temma ikka parremakö, kui omma sündimisse paika, mis ta mahhajättab. Kas ta sedda töeste ka on, saab iggamees pärrast muidogi nähhä. Sesamma luggu on nüüd ka jubba mönda aega Krimmi sare peal, musta - merre randas, Seal ellawad ennamist Türgi usko Tatari rahwas. Neil on nüüd minnewa aastast  sadik suur palla tahha tulnud Türgimale arraminna. Märato hulk on neist jubba ärraläinud  ja lähhäb meel igga pääw, ehk kül need, kes ärraläinud, Türgimaal mitte lillede peal ei könni. Tauria kubbermango seitungi järrele minna neid pead näddalas ärra; nende seas peab ka paljo nende usso preestrid ja söamehhi ollema, kes omma aega on täis teninud.  Wilja põlle nemmad ennam mahha külmanud  ja ommad haljendawad heina asad jätwad  nemmad niitmatta mahha. Kui ostjaid on, siis müwad ommad lomad alwa hinna eest ärra, kui mitte, siis jätwad Jummala holeks  mahha, et ilma perremehheta ümberhulkuwad  ja sömist otsiwad. Pöllo ja ma hind on sepärrast seal wägga oddawaks läinud. Eipatoria ja Weodosia makonnas maksab üks Dessjätin (se on 3 wakkamaad) 4 ja 5 rubla höbbedat. Esmalt lähwad keik need innimessed  ülle merre Konstantinopoli linna, kuhho nemmad sealt samad, sedda peab Sultan  teadma, kennel agga nüüd Sina rahwa pärrast enneselgi pea ümber käib. Sannumed wöeralt maalt. Preisimaalt. Lapse ja wadderitte nimmed. Et Preisima tullewase aujarjeparriale  Zummal noort suggu annud, saime minnewa  kord kuulda. Nüüd rägitakse warrudest. Nore printsessi nimmi pannakse Wiktoria Elisabet  Auguste Sharlotte, ja temma risti-issad ja emmad nimmetakse ka kätte: 1) Baieri kunninga proua, 2) Rootsi kunninga proua, 3) Austria ertshertsogi proua, Belgia kunninga  tüttar, 4) printses Alise, lapse taddi Inglismaalt, 5) printses Elisabet, Hessimaalt, 6) Portugali kunningas, 7) Rootsi kunningas, 8) Braunsweigi hertsog ja 9) lapse on no, prints Alwred Inglismaalt. Seal nad nüüd on. Suurt suggu laps, sured wadderid. Nisuggused warrud on ülle ilma kuulsad, meil ep kuulda mitte teise perresse, ja siiski on ristmisse saakrament üks meile ja neile. Jtaliamaalt. Siit põlle jo muud, kui söa sannumid kulutada. Zubba se ammo kartussega  odatud Messina lahhing Sitsilia ja Neapoli söameeste wahhel on nüüd mödas. Sel 8. Julil on se werrewallamisse tö Milasso linna jures, Messina lähhedal, ärratehtud sanud.  Garibaldi mehhed sanud jälle wöimust, lönud 3900 Neapoli meest mahha ja wötnud ka 5 suurtükki nende käest ärra; agga isse ollid nemmad ka liggi 1000 meest kautanud. Hommiko  kello 6 on lahhing hakkanud ja öhto kello 8 löpnud. Kui nad rind rinna wasto söddinud, se on hirmus olnud. Wimaks öhto, kui jubba ni paljo hinge heitnud, on Garibaldi  wäggi ommeti wöimust sanud ja öiskanud:  „Ellago Jtalial Ellago Garibaldi Neapoli wäggi piddi tagganema. Garibaldi on isse omma käega ühhe Neapoli hussarimajoril,  kes tedda tagga aianud, käe öllast mahhalönud; agga ta isse peab ka jallast ja temma poeg öllast hawatud ollema. Milasso lin ja loss jäid temma kätte, ja keik söamona piddi Neapoli kindral ka senna jätma, kuid palja  meestega, mis weel ellus ollid, lubbati temma!  Messina linna pöggeneda. Selle lahhingi järrele on Neapoli kunningas keik omma wägge Sitsilia sare pealt taggasi kutsunud ning se läbbi Messina lin, kus suur lahhing karta olli, ilma püssi pauguta Garibaldi katte langenud.  Neapoli kunningal näitab Sitsilia söas nisamma wähhe onne ollewad, kui Austria keisril Lombardia söas. Tagganeda, ja ikka tagganeda, nago ei tahhaks möegad egga püssikulid  waenlaste peale hakkata: se wöib kül wasto meelt olla, agga mis tehha? Rägitakft ka, et Garibaldi! 300 lacwa (minna ei tea, kui sured asjad need on, ehk kust ta neid ni rutto wälja tömbanud) walmis peawad seisma, misga temma keige omma söameeste ja monaga Sitsiiliast ülle Messina merrekaela pärris Neapolimale tahta minna. Sünnib 245