Perno Postimees ehk Näddalileht M 17 »864 Kahheksas kesknäddal 22. Aprillil.j aasta. Ses lehhes seisab. Suri Üllestöusmisse Pühbasid. Ommalt maalt: Rohkest räime sagist. Wina mümissest. Sure tükkide wallamissest. Telegrahwi seadusse õiendus: Nurrin niiske wilja parrast. Rahwa kartus. Koli assutussest. Tallorahwa sadikud. Wöeralt maalt: Söa sönnumed. Düppeli kantside peale laskmissest. Japani sadikud. Garibaldi Lerwis waene. Bormholmi saarlaste palwe. Jutto jätkud. Suri Ülestõusmisse Pühhasid ollerne neil päiwil pühhitsenud, kus koggodussed rõõmsast süddamest laulsid: ..Nüüd Kristus surmast tõusnud on, Halle, Halleluja!" agga kas keigil need sönnad ka tõeste ühhest usklikkust ja pattust pöörnud süddamest on tulnud, sedda teab agga se, kes isse surnust üllestöusis ja sedda suurt ärralunnastamisse tööd löppetas? Oh et keik se suur pühha ristikoggodus omma  Onnisteggia üllestöusmist õlleks öiete pühhitsenud, ja iggaüks ka omma ue innimesse polcst üllestöusnud, et se temma sees ue wäe ja rammoga wöiks wallitseda, sest muido mõistab  se suur pühha meid ükskord hukka. Andko Issand, et meie siis, kui se iggawenne ülestõusmisse  pühha kätte tulleb, pühhadega iggawest Hallelujat wöiksime laulda; agga ma kardan: et neid wagga rohkeste on, kes neid kallid pühhasid ennam lihha- kui waimorömus  pühhitsenud, egga põlle seal jures mitte selle peale möttelnud, mis pühha kirri ütleb: ..kes lihha peale külmab, se leiab, lihyast hukkatust, agga kes waimo peale külmab, se leikab maimust iggawest ello." Kelle meleA pühhakodda armas, se põlle ka mitte unnustanud omma  süddame põhjast Issandat selle ütlemata sure armo eest kiitmast ja tannamast ning on wist öhkanud ja öölnud: Issand on üllestöusnud, se Ellowürst on surma ülle möimust sanud! Kas olleme siis omma ue-innimesse polest üllestöusnud, woi maggame alles rahhõlist omma patto peapadja peal? Need kes sedda wimist armastawad, samad kül ükskord üllestöusma, agga hirmuga sedda iggawest üllestöusmist näggema. Mis eest meid Issand hoidko! Ommalt maalt. Per««st. räime sagist.) Sedda kalla pütakse meie randas igga kewwade;  agga otse kui pöllomehhel keik aastad wennakse põlle, nendasammoti ka kallameestega luggu räime sagiga. Mönni aasta on saak rohkem, teine aasta jälle wähhem, nenda kuida  taewa Issake neid jaggab. Tännawo olla mönned seltsid oige rohkeste sanud, nenda