annud, .kelle parralt nad wimaks jäwad, ehk kellel õigus neid pärrida. Wlensbnrgist. sßisutud  Mitmed  Mani kauba laewad? mis Preislased 7. Webruaril meie saddamasse. kinni pannid, ollid  parrast kui Düppeli kantsid said ärrawöetud, ösel sallamahto ärrapöggenenud, egga parrast kussagi leida. Üks neist wötnud  nüüd, kui kuulnud, et rahho aeg on, süddame rindo ja tulnud taggasi, mötteldes: Sakslane on jo pehme ja helde süddamega, egga ta mulle nüüd, kus jubba keik rahho sees ellawad, ennam waewa te. Ugga ennäh  immet! laew pandud ilma kapteini loata ueste kinni ja ei tea mis wimaks weel tewad? Apenradist. sKas Dani- woi saksa Üllemate kässo peale sai seal rahwas kokko nõutud, et piddid omma suga tunnistama,  mis kele peal eddespiddi koli öppetus peab ollema, kas Dani- woi Saksa-kele? Seitse sadda nimme tulnud kokko, kellest 460 Saksa- ja 250 Dani-keelt sowistd. Seal sai agga üks wägga kenna luggu awwalikuks: üks aus mees astus teiste seast wälja ja ütles-.  ..tunnistusse meeste läbbi tahhan ja woin ma sedda tõeks tehha, et üks mees, nimmega N. Sörensen, neile iggaühhele, kes Dani kotikeelt  sowiwad, rahha maksnud, et nenda peawad  ütlema. Assi sai protokolli ülles wöetud ja Sõrensen sennist kinni pandud, künni assi saab jarrele kulatud. Küllad same parrast kuulda, kuida jännes jooksnud. Prantfusfemaal tehti esmalt sedda juttu,  et Napoleon tahtnud Nitsa linna soita, ag-- ga se olla ka alles wägga kahhe peal: monned arwawad teddal 5. ja 20. Oktobri ku päwade wahhel minnewad, teised könnelewad jälle teist juttu: et aeg ei pea andma kondunt wälja minna.  Noh, ma ussun sedda peab ta isse parreminne  teadma, kas' aeg annab woi mitte. Prantsusse keiser on ka selle ette murretsenud, et sure keiserliko woeraste aeg sealt iggawaks ei lahhäks, saatnud ühhe rüggemendi ulani wägge senna keiserlikuks auwahhiks ja mose- kandid mängima; üks patteljon krenadiri wägge  lähhäb weel tagga järvele. Üks Prantsusse seitung könneleb, et Wenne keisri Herra ja proua, kui nad Nitsa linna söidawad, Lionis nattuke tahtwad kinni piddada,  kuhhu keiser Napoleon neile tahhab wasto soita ja sealt künni Nitsa linna sata. Üks teine seitung aeab sedda walleks ja ütleb, et mitte keiser isse, waid kindral Weuri neid suri wöeraid Prantsussemaalt läbbi Nitsa linna saab saatma. Uemad sönnumed. Teile, armad nored wennad, tahtsin ka üht asja nimmetada, agga ärge kohkuge selle ülle, sest se assi põlle mitte uus egga tundmatta, waid ammustki tuttaw. Meie Keisre Herra  tahhab se talwe ommale jälle üht jaggo noort wägge jure wötta ja on sepärrast 23. Septembril Darmstattist käsko wälja annud ja käsknud wiis meest tuhhande pealt wötta. Wasto wötminne hakkab 15. Neäri ku päwal ja lõppeb 15. Küünla ku päwaga. Walmistage  siis römuga selle ausa tenistusse wasto,  ja ärgo püüdko kegi ennast körwal hoida, se on temmal agga santusseks. Berlinist tullewad meile pikka otamisse järvele  need rõõmsad sönnumed, et Saksa-Dani waen otsas ja rahho Wini linnas 15. selle ku päwal kinnitud ja protokol allakirjutud ning Preisi-wäggi nüüd põhja Zütlandist ärratulla.  Nitsa linnast, kus meie armolinne Keisre Herra omma Prouaga on, antakse teada, et keiser Napoleon 15. selle ku päwal senna jõudnud ning tahhab teisel päwal meie Keisre  Herra ja Prouale wöeraks minna. Meie Keisril olla nõu 18. selle ku päwal sealt wälja sõita. Kirjawastussed. 69) G. J. P. Sedda mis meile ollete saatnud, leiate ses numris. Tänname teid, ja pallume meid ka edespiddi meletulletada. 70) M. W. makonnast. Olge terwe, et meid jälle ühhe kalli andega ollete römustanud; ei olnud tänna rumi, jäi tullewa korraks. 343