16 kopp. enne olli 1356 rubl. ?.8 kopp. kokko: 1421 rubl. 94 kopp. SimbirSki öppetaja maea ehhitamisse Peale 28 rubl. kopp. Wõrro linnast 5 rubl. 36 kopp. ja Kaanepilt 15 mbl. kokko: 48 rubl. 741/2 kopp. Somerahwa tarwis: Kannepilt 5 rubl. Puhjalt 19 rubl. kokko: 15 rubl. Need anded  on keik praos Willigerode kätte todud. Zlmeriöa ftast kuleme jälle, et põhjapoolsed  seal kindlat Karlestoni linna katte sanud, Mis nad liggi 2 aastat ümberpirasid. Seal on nemmad 290 naelutud suurtükki wöitnud agga muud sõamona ja poomwillo on mässajad ennamist  ärrapõlletanud. Wõitjad on linna narro ja nalgend innimesst eest leidnud. - Ka Wilming  toni linna langeminne olla pea odata. Wäljarändanud Eestlaste heaks on sadetud: 3 Tartokele uut Testamenti, 1 Taewä Man, 1 Lutterusse iggapäwane usso öppetus zc., teine jaggo, 1 Lauloramat, 1 Piibli luggemisse:c., 1 Täielinne ristiuSso öppetus, 1 Teine Sioui- Laulo- Kannel, 1 Koddo Palwusse ramat, 4 Psalter!  ehk kunninga Taivida kauloramatnt, 1 Waimolikkud  laulud, 1 Ue Testamenti sellctus, 1 Katekismus  ja 7 wahhemat ramatut. Peale kelle on H. Kont Peruust 104 ennamist wähhemet ramatut  sellesamma hea asja peale saatnud, kelle nimmesid meie kitsa rumi parrast nimmetamatta jätkame.  Hea innimeStele süddamest tanu vandes, pallnme fedda armastusse tööd wee! cddasi tehha. Kirjawastussed. 5?) P. S. U———. Wottame järg sargult ette, muido saab ühte röga ühhe korraga liig paljo. 53) R. T. K. . . .s. Leiate jubba tännases lehhes seiSwad. 52) J. G. K s. Essimenne tük wagga kenana  ja öppellik; teine ogga jubba tuttam, kui ka mitte seitungis.  55. 56) H. K. P. . . .s. Möllemad kirsad sa miS msnde ees tulli, olleme tannoga wastowötnud. Kui wühhe aega same, siis kirja labbi ennam. 57) M. D. P. . . -s, Arwasime subba warsi. et se fühhe kergemeelse narritemp olli. sepärrast wöib ta meie poolt wiimse pawani omma tahtmisse täitmist odata. 58) P. P. Tamaras. Ootge weel mönni aeg. Teie iggatfeminne ei sä mitte taitmatta. Kulutage ka teistele, mis Teie seitungis tulele sa loete. 77 Von der Censur er!aubt. (Nr. 41.) Dorpat, 1. März 18õ5. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Bemilligung.) ' Kruntplatsi- müminne. Üsna linna lähhedal  on üks kruntplats müa, mis 2'/ä wäkkomaav suur, tuggewast rammntud aeuma, kus weike kiivmimaea,  sa hea kaew, miljakantjad nored puud ja marjaposad  jubba peal seiswad. Surema maea chhitamisfe  peole on ui paljo kui tarwis, materjali malmis  murretsetud. Lähhemat teadust antakse Mattieseui  trükkimaeas. (3) Tarto kihhelkonna, Kawwasto mõisa wallitsusse põiest antakse teada, et seal üks uus Aolme  kimmiga Tuiemeski, mis Warauja küllas. Peipsi ranna äres seisab, Zürripäwaft rendi peale antakse.  Kel tahtmist, sedda meskit rentida, tnlgo Kawasto mõisa kaupa teggema. Nisammoti on ka Warauja rts Zürripäwast  rendi peale sada. (Z) Hobbnse wargns. Willandi wastlalada peal on üks 3-aastane ilma rantamatta must täk, lauk otsa ees ärramarrastud, walge, lai marmadest saan takka ja sanil on ees üksainus künnap ja tag- poolt käiwad künnopite assemel kaks tiwapuuv labbi. Kes sest hobbusest Willandi sillakohto peal tossist teadust annab, saab 5 rubl. waewapalka. Hobbnse wargns- 2ö. Webruaril öhto on Zllatskimmi mehhe Karel Õuna walge sabboga 6-aas» tane sinnihal täk, keskmisse kehhaga. Pilka kõrtsist ärramarrastud. Kes sedda hobbust Tarto politsei kohto peale toob ehk tössist teadust annab, saab 20 r. höbö. waewapalka. (2) Sarrakusse mõisas Wönno kihhelkonnas, samad kolm päwa järrestikko, se on 12. 13. ja !4. Märtsil mööblid, peeglid, wodi padjad ja mitmlsnggused  muud ellomaea asjad müdnd. (!) Üht eestõteggiat, kes hea tunnistustega kassin  mees on sa Saksama pölloriistadega mpistab ümberkäia,  tahhetakse Wenuemale ja selgemat teadust antakse  Sawerni mõisas Kannepi kihhelkonnas. (2) Rakivsrre linnas on üks pärris - makrunt, kus 12 tündri alla pöldo ja !00 sado heinamaad keige honedega ühhes ärramüa ehk rendi peale anda. Selgemat teadust antakse sealsammas Wehmi pärriate  jures ehk Willandis töldmaker K. Wehmi jures  Ullai maeas. (3) Minna annan keige omma sõbradele teada, et ma nüüd Tartus Silski podks kauplen,  kus keik kaubad oddawa hinna eest sada on, mis tallo perremehhel ellus maeas tarwis lähhäb, sepärrast  pallun söbro, mind senna watama tulla, J. Sadik. (2)