kõige Llwima rahwa ja sõameeste nimmel keiserlikko  nimmepüwaks Liwadia olli saatnud, armolikko  tänno olla wastoseks sanud. Kubbemeri h. Dr A. v. Oettingen olla Riast wäljasõitnud teiste Liwima linnade kohtoasjo üllewatania ja olla ka Tartus pea sdata. -- sUest koggokonna seadussestj ja kuida Lallorahwas siamale selle järrele ellanud ja sedda Prukinud, rägiwad saksa aeakirjad nüüd saggedaste ja Paljo. Minnewa kuus teggid sedda „Balti kulehhed", selle ku hakkatusses „Tallinna zeitung". Mollemate sees on mõnda, mis meie omma õppetusseks wõime prukida ja sest eddespiddi  kõnneleda, kui kül tännane ruum meid sedda ei lubba tehha. Meie koggokonna asjus lähhäb jubba mõnni tü? õige hästi, agga mõnni lonkab weel, sest assi on uus ja rahwas harjumatta.  Nõndasamma tnlleb ka aeg aealt ikka ennam walge ette, rahwas iggas koggokonnas onuna wollimeeste ja wannemate wallitsemissega mitte wägga õnnelikkud ei olle olnud, mis kõige ennamiste sest tulli, et rahwas ennam kõrwalisse asjade peale watas ja mitte ülleuldist koggokonna  kasso silmas ei piddanud. Kui igganks isseennast  otsib, siis on tuttaw assi, et kõik kahjo samad» Somemaaitt sHädda risub mele peast.j Weel ei olle põhja pool Somemaal mullised wõllad kassa ja mitmel jnbba mitte ennam wiljaterra maeas. Sähhürdnne igga aastane hädda teeb mõnned meletumaks. Pnhharne küllas ellas üks waene kingsep omma naese ja nelja lapsega  sures pudusses. Uhhel päwal tulli naber ja taples temmaga, et temma lapsed wõera kartohwlidest  ellada. Ta lubbas selle eest hoolt kanda, et sedda ennam ei juhtuks. Teisel päwal läks emma kirriko, agga issa sennikaua lastega merre peale, siddus seal neid kokko ja upputas ärra! Terwe melega issa ei wöi nisuggust teggo mitte tehha. Muidogi sai ta isse kohto alla, agga kurri teggo olli ärra tehtud! Peteröurgist. sßahhabaronid.j Nahhamees  te nimmed esi ei kolla kül kegi mu nimme ni helledast, kui se nimmi  Miljonärisi  on küllalt mailmas, agga mitte temma sarnatsid. Jubba lapsepõlwes kuulsin minna ehk luggesin ühhes aeakirjas, Rothshildi kontoriwarra  olla 500 miljoni taalrit suur, mis jubba hirmus kül on, agga se olli peale 30 aasta eest; kes teab kas ta nüüd mitte kaks kord ui suur ei olle. Rothshildi seltskond on agga aega möda kaunis sureks kaswanud, iggalühhel on kontoriwarra kõrwas weel omma isseärranis warra, mis ka mõnnikord mitto künunend miljoni  suur on, sest rahha teeb kõige ennam rahha. Neist Nothsildidest ollid nende päwade sees, üks Winist, teine Londonist, paar 'tükki ka Peterburgis  ja warsi tõusis jut, nemmad tahta Peterburgis  ka nõnda rahhakontori assutada, nago neil Prankwurtis, Winis, Parisis ja Londonis on; teised jälle ütlesid, nemmad tulnud Nikolairaudteed  Peterburgi ja Mõskma wahhel ärra ostma; kolmandad teadsid kõnnelda, neil olla nõu ühhe grahwina kunstasjade warra wadata ja, kui kaupa samad, ka ärra osta. Mis nüüd kõigest tõssi ehk malle on, ei tea meie; agga tõssi on, et Rothshildid Peterburgis ollid, ja se on arruldane assi. Mailm on ammo nõnda harjunud arwama, et kus Rothshildid käiwad, seal jookswad miljonid ees ja tagga. Odessast. jW iljakaupj lähhäb seal ikka sure! wisil. Minnewa ku lõppetusses olla jälle paljo laemo Milja samas olnud ja hind 50 kopp. tshetmerti peal tõusnud, agga ommeti mitte ennam  kui 48,000 tsetw. ürrasadetud; sest manna warra olla lõpmas ja uut tulla wägga nirrisedes  peale, muist kassina sagi, muist sandi tede pärraft. Polamaalt. aigusj ei olle Warsawist weel mitte lõpnud. Näddala kohta jäda ikka weel 259 innimest haigeks, kellest 89—99 ärrasurreda. Ülleültse olla 21. Mai ?u Päwast sadik 7912 innimest haigeks jänud, 4539 terweks sannd ja 2994 ärrasurnnd. awwitajad.j Pola preestrid,  kes mässamisse sü Parrast wõeral maal pelgus ellawad, ei jätta onuna mässamisse meelt mitte mahha. Kui nad muud ei wõi, siis püüdwad omma „puhha issa" ilmlikko wallitsust  toetada ja seks lemmale wägge korjada. Jggaühhele pakkutakse 199 pranki käerahha, kes paawsti eest tahhab surrema minna, agga se kaup ei pea neil suurt minnema egga kellegi! surreja wallitsusse eest lusti ollema surma minna. *) Rothshild tahhendab eestikele Punna kilp. 301