mhHet leida Mi." Made. peal Mud-sM.ckMis 'Wbba -bmais-'wslge, '-mnM OmüMMl Wisti jsdka ammugi Dörad M hakkMub loma> agga kaerad ja MM, olla sure yöua labbi koggoniste  kaddunttd, neist ei pea Middagi lotaollema,  Heina Mk peab neil ka wägga waene VÄems; Müsika marjad olla keige ennaM korda läinud. Nisso ja kartuhwliW ei tea nad MMühtige öÄda, lödawav ommeKge neist middagit saWadc Meie stmv ja armolins KmSre Proua on aasta terwise ksssutusse parrast salle wälja male Kissmgi linna sõitnud  ja Keisre Herra ennesel olla nõu km terwise  wee prukimine mödas, omma sure ja armoliss  Proua järrele minna ja taggasi tulles Berlinist läbbi ka Preisi kunningast kord watama  ja temMale woeraks minna» Krahw StackelbeG, - WeNnema sadik Prantsusse ma pea lmnas, M ka Kissingi linna Keisre Prouale  wasto söidnud, tsdda terretama ja wasto wõtma. Kuida kirjutakse, peab Odessa rahwas  rämus ollema, sest nende põllud ja wilja wäljad lubbada neile rohket leikust. sUed rahhad.s Peterburgi seitungid andwad teada, et ued ühhe ja kolme rublased pabber rahhad Zuli ku löppetussel ka samad wälja antud. Saea rublastega ei arwata enne kahte aastat malmis sadamad; nende tsggemissega põlle meel hakkatust tehtud. - Peterburgi seitungid könnetewad, mitmest  kubbermangudest sanud teadaandmistest, ilmade ja wilja seisuste ülle nenda: ..Bogustawist  kirjutakse, et allaline põud keik wilja watjad ja heinamaad ärrakörwetanud. Suiwilli,  kui häddast pole jalla pikkuseks sanud, olla pead wälja aeanud, mis agga keik tühjad,  nenda et neist ei wilja egga pöllo-pöhko lota põlle. 12. Junist sadik on wahhete wahhel  wihma olnud, agga olla wiljale hiljaks janud, ei aita ennam middagi; sepärrast hakkawad  ka wilja hinnad jälle tõusma. Mitte paljo parrem luggo põlle Bessarabia maaü Suur põud ähwardab Lnnimessi ja ellajaid  nälga jätta, nenda et Hersoni linna ja maksnna wannemäd tahtnud kokko tulla nõu piddama, mil kombel, kui mitte rohkem, siis ommetige post - hobbustele tädwitawat mona mUrretstda. WkolajewsN okse stsamMa luggo,. kange põud körwetadK keik ärra. Zuni kuul koggonud mürristamisst pilwed saggedaste kokko; agga lahkunud otst ttendasamma jälle ärra, ilma st piiska wihma olleksid andnud. Witnast kirjutakse, et nende wilja wäljsd, keiki piddi wägga waestd olla> mis suur palla ärrapölletanud. Sursm ossa pöllomehhi ei loda mitte sewet kätte sawad.  Rahwa waesusse ja waüna wilja warrandusse  pudust parrast, sest keik magasinid on tühjad, on nälg ukst ees. Häddast on neljas ossa pöldusi küllitud, kolm neMndiko stiswad teggematä. Kownv Vubbermang olli kannini keigil tuttaw wilja ait, kust ikka rohkeste wilja wäljamale läks, agM st aasta ei poste stddagiwört ommast käest, mis söawäed  tarwitawad. Söa wäggede üllemad olla 250 sällitust ehk 4000 shetwerki rukkid raudteed m oda Preisimaalt, Königsbergi linnast Kswno linna tua lasknud, ja willi Kownus 10 kopp. tfttwerdi peal oddawam on, kui Peterburgis, kus jubba willi Muidogi dawam, kui Kownus. Palso waestm, km Kownus, on luggo sealt ümberkaudo kübbermangudega,  kus pöllomaad waeftmad ja stpärrast  ka wilja saak koggoni wÄene on. Paljo rõõmsamad on sönnumed, mis Orelist tullewad; sealt kirjutakse, et nende talli wilja wäljad wägga kennad olla, agga kahjo, et minnewa aastast wessist aesga keik põlle stmet mahha sanud, paljo pöldusi jänud küllimata, sest tulla siis, et monnel middagit leigata põlle. Sui-willi, mis kewwade warra mahhatehtud, olla Mai kuul sure wihma läbbi paljo kahjo sanud, mis hiljem küllitud, olla kül pari näddalist põua läbbi taggasi jänud, parrast agga korraliste ilmade läbbi jälle kõssanud,  nenda et nüüd kaunis rohke leikus silma ees odata. . Ma allune tulli.) Zuhba pikkem aeg pölleda Tsarskoje-Selo raudte lähhedal selle sure pallawusse ja põua läbbi sealane rabba. Tulli pölleda ma al ja minna keelmata eddasi, sest et senna kegi tedda kustutama ei sa. Paks suits seista allati ma peal. Arwatäkse  sedda maad, mis tulli jubbä labbi käinud, wiis ruut wersta suur ollewad. Zn- 230