mis muido 50, 60 ja 65 rubla makswad, said parrast 10 ja 15 rubla eest müdud; nendasamma  ka muud asjad. Õnneks olli agga ühheaiysa wankre! se äppardus, muido õlleks kahjo weel surem olnud. Tartust. Kui Ria lm 4. Zulil omma 150-aastast mällestussepäwa piddas, siis wöis Tarto jubba 6 aastat warrem sedda tehha. Enne kui Ria, Tallinna, Perno ja muud õhtupoolsed  linnad ja makonnad Wenne wallitsusse  alla langesid, olli Tarto ning Narma lm ja ma, mis nende wahhel seisab, 6 aastat Wennelase  käes. Se olli 1704, kui selle aegne Rootsi Zommedant  Skitte Tarto Tomi lossi ja linna Wenne kindral Seremetjewile ärraandis, et ennam ei jõudnud wastopanna. Nellipühhist  künni 13. Julmi olli ümberpiraminne turinud, mil selle aegsed Tarto linna rahwas hirmust pina ollid kannatanud. Kümme päwa enne linna langemist kirjutas kommedant Skitte  meel: „Nelli näddalat olleme jubba waenlasest  ümberpiratud ja ööd ning pawad tullepombidega  lastud. 14. Junist sadik on jubba  3000 pombi linna sisse lastud ja meie olleme  sures häddas. Kirrikud ja maiad on jubba waenlasest ärrarikkutud ja mallid mahhalastud,  mis agga ikka jälle marsi parrandud samad. :c. :c." Pääw enne sedda olli keiser Peter I. Narmast  tulles isse omma wäggi watama tulnud ja omma waehulgadele, mis Ropka ja Tähtmerre  pool seisid, kätte näitnud, kuida piddid teggema. Mewid olli kommedant Skitte jubba teisel Nellipühhal ärrapölletada lasknud. Se tulleleek paistis Wenne laewadele wasto, mis Peipsi poolt möda Emma-jöggi üllestulles  waenlasi ja nende suretükkisi linna alla töid. Keik wastosöddiminne linna poolt ei aitnud ommeti middagi, sest Rootsi söawäggi olli liig kassinaste linnas ja neistke surem hulk jubba surmatud. Abbi polnud kuskilt lota. Sel 14. Zulil warra hommiko tulli kommedant  Skitte ratsa Tomimaele, kutsus Bürgermeistrit  Remmini wälja ja andis temmale teada, et temma jubba ni paljo mehhi ülla kautanud, et mitte ennam totust ep oste lossi ja linna waenlaste käest peästa, ja temma olla üht trompeti puhhujat kindral Seremetjewi  leri waljasaatnud, lühhikest werrewallamisse  wahhet palluma; temma anda sepärrast  nöu, et raekohhus ja koddanikud kokko tulleksid ja nöu peaksid, mis tingimissega lin peab ärraantud sama. Se olli raske kül, agga muud nöu ommeti ei olnud, kuid piddid allaheitma. Selsammal pawal wasto öhtut tulli Wenne wäggi Tarto linna sisse ning pandi Wenne soldatid iggale pole wahhi peale, kus enne Rootsi söämehhed ollid seisnud. Mis Rootsi mäest meel elluS olli, neile anti lubba ausal kombel ärraminna.  Seremetjewi adjutant Apuhtin pandi essimesseks Tarto kommedantiks Wenne wallitsuöse al. 24. Julil piddid lin ja möisnikkud  Wenne keisri alla manduma. 31. Augustil tutti keiser Peter I. isse jälle Tarto ning sai ommast udest allamattest aupakkumissega  wastowöetud. 1. Septembril töid linna wannemad keisrile kaks kullatud peekrid ja üht möeka aukingitusseks, ja würst Mensikow  sai üht möeka ning kaks pistolid. 8. Septembril olli keiser Peter alles Tartus. Sel 14. Julil 1864 mällestas ka Tarto lin sedda päwa, mil 166 aastat Wenne wallitsusse  al ollid ärraellatud, agga kellegi silmad polnud ennam sest sadik södda näinud, ja nüüd on jälle 56 aastat mötza läinud, kus söa kissa ja kärra meid rahhule jätnud: sepärrast ei wöi meie muud, kui süddamest tännada, et Jummal  meid ja meie weikest issamaad ühhe wäggewa  käe alla pannud. Tallinnast. Rahhesaddo. Selsammal  tähtsal päwal, 14. Julil, on Tallinnas kange mürristaminns ja raske wihma ja rahhesaddo  olnud, kus mönned rahheterrad seast leitud, mis liggi tolli paksused mahhalangenud, Önnetussi ep olle muud kuulda, kui et mönni sadda aknaruti purrustud sanud, mis agga klasisep jälle wöib parrandada. Kuramaalt. Selsammal päwal, 54. Zulil, on Liban linna kulus orrilamängia 236