Umlla .-eest' seista ja-> kais.uer-Arjntusse wasto kirjutada, Mis et.isst W ses asjas WSAga wähhä tundMZst/.on, Mitte 'ei julgenud tehha, sest st mönni targem ja ue kirjutusse armastaja neid pilkades „mis nisuggused ruWMalad, kes isse pissut luggeds, Vee! wähhem  kirjutada möistwad , ue' ja: wanna kirjutusse  wahhel woiwad räkida" ? elleksid wälja naernud. Ugga st nüüd üks targem mees, kelle nimmi S« M U tahtega kirjatud ja ennast ütleb 44 aastad Eestirahwa juhhataja olnud ka praego weel olla, Psrno Postimehhe ehk naddala lehhe Mi 26 fees omma kirja läbbi õigust m oda selges te wanna kirja misi kites uut laidab, sepärrast julgeme ka meie nelli wallawannsmad nelja walla sest ja nende so- Wimisse järrele siin üttelda, et uus kirjutusse wiis , könne segga seks teeb, ja nimmelt sellepärrast,  et teist wisi peab kirjutama ja teist wisi räkhna! Eestirahwa! olleW Me öpplmissega  otse sesamma luggo, kuida üks söbber ka ütleb, otse kui peaks üht 66 aastast wanna . meel .pandama klawwerid mängima; m.s v-lrrast siis ka wägga sowida on, et meie puhhas Tallinna keel ja kirjad, mis ka targad  mehhed on wäljaandnud ja kirja pannud, mitte nende häbbiks ja meie kahjuks ei sa Some kele murde ja ue kirjutusse wisiga ärraseggatud.  Ühtlasse anname selle sõbrale C. W. F. seläbbi  tänno, et üht sesuggust kirja ue ja wanna kirjutusse wist selletusseks kirjutanud ja trükkida  lasknud, ning pallume ka meie weikest kirja trükki panna, et söbber C. V 5. F. omma waewa tänno meie käest, ehk ka kül mõnned sedda ei sowiks, kätte saaks. K. koggokonna kohto maeas 6. Zulil 1868. K. wallawannem R. K., A. wallawannem K. S., P. wallawannem  Z. K., ja L. wallawannem Z. L. Mitawist. Kurama kubbermango  seitung annab teada, et ministeriumi wallitsusest ette pandud palwe 5. Jutil, keige Kõrgemalt kuuldud ja lubbatud sanud, et Kurama  rahwas se aasta matjamaalt Mau ja Mndau saddamates ilma tolli rahha maksuta W oimad ws? d ;a v - ;:., - u wilja Lerrades ja jahhudes ning tangudes - sisse tua , -- agga mitte. risi- ja sags-tango. . Peterburgist. sH ii d laste Wä lj a rända m i ö s e stj könneleb saW seitung weel ja katsub sedda,. mis essimests sonnumite jures mitte selge polnud, täiendada ja nimmelt: kust Hiidlassed selle mõtte peale tulnud, omma sündinusse maalt wälja mmna ja ennestele uut ello asset otsida, mis alles teadmata ja tundmata, Se olla ühhest Hmmaalt,  Waimla wallast pärrit, lahti lastud soldatist, nimmega Sim Wakko, kes praegs Peterburgis asset, tulnud. Ta olla neile ette kiitnud, et krono neid awwitada, kes Kaukasuse  male minna tahta ja neile, ni pea kui Peterburgi tullewad, peale pri reisi ja üllespiddamisse  weel päwas 25 koppikat anda. Selle kenna ja emalt hiilgama lubbamiSse Peale olla nad omma kimsud kamsud kokko mässinud js ärramünud, et reisi rahha, künni Peterburgi sada, sest seal piddi jo ommstigi keik ees malmis ollema. Ehk neile kül tähhendud, st assi koggoniste nenda põlle, kuida Sim Wasko sedda ette lorrisenud, ommetige Põlle nad sest holinud, waid üks seltskond, kus 158 hinge, kellest 98 last, 36 naesterahwast, ennamiste keik lüderlikud tüdrukud omma lastega, ja paljast  24 meesterahwast, kellest jälle häddast 8 Löteggiad woib nimmetada, üht park-laewa 2W rubla eest palkanud ja sellega Peterburgi läinud.  Jssiennesest mõista, piddid nad ommale male taggasi sadetud sama ja ei woinud nende kassi seal hästi käia, sest neil pudus ühhe sönnaga üttelda, keik, mis üllespiddamisseks nimmetakse ja piddid otse omma koggokondadele  waewaks jäma. Mis Peterburgi wenne seitung  nimmetud kolm naela leiba päwa palgaks  tähhendab, on ni kaugelt tössi, et sealatsed  mõisa wannemad möda läinud kewwadise nälja aeal, waeste näljastele igga pääw kolm naela leiba nende nälja kustutusseks armo polest  andnud; agga päwa palk on seal otse nisamma  suur, kuida se iggal pool Balti kubermangudes  on ja on seal issiärranis rohkeste tööd leida. Kuida eddasi könneldakse, on Peterburgi  Eesti koggodusse öppetaja Laaland, ni pea kui need waesed ja ärraeksitud Hiorahwas  Peterburgi saddamasse jõudnud ja nende 246