on. Saime mödaläinud näddalal ue kirja, Zorris pühhitsstud 50 aastase priuse mällestuse  pühhast, kuida sedda seal pühhitsstud. Sealt kirjutakse: „Se keige Liwima tsllorah- Wal kallis mällestuss pääw on nüüd keige omma römudega mödas, agga wist tuksuwad weel mitmede süddamed sest römust ja mötlewad  tännoga selle päwa peale taggasi. Jah! ss olli tõeste üks,römo mällestuse pääw, kelle sarnast enne põlle olnud, egga ni pea jälle ei sa tullema ja kui paljo on nende 50 aastade sess keik eddasi ja parremaks läinud. Wöiksime  meie sadda aastat taggasi minna ja siis Matsksime essimese wiekümne aasta peale, sealt ei leiaks meie middagi eddenemist, agga kui paljo on teise wiekümne aasta sees keik teiseks  läinud? orja põlli kaddunud, tallorahwas  omma Jummalast seatud innimese seaduse sisse astunud; sest mis on orri? tedda ei arwata  jo innimeseks! Mudi ja kui muid ellajaid. Ka meie kirrikus sai se pääw 25. Märtsil tänno jummalatenistusega pühhitsetud.  Seks olli meie pühhakodda krantside ja kusedega wägga kennaste ehhitud ja öppetaja piddas selle päwa pühhitsuseks üht wägga armast  könnet, mis wist surema hulgale elluks seaks armsaks mällestuseks saab jäma. Laupäwal  peale selle said meie walla waesed, liggi kaks sadda hinge, södetud. Weie walla ja kihhelkonna wannemad läktitasid  26. Märtsil üht tänno telegrammi sure ja arm õlise Keisre Herra kätte, mis peale ka jubba wastus taggasi tulnud, kus Keisre Herra, meie armoline rigi issa, keiki Eestlasi tännada lasseb. Sindi wabriko Jubeli Sindi wabriko Jubeli piddo on könneldud, agga nüüd tülleb üks teine Eestlane omma kirjaga takka järrel ja õiendab ning parrandab, kus essimene eksinud ja wigga sisse teinud. Siin tulleb kirri sönna sönnalt : «Armas  Postimees! Arra panne pahhaks, kui üks teine Eestlane sulge kätte wöttab ja Sindi wabriko Jubeli piddust eddasi könneleb ehk õiendab, mis esstmene kirja saatja on unnustanud,  ehk -ta põlle sedda piddo otsast otsani näinud. Priuse pühhal, 26. Märtsil, öhto Ws seitft sai kolimaeas kõnnet petud, mis üks eesti mees A. omma peale Mi wpt- Md ja rahwa silmi ette endisest orja põlwest mõnda pildikest malis ja ka ärraselletas, mis onnis Keiser Aleksander I. meile kinkinud ja mis praegune Keiser Aleksander 11. eddasi teeb» ZnmWest olli m rohkeste kokko tulnud, et keik tuppa ei mahtunud, muist kulutasid haknate  tagga. Piddo sai waimoliko lauludega hakkatud ja löppetud. Eösimene kirja saatja ütleb, et õhtul, kui pimme olnud 2966 inmmest  pessadest wälja tulnud» Toho wanns söbber, egga nad ommetige ö-kullid polnud, kes öhto wast lendama hakkawad, waid innimessi  olli paljo wöerast waldadest kokks tulnud,  piddust ossa wötma, nenda et neid peale kolme tuhhande wois koos olla. Eesti soldatid,  kes keige ees omma lippudega ja mustko mangoga käisid, ollid liggi kakskümmend meest, mitte nago minnewa kord nimmetud, kümme meest, siis meeste laulo koor, kelk eht testi mundris, kes wägga illuste ommad laulud wälja laulsid. Otse kuida se pääw üks suur römo pääw olli, nenda rongis eddasi minnes seisatasid lauljad kahhe eesti Herra (?) maea ees ja laulsid meeste kõris: „Kas tunnete mo issamaad" ning segga kõris: ..Eesti wennad laulge rõõmsast," ja wee! paljo muid issama laulusi, mitz igga Eestlasel süddame rindus tuksuma panneb, Peale sedda seisis üllemal nimmetud eesti herra maea palkongi peal wägga illusa tähtedega wäljaleigatud paks pabber,  kelle tagga tulled pöllesid ja nenda olli luggeda: „Gesti rahwa pri«s ellagy^ ja ühhe teise eesti herra maea ees olli üks kuse pu, mis pöllewa küünaldega kennaste olli ehhitud.  Kennad kirjud latred, mis kanti, ollid kolm sadda tükki, mitmesugguste kirjadega. Wägga suur tänno neile, kes sedda keik allustas  ja meie wabriko wallitsusele, kes sedda lubba andis, et piddo ni kennaste ja römulikult  wois pühhitsetud sada. RiaA. Keisre Herra on keigekörgemalt, kuida ..rigi teadaandja" könneleb, Liwima kubbyrneri  v. Lüsanderit 1. Mai ku päwast  sadik kolme ku peale wäljamale lubbanud. KMinttast. pahha, kui hküh.? Üks sealane kes ka ennam 131