ühheksa Italia mehhega kõrtsis koos olnud ja sealt seltsis wälja tulnud ning warsi parrast sedda ulitsalt malmis surnud leitud, kaks noa hawa ihhs sees. Kes se tapja olnud, on agga Jummalal teada, ommetige woetud kaks Italia meest kinni, sest et arwatakse sedda pahha tööd nende kätte läbbi tehtud ollewad. Peter Walk on Ria linnast parralt, seal sündinud ja kaswanud;  kas tal suggowössa on, ei tea meie. sKeiserlikkud sönnum Telegrahwiga  on Darmstattist need rõõmsad sönnumed  Peterburgi linna tulnud, et meie armõlisse  Keisre Herra ja Proua termis sekord  wägga hea olla. Jsseärranis olla need kennad sojad ilmad ja rahholik ello, Keisre Proua ihho rammo wägga kinnitanud, et ta paljo tuggewamaks sanud. Nirsa linna waestele on Keisre Herra omma önsa Poea mällestusseks baron Budbergi  läbbi 13 tuhhat pranki ärra jaggada lasknud. Suurwürst aujärje pärna Aleksander Aleksandrowitsh on 28. Aprillil omma wendadega, Wladimir ja Alexsei, kalli terwisega  Peterburgi linna jõudnud, mis sealt teada antakse. Peterburgist kirjutakse laiemalt, kuida õnnis Suurwürst aujärje pärna Nikolai Aleksandrowitsh  14. Aprillil Nitsa linnas pusärki pandud ja sealatse wenne usso kirrikusse widud.  Kesknäddala 14. Aprillil, öhto kello 7, olli pusärk walmis ja Keis re Herra issi, temma poead Suurwürstid, Keisre Herra ja önsa Suurwürsti adjutandid, tõstsid tedda wodist pusärki ja seal laulsid preestrid ja kirriko  teenrid üht leina laulo, mis ennam räkis,  kui innimenne sönnadega woib könneleda ja keige selle pakso rahwa süddamest, kes senna  ollid kokko tulnud, läbbi käis ja leinamissega  täitis. Werend tund hiljem hüüdsid korraga  passunad, mis rahwale kulutasid, et pusärk  wälja saab kantud. Keisre Herra isse, temma poead ja adjutandid, kes tedda pusärki tõstsid, kandsid ka wankre peale ja laotasid leina tekki pusärgi peale. Surno wankril olli keiserlik kroon peal, kahheksa hobbust  ees, musta tekkidega kaetud, ja kahheksa Lossi tenert weddasid neid sukörwast. Nüüd hakkasid eddasi minnema. Keige ees käisid sandarmid, nende järrele üks Prantsusse söawäggi,  siis tulli Keisre Herra omma lastega,  siis Leuhtenbergi hertsogid, Hesseni prints Aleksander ja Meklenburgi prints Georg. Nende  järrele käisid weltmarshal würst Barjätinski,  würst Suworow, kindral Annenkow, grahw Sergei Strogonow ja grahw Adlerberg  2. Würst Wassilli Dolgorukow, grahw Shuwalow, admiral Butakow ja sadiko sikkertär  Okunew kandsid surno tekki nelli nurka, kus sured tuttid otsas. Peale nende nimmetud  kindral adjutandide käisid weel nende järrel baron Budberg, grahw Wielhorski ja teised au-ammet mehhed. Nende järrele tulli keiserlik tõld, kus Keisre Proua, Suurwürsti  printsessid Maria Aleksandrowna ja Maria Nikolajewna (Leuhtenbergi hertsogi  proua) sees istusid. Tõlla järrele käisid hulk wenne assujaid, kes Nitsa linna ümberkaudo  ellawad ning nende järrele grahwi proua Protassow ommas töldas ja keige wimaks Lossi tenijad preilnad. Suurwürsti oujärje pärria plaggut kandis admiral Lessowski ja aumärgid said mitmest pealikkuist kantud. Need wimased, kes weel järrel käisid, ollid Nitsa linna ammet-mehhed ehk wannemad ommas ammeti mundres. Kui kirriko jure ollid sanud, kandsid Keisre Herra issi ja keik keiserlik sugguselts pusärgi wankre pealt kirrikusse  jä pannid'sedda, senna walmistud ja kranati karwa sammetiga ülle tõmmatud katta  walki peale. Keik kirrik olli wägga kennaste walgustud. Nüüd hakkasid preestrid omma tenistust piddama ja selle aea sees langes Keisre Herra pusärgi körwa pölweli mahha ja pällus Jummalalt omma önsa poeale hinge õnnistust, agga issiennesele jöudo sedda rasket  kurwastust nurrisematta kanda. Kui ta nenda tük aega omma põlwede peal olli pallunud,  tõusis ta ülles, läks pusärgi jure, andis  omma armsa poeale weel wimast kvrd suud ja temma järrele astus, selle wägga raske kurwastusse alla mahha röhhutud Keisre Proua, pusärgi jure. Kellegi silm ei janud  sedda nähhes kuiwaks, kui se raske koor- 154