Preisi peale on nende südda kül tais, agga ei wõi temmale middagi tehha. Keiser Prants losep reisib ümber ja Püab sõa hawo ni paljo parrandada kui wõib, lubbab ka cddespiddi kes teab mis keik rigi heaks ja rahwa kergitusseks tehha, agga Austria on ennegi paljo lubbanud ja wcihhe piddanud. Blis wõib ka ühhel maal head lota, kus Jesuitid sedda hõlpsam pessa wad, midda wähhem neid muial sallitakse. Paigoti  panneb rohwas kül nende wasto, agga mis se aitab, kui neil wallitsusse polest lubba käes on? - Nüüd on jälle kuulda, et endine Saksi minister Beüst Austria ministriks peab sama, muidogi Preisi kiuste; agga meie ei mõista mitte, mis kasso nisuggnsest kiusust peab tullema. Siiski, kui Beüst mees tahhab olla, wõib ta Austria roostetand rigi massinat kül nattuke parrem  käima panna. Agga se ei sa siis mitte lesuitide mele parrast ollema. Ataliamaal) noh, niis sa nende asja rägid,  seal on nüüd keik nago pulmalissed, rõõmsad.  Italiama on nüüd Italia rahwa käes ja ühheks rigiks sanud, kelle ülle woerad ennam ei wallitse. Se rõõm panneb ka sandid ulitsa peal hõiskama. Wenetsiamaal kantakse keik Austria seadussed ja mällestussed ärra. Kui Austria wäggi Wenediko linnast wäljaläks ja Italia wäggi assemele tulli, kilkasid rahwas nago lapsed  Keik lin särras õhto rõmotulles.  Üks .Austria ohwitser olli ettewaatniatta õhto waemundris rahwa sekka tulnud. Selle kässi õlleks wägga pahhaste käinud, kui mitte Italia ohwitserid tedda euneste wah hele ep õlleks wõtnud ja nenda marjule winud. Rahwas ei salli middagi, mis neile weel endist Austria rõhhumist  mele tulletab. Niis saab agga nüüd paawstist ja temma Noma linnajt Jääb se nattuke ilmlikko au, mis temma kroni ümber weel hettendab, seisma, wõi peab ka langema? Aead on ueks sanud, mannad asjad ei tahha ennam maksta, üks tuggi laugeb teise järrele mis saab nüüd? Peab paamst Noma linnast, kus ennast „Peetrusse kaljo" peal ütleb istumad,  wäljaminnema ehk senna jäma? Noh, praego ei tea meie sedda weel lnglismaalt  lähwad jubba mõnned Noma linna küllalisseks,  et omma silmaga kõrwalt wõiksid nähha, mis seal pea lootwad suudavad. Ni paljo on tõssi: langeb Paawsti ilmlik an, siis ei raiska kegi sellepärrast üht silinapissarat, meie ka mitte, maid sõnaksime, et ka temma waimolik kep rahwa kaela pealt mahhalangeks; agga se ei sünni mitte sõawäggede, waid lummala sõnna läbbi, kui se Italiamaal enuain rumi leiab. Jggaweste  ei jätta Jummal ni hulka ristiinnimessi mitte wallemõrko. P rant susse maal tahhetakse nüüd ka keik sõariistad parrema korra peale sead ida ehk neudada,  mis agga hirmus rahha maksab, kui sedda ni liga käes õlleks. Seitungide tiwad, kuhho sisse Napoleon isse puhhnb, agga uenda, et rahwas  ei pea arro sama, jahwatawad nüüd kibbedaste  sest, kui wägga Prantsussel tarwis olla omma sõariisto walmis hoida, et teised temma peale ei tulleks ee. Se ep olle agga muud middagi,  kui rahwa taskud nende miljonide tarwis, mis seks ärrakullnwad, sedda hõlpsam lahtilähhäksid.  .Prantsusse peale minna ei mõtle kegi. Agga rahha, paljo rahha on tarwis, sepärrast pannakse sähhärdust eruehirmntsed üllesse, otscgo  piddada Prantsus Eüropa politseimeister ollema  ja allati teiste näppude peale wahtima, et pahha ei teeks. Weeuppntusse kahjo arwatakse  neil ka omma 100 miljoni pranki makswad  ja Lioni linnas, kus wabrikud seisma jänud, on waesed sidikuddujad tullises leiwauälgas. Kui pea abbi ei tulle, siis on teadmatta, mis pallawa werrega Prantsussed tewad. Ehk kül Parisis paar tuhhat politseiteenrit igga pääw silmad lahti hoidwad, peab ommeti rööwlitööd linna sees ja nmberkaudo wagga tihti ettetullema  ja arwa kelmist kätte sadama. TlirHtmaakt ei tulle ka -veel kindlaid sõnnumid,  et Kandia mässaminne lõpnud õlleks. Kord wõitwad Türklased, kord Kreeklased, agga kumbgi mitte nenda, et teine ärrawõidetud saaks ja sõdda lõppeks. Wiimsed sõnnumed knlutawad  kül jälle, et Türklased wõito sanud ja Kreeklased allaheitnud, nende seas ka 3 üllemat ja 135 allamat ohwitseri, kes Krekamaalt appi läinud; agga peame ootma, kas tõeks jääb. 347 Won der Censur gestattet. Dorpat, d. 25. Octbr. IB6K.