on sõa aeal allati keige sandim surm: neid puakse warsi oksa. Nenda on ka 21. Webr. 2 Dani sallakulajat, kedda olli wäljasadetud järrelekulama ja watama, kuida saksa sõwäed seiswad, Paljo neil üht ehk teist on, ja mis nende nõu peaks ollema, ehk millal ja mil wisil nemmad Düppeli kantside peale peaksid hakkama? Sedda keik tahtsid mehhed ka tehha, kui korda õlleks läinud. Agga seed se kahjo olli: wõeti kinni ja nüüd rippuwad wõllas. 77