ja et meil kellegiga pahha nõu ei olle. Ma tean, et teie sedda mitte ei sa keelma, mis meil omma mäe walmistamisseks tarwis on, olgo ma ehk merre peal. Sel kombel põlle meil keddagit tarwis karta. Jtalia põlle kül meel mitte taieste wabbaks sanud, agga se ep olle üksi tark, kes õigel aial middagi teeb, maid ka se, kes õigel aial otab. Ma armastan Jtaliamaad ja ep olle ial taggasi lönud omma kroni ja ello temma eest ärraanda; agga ei mul egga kellegil põlle sedda molli, rahwa õnnega mängida (tähhendab: mis siis sünniks, kui meie Wenetsia parrast kassina jõuga Austria kallale joseksime.) (Mitto kord hurra!) Jtalia mäe au ja kitus tõuseb iggapäwaga.  Mitto lahhengid on ta wöitnud ja pari päwa eest meel üht keige kindlamat linna (Gaetat)  ärrawötnud. Minna lodan, et se wöit keik tüllid meie enneste keskes löppetab. Meiesöalaewad  on Ankonas ja Gaeta al näitnud, et endine kulus merremeeste maim, mis mannast Pisa, Genua  ja Wenedigo meeste sees olli, meie hulkas jälle ülles ärkab. Waprad nored mehhed on ühhe kindrali (Garibaldi) kässo al, kelle kitust keik maad täis on, mailmale näitnud, et ei orjapölli egga mitme aastased önnetussed Jtalia rahwast weel ep olle, närtsitanud. (Hurra!) Need on keik asjad, mis Jtalia rahwale kül suurt julgust wöisid  tehha. Mul on se on, essimesse Jtalia Parlamenti  ees sedda römo tunnistada, mis mul kui kunningal ja soldatil süddames on." (Hurra! hurra!  hurra!) Seal on nüüd lühhidelt „Italia kunninga" essimenne tronikönne, mis ta 6. Webr. piddas.  Ni mitto kord, kui seal hurra! sees on, sedda öiskasid rigiwannemad kunninga jutto sekka. Saab nähha, kuida loud eddasi lähwad. Roma linnas peab paawst ommast kiusust ikka alles kinni, egga tahha järrele anda.  Minna ei tea, mis peale ta lodab, agga ta lodab. Ehk kül Gaeta jubba langenud, sadab temma ikka weel omma söamehhi Neapoli  rajale mässamist teggema, kust neid werrise  peadega taggasi sadetakse. Ka ähwardab Prantsus omma wägge Roma linnast jubba mitto korda koio kutsuda, mis läbbi paawst ilma warjota jäeks, nago hone ilma kattukseta;  agga järrele ta ei anna. Ilma Roma linnata ei olle Jtalia ikka weel ühhendud, ja Wiktor Emanuel ning paawst ühhes linnas *) Roma lm on alles paawsti ja Wenetsia Austria käes. ellama se ei sünni koggoni. Kes peab nüüd järrele andma? kes eest ärraminnema? Selle peale on raske kosta. Peame ootma. - Nüüd jubba, kus Prantsustel silmad ees ja tagga on, öiskawad Roomlased, kus ial mahti samad: „Ellago Jtalia kunningas Wiktor  Emanuel! mis saaks siis Home tullema,  kui Prantsussed tänna ärralähhäksid? Za et paawst järrele ei anna, on kül karta, et nad ommeti wimaks lähmad; sest Napoleon ei sa ka ammo ennam paawsti tahtmist, olgo siis, et ta keik jälle manna jälge sisse pöraks, mis ta jo mitte ei wöi tehha. Jtalia asjad olleksid jubba kaunis kordas, agga paawst omma kiusoga on meel nago mäddamistrik seal sees. Ta kirristab hambid ja tahhaks keikide silmad kukla tahha pöörda kes manna teed ei käi, agga —ei jõua! No same nahhä,  mis tast saab. Prantsussemaaalt. „Prantsussema,  Roma lin ja Ztalia." Selle nimme al tulli minnewa ku hakkatusses üks pissuke ramat Prantsussemaal walja, mis kül mitte Napoleoni nimme ei kanna, agga kus jggast sönnast tunda on, et ta, kui just mitte Napoleoni ommast, siis ommeti temma silma al ühhest teisest sullest on tilkunud. Selle ramato sees pütakse nüüd terrawa sullega keige mailmale ärraselletada, kui paljo head Napoleon  „pühha issale" teinud; kui paljo ja kui süddamest ta paawsti eest seisnud; kui truiste temma omma aunimme järvele kui „Roma kirriko wannem poeg", paawsti au ja wallitsust  püüdnud kaitseda ja kinnitada; kuida temma  wassimatta kannatanud, kui keik temma sönno ja teggusid paawsti ees pahhaks pöördud,  ia tänno assemel teotus tulnud; kuida paawst pahha. nöu labbi pettetud, jargest Prantsusse wasto pannud künni maast ja rahwast  ilma jänud, mis tal mitte põlleks tarwis  olnud, kui Prantsusse nöu järrele õlleks teinud. Nüüd wöida „pühha issa" omma silmaga nähha, mis sest walja tulla, kui head nöu ei wöeta ja söbro waenlaseks petakse. Nüüd seista temma Roma linnas, keikist mahhajäetud, kesk omma waenlaste seas, üks 70