sime, kelle Põld ellada liig Pissuke ja surra liig suur õlleks? Ei, mo sobrad, kui ka meie asjad weel ammo kuldsed ei olle ja weel mõnda, parrandamist  tarwis on, siiski ei parranda sesuggune  plaaster meie hawo ka mitte. Meie olleme jubba üllemal üttelnud, et igga assi igga rahwale ei kõlba ning ei woi lõppetades ka muud üttelda. Ommalt maalt. Tarkust» sWaeste Meie linna waeste holekandminne on mödaläinud  aastal 29,100 rubl. maksnud, se on liggi Z rubl. igga innimesse peale, ja kui 700 waest, kellel abbi tarwis, mahha arwame, siis tulleb weel ennam. Sest rahhast on kokkotulnnd:,, abbiseltsis"  14,000 rubl., linnawallitsusse polest 13,000 rubl. ja kirriko waesteholekandjate läbbi  2100 rubl. Minna ei Lea mitte üttelda, kas mõnni mu meie ma linnadest omma rahwa  hulga kohta ennam head teeb omma waeste holekandmisseks. Agga waeste kirja püüdwad  ka mitto sada, kes kül ausamal wisil omma  leiba wõiksid tenida, ja selle ülle peaksid ennast keik need habbenema, kes otsego kirbo ja täide kombel põues ja peas teiste higgist ja waewast  püüdwad ellada ja lassewad ennast weel kanda. Waeste eest hoolt kanda, on kallis assi, agga selle peale on ka terrawaid silmi tarwis. Mitme waesus on hirm ts eest. Tööd, tööd, murretsege iööd! Tö kautab waeste hulka, ja seks on Paulus üht kallist sõnna üttelnud: „Kes ei tahha tööd tehha, se ei pea ka mitte söma," siis on jut otsas. Wanno ja nõdro, wäetimaid waesid lapsi, ehk wiggasid ja häddalessi  awwitada, kes isseennast toita ei jõua, se sn meie keikide au ja kohhus; agga ettewatamatta  waeste andide läbbi neid kurradi peapadjaks  tehha, sellega teme tullist patta.  Tehkem  head, agga nenda, et meie head tehhes mitte  kurja ei te. Monne „waesel" on ennam, kui sel, kes Lemmale peab andma. —- Wsrro makonnast. sKuida wargust kätte Se on hirmus assi, et innimeste  seas ikka weel ni paljo hundisuggulasi ellad, kes külma werrega tukki Lombawad, kust ial kätte sawad. Nemmad ei karda mitte wargust, waid üksi warguSse üllestullemist. Ehk teise sennaga:  nemmad ei karda mitte häbbi egga tullewat  nuhtlust, waid üksi omma nahha wallo, kui wargus wäljatulleb. Oh mo lummal, mis saaks ka meie Eestirahwa seas ettetullema, kui keik wargus üksi lummala nuhhelda jääks! Siis peaksime, ommad silmad pähhä kinni sidduma,  muido warrastakse neid ärra. Kuulge, mis Wõrro poolt sõbber meile kirjutab»  - Wanna-Koiola walla perremees, M. Seder Põlwa kihhelkonnas, kel ennesel wihhosauua  ei olnud, läks Jõulo laupaaw koolmeistri sauna ennast pühhade wasto puhtaks pessema. Seal leidis ta 2 popsimeest ka eest, kes seddasamma  teggid. Agga need ollid essimessed taskopühkiad.  Perremehhel ei tulnud melege, et temmal rahha kukkur püksitaskus olli ja 29 rubl. - rahha sees. Ta panni rided ivälja wöörkotta ja läks sisse. Kui waljatulli olli rahha ammo jallad alla sannd ja omma teed läinud. Ta küssis, otsis -- keik õiged, ei tea kegi, kuid 29 rubl. Ollid läinud, kui Lahhbd, wiska 30 rublaga takka järrele. Muidogi teggi se perremehhe Jõulud  kurwaks. Risuggune tü? rahha on kergem minnema, kui tullcma. Peale pühhade palluS ta wallatallitajat ja kohtomeest järrelekulama. / Nimmetud popsimehhed kutsuti kolimaeasse ja wõeti ette. Agga ollid nemmad enne salganud, siis salgasid nüüd ka. Keik küssiminne ja ussutaminne  olli ilmaasjata. Kui mu nõu ei aitnud,  hakkas tallitaja neile lummala nuhtlust ja ärraneedmist ette Pannema ja nago Moses neid manitsema, et meestel ihhokarwad Püstitousid. Siis laskis neid minna, ööldes: „Nüüd minge ja katsuge, kas rahhulisse süddamega wõite ellada  ja lummala peale mõttelda!" Mehhed läksid. Pari päwa parrast olli rahha kolimaea akna wahhele Pandud, kus wäljas poolt klaas katki olli ja wieaastane laps pabberit seest poolt juhtus  näggema; agga 9 rubl. pudusid. Mehhed said ueste jälle mamitsetud, et koppiko wargus ja rubla wargus lummala ees üks wargus on zc. ja et üllekohhus kellegi kottis ei seisa, waid nllekohtust  isse, nago kassipoega, kotti pistab ja hukkatusse sisse wiskab. Ennäh! teisel hommikul  kölkusid 9 rubl. perremehhe ukselingi kulges keik kä!" 65