kissendaMlne üllema km alla ma mhwa sÜddamesse  olli meie saksa rahwas nõuks .avötnud, et.nende kissendaMissele appi tulla, .«ht kontserti anda, mis pühhapäwal Z. selle ku päwsl, pürjer klubbi.. salls antud sai, ja ka omma hea ossa rahhs kokkv tonud. Kulda meile üks ustaw mees könneles, on se kontsert 251) rubla -sisse tonud. Kui.-seal- ka mönned pissukessed kullad jures olnud, mis sest summast MahhMHwad,- . ommetige. jäeb kaunis peotäis järrele, kellega waeste silmaWet woiwad kuiwatada. ZumMal, kes inmmeste füddamed, kui wee ojad känab, tehko ka neid eddespiddi pehmeks, et senna appi ruttamas kus hädda suur, ja önnistago neid andid, mis., antud. —-s^WennemK nälja hädda Üks Peterburgi seitung könneleb nälja häddast ja püab sevda keigile öiete selgeks tehha, kui suur ja raske üks sesugguns hädda onja toob siis: ka ühtlasss ülleüldsist wilja ikkaldustest,  Wls. Wsnnemaal- M29 aastast sadik, se on 899 aasta sees on olnud, üht täieliko teadust. Ülleüldse on selle aes-sees IM wilja ikkaldusse aastat olnud ja neist §A korda ülle keige rigi, need teised korrad, kord ühhes ja korv teises rigi jaus tükkati. Ennamiste M-wilja ikkaldussed ilmadest, olgo põua, wsrrase  külma, lia wihma, rahhe si n. e. läbbi tulnud. Arwa on wilja ikkalduste aastail nälja järrels iSsiärralikud tsbbed, katkud, rö? wimissed wastOpannemessi rahwa keskes olnud. Künni keiser Peter l sadik, põlle nälja aastail kegi selle peale möttetnud, rahwa eest murret kanda; waid iggaüht jäetud  temma hädda sisse, kus siis ka saggedaste surmal suur teggemine olnud, rahwast mahha nita. Aastail 1480 ja 1518 on ülleütdes kästud palwet tehha; aastal 1692 on Boris Godunow lasknud wilja aidad lahti tehha ja rahwast ilma maksota söta j. n. e. Peetre l. aeal hakkati tõelikult selle wasto walmistama,  et kui nälg tulleb, neil moimalik õlleks  temma wastSPanna. Aastal 1749 kus jälle suur wilja pudus olnud, on pearahhä 70 koppika pealt 30 koppika peale lastud ja aastal 1802 kus ue Wennemaal ja Smolenskis  sessmma hädda olli, tall orahwale pearahha  10 aasta peats mahha jäetud. Km aastal - 48ZG ja- 4824 MA- keige TWKe''tigi .kubbevmangus nälg müllas- ja said iggas kubbermsngus eestwurretsejav VsW mWvH kelle tö olli, rahwa eest hoolt kanda ja nälja wasto söddida. Aastal 4863 sai igga-kubbermango wallitsussele kohhuseks tehtud, sette eest -murret kanda, et tallorahWa seisus parrema korra peale saaks, ka tänno Zummalale jubba mönnes kohtas korda läinud; agga iggas paikas potte sedda weel leida x woib ka Ma , et rahwas issi selle pslest  suurt süüd kannab» Mhhelepannemisse  wäärt on, et nalja aead aeg aealt faggedamaks  lahhawad: 43 saea aastades ollid kolm) 44? sees 5; 45- sees 46; 46- sess 44; 47 - sees 42; 48- sees 34 ja 4A- sees 39 ja; need saead põlle weel täis ja praego on meil jubba 49 nälja aeg käes. Peenvmsatt. sOnuetus mina Näddalat wiis ehk kuus taggasi on, mitte wägga liig kaugel meie linnast, pärris mõisa herra omma metsas põdra jahti piddanud, kuhhu ta paljo omma ma lls rähmast M kutsu  Md. Kellel püssi otsuke peusse wötta otti, ei lasknud ennast kahte korda kutsuda, maid otti marsi malmis. Zaht sai petud ja kaks põdra maggama pandud. Sette ülle römustas  mõisa herra wägga ning laskis matta rahwale selle hea mete parrast paar topi mina anda. Kes seal able massika modi ninna põhja asjas, wois ennesele kaunis ränga koorma selga ladduds. Seal olnud kaks wenda, kes ka just keige karsimad potte olnud, pealegi, kus ilma hinnata wötta otti, ja omma mõisa herra anne, ollid endid tubliste täis immenud. Norem neist kandnud ikka weikessed  puddelid püksi reides, pölmiö silma ümber  seutud ja mollema wendadel olla jubba lapsest sadik se pruuk olnud, lurjus ja sigga ning muud sellesarnast suust wäljaaeada; isseärranis  siis, kui ninna otsad niisked ollid. Sedda meie nüüd selgeste ei tea, on se norem,  kellel puddelid püksi reides ollid, kelle? giga tüllisse läinud, woi kuida se õnnetus olnud,  et puddelid olla katki läinud ja klasi tükkid purrustand pölwissilma ärra, ja jalg olla praegö sedda wäärt pahhaks läinud, et teadmata, kas jättab meest ellama woi mitte. 83