wast õhkada, et Prantsus peaks hallastama ja temma  eest hea sõnna ütlema. Preislane olla agga ni P olest suust jubba öö luud, et kui kunningas Johann  ei tahha järrele anda, siis olla Saksi-Weimari  hertsogi maealt ka mehhi leida, kes Saksi kunningaks kõlbawad. Peab kül järrele andma, muido tulleksid temmal Hannowri kunninga Georg V. päwad kätte, et ennam toli ei jä, kuhho  Peale istuda. - Nisammasuggune luggu on ka Saksi-Meiningi  hertsogiga, kes Preisiga milgi kombel ei tahha kokkoleppida. On Saksi kunningas jõumeeste  hulga järrele 24 korda, siis on Meiningi hertsog 150 korda Preisist nõrgem, ja ommeti aeab temma harjaksed Püsti ning tahhab Preisi wasto surustada, otsego uus rigikoggo wägga kimpus õlleks, kui Meiningi hertsog nende seas ei olle. Kuida kuleme, olla Preisi poolt seddasamma  jutto aetud: et kui hertsog Bernhard son jubba 66 aast. w.) Preisiga kokko ei sündida,  siis olla ka weel muid hertsogist ma pealt leida, kellel Meiningi aujärg parras on. Smustu?  ei kõlbagi tuggewale, mis nüüd wäeti ennast lähhäb surustama! Küllab wanna hertsog tunneb  pea ka arra, et wasto astlat ülleslüa, mitte terwisse kinnitusseks ei olle. (Seal Meiningimaal,  tulleb mul mele, on ühhe kaljo-lossi lähhedal,  nimmega Altenstein, wanna wahtrapu, kelle al Luttemst 4. Mail 1524 kinniwõeti ja Wartburgi lossi widi, et paawstlased tedda ärra ei hukkaks.) Agga kust peab siis kunningas Georg V. elloasset leidma? Hannowrimaak temmal ennam rumi ei olle. Kaks kunningat ei wõi ühhes rikis wallitseda  egga kaks päikest ühhe korraga paista. Temma Peab wanna ea sees weel üri peal ellama.  Braunshweigi hertsog olla temmale Blankenburgi  lossi, Altenburgi hertsog Hummelsheimi  lossi ja Hollandi kunningas Loo lossi ellokohhaks  pakkunud, teise sõnnaga: tedda omma ullo alla tahtnud wõtta, agga ta omma nõu peab ollema Inglismale minna, kust wannemad Pärrit ollid. Kunninga proua agga, imme kül, ei tahha ennast Hannowrimaalt mitte nihhutada; Preisi wallitsus ei kela ka tedda kui naesterahwast  mitte seal ellamast. Meie agga ei ussn mitte, et ommast teisestp olest lahkub ja kauaks senna jääb. Hesst-Darmstadtimaga olla nüüd ka jubba rahhoseadus walmis ja allakirjutnd. Preislane  saab mõnni ruutpennik. maad ja 3 miljoni  kuldnat soakulluks, et seal olli käinud, sest iggamees peab ommast jallawaewast middagi sama. Holstewimaas ei rägi kegi ennam Augustenburgist, kelle pole nad enne hoidsid, ehk se neile kül mitte kassuks ep õlleks olnud; agga sest sadik, kui endine „hertsog" ui jännese wisil ärrapõggenes ja rahwast mahhajättis,  on nende süddamed temma wasto külmaks läinud ja kegi ei ota tedda ennam taggasi. Septembri kuus lähhäb Preisi kunningas senna, nende allawandumist wastowõtma. SeddasaM ma tulleb ka eddespiddi teiste ärrawõidetud made sees. Austrtamaatt kuleme, mis wist tõeks ei lähhä, et Prants losepil keige selle kahjo ülle, mis ta wiimses sõas rohkeste sanud, meel wägga  nukker olla ning temma ei tahtagi ennam keiser olla! Tohho, kas kroon ni raskeks läinud?  Tossi kül, piggistada on Austria wägga kibbedaste sanud, agga kas keiser sellepärrast omma kroni teiste pähhä annab, kes ta alles noormees on, sedda meie ei ussu. Omma sündinusse  päwal, kuida mälletame, rakis ta koggoni teist jutto. Preisiga on nüüd „iggawenne rahho" tehtud. Imme, kuida aealikkud innimesftd  iggawessi asjo tahtwad tehha. Hea õlleks, kui se rahho mõnned ehk mõnnikümmend aastat  wastopanneks „iggaweste" ei kesta ta weel kaugelt mitte. Jgga sõa järrele on mailmas  sähhärdusi „iggawessi" rahhoseadussi tehtud,  agga kauaks nemmad piddasid? Jgga ue sõaga olli „iggawenne rahho" jälle lõpnud ja tehti parrast sõdda uus. Iggawest rahho wõib tehha, kes isse iggawenne on, mis surrelikkud innimessed  kegi ei olle; agga se prügiks wõetud sönna saab ennamist igga rahhoteggemisse jures prugitud. Itailiamaatt. Seal on rahwal pipra ja sappi maggo suus, et nemmad Wenetsiamaad otsego Napoleoni armust peawad wastowõtma; agga mis tehha, kui teist nõu ei olle. Ue maga  ühhes sawad nemmad ka hea tük Austria rigiwolga 5230 miljoni kuldnat) enneste kaela kanda; agga nende kätte jäwad ka nüüd Wenetsia  kuulsad ja kindlad sõalinnad, mis nad 282