..hüa mind appi ahhastusse aeal, siis tahhan ma sind aidata." Meie kaupleminne lähhäb se kewwade kennaste  eddasi. Laewo on jubba wöeraltmaalt meie saddamasse tulnud 28 ja wäljaläinud 17. Ommal aeal tahhame sest könneleda, mis kaupa kegi tonud ja mis nad jälle wälja winud.  Praego on weel liig warra. sßäime Meie linna kallameeste  ön, räime sagi polest, põlle tännini weel parremaks läinud; jäwad se aasta sure kahjo sisse; agga ümberkaudo rannades olla sedda kalla kaunis rohkeste wälja todud. Testama  söbber kirjutab: „Meie merre randa on Jummal se aasta räime kalla polest kaunis rohkeste õnnistanud. Peale näddala päwad sawad nodad ennamiste iggapääw; kül mitte wägga rohkeste, agga ommetige ni paljo, et saggedaste teise hommikuni aega wöttab, notasi  puhhastada. Ostjaid on ka ni rohkeste, et keik järge möda ärra ostetakse ja paljo ei sa weel ni paljo kui tahtwad, mitmed otawad ka jubba mitto päwa. Tänno Jummalale, kes meie rahwa kätte tööd õnnistanud!" Riast. Selle ku 5. päwal, parrast lõunat kello pool kaks, on sealatses Tilo kallewi wabrikus tulli lahti peasenud ja suur wabriko maea keigega, mis seal sees olli, põhjani ärrapöllenud; teised maead janud keik järrele. Kahjo arwatakse 150 tuhhat rubla wäärt ollewad. Kust tulli lahti peasenud, ei olle weel teada. sKohto kulutus linna Et sedda saggedaste ette tulnud, et linna müad omma kaupa rikkuwad ja nenda pettuse kombel  tahtwad rikkaks sada, sepärrast antakse neile üht seadust, mis jubba ammo wäljaantud,  meletulletuseks teada, et ennast kahjo eest teadwad hoida. Aastal 1845 Oktobri ku 31. päwal, anti Lihwlandi kubbermango kohto polest üht enne kinnitud seadust patenti läbbi ueste teada ja seal sees on köwwaste keeldud, et kegi linna kaupleja omma linno, kui kaubale  toob, milgi kombe! ei tohhi seggada egga pettusse wisil middagi sisse panna, mis kau- ps rikkub, egga neid ka mitte nisutada, et kui sedda peaks leikama, müa kange trahwi alla langeb ja keik kullu, mis puhhastamisse jures saab ollema, peab tassuma. Linna ja ma kõhtudele, agga issiärranis walla ehk koggokonna  kõhtudele tehhakse köwwaste kohhuseks,  selle ülle walwada, et eddespiddi üht sesuggust  pettust ennam ei saaks ette tullema ja kui sedda leidwad, et kegi santi kaupa kaubale wiib, kangeste trahwima, egga neid seggatud ehk märjaks tehtud linno petjale enne mitte taggasi andma, kui nad on puhhastud ja kuiwatud ja kui ta ka sedda kullu keik on ärratassunud, mis puhhastamisse ja kuiwatamisse  jures olnud. On ta sedda keik tassunud,  siis saab ommad linnad ja takkud taggasi  ning woib ueste müa. Issiennese wastamisse parrast on koggokonna  kohto kohhus selle ülle köwwaste walwada ning igga petjat kässo waljuse järvele trahwida.  Peaks se agga ollema, et assi surem on, kui koggokonna kohhus sedda woib selletada, siis peab asja holega järvel kulama ja järvel kulamisse protokolli otsuse andmisse pärrast surema kohto kätte saatma. Löppetusseks on kihhelkonna kõhtudele köwwaste kohhuseks tehtud  , sedda üllemal nimmetud patenti igga aasta linna harrimisse hakkatusses koggokonna kõhtudele mele tulletada ja sedda, mis seal kästakse, täi es te täita. —. Et kül se köwwa käsk wälja antud, siis on ommetige nähha, et selle jarrele ei tehta, sest et wäljamaalt weel saggedaste kaebtussed tullewad, et Lihwlandi maalt sadud linnad sundiste puhhastud ja märjaks tehtud, misläbbi nad sandiks läinud  ja saggedaste ka liwa ja kiwwa seest leitud. Ühhed sesuggused kaebtussed, kui se tössi on, tewad Lihwlandi ma linna kaubale suurt kahjo. Ka -kaebtakse selle ülle, et linna prakiminne linnades, kus neid wasto woetud, wägga waene olnud, muido põlleks sesuggune sant kaup wäljamale sanud. Et sesuggust pahha asja se aasta jälle ei saaks ette tullema,  on kubberneri herra üllemal nimmetud kõhtudele ueste ettekirjutanud ja köwwaste käsknud selle ülle walwada, et se seadus, mis 35. Oktobril 5845 aasta! ueste wälja antud 162