häb üks sesuggune joobnud peaga töösse, siis on se wägga saggedaste, et tedda taggasi sadetakse,  ehk peab pole hinna eest orjama. -- Samara kubbermangus, - kuhhu ka meie Eestiwennad läksid, - on 1862 aastal 42, agga 1863 aastal 192 innimest wina surma surnud; se aasta peab nende arru jälle pissut  wähhem ollema." Nenda on siis Wennemaal! nüüd tulleb küssida: kuida on luggu meie maal? Parraks, kaebada on küllalt, kui kül meel ni ränk, kui seal, siiski ommetige põlle pudust, neid leiame igga nurga pealt. Pallume wägga süddamest, armaid Postimehhe söbro, selle többe wasto söddida ja sesuggustele nisaggedaste kui ial woimalik, ikka sedda pühha kirja sönna meletulletada:  ..jodikud ei sa mitte taewariki!" Jekaterinoslawist. uj lekahjude Neid on se aasta Wennemaal wägga rohkeste, igga näddala leiame ikka uut ja suurt õnnetust.  Kuida teame, ollid meil möda läinud suwwel wägga kanged tormid, kui seal tulli juhtus lahti peasema, siis ei jõudnud kegi tedda ennam kinni piddada. Augusti-ku 16. päwal  on tulli seal hirmus kahjo teinud; lühhikese  aeaga sest kegi põlle kange tulega tedda woinud waigistada on ta 127 maea tuhhaks teinud, kus keik, mis kellegil hinge tagga  olnud, sisse janud. Keik sedda kahjo arwatakse  416 tuhhat höbbe rubla waärt ollewad, kellest 66 tuhhat assekürandi maksa langeb. Jälle hulk innimessi ihho allasti ja ilma peatoiduseta  ! Uwa linnas, mis Orenburgi kubbermangus, on 1. Septembril sesamma õnnetus olnud. Seal on Linna pea-wannema Blogini maead, aidad ja keik mis seal sees olnud, ärrapöllenud.  Suur wilja ait, kus 8666 puda rukki jahhu ja 16 tuhhat puda kaero sees olnud, pöllenud keigega puhtaks. Kahjo, mis Lemmal  seläbbi olnud, arwatakse 46 tuhhat höbbe rubla suur ollewad. 3. Septembril läinud tulli jälle ühhes kitsas ulitsas lahti, kus ennamiste  wannad pu-maead seisnud, mis keik waesema rahwa pärralt olnud, kus ka keik nende waesus sisse janud; sanud agga allasti ja paljalt kullest wälja. Arwawad et /seal pahhad innimessed sedda õnnetust nende kaela saatnud, ning tahtwad nüüd holega üllespassida,  ehk juhtuwad neid kätte sama. Harkowis ja Wjätkas on needsammad -önnetussed  olnud, kellest agga nipaljo nimmetame,  et ka keik sisse janud, mis kellegi! olnud! Wilnaist. Polangenist, mis Wilna kubbermangus, kirjutakse: ..Meie linnast  10 wersta emal on pissukene? Krettingi  lin, kus ka üks klooster ja seal sündis pühhapäaw, 2. Augustil suur õnnetus: 14 innimest kukkusid kloostre kaeosse. Kaeo olli pissut surem, kui muud temma nimmelissed, salwed ümber ja pealt laudadega kinni kaetud, agga wannadus olli neid jubba murredaks teinud ja need mitmesuggused ilmad omma hammastega ümbert ärra närrinud. Kaeol M kattus peal nago meiegi siin ommal maal mitto olleme näinud, kaktuse al üks win, kus raud ahhelate otsas raud panged rippusid;  kaeo olli 6 —7 sülda süggaw. Nimmetud  päwal olli kaunis rohkeste rahwast senna kokko tulnud ja paljo ka wägga kaugelt, kes üht semet külma wet omma janno kustutusseks  sowisid. Üks naesterahwas minnas neile sealt wet ülles, õnnetumaks kukkus üks pang ahhelate otsast kaeosse taggasi, teised jooksid mürrinal temmale appi, pange kaemust wälja  tõmbama ja kui liig rohkeste senna peale ronnisid, läksid keik sure mürrina ja pragginaga  ülle pea ja kaela alla. Üksteistkümmend tömbati meel hingega wälja, agga mitmel kaeja  j alla luud purruks, ning kolm kaks naesterahwast ja üks mees ollid surnud!" Polamaalt. Mölakate pöggene- lmmeks panna on, kuida Palakad  ülle piri wäljamale pöggenewad; sure summade kaupa olla neid jälle wälja läinud. Kuida seitungid könnelewad, on wimase nelja  näddala sees 600 meest Tsürihhi linna, Shweitsimale läinud; 300 on neist male ärra  jaotud, kus ommale üllespiddamist peawad tenima; 50 olla üsna mannad innimesse purrud  > monned ka nende seas raskeste hawa- 324