Zubba minnewa postiga on „Postimees" Samara sadetud, kus üks tohtre herra nenda hea on, tedda nimmetud Liwlanka küllasse saatma,  ja nenda sünnib se nüüd igga näddala. Sõnnumed wõeralt maalt. Jtaliameralt. Roma pühhade wöerad.  Tuttaw assi on, et katolikko usso rahwast  pühhiks Roma linna wägga paljo kokko langeb, sest siis petakse seal need sured kirrikopühhad  ja paawsti önnistamissed, kellest iggamees  püab ossa wötta, Paimipudepühhast künni lihhawötte pühhad löpwad, ei sa nemmad  seal hinge tagga. ithhest kirrikust kullewad,  teise lahmad. Paljo tehhakse palmid ja paljo lauldakse. Wäljaspiddist Lllo ja au on seal otsata nähha ja kuulda. Se kord arwatakse, et 400,000 wöerast Romas kous olnud, kes pärrast pühhi, nago kewwadised linnud,  igga teed möda koio pole köndiwad. Nüüd agga on neil jälle uus walmistaminne ja piiskoppide ootminne, kes iggast mailma nurgast kokkolangewad. Et wägga paljo muid wöeraid ka seks aiaks senna töttawad, on muidogi  teäda. Weidrad wargusse mötted. Jtaliamehhed  tahhaksid keigest ihhust hingest Roma  linna ommaks Ztalia pealinnaks tehha, agga paawst ei lasse. Nad on jubba mitmed nöuud ärrapiddanud, agga siamale ei tahha mingi nöu korda minna, sest paawst urriseb ikka wasto ja Prantsusse tahtmissest ei sa nemmad  ka öiete arro, ehk se turib neil ka liig kaua. Nüüd piödasid Garibaldi sullased hiljuti  uut nöu: „Warraötame paawsti sallaja Roma linnast ärra, wime tedda kuhhogi lossi peale omma silma alla marjule, siis on meil Roma wärrawad ilma tüllita lahti." Nöu olli pentsakas kül, agga 20 söameest wotsid ommeti ette, omma onne katsuda, sago mis saab. Nad pistsid taskud rahha tais, laksid Roma linna ja ostsid seal parrast aega,  mil omma arruldast näppoammetit wöisid  ettewötta. Agga kergem on paawsti warra,  kui paawsti ennast warrastada. Romas on jo se kord kahhesuggune politsei: paawsti politsei, mis mönni kord ka tukkub ja Prantsusse  politsei, mis allati walwab. Sesinnane  wiimne politsei sai warsi haiso ninnasse, mis linnud need 29 Sardinis wöerast ollid, ja andis telegrahwi läbbi Parist teada. Warsi tulli sealt wastus: „Mitte nenda!" Nüüd sai Garibaldi meeste peamees kinniwöetud ja aurolaewaga illuste Genua linna taggasi sadetud.  Kui teised 19 näggid, et Prantsusse naber nende nöuus ei olnud, pistsid ka hölmad  wö alla, tõttasid ilma aiamatta Roma linnast ärra ja paawst jäi se kord jälle warrastamatta.  Kunninga terretaminne. Jtalia seitungist luggedes tulleb mönni kord üsna sap suhho. Kuled sa paawöti ja Prantso söbro, siis ei olle suremat hattedust mailmas, kui Neapõli  rahwal omma ue kunninga wallitsusse al, nad nutta ommad silmad werriseks, et nende endine kunningas neilt ärrawöetud. Nen» dasamma wallada ka paawöti endised allamad kibbedat silmawet, et „pühha issa" ennam nende kunningas ei olle, kes neid ni issalikkult  wallitsenud ja rohkeste õnnistanud, sest et temma jo mapealne önnistusse perremees on. (?) Temma köwwera keppi al olnud neil ni öige ellada. Kuled sa jälle Jtaliama ühhendusse söbro, siis olla endised Neapoli ja paawsti allamad nsgo need, kes pitka wangipölwe  järrel keldrist wälja peäsnud, süddamest rõõmsad, et Wiktor Emanuel nüüd nende ülle wallitseb. Kumbal on nüüd öigus? Mis asjast südda tais on, sest rägib su ja kirjutab  kassi; agga meie arwates seisab ka ses asjas kohhe te keskel. Rahwas ep olnud manna  wallitsusse al just mitte pörgus, egga põlle ue wallitsusse al weel taewas. Agga omma uut kunningast on nemmad Neapolis sure kissaga terreranud, mis endise wallitsejatel mui» dogi römo ei wöinud tehha. Kennel jallad olnud, se olnud ka jallal omma kunningast terretamaö ja temmale auandmaö, kui ta Neapoli  linna sissesöitnud. Lust ja rõõm olnud nähhä, kuida pool miljonit innimessi ennast römustanud. Kust ta ial läbbi läinud, olnud ulitsad ja aknad rõõmsaid innimessi täis ja 149