nud, ja wist sepärrast, et seal ennast Kialdiniga  ühhendada ja siis ühhes waenlaöse peale minna. Tännini olla Garibaldi ön Austria wasto kül waene, lüa närtsima ja lehhed tahta mahha puddeneda ning onne rostke olla närtstnd.  Kus möllemad wäed kokko sanud, seal kandnud Austria wäed iggakord onne kroni ehk kül Italia mehhed ommalt poolt ka wahhel  sekka kidawad. Weronast kirjotakse: ..Italia  mehhed on omma söa wangide wasto kui löwwid, kel armo andmist suggugi põlle, waid kes ommas werre jannus ei tea, mis nendega tehha, kedda kätte sawad. Hilja aea eest olla nad kolm Austria meest, kedda nad wangi wötnud,  pu külge kinni siddunud ja seal ellusalt lõhki leikanud." Ka Preisi wäggedest ei könneleta  mitte head, kui nad ka otse sesuggust hirmust tööd ei te, siiski põlle ka neil armastust  liggimesse wasto. Lähhäwad nad kuhhugi waenlaöse ma sisse, siis on essimenne tö, risuminne,  röwiminne, pölletaminne ja weel muud selle sarnatsed kurjad ja hirmsad tööd, misga omma kässi rojastawad, otse kui õlleks keik sest süüdlassed, et rigi wallitsussed tuttipiddi kokko läinud. Agga se on jubba ükskord söa pruuk, mitte ükspäinis tapminne ja werrewallaminne,  waid ka röwiminne ja risuminne on se willi, mis södda kannab! Reinartstst kirjotakse: Jgga pääw tuakse saddade kaupa hawatuid lahhingi platsist, kelle hawad siin seotud sawad ja siis eddasi läkkitakse.  Ehk kül siin 520 haigele wodid malmis  seiswad, on neid ommetige weel wägga pissut. Ka pallutakse linnast riet mis kaks künart lai, shokkoladi, sitroni, jodawat wina, ädikast ja tohtrid ning haigete üllespassiaid. Keigist neist olla suur pudus. Ksik kahjo mis Jtalia wäggedel olnud, arwatakse  ühtekokko 12 tuhhat meest, seal on siis keik, mis langenud, hawatud ja wangi woetud. Kas se peaks tossi ollema, selle eest ei woi meie kosta; teadwad need, kes sedda nenda ülles andnud. 207 Lerantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur geftattet. Pernau, den 28. Juni 1866^ Teadaandmissed. Perno politsei kohto polest antakse teada, et se tännawune Jani laat 1. ja 2. Jutt ku päwal Üllejöe allewis, wanna lada platsi peal saab petama. Pernus, 10. Junil 1866. Politsei kohto pea-wannem R. Hehn. "N 834. Sikkertär E. v. d. Borg. i 18 ««. Aurolaelva svidv teadaandmime. Se omma ruttulisse söido polest kulus ja reisiatele wägga kenna ja rumikas rauast auro-laew Pernau-Niga, kaptein C. W. Zõllner, saab se aasta korra järrele prahhi ja reisiatega Perno jn Ria wahhet käima ja nimmelt neil päiwil: Peruust Riga igga ku 2. 7. 12 17. 22. 27. päwal ja Riast Perno igga ku F. 10. IS. 20. 2A. 30. päwal. Sõidab Pernust ärra hommiko kello 7 ja Riast hommiko kello 8. Lähhemat teadust andwad Pernus Jt. Barlehn Sf Co., Rigas C. Beythien. Perno makonda, Jakobi kihhelkonda, Weewalda  tarwitakse üht head walla kirjutajat. Kes sedda ammetit ennese peale tahtwad wötta,  mingo kahhe näddala aea sees sealatse walla kohto jure kaupa teggema. i Lautna mõisas, Kirbla kihhelkonnas kuus wersta Lihholast, on 2 head kõrtsi möllemad maantee äres, rendi peale sada; - sealsammas  mõisas tarwitakse ka üht hea tunnistusse kirjadcha aidameest ja kubjast ja mõnned mõisa sullased. Lähhemat teadust annab ja kaupa teeb Lautna möisawallitsus. i Üks sep ja üks õppinud liwa wormi teggia wöiwad kohta sada Perno raua wallamisse  wabriko läbbi. i