walgesse weel aega, olla nad weel kord nattuke tee körwa Oja Mango tallusse läinud, watama mis temmal aitas ja kui tuggew luk aidal ees. Oue sades, wötnud nad sahha rauapu seest wälja ja sellega kangutanud aida ukse lahti winud temmal pari tsetwerti ossa rukkid, ühhe tsetwerti wäärt odre, rukki jahho, linno ja kaks leisikast wöid ning 25 rubla rahha ja ühhe kaela rahha ärra. Otse sel aeal, kui-mehhed aitas asjo kokko pannemas olnud, ja üks hobbüstega wärrawa tagga odanud, läinud üks Tammiste walla pobbelik, nimmega Zuhhan Bahmann, mõisa teole. Kui senna sanud, kus mees hobbüstega seisnud, küssinud ta: küllamees, mis sa siin otad? mis peale ta kostnud: teine läks sisse kaero ostma. Zuhhan jätnud tedda senna paika ja läinud omma teed. Hommiko päwa töuso aeal tulnud Oja perrenaene mõisa ja kaebanud, et margad aida ärralöhkunud ja puhtaks risanud!  Siis olla ka Zuhhan räkinud mis temma näinud, ja et ta neid hobbosid ja wankrid  wägga hästi tunneb, kui ta neid näeb, sepärrast laskis mõisa wallitsus Juhhanit naesega  kohhe linna minna, sealt posthobbosid wötta ja järrel soita. Ja nenda olla nad ka Äudro maanteed kaudo künni Lindi kõrtsi sõitnud,  seal olla ööldud, et nad keddagit põlle näinud möda minnewad, sõitnud nad sealt otse Poisikse kõrtsi ja et seal ka keddagit põlle nähtud,  sepärrast sõitnud nad linna pole taagast ja enne kui Kihlepa kõrtsi olnud sanud, tulnud mehhed tubliste sõites nende wasto, wiis meest istunud Vankrite peal. Zuhhan piddand  postipoisiga nõu ärra, et kui nende liggi samad, omma hobbosed risti tee peale ette pöörwad, et küllamehhed ei pease möda sõitma;  sel kombel sanud neid petama. Selle peale, kui Zuhhan hobbuste su körwa kinni karranud ja küssinud; teie ollete need kaerde ostjad? karranud nelli neist wankrite pealt mahha ja jooksnud metsa, agga üks janud wankre peale ja lubbanud nendega linna tulla; põlle kaugele sanud, karranud ka mahha ja otse metsa. Kuida Zuhhan ütleb, olnud igga mehhel püstolid kasas, sepärrast põlle ta julgenud  neid tagga aeada. Hobbosed ja wankrid olla kül käes, agga mehhed keige rahhaga kaddund.  Kahhe mehhel olnud Willandi modi rided selgaö ja kahhel krono hallid kued ja tutsparid ninna al, keik nored mehhed. Selsammal ösel on ka Tammiste mõisa kõrtsis, teo-howis Tammiste walla peakohtomehhel, ta wankre pealt, kus ta issi omma krami jures magganud, nahk kaela kot ärrawarrastud, kus kannikas leiba, wöi-karbid ja kindad sees olnud. Teisel hommikul sõitnud ta linna jure järrele ja sanud ka warga kätte ja kes se olnud? Tammiste  omma walla mees Z. H. kes teisel päwal  soldatitega sillakohto läbbi tornist, kus ta pearahha wölla parrast istunud, senna todi.  Pandud mees ni kohhe jälle torni ja peab nattuke otama, mil waewa palk saab kätte tassutud. Riast. Meie aulik kindral supertenti vi. Kristiqni on 4. selle ku päwal omma reisi ja sinodi piddamise pealt kalli terwisega koeo taggasi  jõudnud. Peterburgist. Rigi teadaandja annab teada, et selle ku essimesel päwal Liwadiast telegrahwiga sönnumed tulnud, et sure Majestäti  Ketserina terwis, kes ennast nattukest olli külmetanud ja sepärrast haige seggane olli, aega möda parraneda, egga praego ennam sedda wähhematki kartust põlle. Suur Majestät meie Keisre Herra issi, olla kalli terwise jures. ei tahha weel otsa sada, ehk neid kül üks teise järrele teiste seast wäljanoppitakse ja senna sadetakse, kus nende tö ennam middagi kasso ei sada. Praego olla Peterburgis 24 meest jälle sepärrast  kriminal kohto al ja et neil 50 tunnistuse  meest järre! kulada, sepärrast wottab üllekulamine  ja otsuse andmine nattuke aega, enne kui sellega walmis sawad. s Prantslase  Peterburgi  wenne seitung teab könneleda, et Prantsuse  rigiwallitsus Wenne rigiwallitsusega otse sesamma suggust ssbruse seadust sowida tehha, otse kuiva ta Austria rigiwallitsusega aastal Z 866 teinud. Kronstadtisk. sPö Hja-Amerika Põhja-Ämerika maast olli üks nurk ka meie sure ja armolise Keisre Herra wallitsuse al, mis Keisre Herra agga pari aasta eest Amerika  ühhendud rikide wallitsuse kätte andis, 302