aitnud, aitab ommal aial meid ka, kui waggusi  kannatame ja tedda pallume. Ülle pölwe ei pea keddagit asja murtama. Jummal on sellega jubba peale hakkanud, et meile armolist ja kallist Keisrit annud, kelle issasilmad kõrge  aujärje pealt ka tallo suitso-urtsikusse ullatawad.  Aega möda asjad käiwad, ja aitummal,  mitte taggaspiddi. Agga ms südda  wallutab, kui selle peale watan, kuida on meie rahwa omma koddone ello abbiellus ja lastekaswatamisses? Ellawad abbiello rahwas nago ristiinnimeste kohhus on, ja kaswatawad nemmad ommad lapsed karris ta- misses ja Issanda maenitsemisses, nago kirri nöuab? P.: Parraks! K.: No seeb se on, mis mo süddant torgib.  Mil ja kuida wöib meie assi sel kombe!  järsko parremaks minna. Ullemad ei sa parremaid üllamaid, perremehhed parremaid sullasid  ja ümmardajaid, söbrad parremaid söbro egga naabrid parremaid naabrid :c., kui lastekaswataminne  parremaks ei lähhä. Peab ss agga parremaks minnema, siis peawad abbiellud  parremad ollema, kui surem hulk neist praego on. Ma tahhan agga üht ainust pari nimmetada, teisi wöid isse jure arwata, sest neid wöib mitme saddade wisi luggeda. Ma ei tea mitte, kas sa Sone küllas Künka Hanso tunned; agga sedda ma tean, et kui sa tedda ja temma naest Rinut nenda tunneksid,  kui minna neid tunnen, siis wallutaks ss südda nisamma, kui mul. P.: Kuida siis Künka Hans ommad pühhad  olli piddanud? K.: Zust nenda, kui ennam ehk wähhem keik temma sarnatsed. „Eestlane on laisk ja holeto", sedda on need keige ussinamad ütlema,  kes isse ial tööd ei te, ja sünnib se wanna sönna wägga nende kohta: „Laisk on keigeparrem  laisa kubjas;" agga Künka Hanso ei wöi se surem laisk mitte laisaks nimmetada, kui ta meiega ei tahha walletada. Hans teeb tööd nago karro, nendasamma ka temma naene  Rins ja nende kolm last, 2 poega ja 1 tüttar, peawad igga päaw liggiweddama, et seljad küruö. Mul on neist waestest lastest üsna halle meel. Ma ei ussu mitte, et õnnetuma  Neegriorjadel paljo raskem pölli on. P.: No siis peab Hans jõukas mees ollema,  kedda wist ahnus nenda tagga sorrid. K.: Walle! Hansu! põlle Lal middagi olnud egga sa wist middagi ollema, kui seks jääb, mis ta praego on. Zgga löuna aial on nende warra ühhe ainsa waagna sees kous ja kui nad lussikad käest ärrapannewad, siis on wiimne  palloke södud. Se on ni tööst kui ma ütlen. P.: Ztgga ütle ommeti, Mihkel, kmda se wöimalik on? K.: Õlled isse Eesti postimees, ja ei mõista  seddage mitte. Hans omma perrekonnaga ellab ilma Jummalatta, sepärrast ka ilma õnneta. Mis nad keik wiis teniwad, sedda nemmad ka laggastawad. Hans joob, Rino joob, pöiad on norest sadik truiste wannemate jälgide  sisse astumas, ja tütrel on ka alles mitto tuult jalla al. ' P.: Selle järrel ei wöi ka nende abbiello mitte kita olla. K.: No wöid arwata! Nad ellawad nimmetud  külla wäljaotsas Künka saunas. Agga  sealt wöid sa. möda minna, mil ial tahhad,  kui nad koddo on ja mitte ei magga, siis kuled sa wist sauna wande- ja söimosönnadest  köllawad. Hans söimab Rinut ja Mno  Hanso, lapsed kuulwad pealt ja aitwad körwast. Zgga pühhapääw on nemmad korrapärrast  küllakörtsis ja ei tulle enne, kui kõrtsimees  wäljaaiab ja uksed kinnipanneb. Jölle Hans on üsna uhke sellele peale, et temma Marti Reino (möllemad alles luggematta poi- sid) ni kawwalad kaardimangiad ja terrased tülliteggiad -on teistega. „ Neist sawad mehhed,  nago ma isse ollen", kiitleb temma, ja joobnud emma kagutab, nago wanna kanna: „Waatke, küllapoisid, kui willedaste medde Mina jallad pörmandal wälguwad; sest saab tüdruk nago urilu; tullete mulle keik wäimehheks."  Kirrikus käiwad wannemad nenda aasta ja pari takka laenatud rietega laua korral; laste jallad senna paljo ei sa. „Kust waesed saunalissed kirriko üllikonnad wötwad, ja mis luggematta lapsed imikust sawad?" Nenda 162