omma kirriko ehhitust allustanud. Sealt woiks meie Tarto linna eesti koggodus middagi õppida,  mis jo mitte hingede Palest wähhem ei õlle, waid surem. Mis seal wõimalik on, mikspärrast peaks se siin wõimatta ollema? Ka kolimaea tarwis on nemmad seal kõrwas weel 1300 rubl. korjanud, sest et nende lastele koli nisamma ruttu ehk weel ruttem tarwis on. Ehk nüüd nende kirrik egga kool kül walmis ei olle ja mõllemate peale weel paljo pudud, siis on nemmad ommeti lotusses peale hakkanud ja tewad, mis neil ial wõimalik ou. Noh, seddasamma tehkem meie Tartus ka. Hea asja tarwis, kui meil usko on, ei Pudu Jummala egga hea innimeste adbi. Wöeralt maalt. Preistmaai, nenda öölda, hakkawad jõed jubba waggusam jooksma. Sõdda on mödas, woidopiddud ärrapetud, parlament tarwilissemad asjad ärratallitanud ja mõnneks näddalaks koeo läinud.  Kunninga awwalikko kulutusse järrele Shleswig-Holstein,  Hannowri-, Hessi- ja Atassauma Prankwurti linnnaga on Preisi rigiga ühhendud ning selle rigi kubbermangudeks sanud. Tehko se nüüd endiste watlitsejatele ni paljo pahha meelt, kui teeb/meie ei wõi sedda keelda egga ärrapöörda, agga rahwas ei kauta seal jures middagi, waid saab enneminne kasso, ja surem kasso on se, et põhjapoolne Saksama nüüd kindlama  põhja peal seisab kui enne, kus ni mitto kutsari ühhe pukki peal istusid ja iggamees ommal  wisil sõita tahtis. Kui Preisi kunninga made ühhendamisse kirri wälja tulli, kulutas kü! endine Hannowri kunningas sure healega seitungides, et temma sellega rahhul ei olle, agga mis se keik aitab. Kus on selle asja kohtomõistja? --- Ilmalummala loata ei olle kül mitte sündinud, mis Saksamaal tännawo sündinud on, agga sedda tundwad ja tunnistawad keik, et Bismargi pealu sees se plaan jubba mõnda aastat walmis seisis, mis järrrle nüüd keik õnneks  on läinud. Praego on ta isse maal haige, kui kergeste ehk raskeste, ei tea meie, agga tõdetakse  omma joosjatõwwest jälle parranewad. Austria ei hammusta kül praego mitte Preissi, ei olle hambid, agga ta südda on temma  peale ni tais, et La keik neid raskeid hoopa, mis ta sauud, Preisile kül ial cgga ellades ärra ei unnusta. Arwatakse, ka et sealt poolt Saksi wastopanneminne tulla. Italiaga olla nüüd rahhoseadus ouuueti walmis sanud. Wenetstania  langeb Austria rigi küljest ärra, muido peawad  pirid ennamist wauna kohha peale jama, ehk paiguti wahhe nihhutud sama.  Rahhapudust  ei arwata Austriamaal muido kadduwad,  kui nemmad omma kirriko ja kloostri warra rigi tarwis ei prügi. Kui suur se surnud warra seal õiete on, ei tea kegi selgeste, sest piiskoppidel  ei olle mitte asja, sedda keigile kulutada; agga selle järrele, mis nad 1849 kord isse olla polost suust nimmetanud, olnud sedda 3W miljoni  kuldnat, kui mitte hea tük ennam. Tahtwad  nemmad siis sedda rigi kassuks ärraanda? O mõtteke! Agga kui Austria selle polest teeks nago Jtalia, kes sedda seiswat warra wõttis ja nüüd kirrikute ja nende teenrite eest seadusse järrele murretseb? Kas Austria sedda ial teeb, on teadmatta; ehk leiab weel muud nõu. Randis sarelt ei tulle weel rahhosõnnumid, waid Paljo ennam sedda, et mässaminne Türklaste  wasto ikka weel suremaks lähhäb. Kreeklastel  olla seal omma suggu ohwitserid eestjuhhiks.  Esmalt ollid mässajad 600 meest kautanud,  Parrast 3000 Türklast mahhalönud ja Egiptusse abbiwäggi laewade peale taggasi aeauud,  kui keik tossi on. Nemmad tahtwad wäggise  ja wäggise Kreka kunninga üllamaks ja Türgist lahti sada. Nende lahhengi sõnnumid on sedda karwa, kust Poolt nad tullewad, Türgi ehk Kreka poolt, sepärrast kulukse kord kord teist wõito sanud ollewad. Amerikamaal on omma präsideuti ja kongressi  tülliga teggemisi küllalt, ommeti ei lasse nemmad ka Kandia asjo silmast, sest mitmelt poolt kardetakse ikka, et Kandia massamisse läbbi weel hommikomaal paljo surem sõatulli Põllema süttib. Wõib olla; sest Türklast Cüropamaalt keige nende Sultaniga omma teed sata, õlleks muido hea kül, agga kes peab temma rigipärria ollema'? Et Pärrandusse jaggamisse jures suur tülli Lulleb, seeb se kartus on, ja sellepcirrast waatwad ka Prantsussussed ja Inglased ni terrawaste  ühhe silmaga öhio, teisega hommiko pole. 315 Won der Censur gestattet. Dorpat, d. 27. Septbr. IM.