on sedda wöeraspiddo sepärrast ettewõtnud, et nenda Saksama seestpolise asjadega parrem tuttawaks sada, ja nimmelt keige awwaliko ehhituste ja teggemiste, ja nendasamma ka kunstliko asjade polest, mis ta keik wägga sure holega järrelwadanud ja tähhelpannud. Se suur wöeras olla iggas asjas omma silmi prukinud, et middagist järrelwatamata ei jääks. Keige surem kartus on Saksama rahwal, et temma selle wöeraspeo mantle a! politika asja urinud, sest et sealatsed asjad temmal alles tundmata ollid, mis ta ommetige hea melega teada tarwis arwab ollewad; sest kes woib teada, kuida ja millal sedda tarwis lähhäb woib jo koggemata tulla. - Õlled sa kord wöeras  maeas käinud, tead teine kord kohhe, kust uksest sisse lähhäd ja kust jälle wälja woid minna. - Meie temma asjo ei tea, sepärrast  ei tohhi meie ka temma reisi ülle mtddagi  öölda. Dresdenist kirjutakse 1. Märtsil üht pahha asja; seal olla üks polemelega, kronpvintsi  peale tahtnud laöka. Assi olnud nenha:  Kronprints olla wimasel Webruaril, parrast  lõunat kello 3 aeal ratsa sõitma läinud, egga põlle ennesega keddagit muud kasa wötnud,  kui üht ratsa tenert. Kui ta nenda sures wst-aedas üht alleed möda eddasi läinud,  olla korraga üks tundmata mees pu takka temma ette astunud, püstolit põue taskust  wäljawötnud ja kronprintst peale sihtinud, põlle agga mitte lahti waotanud. Prints, kes sedda tähhelpannemata jätnud, läinud ruttust  eddasi, künni paar ohwitserisi wasto tulnud;  neile olla ta sedda luggu könnelenud, ja need olla ka kohhe senna läinud, tedda kinni wötnud ja politsei kohto kätte andnud. Seal läbbi otsides sanud awwalikuks, et tal laetud püstul taskus ja pissukesse kottiga püstoli mona ja üks pik terrawa otsaga nugga, kasas olnud. Politsei olla mehhikesse kohhe ärratundnud ja ütleb tedda sealsammas ellawa Maks Aleksander Siegerti ollewad. Kas ta sedda mele nödruses, woi süddame kurjuses tehha tahtnud, peab esmalt kohtokulamisses awwalikuks sama. Politsei olla tedda kohhe piddalisse saatnud, ikuhhustnnist peab Mma, künni nähha, kuida terwisega luggo. Se sönnum jooksnud pea keik linna et kronprintsi peale tahhetud laska, mis Me rahwas wägga kohkunud, agga ükski seitung põlle selget arrõ sest anda teadnud. Et kunningas  mitte õige terwe ei olle olnud, sepärrast  põlle sedda asja mitte kohhe temmale öõldud.  Siegert olla isseennast von Wittern nimmetanud, sest et ta üks eksinud laps ühhest  pealikust olla ja arwata ennast kunninglikust  soust ollewad, kellel õigus, - ni pea kui kronprints eest saab kõrwa sadetud, aujärge pärrida. Zssiennesest mõista, ei woinud  tal selget arro olla ja seddä tunnistust olla ka piddali tohter andnud. ANOriÄMKKIt. Aut modi laulae tu Ertshertfog Heinrich ei olle sedda lubba anvnud, et üks preester tedda peaks laulatama, waid sedda olla ta isst teinud. Agga kuida ta sedda teinud, sest tahhame siin könneleda. Esmalt tahhame öolda u ei Me seal mahhakulutust, egga laulatust olnud, kuida se seädusses kästud. Pulma pawal sanud praust, kes Botsenis öppetajaks, ertshertsogi lossi peale kutsuda; miksparrast tedda kutsuti, teadis ta otse ni samma paljo, kui se kes tedva kutsus. Ta möttelnud ennast löune sömaaeaks  kutsutawad. Warsi peale selle, kui senna olli jõudnud, juhhatud praust sure saali, kus ertshertsog ja temma pruut, preilein  Hofmann, ning kaks wöerast istunud. Ilma, et ta praustiga enne õlleks jutto teinud,  olla ta öölnud: .Minna tunnistan siin õigusse järrele seatud öppetaja ja nende tunnistajate kuuldes, sedda siin praego ollewat  preilnat ommaks abbikasaks", mis peale ka preilna poolt se tarwitaw wastus tunnistusseks  antud, et assi nenda õige. Nenda olli nüüd laulatus mödas ja noor abbiello paar istus laudas. Et ühhe sesugguse laulatusse  jures ei piiskoppil egga öppetajal wastamist  põlle, on issiennesest selge. Tülli ue koli-seädusse parrast ei lõppe seal weel, waid jaggelewad nago koerad kondi kallal. Rigi wallitsus olla kommisstoni seadnud,  kelle holeks se uus seadus janud läbbiwadata  ja õiendada, kus sedda tarwis. Nüüd läinud kommisstoni liikmed issekeskes seadusse kallal jaggelema; surem ossa on selle poolt 94