süddamega: neid same ennestele karja ramatuiks  prukima, kui siis sui wainul koos istume,  woime siit laulda, et külla wasto kollab. Eks olle paljo armsam kuulda, kui karjalapsed  neid kennaid ja armsaid laulusid wainul  laulwad, kui muido ülleannetust tewad., Wägga kenna õlleks kui keik karjalapsed nenda teeksid." sEestlasse tembust.) Tembud on kahhesuggused, ühhed head agga teised pahhad,  mis suggust tempo on siis Eestlane teinud?  Woid kül issegi w'a kallis söbber arwata,  kui ta temp õlleks hea olnud, ma kohhe eest otsa teise näo olleksin teinud, agga et assi wastooksa, sepärräst mul ka mokkad wilto. Eestlaste seas on häid mehhi küllalt, egga põlle ma ka laisk nendest könnelema, agga ma pean ka nende pahha ni kaua teiste ette wälja laotama, künni häbbenema hakkawad ja mo silma ees middagit pahha ennam ei te. Sesuggused üllekohtused nimmetawad endid ka targaks, agga Jummala kässo sönnad on nende  seadusse ramatust wälja kistud. Ma tahtsin  tänna ühhest hobbuse wahhetajast - ma ussun, paljo õigem õlleks, kui ma üht sesuggust  hobbuse wargaks nimmetaksin  jutlustada.  Sesuggused hobbuste parrisnikud kui nad teist omma wenda petta sanud kiitlewad pärrast: sain tedda ommetige kord nühkida ja on selle ülle wägga rõõmsad, egga mõtle suggugi selle peale, et pettus Jummala ees ka wargus on. Siin woib kül monni öölda: mis Postimehhel sellega teggemist kui hobbuse wahhetamisse jures pettetakse; sellele kostan: otse minno assi; minna ollen õige se, kes so ninnasse kinni hakkab ja sulle möda körwo annab, ehk sowid wahhest et so nimme  ka weel pean nimmetama; noh, jägo sekord weel! kohha nimme nimmetan agga. Se olli Märtsi kuul, tulli üks wannadlane mees Pätti mõisa kõrtsi ette, jäi senna seisatama, kus hea hulk päwa wargaid koos seisid. Wanna issal olli kenna must ruun sani ees, mis jubba emalt seisawa meestele silma torkis. Üks neist ütles: ei wannamees selle hobbusega siit ennam  ärra ei lähhä! warst läks ta wannakesse wasto, kutsus söbralikkult körtso, seal lakku- tas wanna mehhe joobnuks, et ta kellegist ennam  ei teadnud, siis läks omma söbradega, kelle seas ka üks kohtomees olli, w otsid wanna  mehhe hobbuse eest ärra ja pannid ühhe wanna raipe, mis ühhe warresele liig paljo ja kahhele kassin olli, sani ette, tallusid wanna  mehhe sani peale ja siis läksid omma teed. Muidogi teada, kui wannake ülles ärkas, näggi et hobbune wahhetud olli, agga kust ennam kätte sada, kes sedda teinud. Waatke armad  sobrad, sedda teggi jälle üks Eestlane ja kohtomees watab silmaga pealt! Woib kül kenna kohtomees olla? sÖnneto Onnetumaist surmadest könneleme ennamiste sepärrast, et tahhame teisi omma wendi ja öddesid ettewaatlikkumaks tehha,  agga parrako: ei tahha weel aidata! Et meie surrema peame, sedda teame muidogi, agga halle, wägga halle, kui kegi õnnetusse läbbi surma saab. Woltweti wabrikus on Märtsi kuul üks noor mees ühhe massina wahhele sattunud, sadud sealt weel hingega kätte, agga  surnud warsi ärra. Millal sawad meie Eestirahwas sesugguste asjadega arrremad ollema!  Riast. sLanstoa koggo  Lihwlandima  Lanstoa koggo on allamal seisawa asjade  ülle nöu piddanud ning otsust andnud, mis rigi wallitsusse katte kinnitada sadetud: 1) peab keik teo-orjus, mis tallorahwas tünnini  omma made eest mõisale teggid, Jurri päwaga 1868 aastal lõppema. Peaks ka ollema,  et monnes kohtas teo-orjuse kontrahhid kauema aea peale tehtud, selle päwaga peawad otsas ollema ja keik tallo perremehhed rendi peale sama. 2) on sedda kinnitub, et walla koggokonna kõhtudel eddespiddi sedda wolli ennam põlle, üht perremeest, olgo ta rentnik ehk teo-orjuse perremees, ihho polest karristada, waid, kui kegi eksib sest eksiad olleme jo ommetige keik siis tedda kuida tallorahwa seadus 1860 Z 609 kässib, rahha trahwi temmale mõista. Möisawallitsussel põlle ka eddespiddi ennam sedda wolli omma tenijaid, kui middagi  tewad, mis nuhtlusse wäärt, ihho polest 130