ei sa tehtud? ! ' Meie armas Eesti rahwas -on selle- polest saggedaste wägga köwwa peaga ja arwab omma tarkust ennamaks, km sedda, mis üllemad ja öppetud mehhed selle polest käskiwad ja sest tulleb Ms,. et wahhest ennestele  suurt kahjo teWad; WSttaksid nad parrem sönna kuulda ja käsko täita, lähhäks assi" paljo parremine» 'Ka olla innimeste kallalt willi-többe leitud, mis mõnda meest mahhamurdnud. Se többi on wägga kurn ja pahha többi, mis naljalt sedda cjärrels ei jätta, kes ta näppo sattub! .... Lsppetusseks öeldakse: „Km sureks meie tallomhwa hadda ja pudus õige saab minne- MK, kus nüüdse wiljü Malduse aeäl ellajate surm ka hakkab mässama, sedda ei woi kegi ärraarwata» Üht sesuggust ellajate katko többe woib agga pea jälle kaotada, kui keik seädussed,  kässud ja rohhitsemissed täieste täidetud sawad, mis selle peale öppetud mehhed käskiwad  ja sedda peab iggakord aegsaste tehtama;  agga mitte siis, kui többi jubba woimuse snnese kätte sanud, siis on raske tedda kautada.  Bikaua Mi kässud ja seadused paljad surnud tähhed tallorahwa keske jäwad, ei põlle neist wähhemadki kasso. Peterburgist. sßgbba ja metsa põlle  mi sseHkirjotakse Moskwast, et Peterburgist  wasto lõunat, tulli wanna modi ikka eddasi  põlleda/nenda et Nikolai raudte wankred umbes kaks sadda wersta, pakso suitsu ja wahhest  ka ellusast kullest peäwad läbbi minnema. Te kõrwas, nihästi parrem kui pahhem pool on tulli ju bba pari saea wersta laiuöselt metsa ja rabba ärra polletanud; iggalt poolt leiab tulli jurikaid ja kuiwa rohho, kedda möda kerges te eddasi lendab ja mönnes kohtas ni te liggi tikkub, st sedda rikkuda tahhab. sWiljasagi lokus sest.Peterburgi  saksa seitung könneleb wilja sagi lotussest,  mis ühhest ja teisest kubbermangust teada antud. Ehk kül need sonnumed ammu enne leikust ollid, siiski olli ta ühhel aeal, kus jubba arro sada wois, kuida wilja wäljaandmme saab ollema. Zgga kubbermango sönnum on siin allamal leida : Simbirski kubbevmangust Zuml n et ilmad  seal wägga head ja wilja kassule ni om- mased on, et wsi sowida. Ennamiste  igga- pääw säeab natttuke. MihNM Rukkis on täis öides ja kaugelt Me, meW pea» Ka nissud on jubba õitsemas!» Otse nendasamma on ka sui willi wägga kenna, et parrem ei sünni ollema», Rshhust Heinamade peal ei õlle ka pudu ja sedda mdetakse jubba holega mahha» Keik, mis siin praego ollemZ könnnelenud, juttustawad seitungid Simbirski ja Pensa kubbermangudest, kus üks wilja saak odata on, kelle sarnast ammugi eWakM ppM olnud.  Hiljemad sönnumed ütlewad lum ku löppetusKl wihma ülle janud ollewad agga willi kaswada wägga kennasts. Bessarabiast kirjutctkse 28. Zunil, et neil sest päwast sadik igga pääw wihma olnud ja mönni pääw mitto korda. Keik wiljad pöl? lude peal olla wägga kennad ja illusad, muud kui talli nissud olla nattuke kehwad, kellest ommetige keskmist saki lodawad sawad. Üks reisia, kes neid maid läbbi reisinud, ütleb keik wägga head ollewad mis middagit ei jätta sowida  ülle. i 2 Donstsi makormas ütleb rahwas wiljad ni kennad ollewad, et ammust aeast ennam üht sesuggust leikust põlle nähtud. Jeneseiskis ei olla luggo suggugi sandim. Ilmad peawad wägga korralisssd ollema ja sepärrast ka wilja wäljad wägga kennad. Rahwss  olnud kewwade imme aggar, põlle mitte ükspäinis omma mannad pöllo lappikessed semendanud, maid ka paljo usi maid jure teinud,  sest et semet ni paljo antud, kui kellegil agga tarwis olnud. Witebski kubbermango sönnumed põlle mitte ni head; seal olla põud paljo pahha teinud, wilja kasso kängo pannud ja rohhi heinamade peal olla pea ärra kumud. Monnes makonnas  kus liig pallawus olnud, on monni suggu wilja häddast üllestöusnud, nenda kui linnad ja kaerad. Nukkidest lodawad ommetige wähhegi  sadamad, sest need piddand ennam kuiwa wasto. Otse nendasamma olla ka Dreissa, Polotski ja Gorodokt makonnades. Toido wiljad olla mõnnes kohtas wägga waesed, agga öunapu aead jälle ennamiste wägga prisked. Polama rahwa! olla ka, kuids Warshawi seitung könneleb, pissut lotust omma wilja wäljadest sada; suur palla teinud enne aega 255