tule ehk weega. Sõitjaid on wähhe. . Sellepärrast  on ka sõidopawad mudetud. Enne tulli ja läks Dilefang Ria ja Perno wahhel igga paaw, agga 12. Webruarist sadik mitte ennam kui 3 kord näddalas, se on^: Ikiast. Plerno ja Tallinna esmaspääw. Plerno kesknäddal. Plerno ja Tallinna laupääw. Pernust. Nia pole pühhapäwal. Nia pole teisipawal. Nia pole redil. Tallinnast. Plerno ja Niga esmaspäwal. Plerno ja Niga neljapäwal. Waljasiitmisse tunnid on: Riast kello 8 hommiko, Peruust kello 2 pärrast lõunat ja Tallinnast kello 9 õhtul. Tarto laat. Sest seisab sedda ja teist kirjas/ mis just keik mitte laulma ei aia. Laat on mödas, agga temmast on mönni lait üllesse  pandud. Tarto linna rahwas kartwad, et kui luggu parremaks ei lähhä, kui tannawo  olnud, siis kadduda nende „jäarmark", mis neile muido Neari kuus paljo kissa ja kasso toi, wimaks üsna arra. Kaupmehhi ja kaupa tulla küllalt kokko, agga mitte kauba ostjaid, ja sealtep se wigga tulleb, ja se luggu surretab keige suremad saksa ladad. Tännawu olnud assi wöera kaupmeestele ni waene, et wägga mitto neist on üttelnud: /,wimast korda ja mitte ennam!" Mönnest koddanikust, kes wöera kaupmeestele podiplatsi wälja ürisid, ei laula Tarto „Jnland" mitte kidolaulo. Uks maiaperremees turro äreK hpl on kuulda kül wötnud ühhe ainsa weikse toa eest kolme naddala pealt 200 rbl. lada-üri! Mis piddi sealt weel kaupmehhel üllejäma? 17. aastat olli wöeras igga aasta  Tartus käinud, agga nüüd olli kindlat nöu wötnud: „mitte ennam!" seddasamma ollid ka mitto teisi üttelnud. Keik sedda kaupa,  mis Tarto saksa ladale müa todud, olnud  ühtekokko 485,930 rubla, se on liggi pole miljoni eest, agga mitte wies jaggo ep olle müdud sanud, se on 80,000 rubla eest. Kui nüüd kaupmeeste worirahhad, kal- lid.ürid ja üllespiddamist mahha arwame, siis wöime kül möista, et nende kaapsad raswased  ei wöinud olla. Peab agga kaupmees üsna  ilma kassota ehk koggoni kahjoga labalt taggasi tullema, mis lusti peab se temmale teggema, teine aasta jälle Tarto minna? Wöeraid kaupmehhi olnud sel aastal 62 meest, se on jubba minnewa aasta wasto 29 wähhem. Riama rentkassa. Mödaläinud aastal  on tallomade ostmissega meie kubbermangus  otsekui tule wahheaeg olnud. Rentkassa polest ep olle ennam abbi nõutud, kui 1999 rubla, ja seddagi ühheainsa kohha peale. On se taadri hinna surus ehk mönni mu wigga olnud, sedda meie ei tea; aggaj sel aastas mis praego kaes, näitab assi terrasem minnsh wad. Zubba wanna aasta löppetusses olliö 59 perremeest, kes pärriskohte osta tahtsid rentkassast abbi nõudnud, ning se pallutuh abbi teeb ühte kokko wälja 68,799 rubla. —- Enne sedda olli pärriskohtade arro ülleültse 188 tükki ja kui need 59 jure arwame, saab neid 238. Aitummal 238 pärrisperremeest ühhes kubbermangus, on assi ka ja tunnistab ommeti  nigi paljo, et need päwad seljatagga on, kus mitte üht ainust ei olnud. Pärriskohhad  on tallo seisusse jurikad; midda ennam ja köwwemad, sedda parrem. Endise 188 pärriskohha rentkassa abbi olli 292,799 rubla ja arwame üllemal nimmetud 59 ue pärriskohha  tarwis 68,799 rubla senna jure, siis on ülleültse 238 pärriskohtade peale 361,499 rubla rentkassa polest abbi antud. Tõeste üks kallis assi. Lasko Zummal pärriskohtade arro rohkeste kaswada, sel kombel kaswawad Eestirahwale jured alla. Tallinnama kubbermangus  on se assi kül alles üsna hakkatusses  ja pärriskohtade arro ep olle meie teäda weel mitte 29; agga põlle wigga! Aeg ja kannatus on ennegi immet teinud; aeg ja kannatus on ka meie luggu hopiö parrandanud  ja parrandab ikka weel. Tallinnamaalt. Tänno kirjast. Tallinnamaalt  tulli meile kirri ja seal on nenda  sees: 60