Rootsi kunningas Prantsussel wöeraks. Rootsi kunningal olli jubba ammo  lust Prantsusse keisrit watama minna, sest temma wannemad ollid ka mannast Prantsusse  innimessed. Nüüd on kuulda, et omma wennaga Jakobi päwal senna jõudnud ja lahkeste  sanud wasto wöetud; keiser Napoleon on wägga römus olnud ja neile hea melepärrast  muisso annud. No miks mitte? Rootsi kunninga issaissa olli Prantsusse kindral Bernadotte,  kedda endine Napoleon Rootsi aujärje  peale panni. Nemmad on jo üsna landsmannid, separrast põlle nende sõbrust immeks panna. Mönned targad innimessed ütlewad, et neil peab ka Saksa ja Danima tülli parrast nattuke nöupiddada ollema, agg.a kennel' nad sedda kulutawad. Amerika södda. Sest on nüüd paljo jutto seitungides ning isseärranis wiimsest lahheygist, 8. Zulil, mis põhjapoolsed kautasid.  Kes söa-ammetit tundwad, ütlewad, et nemmad piddid kautama: nemmad ep olnud parrem ennast selle wasto walmistanud. Kui nad weel ükskord nenda möda pead sawad, küllad  siis targemaks lahwad. Nende surem hädda tulla nende omma uhkussest, misga nemmad löunapoolsid waenlasi mikski ei pannud, künni  werrised pead said ja paljo kautasid. Nende  iggalt poolt kokkojooksnud söamehhed ollid  wähhe enne sedda püssirohho haiso tunnud,  teggid suga hirmus paljo, agga kui tössi tagga olli, pöörsid Lerwed rüggementid waenlase  tulle eest pöggenema. Peale sedda andsid  nemmad waenlasele liggi 2 kuud ilma asjata  walmistamisse aega ja pärrast laksid 45,000 mehhega 70,000 wasto. Kuida se teiseti wöis tulla? 9 tundi ollid nad siiski murdnud, enne km põhjapoolsed täiste eest ärrapöörsid, agga siis ka mitte ei tagganenud, nago. lahhengides saggedasre sünnib, waid ülle pea kaela pöggenesid ja omma söariistud ja mona mahha wiökasid, et ruttem eddasi saaks. Kui paljo kummagi poolt langenud, ei õlle weel mitte teada antud. Agga lõpnud  ei olla södda sellega weel ammo mitte waid pöhja poolsed kirristada hambid, walmistada  ueste ja tahta nüüd öiete mehhewisi peale hakkata. Küllab sealt tullewad eddespiddi  weel mitmed lahhengi sönnumed. - Ehk kül hea hulk jubba neid on, kes „lissa-lehti" on tellinud, siiski wöiwad mitto weel olla, kes sedda ka tahhaksid tehha, ja sellepärrast anname neste teäda, et tännase Postimehhega jubba 3. „lissaleht"  wälja tulleb. Kes meel tellida tahtwad, neid pallutakse mitte ennam wibida; sest kui paljo teame  meie üllearro seisma trükkida, ja se õlleks pahha, kui hillised telliad essimestest numridest ilmajääksid.  „Lissa-lehhe" pole aasta hind on „Postimehhega" ühhes tellitud 40 kopp. ja ilma „Postimehheta"  45 kopp. Tellimisse kohhad on tutwad: Tallinnas Ktuge öe Ströhm ja K. Wasfermann, Tartus Th. Willandis jaksa öppetaja Kurresares H. J. Jürgens ja Pernus W. Borm. Maal pallugo lüggejad omma koggodusse öppetajaid ehk muid ustawaid innimessi tellimisse waewa ennese peale wötta. Ka „Postimees" on weel Neärist sadik, kui ka pole aasta wisi, 1. Julist eddasi, sada. 255 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee Provmzen gestattet den Druck, Censor R. Jacoby. Teadaandmissed. Tallinna Piibli koggodussest antakse teada,  et sure Piibli trük enne Mihkle päwa  walmis ei sa. Th. D. Luther. Tallinna Piibli koggodusse tallitaja. Abia laat saab tännawo 4. ja 5. Septembri ku päwal petud. 1 Kes Tallinnas omma lapsi kolitada laskwad, wöiwad neid Nitteri ulitsal sikretär Grünreich maias M 578 korteri ja kosti peale anda. ' Trewer. I Annan selle kulutusse läbbi teada, et ma nüüd apteekre-ulitsal Starti maias ellan. Tallinnas, 1861. E. Oehren, naesterahwa tanno ja . kübbara teggia. 3 Ärrakaddunud. 'VZ 20. Julil on üks hõbbe tnbbaka toos Jäddiwerre ja Hallinga posti wahhel ärrakaddunud;  kes sedda Perno trükkimaiasse ehk Tallinnas uurmaakre Mülleri jure wiib, saab S rubla höbb. leidmisse waewa. 3