siis kuulge tedda: piddage allati meles, kui pal j o head Tei e sellega Eestirahwa  le tete, kui neid laulule arratate  ja öppetate. Weunemaalt. Keisri tee reis. 13. Ztugustil ostid Keisri He rra ja Pro u a Harkowis öseks. 14. pärrast löunat reisis Nad sealt arra ja jõudsid hea terwisfega öseks Poltawa linna, (se kulus lin, kus keiser Peter  I. Rootsi kunninga Karet XII. purruks ärrawöitis). 15. waatsid siin mönned asjad järrele, nenda kui kirrikud ja keisri Peetri mättestusse-sammast. Sia jäi Keisri Proua ja Lapsed nattuke mahha. 16. jõudis Keiser  Jelissawetgradi linna; 17. reisis sealt Ahto ärra Nikolajewi, kuhho Keisri Proua 18. ka piddi jõudma; sealt piddi Nende teekond  19. Odessa linna minnema. Ka Suurwürst Konstantin Nikolajewi  t s osti senna ette reisinud. Andko Jummal  Neile keikile head teekäiko ja kallist termist! Siber ia lojuste katk on paljo ellajaid tännawo ärrasurmand, ning nimmelt nende makonnades: Sarkoje-Selus 1450 hobbust, 300 weist, 156 lammast. Nowaja Ladogas 2230 hobbust,  450 weist, 148 lammast. Slüsselburgis  600 hobbust, 100 weist. Lugas 120 hobbust, 40 weist, 15 lammast. Surm wöib rutto tulla. „Sa surma pöues kannad," on üks tösflne sönna, sest meie kanname surrelikko jhho allati kasas, ja wöib rutto närtsida. 11. Augustil tulli Peterburgis üks suur mees, kindral Kokoshkin,  möda ulitsat söites, ja ei olle wist surma  peale möttelnud, senni kui senna male, kus üht weetorro ma alla pandi. Siin astus  ta wälja ja tahtis sedda tööd wadata. Seal jures astus ta ühhe mulla unniko otsa, mis uest kaewust waljawissatud, libbises ja kukkus peadpiddi ue kaewo sisse, mis ürssini süggaw olli, ja kussa ehk arss. wet sees olli. Tedda tömbati kül warsi wäliü,  agga ei teadnud ennam keddagit ja surri Z tundi pärrast ühhes aptekis, ehk kül arstid  appi jooksid. Taganrog-London-te legrahw. Nad katsuwad allati, kuida asjo ikka hõlpsamaks  ja ruttemaks sada. Nenda on neil pai- M Taganrogi linnast,? mis al Usowi merre äreö, katsutud jonelt telegrahwi sönnumid Londoni sata ja se on korda täinud; ehk sedda  maad kHI liggi 3000 wersta on, peab 8 sönna ! Minutiga hõlbus assi sata ollema.  Se wöib kaupmeestele Taganrogis, Odessas ja Londonis suur assi olla. Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Braunsweigi liiinas  otti 7. Augustil suur rööm ja lust, maiad tekkide, lippude ja lillekrantstdega ehhitud. Mis seal siis olli? Nende lin sai sel päwal aastat mannaks, ja nisuggust asja sünnib  kül jubba mällestada. Preisi törahwast on mönned wist meie maal nappud körwetanud, et Preisi seitungid  saggedaste omma rahwast maenitsewad  mitte muido meie male töösse tulla, kui töandjaga selge kontraht ei olle tehtud, et jälle mitmed önnetusse ja hädda sisse ei lange, ning sedda omma ennese sü pärtast, et ni kerged ollid, keik uskuma, mis telliad neile ettemalisid. Nngrima rigiwannemaid on Austria  keiser, kelle wallitsusse al ma seisab, ühhest  ärralahhutanud ja koio saatnud, sest et nende keled ja meled Austria tahtmistega koggoni  kokko ei sündinud. Zubba Märtsi kuust künni siamale istusid nemmad kous ja piddasid  nöu, ja nüüd on ommeti keik ilmaasjata. Kue ku aia sees tahhab keiser jälle ued rigiwannemad  kokko kutsuda, küllad saab nahhä, kas need siis ennam käända andwad, wöi on nisamma üksluised. Jtaliamaalt. Ponte Landolwo linnast tullewad innetumad sönnumed. Seal 277