oddawamalt wilja, kui präegussed wilja hinnad  on. —Olonetsa kubbermango wallitsus  näeb ette ärra, et nende jõud, ni kõrge wilja hinnädega, nago praego on, omma rahwast  ei jõua ülla! piddada, sepärrast on memmad  teiste kubbermango wallitsuste käest abbi pallunud. Keik nende warra olla 56 tuhhat rubla, paljuks sest saab?! Jgga makonnale jaggatakse temma hädda ja pudusse järrele wilja, mis ommetige ammugi ni rohke põlle, et sellega läbbi sawad. Keige waesem luggo on Somemaal Uleaburgis; seal maksab praego leiwa nael 5 kopp. ja waene rahwas sööb leiba, kuhhu keikisuggust jätko jure pandud.  Keigilt poolt tullewad rasked kaebtussed  warguste ja wäggiwaldse tõde ülle. Rahholik  assi maantede peal on otsas, nenda et kegi ei julge ennam omma assa tallituste parrast  uksest wäljaminna. Reisimissed linnade wahhel on koggoniste seismas. Wargad ja rööwled hulguwad seltside kaupa möda maad, kelle seltsi ka naesterahwas heitnud, ja tewad  keik kohhad, isseärranis küllade ümbert, koggoniste kolledaks ja hirmsaks! Wõeralt maalt. Preistmaalt. Seal on rigi wannemad kokko tulnud ja Z. selle ku päwal omma ma päwa nöupiddamessi allustanud. Nende allustusse  troni könne olla ennam rosi kui kibbowitsa.  kimbo sarnane olnud; sest et seal rahyust  könneldud, mis Eüropa neitsit sülles hoida.  Keik Saksama asjad, mis monne mehhe mõtted seggama pannud, sada rahholikkul kombel tallitud ja korda sadetud, mis keikide mele parrast ja auustusse wäärt olla. Vürstide  ja wallitsejate rahho nöudminne, olla rahwa sowiminne. Se kartusse wäärt könne, mis hiljoti rahwa keskes likunud, otse kui peaks Eüropas middagit karta ollema, on asjata  olnud. Roma asjus õlleks weel mõnda, mis murret tehha woiks, agga et Preisi ja muud teised suremad rigi wallitsussed paawsti olma ei tal)ha hakkata, waid sowiwad, et ta putumata senna jäeb, kus ta on; separrast oa ka senna igga tüllile aed ette tehtud, et keik rahhule peab jama. Mürago siis wanna Garibaldi omma seltskonnaga, ni paljo, kui südda himmustab, ommetige ei woi ta middagist  tehha; peab wimaks rahhule jama. Jtaliamaalt. Se olli 9. Oktobril, kus wanna Garibaldi üht kulutusse kirja wälja satis ja hakkas nende sönnadega: „Siin ollen  ma jälle teie jures!" ja Oktobril olli Monte Retondo jubba ta käes. Praego istub  ta La Spetsias wangis. Kui sedda pöggenemist  Kaprera sarest Liwornusse Napoleon I pöggenemissega Elba sarelt tähhendakse, siis woib ka La Spetsia saart St. Helena sarega  tähhendada.: — Kui wägga ka need mollemad  mehhed omma seisuste ja ollemiste polest  ühhe teisest lahhutud ja emal, ommetige on Prantsuste seitungid nende mönnesugguste seggaduste aeal, mõnda wanna Korseni pappa näppust wastowötnud ja omma tasko pistnud, kelle seas. ka se olla, et temma paawsti ilmalikko  wallitsusse polest otse seddasamma mõtleb,  mis wanna Napoleon !. Keiser Napoleon  näitab ses asjas teises mõttes ollewad,  sest muido ei kannaks ta wanna paawsti mitte omma politika Amade sees; mmdo ei seäks ta tuggisid paawsti ilmalikko wallitsusse troni ümber, et se ümber ei kukkuks. Ta astub  wälja, kui mees, kes Ztalia asjo jälle korra peale tahhab seäda ja nenda õiendada, et wanna pühha issal middagit kahjo ei saaks sündima. Agga mis nüüd? Saab La Spetsia wanna Garibaldile seddasamma ollewa,  mis St. Helena wanna Ponapardile? Kui Jtalia söa-wäed kirriko rigist ilma püssi paugutamata wälja lähwad, siis on nenda, et nõdrem waggewama eest pöggeneb ja mütsi mahha wöttes kummardab ja ütleb: aulik herra! Agga mis siis? Peab Prantslane kui issand woi herra Jtalia ülle wallitsema ja teggema  mis tahhab, otse kuida se Mehhikomaal olli? Jah, sel korral ollid põhja Amerika ühhendusse.  tiwad omma seestpolise soa läbbi ärraleigatud; agga kui aega möda jälle said kaswanud, hakkas ka nende õnne täht jälle tõusma ja Mehhiko katsja täht kollatama 374