Türgima lubbab ja lubbab ühtepuhko omma  ristiusso üllamatele parremat õigust ja põlwe  sata, agga kõik on stamale paljas lubbamine,  mis kellegi põlwe ei parranda. Sennikaua kistakse tedda igga nelja tule pole. Lõunapool põlleb  Kandia mässamine, põhjapool tõstab Serbia onuna pead ja pärrib õigust, hommiko pool ihhuwad  Türklased nuggasid ristlasi tappa, mis asja sedda ruttem hnkka aeaks, õhto pool on Montenegridel mõegad pms, tahtwad peale hakkada  ja wimaks on Kreeklastega sõdda igga päaw tullemas, kelle lõppetust kegi ei tea: kes tont tahhaks seal weel Türgi sultan olla? Rahhapudus  sundida tedda ka Italia wisi omma mosheede pärrisplatsid ärramüma, mis agga Türgi preestride süddamed wist sappi tais aeab, kui seläbbi 75 miljoni prankist ilma jäwad, mis neil aastas sisse tulleb. Senna jure tulleb  weel, et Eüropa sured rigid peale käiwad, ööldes: Sultan, parranda omma maeapiddamist, ehk mnido lähhab so riik üsna limist lahti ja troon kukkub ümber! Dani kunningas tahta omma haige tütre palwe peale Inglismale Pinna ja rigiwallitsust sennikaua aujärjepärna kätte anda; sest "tüttar ptinises WÄis, olla lapsewodi jürrele raskeste haige. Lissa. Tartust Mus aeakirri.Z Tarto öppetud Eestiselts on 1. Märtsil omma kouS ollemisses nõuuks wõtnnd, uut eestikele seitungi, selle nimme al ..Eesti Koit," wäljaanda, mis 2 kord kuus esk 24 kord aastas saab waljatullema. Kui öppetud  seltsi leht, saab temma öppetlikko asjo toma ja igga numri löppetusses meie neste Lrükkitud ramatutest läbbikatsudes könnelema. Lehhe wäljaandja  saab seltsi aulige Oi. Kreutzwald ollema. Seltsi eestseisusse holeks auti miniöteriumi polest trükkilubba wäljamurretseda. Selgemat teadust same eddeSpiddi. Kes ülleültse Eestirahwa meleärratusse  koido tõusmist sowib, peab ka selle lebhele tuhhat õnne sowima. meie rahwa kassuks. Kauba sönnumed. (Pernus, 8. Märtsil 1867.) Mödaläinud kahhe naddala sees olli meil 5 künni 18 krati külma, et kül siin pool ni paljo lund ei olle tulnud kui muial, siiski on teed ka sest wähhe lnmmest mis meil tulli, mönnusad ja head. Linnad, M-kmnad 41, v-linnad 60, Rv-linnad 53, k-linnad 56 rubl. parkp. Linna seemned, külwiks 12 rubl. ölliks 6'/« rubl» tshetwert. Willi, nissud 9'/«, rukkid 7V«, odrad 7, kaerad 4 Vü rubl. tshet. Sool, punnane 7 rubl. 50 kopp., walae 7 rubl. eüaja- 5 rubl. püt. Kartohwlid, ZW—ZM kopp. wak. Heringad, 13—14 rubl., püt. Räimed, 12—14 rubl. püt. Wöi, 8 rubl. puud. Raud, 19—20 rubl. pärkpund. Tubbak, 120 kopp. leisik. Kiwwiföed, ! rubl. 20 kopp. püt. Heino tuakse igga päaw rohkeste turrole; kaup sünnib müja ja ostja wahhe! 20—25 kopp. puud. Kirjawastussed. 77) A. L. P......... s. «Vetti ja Tomas," I)r. Jenneri röuge panneminne, ehk lehma rõuged, on muido kenna tük. agga nimmeküd Kakendrik olles liig uus. kui et meie sedda seitungis nüüd jubba teist kotda wöiksime könuelda. . 78) P. W. Ü....... Olleme kätte ssnud ja tühhidelt  prukinud, nöndasammaka essimest, mis Nr. Iv rumi ei leidnud. 79) P. S. N . . . . s. Meie tassin ruum ei annud pikkemat jurto tetzha. 8V) H. T. K . . . . . S. Olleme möllemad prukinud, agga mitte pitkendanud. 81) M. M. U s. Wanna sõbberZ Teie kirri ei te meile mingisugqust melebaigust. Teie rägite ni kui mõtlete, ja kegi ei woi egga pea parrem teggema? ammeti  ei õlle assi sellega meel öiendud. Meie lähme kül sedda modi rietes, kui nüüd kantakse, möllemad muldas agga meie ei wõi mitte tahta, et meie lapsed ommal aeal neidsammo peawad kandma, kui neil ehk uus mood parrem  on. Teie kirja same trükki pannema, mis siis kül ka watztajaid leiab. Waggise agga ei tungita uut kirjamist kellegi peale. 87 Bon der Censur gestattet. Dorpat, d. März 18ti7 Teadaandmissed ja lulntamissed. (M i t Politseil i ch e r Bewil l i g u n g.) Kraasmassinad. Tarto linna pu silla lähhedale  Meltsi weski peale on ued willakrasinusse maS« sinad, nöndasamma ka willalahhutaja mässin (ehk hunt) üllesseatud ja kõik need massinad ja willalahhutaja  saab wee rammoga käima aetud, ni et kellegil ei olle tarivis onuna hobbust egga isseennast waewata. Ähhe naela willa pealt wöetakse kopp. töpalka. (3) Kahte naesterahwast, üht tuppa ja teist köki, tarwitakse kohhegile tenistusse. Möllemad peawaö  saksakeeli mõistma. Selgemat teadust antakse selle lehhe Väljaandja jnres. (3) Tallinnas, Perno maantee ares Aptegi tagga, on üks maea Nr. Ili aeaga ühheS müa. (2)