selsammal wisll ollid enne sedda mahhamaetud. Et aus pappike warsi kinni pandi, on müidogi mõista. Temma assemel ei tahhaks meitest nünd kegi olla. Oh teie warro kaelad I Kes pergel sedda õlleks mõistnud mõttelda, et nemmad  ni kurja teo peale sumvmatmist piddid kurjaste  prukima! Säh, ussu weel Polakaid ja nende juhhvtajaid!! —- Wõeralt maalt. Austria ja Preisi juttud ei öölda Shleswig-Holsteini  pärrast ka mitte hästi kokkosüudiwad.  Austria arwab, et Preislane liig paljo woimust nimmetud hertsogimade ülle eunese kätte Püaü kiskuda, agga Preislane uurriseb jälle was- to, et temma wähhemaga mitte Wbi ei sada, kui tal ülleültse ommast raskest söawaewast, mis nende made parrast näinud, mingisuggust kasso piddada sama. Mis temma tahta olla, ka Shleswig  -Holsteini ommal tarwis ja tullus. Sõawäed,  ma ja merre peal, piddada Preisiga ühhendud  sama, Preisi kätte sõasaddämate ehhitus ja waliitsns jäma, uendasamma ka wäljaspaolne rigi tallitus zc. :c., wähhemaga temma ei tahta leppida, ja seeb se on, mis Austria liaks pan'  neb. Mu saksa rigikoggo ja suur hulk Shleswig-Holsteini  rahwast tahhaksid ikka euue onuna hertsogi alla sada ja hertsog ning temma rigi-' wa nn emad tehko siis Prcisiga kokkoleppiugut ja kaupa. Scdda ei tahha agga PreiSlane, waid enne peab temma tahtmiune täidetud sama, parrast  fago hertsog wallitsema, kes siis eunam ümber ei wõi kääuda, mis enne kinnitub sauud. Nende asjad on alles üsna kalo peal. Preisi onuna seadusse tundjad kuida telegrahw kulutab  —7 olla knuuiugale sedda nõu „Wõtta Shleswig-Holsteiu üsna ärra, siis om assi ärratettm" Saab nähha. Parlamentis on Preisi asjad ka alles wcmna kohha peal, waidleminue  knl jnbba allustud, agga otsussest ei tea meel m'ddagi öölda; sest Preisi Parlamentis jahwatawad  jnbba mõnda aastat kaks kõwwa kiwsiii,  mis head jahho ei te. —Austria wallitsus, kus tuttaw rahhapudus ni suur on, tahta kutsuda sel ja tullewal aastal omma wäl- Mndmist 20 miljonit kuldnat kokkopiggistada, agga rigiwannemad ja rahwasadikud õhkada ikka weel Parlamcntis, et se paljo ei awwitada. Prantsusst junnnala surmast. Se pealkirri wöib pärdik kuulda olla, agga seuna ei wõi minna parrata. Kui Prantsussed aastat 1789 suurt mässamist teggid, mis parrast uil hulluks läks, et kümme päwa näddalas seati ja muud sellesarnast hullotempusi tehti, siis Pandi seal' maal ka üks naesterahwas kes keigemecste prudil ammetit piddas, sures Parisi kirrikus, mis nüüd „innimesse mõistusse templiks" nimmetadi, Lummata  assemele. Etläwat Äummalat ei piddand snnam vllema, ehk Prantsussemaal ep olnud temmal middagi ütlemist , mnimesse mõistust ööldi Jummal ja uimmetud keigemeeStepruuttemma  nahtaw kujo ollewad, kedda häbbematta sonnade ja teggude läbbi anuStadi. Prantsussed  auustasid sel aeal mõistust, mis neil ammeti  ennam ei olnudki. Mõnne aea parrast piddid sedda närritempo mahhajätma ja teiste innimeste wisil jälle ellama hakkama. 9!ende „mõistusse jummal," ninnuetud naesterahwas,' piddi pärris lummalale jälle rumi andma, piddas omma Prudianmietit eddasi, kaddus' wimaks arra, kegi ei küssinud tedda tagga. Kimalinne norus, ruttulinne terwisse kurnamine' ja willets wannadns, on sähhärduste keigemceste prudide ellolnggu. Prantsusse „mõislusse jummal"  on agga 99 aastat mannaks sanud ja nüüd hiljuti 539. Sept.) sures wacsusses, melel nõdrusseS ja silmapimmednsses arrasurnud. Kas ta.enne surma elloteed otsinud, ei tea minna mitte. Agga surnud on tcmma, se on sõssi. —? Prantsusse „mõistusse jummal" on kül surnud, agga mõistus ellad alles ja sedda tahhetakse, isseärranis meie päiwil, saggedaste Jnmmala assemele panna, ja mitte üksi Prantsussemaal.' Tihti arwatakse meie päiwil mailma lomissest ja üllespiddamissest just nendasamma, kui Jutturamatns  kärbes kirriko ehhitamissest. Parisis on keskelt läbbi igga neljas laps, mis ilma sünnib,  ilma issata. Minne laida sa Prantsussi, kül sa siis kuled! Uemad sönnumed. ' Tarkust. Ue eesti klrriko tarwis on Palwe  päewal laudude eest sissetulnud 65 rubl. 76