wsetakse, küllad sedda ommal aeal teada same ja sest siis ka pitkemalt rägime. Jummal lasko keik heaks tulla! sKindral kubberner 22» Julil on meie auwäärt kindral kubberneri herra  omma Peterburgi tekonna pealt jälle hea terwisega Riga taggasi jõudnud. süks kassi pesseb teisti Minnewas  numres räkisime ühhest römo peust, mis Ermesi walla tallopoead omma mõisa wannemattele  walmistanud, ja mis t'e arwate, sõbrad,  se olli tõeste möllemile pole kitusseks. Nüüd antakse meile Ria seitungi läbbi ühhest Latti seitungist römustawad sönnumid ühhest lõust, mis kül näo polest justament nisuggune ei olle, kui Ermesi poolt luggo, agga omma tume polest sellele ka paljo järrele ei anna. Kroppenhowi mõisa wilja küün, kus arwata 80 wakka wäärt wilja sees olli, põlles ärra. Ja mis t'e nüüd arwate, küllawennad, kelle kahjuks se jäi? Mis seal küssida, eks iggaüks kanna issi omma kahjo. Siin mitte  ! Kuulge immet, kust kahjo kandjad tulnud: walla ommad tallopoead pannud nõu, jöudo ja rahha koppikaid kokko, aidand rehhe üllesehhitada  ja pannud ärra pöllenud wilja hinda herra laua peale. - On tõeste arwata, et tallo  perremehhed hundile ei läinud lammast wima. sUus Egga sest üks egga kaks korda põlle rägitud, et Paltiski ja Peterburgi  wahhele raud te tahheti tehha, agga siamale põlle se wee! muud kui paljaks juttuks olnud, agga nüüd ommeti arwab Ria seitung sedda selgeste teadwad, et sest tõeste asja peab sama. Ta peab selle tega ühte lastama, mis Peterburgist Oranienbaumi lähhäb. Kui se imme ükskord tõeste tõeks peaks minnema, siis woiwad Paltiski mehhed öisata. Dünaburgist. sTulle Tulle kahjo ja tulle kahjo! Südda lähhäb üsna kurwaks neist kahjudest, mis ühte puhko siin ja seal kuulda, luggedes ja neist kirjutades. 5) Lätti kele rahwa piris on kaks Kroppenhowi mõisat, teine Walga makondas, teine Ria jaus, kahjo, et põlle nimmetud, kummas Kroppenhowis se kenna tük sündinud. Ehk se meile kül römuks ei olle, kurwa asjadest  jutlustada, agga ei woi meie senna ka kat ette panna, kui need sünniwad. Dünaburgis  on selgemad teadussed korjatud selle sure tullekahjo ülle, mis seal 17. Julil olnud. Tulli hakkas kattoligi kirriko lähhedal ühhest Judi maeast peale, mis modi ta seal hakkanud,  sedda arro ei olle weel sadud. Ct kustutamisse  nõud ni rutto käe parrast ei olnud, sest siis sai tulli roppul kombel woimust wötta,  et ärra sõi 173 ello honet ja arwata 300 körwalist honet; kauba ja warranduste kahjo arwatakse umbes 200 tuhhat rubla. —Oh sa heldekenne! - Kas ja kui paljo innimessi seal otsa sanud, se on alles teadmatta. Kül on halle nähha neid innimessi, kes peawarjust  ja keigest ilma janud, mis neil ommandusseks  nimmetada olli. Ka Kowno linnast ollid Tünaburgi teadussed tulnud, et seal 50 maea mahha pöllenud; pissoke Rosstantsi lin, Wilna kubbermangus, olla muist ma tassa pöllenud. —Oh taewa tädike! panne õige isse kassi ette! Tartust. sKirriko öppetaja seatakse ammeti l6. Zuli! sai kirrikoöppetaja  Eugen Mikwits Noo kirriko peale öppetajaks õnnistud. Sisse önnistamisse toimetaja  olli kindral superdendi assemel praost Willigerode; temma käekörwa! Ollid Pillistwerre  öppetaja Mikwits, Röngo öppetaja Körber  ja Ranno öppetaja Krause. Kirrik olli wägga kennaste krantsidega ehhitud, ja paljo ma ja Saksa rahwast olli iggast küljest kokko tulnud, sedda armast asja näggema ja kuulma.  Essite peti Eesti kele jutlust, parrast Saksa kele. Andko Jummal, et selle meh- . he kulutaminne õlleks kui kewwadene soe wihm, mis igga kuulja süddames Jummala sönna head semet head wilja kandma aeaks. Peterburgist. Möidetud  Telegrahwiga  tulnud Peterburgi need sönnumed, et Taskendi lin, Tatareis ehk Turkestanis, (kus mitto pissemat riki omma würstide wallitsusse  al), sanud Wenne wallitsusse alla. Jubba  mönni aeg olla Taskendi tallopoead ja kaup- 250