nasiumi üllema klassi kolipois, otse selsammal aeal kolitundisid andis, kögi tüdruk ja koeamees.  Kui Shemarin öhto kello 10 koeo tulnud, olla ta hulk aega howi poolt sisseminna  ukse tagga kloppinud. Warsi selle järvele tulnud ka kutsar, lapsehoidja ja politsei,  kedda nad kafa tonud, senna. Kui ka nemmad kaks tundi olla asjata kloppinud, Läinud nad ette ukse tahha ja sedda leidnud nad lahti ollewad. Sisse astudes leidnud nad kuus surnud: Shemarini emma, temma abbikasa,  temma poeg, suggulane, kögitüdruk ja koeamees, ja norem poeg ellanud kül weel, agga põlle kellegist ennam teabnud> pea olnud  löhhutud. Temma abbikafal, suggulasel ja poeal olnud weel kassukad selgas, mis siis sedda märko andwad, et ni kohhe tappetud, kui koeo ollid teised, kes koddo olnud, on wist enne jubba tappetud olnud. Se on teada, et nad kello 6 koeo tulnud, kus alles walge olli. Neid surno kehhasid üllesleigates, on wiis kuli leitud, keik ühhe surused, mis wissist ühhest püstolist lastud. Peale selle on üks werrine rauatük toast leitud, mis mortsuk mahhajätnud.  Shemarini maca olla pea kesk-tinna, kust allati paljs rahwast möda käib; sealsammas  lähhedal üks trahter ja worimeeste hobbuste  tal. Se mõrtsuka tö ei olle selle ettewötmisse mitte tehtud, et sealt parrast middagi risuda, sest keik höbbe ja muud kallid  eht asjad on seal lahti seisnud, agga middagi põlle ärrawitud. Seal olla mönned  kinnipandud ja ka ühtlasse se noor Kolakas,  kes nüüd keik kohto al. Simbirskist. sLeiwa laotab ommad käed'" ikka ennam ja ennam laiemale ja ahnitseb rahwast omma sülle, kus neid parras näppistada ja piggistada. Nüüd towad  seitungid sönnumid Simbirski rahwa häddast ja ütlemad, et üks hirmus nälg seal olla ja issiärranis Tartarlaste kallal. Ükski sulg ei jõua sedda hädda selkombel rahwa silmade ette malida, kuida ta oige on. Mees, kes sest häddast Peterburgi kirjutanud, ütleb: „Ma wötsin tük leiba, kellega need õnnetumad omma ello üllalpiddawad, wiskasin omma koerde ette, kedda ma selle päwa hommiko  ilma sömata jätsin, et nähha tahtsin, kas nad sedda söwad; agga ükski ei ligutand sedda. Meie Ta ta rla sse d õn ennamiste keik ilma hobbuseta, lehmata, lambata, mitte üht kanna põlle nende öue peal nähha. Keik on nälga ärrasurnud ehk pari koppika eest ärramüdud.  Nad lähhäks ka kuhhugile töle, agga ei olle ride hilbukest ennam selga panna; ka neid on nad wilja wasto ärrawahhetud. Sedda ei woi ma ka sqllata, kandwad Tartarlassed issi sest suurt süüd, et leiwa pudus neil ni suur on, sest selkombel, kuida nemmäd omma pöldusi harriwad, ei woi nad middagi sada. Wägga kurb ja halle on nende ello, egga woi ka enne parremaks minna, kui issi omma tööd holelikumalt tewad. Tossi on ka, et paljo neist nälja surrewad. Pik kewwade on alles ees, mis peawad seal ettewötma, ja seme wiljokest  põlle terragi, misga tahtwad omma pöldusi  küllada?" Smolenskist. sNälja  Seitungid  on tännini sealt kubbermango rahwa hädda ja leiwa pudust wägga sureks teinud, nenda et sedda luggedes halle meel selle rahwa ülle olli; agga nüüd kirjotab Wäsma makonna  möisnikude peawannem ühhe Peterburgi Wenne seitungile ja püab seal sedda suurt nälja kissendamist tühjaks karraks tehha ja ütleb: ..Smolenski kubbermangus on kül wägga paljo joobnud, agga mitte naljatsid innimessi  nähha; tallopoeg ei tahha paljo tööd tehha ja kui ta ka middagi teeb, siis lasseb ta selle eest hirmus suurt hinda maksa; mitme koggokonna rahwas on öölnud, et nemmad middagi abbi ei tarwita, egga sedda ka wasto ei wötta; waid sedda olla nad loodnud, et neile rahha antakse ja nimmelt igga hinge peale 10 koppikad, mis nende kätte jaggatakse, et sellega tehha woiwad, mis tahtwad. Se põlle nälja sü, et sealatse kubbermango rahwa ello waene ja mitte parremaks ei lähhä. Mõisnikud on omma maad ja tööd piddand wähhendama, sest et törahwast põlle sada ja tallopoeg küllib omma põllud linno täis ning jättab wilja teggemata, sest et linnade eest rohkem  rahha sawad, egga mõtle selle peale, et linnad maad rikkuwad. Minnewa aasta on leikus waene olnud, agga millal on Smolenski kubbermangus rohke wilja saak olnud? Ja 109