ommeti sealt rahwast könnelema. Sellegipärrast,  midda innetum ja õnnetum nende usso ello olli, sedda ruttem on Jummala ello sanna nende peale wöimust sanud, ja kuskil põlle missionitö ni rutto ja rohkeste wiljakannud.  kui löuna - merre saarde peal. Nüüd on seal jubba mitme sare peal (ehk kül essimessed  missionärid alles 1797 senna laksid) paggana umbusk ja kombed soutumaks kaddund.  O ta heiti saar on neist keige surem ja senna laksid essimessed missionärid. Kül olli nende tö esmalt lggaw ja raske. Paggana  pimmedus olli liig must ja paks, et Jummala sanna adder ei tahtnud kaua aega peale hakka ta egga walgus pimmeduösest labbi  paista. (Jääb põiele.) 256 Im Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Tännudisel aastal 1860 saab ka jälle üks waljaseädminne ollema keigist neist asjadest,  mis tallopoiad meie kätte towad, et mis siis keige parrem ja üllem näitab ollewad, et selle asjo perremees omma lubbatud kingitusse aupalka kätte saab. Keik neid asjo, muud kui weel mitte need ellawad lomad - wöetakse wasto sest 22. Augusti (ehk leitusse ku) päwast, senni kui 29. Augusti päwani, terwe näddal otsa, ühhest esmaspäwast senni kui jälle esmaspääw tulleb. Ellawad lomad wöetakse wasto sel 31. ehk wiimsel Augusti ku päwal (se on üks kesknäddal ehk kolmapääw) ja kui selle kättetodud  loma perremees sedda sowib, siis antakse siit meie poolt ilma rahhata keik, mis loma üllespiddamisseks tarwis lähhäb, senni kui läbbiwatamisse aeg turib ehk kestab. Jggaüks kes tahhab middagi kättetua, wötko omma möisawallitsusse käest üks kirri liggi, kus lemma mmmi ja perrekoht peal seisab, ja se tunnistus ka, et mis ta toob, on Lemma en- nese tehtud assi, ehk temma enuese kaswatud loom. Sedda kirja andko temma Sekretäri Heeni korteri. Se on tagga sure turro ja radimaia, «attokest mäest üllesmmna, nurga maia parremat  kät. Need asjad ja lomad, mis sawad wäärt arwatud, et nende perremees peab aukingitust sama, sadetakse siis wäljasiädmissi-seltsi kullo peä! wasto Septembri (ehk Mihkleku) löppetust  Peterburgi linna, kus se suur rigi-wäljaseädmisse-koggo  on, ja sealt tuakse jälle taggasi,  ilma et selle asja ehk loma perremehhel sest wähhematgi kullutamist õlleks. Tarto linnas, sel 2. Augusti k. p. 1860. Sekretär Kaarl Heen. 2 Perno lähhedal Tallinna postmaantee äres, on Nurm si wessiweske oddawalt müa. Selgemat  teädust antakse sealsammas weske peal. Flachen. 2 Tüttarlapsi wöetakse meel Tikko wabriko töösse aasta palga peale wasto; wannemad, kes omma lapsi wabriko töle tahtwad anda, mingo Tallinna kaupmehhe Erdmanni podi sure turro äre, kaupa teggema. 6 Kaddaga ja tomminga marjo ostab ja annab  head hinda söbra - kaupmees Mathiesen Tallinnas, Perno allewil. 3 Tallinna kubbermangus, 36 wersta Tallinna  linnast, Nissi kihhelkonnas, Laitse möisas,  on tullewa Zürri päwast (186!) mönned pole adra surusid tallo kohhad, kas rahha rendi- ehk teo - orjusse peale sada. Lähhemat teädust annab sialane möisawallitsus. Tähtwerre möisal, Tarto linna jures, on Jürripäwast 1861 ülleültsi 28 tallokohta, suremaid  ja wähhemaid, teo-orjussi ehk rahharendi  peale anda; kes neid himmustawad, mingo  sealt möisawallitsussega kaupa teggema. Ruttikwerre wallas, Pöldsama kihhelkonnas  on tallokohhad teo-orjusse ja ka rahha»rendi  peasi sada, ning tarwitaksi ka senna mötsa monamehhi; kel tahtminne, tulgo sinna möisa kaupa teggema. 2