mis nende omma põlle; agga siisgi peame ütlema, on wargad warrestest paljo hullemad. WLmased wöttawad, mis wäljaö, agga essimesed  löhhuwad lukkud ja uksed, kaktused ja laed aidade pealt ja wsddawad wälja, mis sealt leidwad; neil ei olle ennam häbbi egga kartust. Modaläinud näddalail on meie ümberkaudo  jälle mitto aita ärralöhhutud ja nenda  puhtaks pühhitud, et waese hirile terrakest põlle jäetud; noh kellega peab perrerahwas siis issi ellama? Tännini põlle ka kuulda, et kohtud nende jälge peale õlleks sanud; agga ärgo trööstige wargad endid weel sellega, et nad innimeste silmade ees alles warjul ja nende pahhad tööd pimmedusse katte al seisawad;  üks silm on sedda pahha näinud ja temma saab sedda immelikul wisil ja siis kui warga meel ei mõtlegi, awwalikuks teggema  ja kui nad peaksid ka ilmaliko kohko alt peäsema, egga nad sepärrast weel Zummala kohtust lahti põlle; ja meie ussume, seal saab nattuke raskem wastamine neid otama ja karristus  nattuke waljem ollema, kui ükski ilmalik  kohhus sedda anda woib. Peaksid meie linna ja makonna üllemad ja meie wallawallitsused  rigi üllemaid wannemaid palluma, sesuggusid  aidade lõhkujaid, wargaid ja te-rööwlid,  kedda kätte sadakse, siit ärra Siberimale sata, ehk hakkawad siis teised rohkem kartma, egga ni julgel ja häbbemata kombel ennam wöera aida kallale minnema. Kui jälle mönni hobbuse warras saaks käed ja jallad rauda ja peaks sedda pikka teed hommiko pole marsima,  siis jättaksid teised wist wöerad hobbused  senna, kuhhu nad kinniseotud! Kül aetakse keik need pahhad tööd nälja süüks, mis meie agga ommetige ei woi tõeks tunnistada. Lähhäb  üks auus perremees wöera heina kuhja alla, panneb sealt koorma peale, wiib linna ja müüb sedda ärra, on se nüüd nälja parrast  tehtud? Tulle Zummal appi! kedda tahhetakse  sesugguse juttuga pimmedaks tehha? Kes nälges, se ei jõua aita lõhkuda; waid aidade lõhkujad on keik hulgused, laisad sabana  sullased, kes ommas üllemelelises ellus ennam ei tea, mis peawad ärrateggema; sepärrast  õlleks nende keige tullusam palk, Siberimale  marsida ja ikka Siberimale, senni künni teiste werri sarwede alt wälja jookseb ja nemmad jälle hakkawad tööd teggema ja omma palle higgi sees leiba söma. sKoli Löppetasime praego omma ümberkautsed pahhad ja haisewad asjad,  sest kellele tewad need römo! Könneleme siis ka nattukene Perno koggoduse koli asjust, mis ehk ennam römolikumad ja armsamad luggeda. Ka siin peame nattuke silma pühkima ja kurwastusega watama, et Lggas paikas weel sedda põlle, mis peaks ollema. Käime siis kord kihhelkonda läbbi, siis on arro warsi käes, kuida loud iggal pool lähwad. Perno kihhelkondas on ülleüldse ühheksa koli, kus koolmeistred iggaüks omma jöudo möda tööd tewad ja nenda kui Issanda, selle sure taewase  kärneri sullased ja abbilised, temma taemekessi  kastawad ja kossutawad. Agga, kas on wannemad jubba issi nikaugel, et omma lapsi hea melega koli sadamad? Parraks! selle ülle on kül weel paljo kaebada; surem hulk ei tahha. sedda kasso, mis kolid saatwad, weel mitte ärratunda ja sepärrast on pahhandust saggedaste ja sest tulleb siis ka, et koolmeistred  omma toga hästi eddasi ei tahha sada. Sauga wallawallitsus, kus wiis koli, on igga koli erreli tarbeks 50 rubla kinkinud; kolmel kolil on ka jubba errelid murretsetud, kaks on weel ilma, sest et ni oddawa hinnaga neid heäleteggijaid sada põlle. Pissukene Rama wald, kus hingede arro weike, on praego alles  ilma kolita ja sepärrast peame selle walla lapsokeste pärrast silmi kuiwatama, et rummalusse  sisse jäwad. Wald pissuke, rahwas waene, ei jõua ommale kolimaea murretseda, egga koolmeistert üllal piddada. Kihhelkonna koliwannemad tahtwad nõu piddada, neid lähhäma  koli panna. Tammiste wattal on suur ja kenna kolimaea, agga ommetige on ka seal üks wigga, et koli assi hästi eddasi ei lähhä ja se tulleb sest, et se wald omma ollemisse polest kahte jausse langeb. Kolimaea on kül kesk kahhe wahhel, agga ommetige möllemi  polele liig kaugel; sepärrast on seal häddast  kaks koli tarwis, kui lapsed middagi õppida  wöiwad. Reio wallal on omma kool kesk rahwa seas ja sai pari aasta eest wallawallitsusse  polest suremaks tehtud ja kenna errel sisse murretsetud, mis liggi 80 rubla maksma tulli. Ulu ja Surjo wallad on 413