sNodi Prantsusse, Inglase ja Austria ninnad on jälle nattuke kärssus, keige ennam Prantsussel.  Mikspärrast  nenda? Säh, melehaigusse parrast.  Kui su! paise pusa peal on ja teiste seas kõnnid, eks sul siis haige puust ennam ninna kärsso ei aea kui terwe, kui mönni külge juhtub putuma? Ja haige koht on jo iggas kohhas ikka keige ees, putub külge ja wallutab. Nimmetud wallitsustel omma nodi kirjutamissega on ka sähhardussed paisekohhad.  Nemmad isse ja keik mailm teab, et nende nurriseminne Pola mässajate poolt üllekohtune  assi olli. Kui agga kegi libbeda tee peal sammo on eddasi astunud, on tal raske taggasi astuda. Nenda neil ka. Nemmad  ollid kord üttelnud ennestel õigusse ollewad,  nüüd on raske ennast süallusseks tunnistada.  Würst Gortshakow olli nende nodide  peale jälle nodid kirjutanud, kül terrawaste,  agga ni aupaklikkult, et Wenne pajonettid  nago pehme sammetiga näitsid ümbermässitud  ollewad. Se terrawam odda keige Wenne ministre sönnade seas olli se: Wennelasel  olli tulline õigus. Nad teggid paljo sönno ja pikka jutto, agga igga rea wahhel wöis terrane innimenne luggeda: meie peame hädda pärrast paljo sönno teggema, sest et meil muido middagi ep õlleks üttelda. Soajut  kaddus ärra. Nad kirjutasid jälle ued nodid, mis Wennema poolt minnewa kuus ärrawastati, ja seeb se on, mis nende ninnad ueste kärsso aeas. Würst Gortshakow ep olnud  neile mitte üksi wägga i ilusaste ja terraseste  wastanud, waid selle wastusse körwas weel üht pikka selletusse kirja kasaannud, kus sees ta neile ni selgeste arraselletab, kuida Pola asjadega jubba 1815. aastast sadik luggu olnud, mis meie eestikele lühhidelt üttelda  nenda on: Armsad naabrid, teie aeate tühja junni ja teeksite paljo parrem, kui üsna wait olleksite. Siin ollen teile lühhidelt üllespannud,  kuida Pola asjad jubba 50 aastat  on olnud. Teie ollete isse ka maeapiddajad  innimessed, mõistke isse, kas se illus õlleks, kui meie teie Alshiria, India ehk Wenetsia  asjade wahhele nenda tulleksime, kui teie meie Pola asjade wahhele omma ninna toppite? P õlakate elloluggu ja seadussi parrandad,  on meie arm õlisse Keisri süddames enne ammo olnud, kui se teie süddamesse tõusis. Agga kui teie tahhate, et meie Keiser  pöllewa toale peab ued uksed aknad teggema  ehk pöllewa alle peale semet külwama, siis tahhate rummalat asja, mis ükski mõistlik  innimenne ei wöi tehha. Enne peab mässamisse  tulli kustund ollema, siis rägime muist asjust. Za kui teie sedda ei tahha, siis löppetame  parrem ommad juttud ja nodikirjutamissed  üsna ärra. Teie kaddedus ja wihha Wennema wasto on surem, kui armastus Polama wasto, ja sepärrast ei olle teie õiged kohtomöistjad egga rioasja selletajad. No waatke, armsad luggejad, sesuggused hobid tõe möegaga haige paise peale, on wallusad ja aeawad ninnad kärsso, ehk kül meie Wenne rigi wallitsus senna ei wöi parrata. PrantsusfeVaalt. Mis eest Prantsusse  piiskoppid eestpalwed Kül se helde Zssa taewas peab ka mönnekessisid  asjo innimeste laste seas kuulma ja näggema!  Ka need eestpalwed, mis temma pole ülles sadelakse, kuida on needki ni mitmesuggused!  Üllemal kuulsime, kuida üks mõistlik Pola piiskop karjatsekirja wäljasatis, ja rahwast  eestpalwele maenitses, et mässaminne ja werrewallaminne peaks löpma, ja se on löbbus  kuulda. Agga sesinnane wahwa piiskop ep olle wist paawsti polest Roma linnast mitte suurt tänno selle eest sanud; sest sealt on Prantsussemale käsk tulnud, et keik piiskoppid  peawad laskma ..Polama priusse parrast pühha neitsi Maria pole palwed tehha." Seal ta nüüd on! Ühhed palluwad, et mässaminne  lõppeks, teised jälle, paawsti omma kässo peale, et tulli hästi pöllema süttiks kumbad peawad nüüd kuuldud sama? Agga wanna „pühha issake" näitab ni hästi Neapoli  kui Polamaal suur mässamisse söbber ollewad, mis kül „Kristusse assemikust", kelleks  ta ennast nimmetab, mitte illus kuulda ei olle. No eks ta pea isse teadma, kuida sellega wimaks läbbi saab, kui suur arropid- 312