ni paljo tööd ärrateinud, et suremad aurolaewad  jubba saddamasse woiwad tulla. Wöeralt maalt. Watame nüüd enne, kui muid asjo ettewöttame,  kuida meie auustud ja armolisse Keisri Proua terwisega luggu on ja kus ta praego asset. Kuida seitungid könnelewad, olla temma ja ta laste terwis wägga hea; ning sepärrast  ka jubba 11. Augustil Shwalbahhist ärrasöitnud Austriamale, pühha mäe jure; temma  wend, Darmstatti prints Akeksander olli tedda saatmas olnud. Selle te peal leidis ta wägga paljo armastust: igga raudte jama maea olli lille ja lippudega ehhitud ja wimase jama jures, Zugenheimis, olli kenna au-wärraw ehhitud,  kus ka sealt ma üllemad, öppetajad ja koolmeistred Lemmale wasto tullid. Ka üks laulo-selts olli seal tedda wennema-lauloga terretamas ja nored neitsid mollemil pool teed riddas, walges ridis, lillesid ja rosisid Lemmale  te peale wiskamas, ning pühha mäe peal olli wennema lip üllestömbatud. S'e keik ligutas meie armolise Keisre Proua süddant nenda, et tal römo pissarad palgid möda mahha meresid. Kuhhu ta sealt jälle lähhäb, sedda ei tea seitungid meel mitte. Preifimaatt. sSöa Üks Preisi seitung tahhab sedda teada, et nende wäggi mitte enne Sleswig-Holsteini maalt ennast ei liguta, künni rahho tõeste tehtud ja kinnitud  on. Senniks peawad sedda maad weel kaitsma. Hamburgist. sSöa-warrandusse Kuida teame, wöttis Preislane  Daanlasse käest paljo söa-warrandust ärra, kellest üks hulk Rendsburgis paiga! olli. Nüüd kulutakse seitungide läbbi, et sedda tahhetakse ärramüa ja on seal sada: 224 wallatud  raud suurt tükki suruse polest wägga mitmesuggused 14 kümne tollist pombi, 1000 treitud püssi, 105 pütta püssi rohto ja muid söa-asjo. Kellel neid asjo tarwis, woib jo kord pakkuda, minna saan ilma läbbi. Meie suurwürst ja aujärje pärna Nikolai Aleksandrowits on 18. Augustil Hamburgi linna watamas käinud ja sealt olla tal nou teisel päwal Kieli ja Kopenhageni linna minna.  Wist tulleb sealt otse koeo; seitungid ei tea sest kül middagi könneleda. Lübekkist. sPreisi käiwad ikka weel möda merd, kord sta ja kord senna; kas neil ka asja on, sedda meie ei tea, agga hilja aea eest tulnud kolm laewa ja wiis suretükki  pati Trawemünde saddamasse ja kuida arwatakse: süssa sisse wötma. Wlensburgist. ppetaja Dani öppetajad kes Sleswig-Holsteinis ollid, said aega möda üks teise järrele keik ammetist lahti. Üks neist olli tännini weel seal, agga et saksa kelega öiete korda ei sanud, lasti mehhike 12. Augustil lahti ja kästi ommale male minna ning saksa öppetaja pandi kohhe assemele. Altenburgist. sTulle Tulli ja surm ei te kummagi wahhet, waid kui keddagi  tuttipiddi kätte sawad, siis ei küsst nad kas ta waene sant, woi rikkas kunningas on, tewad omma tööd üsna ilma kartusseta. Seal hertsogi lossis peasis tulluke lahti ja et kustutajad  ni hölpsaste liggi ei sanud, ning tuul kaunis walli olli, raiskas ühhe ossa lossist ärra. Leipsigi seitung könneleb, et se kustutajatele  wimaks ommetige õnneks läinud, muist lossi ta hammaste wahhelt wälja kiskuda; agga mis jo läinud se läinud! Pridritfiast. sPöggenejate taggasi Ehk mälletate weel, pöggenes Pridritsia linna rahwas keik linnast wälja, kui Preisi wäggi linna alla tulli, ja läks kus kegi warjo paika leidis; kellel omma pessa ja maea olli, piddi sedda söa-tulle roaks jätma. Paljo said neist ka ärrapölletud, paljo kulidest ärralöhhutud ja muist jäid ka üsna putumata. Nüüd, et rahwas rahhust kuleb, tulleb taggasi ja könnelewad seitungid sest, et igga päwaga rahwa hulk linnas kossuda. Kelle maead ter- 286