wad ja Amerika ehk Austriamale ellama lärmad,  ep olle ka weike. Minnewa aasta on nende arro liggi 160,000 hinge olnud. Pimmedus walgusses. Kui matta ja mailma asjust tundmatta rahwa zures  mönned ebbausso ja paggana karma ass jad sündiwad, siis on se rummal ka ja kahjo sedda kuulda ja nähha. Agga kui sedda suremat  suggo ja targa innimeste jures leitakse, siis on sedda pärdikum, pealegi meel Londonis, kuhho keik mailm kokkojookseb. Nenda walmistakse  seal nüüd tullewa suiks suurt wäljaseädimist,  kuhho keik mailma rigid omma illusamad ja parremad asjad nahha saatwad, mis tunnistust  andwad, et mailm ikka wannemaks ja targemaks lähhäb ja ennast rummalusse, pimmedusse  ja ebbausso roostest puhhastab. Eks se siis weider kül ei olle, kui Londonist ühhelhobil  sönnumed tullewad, et seal suur hulk penikese  rahwa seast keigesuggusse nõiakunsti, ja koddokäia juttudega ennast petta lasseb ja ühhe inmmesse järrel jookseb, (nimmega Worter) kes muud ep olle kui pettis ja wallelik, agga sel kombel kerglaste kaest paljo rahha tenib? Kui nisuggusi asjo meie paiwil, pealegi Londonis meel leitakse, mis piddi siis enne ollema. Kreka mässamisse tulli, kellest ülleminnewa  näddala könnelesime, on aitummal ka kustumas, tukkid öhkuwad weel ja neid kustutakse  üks awalt. Kes mässajatest kunningameeste  näppo putuwad, nende kassi ei käi muidogi hästi. Nauplia linnast, mis mässajatte  essimenns tulleasse on, on sadikud pealinna  tulnud, kunningalt andeks andmist ja armo palluma, sest lin on jubba kunninga meeste kätte langenud ja wastopanniad nawad  ärra, et nende kurri assi middagi ennam ei aita. Kuida minnewa kord jubba nimmetasime,  ei putu sesinnane mässaminne mitte Kreka rahwa külge, waid töusis söawäe huikas,  mis Nauplias seisis ja kuida arwatakse, Italia ning loni - saarde poolt tuul on tuld pöllema öhhutanud. Joni-sared, mis Krekama raadas, agga Jnglisma wallitsusse al, ollid jubba ammo ses wallus, Inglismaast lahti ja Krekamaga ühhendud sada, agga Inglis- ma suredtükkid on siamale neid jone peal hoidnud;  kui nüüd Nauplias mässamisse tulli pöllema hakkas, siis wöib se wägga hölpsaste sündinud olla, kt Zoni-saarlased ka alt käe liggipuhhusid, ehk keigewähhemaste nende pahha  nöu heaks kiitsid. Ommas pörases meles ollid mässajad ka 700 kurjateggiat wangikoddadest  lahti peästnud ning neile söariistad katte annud, et neid piddid aitama. Nisuggused  piddid issama önnetojad ollema! Hädda neile, kes nüüd omma pahha tö palka peawad wastowötma. Türgimaalt. Laewa-õnnetus. Konstantinopoli  linnast on telegrahwi sönnumed tulnud, et seal Marmora merres Znglisma aurolaew „Lakonia" ja Wennema aurolaew „Kolkide", ö pimmedusses teine teise wasto jooksnud, ja 11) minnutit pärrast sedda on „Kelkide" keige täiega pöhja waunud ja sl> innimest ühhes märga hauda tömbanud. Afiamastlt. Tagga kiu sa missed. Kohhinhina  ehk Anamiti rigist, Tagga-Zndiamaal, kus Prantsussed jubba mönda aega södda piddawad,  tuUewad hirmsad sönnumed. Seal on jubba mannast sadik paljo innimessi katoliko  usko heitnud, agga keiser ja surem hulk on Hina seltsi umbpagganad. Neid ristiinnimessi  peab nüüd Prantsuste kiuste hirmsaste  taggakLusatama. ühhest surest wangikoiast  leidsid Prantsussed 5W söeks pöllenud ristiinnimesse surnokehha, pealeselle ollid meel wangikoia ümber keik kohhad surnokehhasid täis. Prantsussed püüdwad jöudo möda waesid lome awwitada. ühhe ainsa pawaga tullid poolpöllend naest ja last nende jure ja naesed kandsid omma lapsi korwide sees selgas. Kahhe päwaga said peale 200 innimest tullesurma. Anamiti paggana keiser on käsko annud, et kelk temma allamad, kes Prantsusse „walle usko" tunnistada, peawad tappetud sama, mis sedda kergem on, midda hölpsam neid sest margist tuntakse, mis ristirahwa lastele wallitsusse  kässo peale jubba norest pölwest sadik palle peale tehhakse. 102