Mõnnesuggused sõnnumed. Praust Mikwits, Maria Magdalena ehk Tarto Maarja koggodusse oppetaja, on allamal  seisawad teadussed omma wanna kirriko ramatutest wälja kirjutanud ja Tarto seitungi pannud. Aasta! 1727 olli üks wägga tuggew ja ühhetassane talli, mis Nowembri kuul 1726 hakkas ja künni 1727 Aprilli kuuni turis, kus siis weel ni hea te olli, et rahwas sanidega  kirrikusse woisid tulla. Ja et talli ni pikkale wennis, olli suur ellajate pöhhu pudus,  keik kattused said ärrasödetud ja paljo ellajaid surrid nälga. Ommetige andis Jummal  selle jarrele sui wägga korralissed ilmad ja ühhe õnnistud wiljalisse zaasta.  Halleluja!  Aastal 1728 tulli talli warrakult mahha ja olli ni walli, et iggal pool suur wee pudus  kätte tulli. Ei olnud mitte ükspäinis kirriko mõisa kaeo Detsembri kuust künni Märtsi kuuni kuiw, et ka ellajatele wet piddi wetud ehk lummest sullatud sama, waid ka paljo wessi-weskid ollid kinni külmetand, et mönni kord näddala aea sees mitte üht tündert  wilja ei jõudnud ärrajahwatada ja mis ka jahwatud sai, ollid ennam tangud kui jahhud. Maarja kihhelkonna weskidel olli keigil suur wee pudus. Woib ka olla, et se üks Jummala kohtumõistminne olli, kuida ta ähwardab, et jõed peawad ärrakuiwama. Jummal  hoidko eddespiddi ühhe sesugguse hädda eest. Amen. Aastal 1730 olli sui läbbi kange põud, nenda et keik suiwilli pöllo peal ärrakörwes; kirriko mõisa lähhedal polnud kussagil wet sada, sure waewaga sai nelja wersta takka Kajowerrest wet wetud ja ellajad käisid kolme wersta tagga jomas. Et süggise nisamma kuiw olli ja talli warrakult mahha tulli, jäid keik wesked pea seisma ja sure kurwastuösega  piddid kassi kiwwid ülles otsitud sama. Hosianna! Aastal 1736, Webruaril kuul olli külm mõnni pääw ni kange, ja ka Saksamaalt sönnumed  tullid, et külm keige kangemast külmast 3 kradi kangem olnud. Aastal enne sedda mässas külm- többi kangeste nenda, et paljo innimessi selle többesse ärrasurrid. Selle aasta  luni kuul hakkas punnane kvhho - többi müllama ja siis surrid kahhe ku aea sees, luni ja Juli, 40 innimsst. Ka paljo ellajaid  ja hobbusid langsid selle sure pallawa läbbi. Aastal 1739 tulli kaks näddalat enne Mihkle päwa jubba talli mahha; paljo suiwilja  läks korristamata lumme alla ja et rukki willi hilja walmis sai, jäi ka paljo rukki semet  teggematta, sest tulli ka et rukkid Aastal 1749 waese talwe läbbi ikkaldasid ja Aastal 1741 kaks üks pool talert wak maksis ning 1743 maksid 229 kopp. Aastal 1742 Webruari kuul, olli üks sabbaga  täht nähha, kelle sabba agga üllespiddi olli. Ta tõusis põhja poolt ülles ja läks hommiko pole se on: päwa töuso pole loja. Aastal 1743 Detsembri ku 8 päwa õhtul kello 7 olli taewa al suur tulli nähha, mis läbbi keik taewa allune walgeks läks ja warsi selle järrele üks suur mürristamisse kähwataminne;  selle järrele olli kaks päwa sulla ja saddas uddu wihma. Kirjawastussed. J. H. K. Tänname Teie kirja eesoja tahhame sedda ka Teie tahtmist mäda prukida. K. P. O. Kirrik peab kesket külla ollema, ütleb üks wanna sönna ja se jägo ka meile ees-märgiks. Paljo kergem  on teisele russikast näidata, kui teise russika silmi wadata.  147 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 2. Mai 1867. Teadaandmissed. Perno politsei kohto polest kinni takse neile, kellel linna maksusid weel maksa, köwwaste, et neid wastoräkimata künni 15. Mai ku päwani ärra peawad maksma, kui mitte kohto  risumisse alla ei tahha langeda. Pernus, 28. Aprillil 1867. Kohto peawannem R. Hehn. Perno linna karjama kommission annab selabbi  teada, et linna karjama 1. Maist lahti prugitaw on ja kellel ellajaid senna sata, seks