1862. aastal 4 pärriskohha peale 9000 rubla ja ülleültse 192 pärriskohha peale 302,800 rubla intressi pabberides laenatud olnud. Sealt on taggasi maksetud 18M0 rubl., agga 800 rubl. jälle ueste wöetud, nenda et aasta löppetusses  ülle pea 285,500 rubl. eest pärrismade eest rentpabberid rahwa käes wäljas olli. Peale sedda olli aasta löppetusses rentkassast weel 46 ue pärriskohha peale 59,600 rubla abbi pallutud. Wirromaalt. Zöhwi kihhelkonnast tulli meile kirri, seal seisab nenda sees: «Armas Postimees Sinna ajad selle 5863 aasta 4dama numri allustuses oige illusat juttu, mis igga Eesti-Mees römoga kuleb ja Jummalat tännab kõige selle hea eest, et ka Eesti-marahwale kolid seadetakse, kus kõik need tarwilikkud asjad, mis Tarto koliramato sees seiswad, holikalt öppetakse ja ka nored innimessed Zummala sönnas, laulus,.  palwes ja mönnes muus tarwilisses öppetusses  kaswatakse. Kui agga seisab, et seal jures ka weel saksakeelt öppetakse, siis panned  kesket head jutto saksakele järrele tähhenduse  märki (*), mis mind alla lehhe nurga  peale ajab wahtima ja panneb mind mõtlema:  kuida peaks se sönna, mis mulle ja mo armsa Eesti-wendadele wägga armas on, *) Kui kegi omma parrema teadmisse järrele middagi hea ja tullusa arwab ollewad, siis peab temma sedda tunnistama, ning ei wöi selle peale madata, mis „Postimehhel" maggus ehk happo on. Sago temma ommad mutsud, kui ta neid teninud on. (?) Tulleb agga kuskilt ehk kuidagi wisi EestiraHwale middagi kasso, siis on keik hea. Nisugguses asjus ei tohhi ühhe Eestimehhel  teisega tülli tulla, se õlleks möllemile teutusseks.  Kuid ni paljo peame ütlema: kui kegi kaddedu  st Eestirahwa wasto tahhaks „Postimehhele"  süüks panna, siis lasseks se allati märgist möda,  kui tal muido ka kümme silma peas olleksid. Jal ei seisa meie saksakele wasto, kuid sowime agga, et selge eestikeel enne selget saksakeeli pingi alla ei kukku. Mis keles kegi omma emma keige esmalt nimmetab, sedda peaks temmale ka keige pealt öppetatama. Üht peab teggema, agga teist mitte teggematta jätma. Hea assi ei tohhi peaasja eest ärralükkada. Muud mõtted jättame luggejate möttelda ja üttelda. „Postimees." sulle, armas Postimees, üks suur sümapind ollema? Kui ma sedda tahhendust loen, siis näen warsti teise sönna jures, et need ei olle mitte ennam Postimehhe ommad sönnad, kes ennast siit sadik allati ..minna" hüidis, agga nüüd korraga nago sure hulga ja uhkusega ennast ..meie" nimmetab. Sesamma sönna tunnistab,  et Postimees selle tahhenduse al-könne, ühhe nisugguse wöera walla mehhe käest laenuks  on sanud, kes ennast uhkusega ja tarkusega  taewa aitaks ja Eestimeest ma pinna alla waj utaks ja ennam sealt ei lasseks wälja tulla saksakeeli õppima. Saksa rahwas öppiwad kolides, prantsuse-, inglise-, ebrea ja muud wöerast  keelt, ja ükski Eestlane ehk makele-mees ei ütle, et nemmad selle läbbi Prantslaseks, Inglaseks  ehk Judiks sawad; no kuida siis se..Meie", kelle muud nimme ma selle üllemal nimmetud postimehhe kirjast ei leidnud, sedda tahhab lota, et Eestimees siis Saksaks ehk Wennelaseks  saab, kui ta saksa-ehk wennekeelt öppib. Ärgo kartko ka ükski, et se noor innimenne kes kirriko kolis käib, ennam omma Eestimakeelt  ärra saab unnustada. Koliramat on jo temma Eesti-keli, mis temmale ommale ta omma kele sees wõib kõige parremaste õppetada.  Kui Eesti noore innimesele nõu antakse,  esmalt siis hakkata saksakeeli õppima, kui ta jo keik makele õppimissed on wälja õppinud, siis tähhendab se nisamma paljo head, kui õlleks saksa mehhel siis weel tarwis hakkata  laddina keelt õppima kui ta jo uniwersitäti  peale lähhäb tuderima. Agga armas assi on se, kui Eesti noor innimenne kohhe kolis hakkab teiste öppetuste körwal ka saksakeelt  õppima ja kui ta jo sedda mõistab, siis on temmal sesamma õigus saksa- ja wennekeelt  räkida, mis saksal ja wennelasel on ma-keelt räkida. Minna ollen ka Laiusse kirrikokolis  saksakeeli õppinud- agga se ei olle mulle mitte tännini waewa teinud, waid wägga  paljo head. Ei olle mul tarwis olnud sedda kottiga selgas kanda, waid se on mulle ka sureks abbiks olnud mo iggapäwase. leiwatenimisse  jures. EL olle minna ka weel mitte prowesseriks sanud omma saksakele öppimissega,  agga just ni kaugele, et jo omma 59