kui 13 meest, kes sesugguse priusse pakkumissega  rahhul olnud. sPrantsuste pahhandus Sakslaste piddudest.j 6. Oktobri! piddasid Sakslased suurt Leipsigi lahhengi 50-aastast mällestusse Päwa. Se lahhing (1813) murdis Napoleoni kaela ja peastis mitmed maad temma ikke alt. Parrast sedda lahhengit ei sanud ta ennam jallale künni tedda Helena särele sadeti. Sähhärdusse pawa mällestus teeb Prantsustele happo meelt, agga senna ei wõi Sakslased Parrata. Kui kegi ennast rvmustab, et ta karro kaerast mahhalasknud,  stis ei wõi ta selle peale wadata, kas se teiste karrude meled heaks ehk pahhaks teeb. Nenda ka Sakslased. Mis nemmad senna wõiwad  Parrata, et nende waenlane Prantsus olli. On üsna weider kuulda, kuida Prantsusse seitungid  Sakslastele püüdwad ärraselletada, nago õlleks Napoleon, kui Saksamaad jalge alla tallas, neile weel suurt kasso saatnud, mis eest nad 50 aasta järrele peaksid tännama. Hul kül, kui kegi mo toa Põllema pistab ja parrast, kui ma sure waewaga ue toa ollen ehhitanud, tanno pärrib, et mul nüüd uem ja illusam tubba olla, mis temma kurja teo läbbi tulnud. Märka kennad Prantsussed! Mõnnesuggused sõnnumed. Prantsusse koliseadus. Keiser Napoleon teeb omma koddomaial ka paljo asjo, mis wägga kido wäärt on. Nenda on Lemma hiljuti käsko annud, et sealt ma külla koolmeistride paastopäwad  peawad ärralõpma. Kolmeister peab lahke melega kolitama, agga mitte raske melega näljakäppa immema. Pudulinne õppews lastele teeb ennam kahjo, kui sandid heinad lammastele.  Sepärrast peab koolmeistri palk nenda ollema, et ilma leiwa murreta ellada wõib. Siis leidwad ka koggokonnad iggal aeal koolmeistrid,  kes paljad nimmekandjad ei olle. Igga külla kolimaea peab omma näo ja teo polest nenda ehhitad ollema, et teistele eesmärgiks wõib olla; kui koggokonna jõud senna male ei üllata, siis peab teist nõu petame. Nenda kässib keiser Napoleon  ommal maal, ja sähhärdusse kässo eest peab igga mõistlik innimenne aitummal andma. Kartohwlid ülletalwe hoida on mitme! kaunis kirjo assi; tahtwad saggedaste keldris sandiks  minna. Kui tahhate, ma annan head nõu. Kes kartohwlid keldrisse Panneb, murretsego enne hea hulk üsna kuiwa mulla tolmo ehk sõelutud kiwwisöe tuhka (mitte pu tuhka ehk lubjatolmo), ripputago esmalt I ehk 3 tolli paksuselt keldri põrmando peale, pango kord kartohwlid ja ripputago  jälle tolmo wahhele, muda et pea keik kartohwlid sest kuiwast tolmust middagi enneste ümber sawad ja sel wisil pango kord korra peale. Keige peale saab weel 4—5 tolli paksuti tolmo pandud ja nenda seisma jäetud. Keik niiskust ja auro, mis kartohwlid walja aeawad, kissub tolm ennese sisse ja toit jääb kuuni kewwadeni wärskeks ja terweks. Solatükad ei te kül suurt wallo, agga kegi ei tahha neid ihho illuks kätte peal kanda. No kuida neist lahti sada, kui nad kord kätte peal on? Pea kinni, ma ütlen. Wõtta aptegist 1 Drahma kromsäure (Chromsäure), panne 2Drahma wee sisse ning segga ümber. Sest rohhust lasse 2 kord päwas tilgake solatüka otsa peale tilkuda, mis läbbi solatügas mustja pruni karwalisseks lähhäb. Nelja päwa Parrast kabi musta korokest noaga mahha ja tilguta ueste ja nenda eddasi, künni 3 näddala parrast solatükad kadduwad ning ennam taggasi ei tulle. Sesinnane arstiminne on koggoni ilma wallato. Kärbsed on tutwad koddolinnud, kes kutsumist  ei ota, waid pallumatta piina ja mu toido kallale söma tullewad. Kus neid sui aeal Paljo siggineb, seal on nemmad sureks tülliks. Loorberi ölli nemmad ei salli. Seal tulli terrane mees hiljuti selle nõu peale, teggi walget wärwi, panni hästi Loorberi ölli sisse ja pintseldas sellega omma  toa seinad ärra, ja wata immet! mitte üks kärbes ei pistnud ennam jalga temma tuppa. Hirede ja rottide wasto. Need terrased  lomad ei õlle kuskil maeas tundmatta. Naesterahwas  karjuwad, kui neid äkkiste näwad. Kuida neid kautada? Leika kibbedad mandlid peneks, te need pissukesed tükkid nisso pütt jahhuseks ehk meel parrem, Zeru neid penikese suhkro sees, (sest hiri su tunneb ka mis maggus on), panne 7