jäime nattuke piddama ja tahhan sulle sest üht ja teist könnelda. ,'Danima pealin Kopen hagen (Danikele: LWbsllkgun) ei olle meitest kül mitte wägga kaugel,  ommeti tundmatta küllalt. Lin on kaunis suur ja illus, liggi 150,000 mmm. ellawad sees, seisab maddala, tassase kalda peal, kus mulle paljo uhkeid  honeid, suri kirrikuid, kunuiuglikkud lossid, ausambad, weepurskawad kaewud (Fontänid) illusad haljad alleed, mitmed tulewesked zc. silma paistsid. Merrelahhe linna al, mis nad Btlömmen hüüdwad,  on wägga hea saddam. Saddama ülle käiwad  3 pu silda, kellest üks 300, teine 440 ja kolmas  üksi jallainnimestele üllekäia 1200 jalga pik. Saddamast käiwad mitto kanali linna sisse, nago Peterburgis Newajõest. Teinepool linna on pik järw, kust Kopenhaaglased jogi ja sögi wet sawad. Kopenhaag on ülleültse illusaste ehhitud, kus puhtad ja tassased, agga otsast ka kitsad ja köwwerad ulitsad, ka mitmed sured turroplatsid sees ja uhked maeäd ümber. Lin on kahhes jaus: uus ja wanna lin ja wanna linna jaus seisab kunninglik loss Kristi anburg, kanalid ümber ja ümberkaudo paljo muid suri maeasi, nago nimmelt Börsemaea wägga weidra torniga ja ue linna jaus kunninglik loss Amalienburg, kus kunningas isse ellab. Dilisangid käiwad iggal pool linnast labbi, muist raudtee peal muist muido: maksa 3 kopp. ja lassi tük maad käia, kui südda kutsub. Üllepea wõis siin õige oddawalt aeg widetud ja kehha täidetud sada. Nabwas  näitas ka kaunis lahke ollewad, mis isseärrauis kaupmeestest wöin öõlda, kellega meil wöera innimestel  teggemist olli, need näitsid wägga õiglase modoga  ollewad. Agga ulitsapoistest, kedda sia wägga rohkeste olli sigginud, ei olnud meil suggugi piddo. Juhtusid need keddagi meest krono mundris ulitsa peal näggema, siis ollid karjakaupa tagga ja aeasid  rahha peale, nago oli eksid nemmad Mustlase kolis sedda õppinud; wabhel hakkasid üsna sabbast kinni, ja kui segi ei aitnud, siis näitsid keelt. Meie ei sanud neist saggedasle muido mitte lahti, kui astusime tõlda ja sõitsime eest ärra. Siis piddid kül mahhajäma, agga näitsid keelt ehk weel muud hullemat, mis ei sünni räkida. Linna tagga on wägga suur ja illus kunninglik aed, kuhho kõiki sisselastakse, ja selle wasto weikesem metslinno aed, kus mitmesuggused, agga mitte wägga arruldased lomad sees on. Weiver kül, siin lastakse kuulsas Tiroli aedas ka wankre liugu kõrgest mitmekürnlisseft  mäest alla: lendad kord alla, kord üllesse, nago merre laenete peal, et essiotsas südda tahhab seest wäljahüppata. Iggapääw on seal musikandid mängimas, ja näidetatse köitsnggu immetempusi. Pühhapäwal olli aed kennaste gaastulledega walgustud  ja mitmetsuggu tullewärti olli lust nähha. Aeda sisse minna, maksab 1 Dani mark ehk 12 kopp. hõbb. ja aea sees on kõik sellesamma hin- naga sada, kui muial linnas, ja mitte nago mönnes  muus paikus, kus nisuggune melejahhutus hingerohho hinda maksad. Linna rahwas näitas Lemmast ka paljo ennam luggu piddawad, kui kõrtsipaigust.  Ehk kiil innimessi nago murdo kous olli, ei olle mo silmad joobnuid mehhi mitte näinud, olgo siis wäljas ulitsate peal, kus, nago meiegi pättuste jures, ka mönni mehhike wasto juhtus, kes omma kehha ni olli turrutanud, et ilma politsei abbita ennam  jalge peal ei seisnud. Kopenhagj politseiteenritest  pean agga ütlema, et minno melest auwäärt truid mehhed näitsid ollewad. Olgo ni paljo lühhidelt sest linnast, kust meie Suurwürstina Maria Weodorowna  on Lodud, kes sel aeal alles omma wannemate jures koddo olli. „Agga meie pikkateemehhed ei wöinnd Kopenhagi  ellama jada. Künni !7. Aprilli ku päwani jäime senna, siis tulli jälle märg te jalge alla. Selle aea sees juhtus meile laewa peal ka õnnetus: üks madrus kukkus masti otsast mahha, esmalt laewa pöiksilla kassipu peale, mis purruks läks, ja sealt laewa lae peale teise madrusse kaela; agga Jnmmal tännatud, kumbgi ei sanud suurt wigga, ja said pea jälle terweks. Kronstadti reidi peal kukkus  enne sedda ka sellesamma masti otsast underwits mahha, agga se önneto mees lõi esmalt nimmetud  kässipude wasto külje kondid katki ja parrast laewa lae peal omma pea purruks! Mõnne tunni parrast piddi hinge heitma. ,-Meiega nhhes seisid sel korral ka hulk muid Wenne laewo siin linna al, kellega sel aeal Suurwürft  Konstantin Nikolajewitsh Dani kunningale  olli wöeraks tulnud, kelle languks samine siis y.'eel ni lahhedal ei olnud, kui nüüd.  Nimmeid  päwal (17. Aprl.) tulli kask kõige reisilaewa- Rle, miunikut tehha. Suurwürst tulli isse meie laewa peale ja satis meid Jummala nimmel pikka tele. Selle peale hõiskasid madrussed hurra! ja suredtükkid kömmasid weel jummalagajätmisseks siis auras laew öhto pole eddasi. ~Kui ümber Danima tippo Saksamerde ollime  sanud, tõusis torm, et hirm olli wadata. Merri mässas kui pörane ja laenete turjad lendasid möda tuult. Maea kõrgused rohhelissed laened kobrutasid walges wahtus, kargasid kange möiramissega ühhe teise järrele, kui tahhaksid nad laewa ärraneelda. Laew wintsus ühhelt poolt teise ja taewäs üllewel näitas senna ja Leuna lendawad. Tihti ei wöinud ilma kinnihoidmatta jallal seista. Mis laewa rumis  wähhe mahti sai likuda, põrrus ja weres, et kollin ja praggin tagga olli. Pimmedas sättendasid  laenete harjad, torm ullus mastides, agga laew ei läinud wasto tuult suggugi eddasi. Hirmus illo on tormise merrel! Kes koddo ahjo äres istuwad ja jalgo kõigntawad, ei tea unneski mõtteida, mis wallo merremehhel niinggusel aeal on. Õnneks ei teinud wihhane merri meile surema! kahjo, kui et 267