buri jure üks pissukenne trummi löja." Sedda  olleme meie keik nenda wälja arwanud ja omma teades seadusse ja süddame tunnistusse järrele teinud", wastas kohtomees, „sest üht sesuggust tohtsime meie üksi sinno jure korterisse  panna, üks wäetim woiks jo kergeste nälga ärra surra. Kaks saksa sõitsid moda maanteed, kus üks tallopoeg möda krawi äärt käies tormama pihuga  nende wasto tulli; kinnipiddades hüdis wannem saks: kas sa ei woi mulle mitte tuld anda?" „O jah wend, hea melega"  — mis ülle saks kortsus kulmuga küssis: sa ka tead, kellega sa rägid? minna ollen  mõisa opmann!" „Kui sa ka kümme kord mõisa opmann õlled wend, tuld annan ma sulle siiski!" wastas tallopoeg. Messilane arstib joosjat. Ühhe saksama seitungi sees seisab luggeda: sealane messilaste perremees, kellel joosja parrema käe sees nenda kangeste lohkus, et se ta! mitte woimalik polnud, kat su-ärs tõsta. Pari aasta eest - se olli kewwadist suid —- heitsid messilassed perret ja ta piddi, tahtko ehk mitte, seal jures awwitama. Korraga sai ta selle haige käe pöidla alla kibbedaste nöeletud.  Ussinaste aeas se tuttaw paistus ülles ja laotas ennast künni künarnukkust sadik ülle käe, agga sellesamma ussinussega, kuidas se paistus tõusis, kahhanes joosja wallo ja pole tunni pärrast olli kässi haigussest lahti. Pool aastat pärrast sedda, olla ta kord külmast wihmast läbbi ja läbbi leotud sanud, siis hakkanud  se haigus tedda ueste näppistama; nüüd lasknud ta melega messilast käe selja peale nõeluda,  ning werend tunniga olnud wallo kaddund  ja ta olla tänna päwani sest lahti. Üks teine tunnistab senna körwa, et temma nendasammoti pari kibbeda messilaste nöelamisse  läbbi ühhest mitme aastase wägga tiggedast  joosjast korraga lahti sanud. Kirjawastussed. F. W. S. Mis ial woimalik, tahhame tehha, agga Teie kirja täielikkult ülleswötta, arwame asjata ollewad. Wägga kenna kui asjad ikka eddasi lähwad. L. T. Jah, söbber! Sure römuga pistaksime Teie kirja omma tasko ja assi õlleks ka sedda wäärt, et sedda kulutame, agga er pease kitsast wärrawast läbbi. Peame sesuggusid asjo senniks tagga warraks hoidma, kuuni tuul ennam löune pole saab pöörnud. Et sesuggusid asjad nüüd weel sünniwad, on kül immeks panna; seal paistab weel hea kord tuimust ja rummalust wäljaü H. K. P. Teie kirri on terwisega meie kätte sanud, agga ei wöinud sekord prukida, olli jubba omma ossa warrandust  tuskus. Tahhame eddespiddi prukida. 63 Lerantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 22. Februar 1866, Teadaandmissed. Perno kassa-kohhus annab seläbbi teada, et 28. Webruaril ja 3. Märtsil, se aasta, enne lõunat kello 11, Üllejöe allewis, mitmed weel mitte prugitawad platsid, krunt-rahha peale peawad wälja pakkutud ja rohkema hinna pakkujale  antud sama. Kes neid sada iggatsewad,  woiwao nimmetud päiwil senna tulla, omma rohkem pakkumist pakkuma. Peruus, kassa-kohtus 3. Webruaril 1866. Kassa-kohto herra J. F. Specht. Oldermann J. G. Puls. Oldermann J. D. Florell. 44. Kirjutaja G. Lehbert. 2 Kellel Räma mehhe Juhhan Hansoni käest, kes ennast Perno linna koggokonna eest nekrudiks  arra münud, õigusega nõudmist, woiwad sedda kue näddala aea sees Perno pea-rahha kohto ees teatada. 1 Pernus, 9. Webruaril 1865. Eesti ma kubbermango wallitsus on 2. Nowembril  s. a. M 1511 lubba andnud, et eddespiddi igga aasta 23. ja 24. Jurri ku päwal Harjo Jani kihhelkonnas, Hannijöe mõisa Kodeli kõrtsi jures üks weiste, hobbuste ja kauba laat saab petama, mis seläbbi teada antakse. 1 Keik need, kes Tali Pörikasiko metsast puid ja palka tahtwad wälja weddada, woiwad/ agga õige pea sealsammas J. Toombergi jures kaupa tehha. 2 Kosse kihhelkonnas, Tallinna kubbermangus, antakse üks karjamõis rendi peale. Selgemat  teadust annab Tallinnas wäikesses Karja ulitsas tislermeister Kühn. 2