Zosep luhbas ja sest silmapilgust ei lahkund  kurwürst ennam temma körwast, et keik piddid näggema, et keiser tondist otsego middagi  tähhele ei pannud. Osel maggas kurwürst  sallaja keisri körwas.. Kui kolmandamal ööl maggamisse aeg katte tulli, läks kurwürst jälle omma kambre, laskis  ennast ridest lahti wötta ja heitis wod.isse, nago enne sedda; agga kui teenrid Md wälja läinud, tõusis ta jälle üllesse ja läks läbbi ühhe salla-ukse keisri kambri ning heitis temma  körwa, hea kep peus, nago igga ösel. Tänna öse olli koddokäia odata ja tulli ka. Kesk ösel, kui möllemad alles üllewel ollid, kuulsid nemmad ahhelate köllisemist ja üks wöeras heal hüdis: Roma rigi kunningas!  Josep wärrises. Agga kurwürst ei tahtnud muud ennam kuulda, kargas üllesse,  tondi pähhä kinni ja hakkas wallo andma,  et keppi tükkid möda tubba lendasid. „Fesus Maria!" kissendas tont, Langes pölwili  mahha ja hakkas armo palluma. Kurwürst  , tullist wihha täis, andis ühtejärge pihta; kui kässi wässind olli, kargas ta tondi kaela kinni, teggi akna lahti ja nende sennadega:  ..kassi pörgo taggasi, kust sa ütled ennast  tulnud ollewad!" wiskas ta tedda aknast wälja. Tont (Jesuiti psp) kukkus teise korra pealt mahha, ei murdnud siiski kaela, wasd teist jalla luud. Kül õlleks La asja hea melega sallaja piddanud, agga wallo aeas ommeti karjuma. Waht-soldatid jooffid senna, tõstsid tondi üllesse ja leidsid ta riete alt üht Jesuiti preestrit, kedda ammo tundsid. Ennäh koddokäiat!  Ennäh Roma usko! Ennäh Jesuitid! Nenda nemmad pärriselt ollid ja weel praego on, kus mahti leidwad omma tempusi tehha. Austriama põlle neist weel praegogi puhhas; isseärranis siggines neid paljo senna sest sadik,  kui neile Ztaliama ühhendamisses ennam ömaea ei antud. Spaniamaal on ka mannast  sadik nende pessa olnud. EL keiser Zosep I. südda sähhärduse tembo  ülle se kord täis sai, wöime issegi arwata;  agga pärrast waigistadi keik jälle ärra. Ommalt maalt. Peenust. Mis ma mönne aea eest Lättima poolt, minnewa suwwel  Willandi poolt ja nüüd jälle sealt küljest  kulen, sedda tahhan siin omma armsa söbradele ka mmmetada. Hea õlleks se assi kül, kui sellega jone peale saaksime., Willandi makonna söbber ütleb nenda: «Kule, armas Postimees, mis kenna nöu ma mönne Eestlase  suust ollen kuulnud. Mõnnes nurkas ollewad  Eestlased Wennerahwa prZikslaskmisse läbbi omma priust ja priikslaskjat, onnist keisert  Aleksandext I. meletulletanud ja nüüd olla neil nõuuks wöetud, selle önsa sure keisri kalli armotö mällestusseks ;a tanno tunnistusseks  rahha kokkopanna, misga ellawaks ja wlljakandjaks ausambaks üks pri .Alcksandrekool"  Eestirahwale saaks assutud, km üllemad  seks lubba andwad ja keik kuulge keik Eestirahwas selle nöuus on. Ütle ommeti, Postimees, mis sinna sest arwad?" Ms pean nüüd selle küssimisse peale kostma?  Se assi isseennesest aeab wist igga tundjat  eesti süddant tuksuma; peslege õlleks sesinnane  tannomMestus Eestirahwa ommaks jadawaks kassuks. Mis õlleks se ka 700,000 Eestlasel suur assi assutada? Annaks agga igga hing 1 ainus koppik aastas, siiski tulleksid  7000 rubla kokko; ja kui mönni mõtleb:  „se on liig kassin, anname parrem 1 koppik  kuus ehk 12 kopp. aastas, mis ka sandilge  raske ei õlle." Noh, sedda parrem, se teeks rublade järrel 84,000 rubla aastas.wälja, ja kui nenda mönne aasta korjatud saaks, oi wennike, mis kapital kaswaks sest, kelle intressidega  parrast immet wöiks tehhal Tõeste, kui se wöimalik õlleks, keige meie armsa Eestlastele  ühhesuggust meelt ja marko pahha panna,  siis õlleks se hulga kohta mango assi, ja meie ei õlleks kümne aastaga miljonist mitte ennam kaugel, ehk ma kül ei ussu, et ni paljo tarwis on. Kuida ööldud, kui keik üllemate polest korra parrast saaks tallitud, nende intressidega  wöiks Eestirahwa öppetusseks selget immet tehha. Üht rahwast ei wöi kegi mu ni hõlpsalt awwitada, kui rahwas isse, kui 85