vahWMs iggal -pool^-arev tähhendab ja kui fuuv Msso on, egga zab wnnast ' omma--- priuss-- sees' ja -temma .-läbbi öttttetUMaks ei te,egga ennest, õnnetuse feppaks ei sa. Piddo löppetusel lugges üks seltsi lige enneftst tehtud selle pidds kohta wägga ommaliko  laulo ette, mis keige piddo wöerastele römust meelt teggi. Löppetuseks' tänname omma Jubell plddo tallitajaid keigest süddamest nende waewa eest, ja soWlme wägga tössises armastuses, et se room, mis nad piddo wöerasts tallitust jures  näinud, neile ja meile jädawaM römuks wöiks Ma» ' ! n . > Ommalt maalt. -WOrKNst» sZeä minKemiseLuggesime  kord ühhe ja kord teist jöe laggunemisest-ja.  jeä-minnemisest mis keik kaunis warra omma kaant pealt ärralükkasid; agga Meie wanna Perno jöM seisis waggusi, otse kui põlleks tal sellega rutto olnud. Tulleb  aeg tulleb nöu, ütleb üks wanna sonna ja nenda näitas assi ka temmaga ollewad. Zeä olli issiennestst ni waene, et warblastki hea wisiga ei tahtnud kanda hakkas ta 24. Märtsil, pealt poolt sure silla asstt nattuke ttkuma , teggi ni paljo laggedat wet, et innimestd  pädidega woisid ülle sada; aggä Maarja päwa öhta hilja hakkas jeä minnema ja hommiku  olli tee lahti, et padid keetmata eddasi taggasi käia woisid jeä olli kaddund, mönned  arwad kamplad läksid, kui üksikud linnud weel teiste järrele; jeä minnemine olli ni waggusi,  et kellegi! kartust egga ehmatust polnud, nago st mönni aasta on. Parwe mehhed ollid,  ehk kül wessi kaunis maddal olli, warsi parrast jeä minnemist wäljas, ja praego jubba ni rohkeste, et ennam rümi põlle, kuhho seisma  woiwad jada. sZubeli piddo Saime modalmnud näddala Tartust Zubeli piddo ksmite  polest kirja, kelle läbbi igga koggoduse lauto juhhatajat omma lauljatega pällu takse, sealatsest laulo piddust, mis tullewa Jani kuul seal saab ollema, ossa wötta. Kuida suleme, on kutsekirjad igga koggoduse öppetaja katte läkkitud, et ommu Muto seltsidele woiwad tea- däantza, Mö »öu Tarto wendaM on; ftpärrast:  ei -Me stdda etu ktrja -sõnnilt  sia üllsswöttaMS, sest st 0n jo mmdogi tuttaM / waid niMwetame agga lühhidelt ni paljo siin> et laulikuid sekna tulla pakutakse, et laulo koor ftläbbi suremaks ja st Zubeli pidds täislikyMÄks saaks. Ka kutsutakse keM, kellel: laul armas, sinna wöeraks tulla ja sowitakse  wägga, et õige rohkeste ossawötjaitz kokko tulleks. Selle ülle pallutakse, ni pea km woimalik, wastust anda, ka s ja kui mitto lauljat kohhegilt koggodustst Jubelipiddule  tahtwad tulla, mis labbi siis komiteel woimalik õlleks ne il s, kes Zubeli piddust ossa tahhaksid wötta, tarwiliftd piddo laulud õppimiseks kätte läkkitada. Need smnatsid trükkitud piddo laulud peawad m llühhikest aea parrast, km meil ette walmistamistks ülle jäeb, ni kerged õppida ollema, km woimalik, et lauljad neist seks aesks jaggo saaks. Et kõrgem laulo kunst, mis pikkemat ja süggawamat  ettewalmistamist nõuab, meie essimeftl Zubeli piddul weel mitte igga kihhelkdnna laulja assi ei woi olla, issiärranis, kui meil waewalt werend aastat ettewalmistamiftks  aega antakse - on muidogi mõista. Sepärrast  on seks kergemad, ägga komite arwates  ommerige sündsad , lõbbusad wisid waljaotsitud,  mis sures kõris hõlpsamad kokko laulda.  Kui meie laulud sel surel römo päwal, kus Eesti lauljad hulgani ühhes kõris laulwad,  mitte liig kirjud ja kunstlikud ei olle, siis andko Zummal, et nemmad tännolikust, rõõmsast süddamest töuswad; neil saab siis ka wissist omma illo ollema. —Selle piddo hakkatus  on 18. Aun il. Kuida kuleme, olla wöerad lauljad nenda pallutud kokko tulla, et kirriko kontserti proow jubba 17. Zuml, parrast lõunat kello kaks woiks algava. Essimesel piddo päwal (18. Zuni!) saab Tartus Maarja-kirrikus seks pallutud õppetajate läbbi Tänno -Zummalatenistus  ja parrast lõunat waimolik kontsert ollemä.  Te is e l päw a l ennelõunat ilmliko kontserti proow ja parrast lõunat ilmlik kontsert.  K olm andam al pawaO tullewad nSitse laulud, kus mitte keik kõrid ühhes koos ei lau!a,  waid igga laulo koor sedda laulo, mis temmal  keige tutwam ja armsam on. 107