k. 2092 taalr. 55 kr. 257.490 rubl eest; Sangaste k. 130 taalr. 19,500 rubl. eest; Wõmw k. 1185 taalr. 66 kr, 135,390 rubl. eest; kokko 11,147 taalr. 84 ?r 1,447,530 rubl. 87 kopp. eest. 2) Wõrro makonnas 7 kihhelk. nõnda: Urwaste k. 189 tlr 50 kr. 25,100 rubl. eest; Karola k. 79 taalr. 4 kr. 10,275 rublt 23 kopp. eest; Hargla k. 541 taalr. 71 kr. 67,873 rubl. eest: Kannape k. 680 taalr. 73 kr 73,562 rubl. eest; Põlwa k. 1032 taalr. 16 kr. 119,813 rubl. 12 kopp. eest; Räppina k. 1417 taalr. 18 kr. 157,013 rubl. 20 kopp. eest ; Rauge k. 694 taalr 20 kr. 75,230 rubl. 77 kopp. eest; kokko 4634 taalr. 74 k. 528,867 rubl 32 kopp. eest. 3) Perno makonnas 5 kihhelk. nõnda: Wcindra k. 1014 taalr. 54 kr. 187,945 rubl. eest; Halliste k. 6468 taalr. 66 kr- 953,801 rubl. 59 kopp. eest; Jakobi k. 53 taalr. 9 k. 5425 rubl. Karksi k. 1545 taalr. 11 kr. 287,538 rubl. 37 kopp. eest; Saarde k. 393 talr. 18 kr. 81,500 rubl. eest; kokko 9474 taalr. 70 kr. 1,516,209 rull. 96 kopp. eest. sKambiastj on meile sealtse „laulotunni"  ülle weel teine kirri tulnud, mis essimest õiendab. Wiimse kirja järrele ei olle se mitte kontsert ehk korilcmlmine kirrikus, waid „laulotund"  palwemaeaö olnud, mis õhto kello 7 aeal alganud ja 70 küünla walgel peetud. Rahwast  olnud paljo ennam kous, kui maeas rnmi, ja muist neist aimud 5, muist 3, mõnned 2 k., mõnned ka rohkem, mõnned ei middagi, ja nõnda on need 27 rubl. 50 kopp. kokkotulnud. Se olnud wastastiko luggemisse ja laulotund, kus õppetaja neid pühha kirja kohte luggenud ja selletanud, mis laulust kõnnelewad ja seal wähil  el on lauljad korali si ja muid kori la ulust laulnud.  Muist sissetulnud rahhast slO rubl) prugitud  nodide tarwis ja surem ossa antud kirriko heaks. Tallinnast, sKerjajad.j „ Tallinna seitung" kaebab, ja wissist sure õigusseqa, kerjajate  iille, ööldes: „Üks rahhatenistusse wiis, mis nüüd Tallinnas õitseb, on kerjamine. Ei õlle sest weel kitt, et kõigesugguste häddaliste ja haddata tarwitnste peale rahha korjatakse:c., waid peale selle tnlleb weel, isseärrauis laupäwal,  kerjajate hulk, mis nago põuasittikate parw linnas ja allewite! uste tagga summisewad. Surem hulk neist tulleb ümberkaudo maalt, ja õlleks wägga hea, kui puwahtidel käsk käes õlleks,  ka kerjajaid, kes linna tungiwad, taggasi tõrjuda. Waesid, kedda Peab awwitama, on Tallinnas küllalt, kas peame ka weel hulkujaid  ja laisko toitma, kes ennamist terwed innimessed  tö eest põggenedes kerjamisse peale heitwad?  Kas se mitte wallawannemate kohhus ei olle sähhärdusi koggokonna töösse panna? Linnal ja maal ja panneme weel jnre ka neil ennestel õlleks sest snur kasso. Ka Peaks ärrakeeldud  sama, et lapsed kerjadcs ümberkäiwad, olgo et neid meletumad wannemad saatwad ehk et nemmad isse maijnsseks pnüdwad nüddagi korjada. Nende wabbandus on ennamisie, issa ehk emma, mõnnikord ka mõllemad olla surnud:c., agga tihti walle. Aiõnda ümberhulkudes häbbematta  ammeti peal, ei woi ommeti kegi tahta, et neist wäitimaist head iunimessed Peawad sama. Ainus nõu, nende kerjamisse himmo ärraaeada, on se, et neile middagi ei anta, sest hallastus woib ka paituks sada." Zcõnda paljo Tall. seitungist. Sõbrad, kas se kaebdus kiil ilmaaego peaks ollema? Kellele on se anuks ehk kassuks, kui kerjajad möda linna-ulitsaid  hulknwad ja ulluwad? Kas need, kedda teiste ülle wallitsejaks ja tallitajaks pandud,  mitte sündsat nõu ei peaksid leidma, sedda teotawat Pahha asja keelda? Kas Jnmmal tõese õigeid waesid ühte koggokonda ennam on pannud,  kui toita jõuab? ja wallewaesid noh, kas nende tarwis plaastrit ei olle, mis neile jallad  alla ja käed otsa teeb? Õige waestele armo,  et tühhi kõht ja allasti ihho neid kerjama ei sunni; agga kelmi kerjajatele hirmo, et nemmad  omma tö ja waewa läbbi ausat leiba wõiksid süa. Pahha, wägga pahha luggn on seal rahwaga, kus kerjamist ennam häbbiks ei peeta, waid tenistusseks tehhakse! Selle ülle õlleks laste-, perre, ja wallawaunematel, kui paljad nimmekandjad ei tahha olla, paljo järrelmõtlemist. PeterLurgist. jTürgi pimmedus.j Mis ta siis muud olli, kui pimmedus, kui Türklane sedda head nõu, mis Wenne, Preisi, Austria, Jtalia ja Prantsusse wallitsused temmale ristirahwa pärrast andsid, ni sureliste ärra on põiganud? Mikspärrast? Üksi sepärrast et Ing- 108