376 Verantwortl. Redaeteur J oh. Ja nn sen. Druck v. H. Laakmann. „Wannemuine."' Tullewa pühhapawast könnepiddamist on jälle kants. Vekk ennefe veale ud. Wihtlemise saunad. Ueste ehhitud wägga head saunad Tallinnas linna sees Wirro- ja Karzawärrawa  walli wahhcl Blumwerki  Wellmann),  on malmis sanud ja wöib sada: Wannid ja tunnisaun iggapääw, l 9 koppikune saun teisipääm ja rede naesterahwale, neljapääw ja laupääw meesterahwale.  6 koppikune meeste- ja naesterahwasaun on teisipääm,  neljapääw, rede ja laupääw. (?) Blumwerk, Tallinnas Podikaup. Wenue leht - tubbak 8 kopp. A. Kimp- ehk Mahorkatubbak ... 9 „ Pikka lehhe tubbak l 9 „ « Head lambawillad, walged, hallid, mustad 29, 28 ja 39 „ Köiksuggu head warwid Koshenilja ja Wetterich pasta Nr. 1, punnast, finnist, lilla zc.; köiksuggu wirtsid, kohwi, suhkurt, jahho, risi, manna, tango, kkwwiölli !c. on sada head ja oddawalt. Tallinnas,  Balteski ehk Hapsalo maantee äres, teine pood linnast. Cd. Reehtlich. (2) Paide lavalt on 5. Rowembril Orrawasabba  kõrtsi ukse eest turro pealt Piometsa walla talloniku Jaan Ladermanni hobbune ärrawarrastud. Märgid: paatjas linnalak, parras keskminr loom, 7 aastane, sabba ja lak wähhe walgem, lai tiwadega reggi tagga ja maddal lai tummingane look peal; hobbune oluud alles näddala eest ommast wallast 37 Vs rubl. eest ostetud. Kes hobbust kätte saab ja Piometsa  Zaan Ladermanni kötte toob, saab rohkeste tassnmist. (l) Ued kraasmasfinad. Koero kihhelkonnas Ermita wallas Warv ja weske peal on ued kraasmassinad  üllesse assutud, mis head tööd tewad, ja naela krasimine maksab 6 kopp. (3) Kantud ja ued rided on sada Dom-ulitsas Sippingi maeas Karowi trükkimaea wasto. Ka on sealsammas üks perrekonna ellokortel üri peale anda. (1) Saikfi ja Jöeperre möisade järrele, mis Wirrvmaal  Kadrina kihhelkonnas, on Zürripäwast i 869 allamal nimmetud kolm karjamõisa rendi peale anda: Kaarlimöis 29L poletino pöldo, Lokso „ 85 „ Wasfiwerre 82 Kes mõnda neist karjamöisadest rentida ja selgemat  teadmist tahhab, wöib sedda Saksis ja löeprrre mõisa wallitsuse käest sada. J. RosSwaldt (2) „ZValge-ombluse mässin on müa. Lähhemat  teadust annab selle lrhhe wäljaaudja. (l) Kauba korteri wahhetus. Minna annan kõige tutwa ja tundmata sõbradele  teada, kes puukest napsi prugiwad ehk nendega kauplewad, et ma omma Nap si-w ab rikut, MIS enne F. G. Faüre nimme peal ja temma macas olli, nüüd omma maeasse (endine paggar Peetsom maea) Holmi- ja Fortuna-ulitsa nurga peale ollen assutanud. Köiksuggused sowimised, misga minno wabrikut auustakse, olgo pissukesed ehk sured, wöiwad ruttu ja ausaste täidetud sada, sest et minno «vabrikus  allati köiksuggu napsikaubad sada on. Napsi wabrikuga on ka Nap fi-pood ühhendud, kus peale konjaki, rnnlmi ja liköri, kõik seltsi penemad ja jämmedamad napsid sada on, ja peale selle meel Mäksa möi sa Baie ci öllut 7 kopp. puddel, kui ka möddo müakse. Tartus, Napsipölletaja K Frohriep. Tarto linna pearahhawaUitsus ei olle mitte ennam Ratuse peal asset, waiv weikeses Pangsionimaeas  kingsepmeistri Zohannsoni maea wasto. (?) Kaubapurjemeister P. H. ZSalter. Eestikele Kalendrid, Keisri Herra pildiga  essimese lehhe peal, on Tallinnas L indworsi pärriatc jures trükkitud ja müa. (?) Uus ramato pood Paides. Minna annan teada, et ma Paide linna eesti- ja saaksakele ramatopodi  ollen assutanud, ja on minno jures iggal aeal köiksuggu eesti- ja saksakele ramatud sada. Ka wöttan minna „Gesti tellimisi ja ramato köitmise ehk po kiinise tööd iggal aeal wasto. Minno ellokorter ja vood on Perno ulitsa äres Feldmanni maeas. J oh. Gd. Linde. (2) Nelli uut tallokohta, umbes 25 taalrit sured,  on ühhes tükkis ehk üksawalt oddawalt müa. Lähhemat teadmist annab selle lehhe wäljaandja. (2) Minna annan teada, et mul üks jaggo laudo mümise tarwis wälja on pandud Wirtsjärwe äres, Waibla kõrtsi lähhetal, Sütti tal lo jures. Kes rohkem korraga osta tahhawad, need wöiwad minno käest ehk ka minno laualöikamise massina jurest Tartus ja Pikkasilla lähhedalt kirja ehk su sõnna läbbi selgemat teadmist sada; agga kes wähhem korraga ostwad,  neile wöib seal Sutti perremees ZaakTask, kel hinnad teada, warsi rahha eest müa. Reinhold Amblia. (2) H. Laa km anni ramatopodis on sada: Weikene Geograafia. Esimene raamat. t? 2 pildiga.) Kirjutanud C. R. Jakobson.