järrel arwatakse, kust ta keige tullusam ja kassulikum  läbbi tehha. Tallinna poolt sowitakse sedda wägga, st se tö nüüd sel kibbedal aeal saaks ettewoetud, kus rahwas, kes praego kibbedas nälgas on, teniötust leiaks. Wanna rikkas baron Steiglitz, kellel Narmas arruto suur wabrik, peab ka wägga sowima, et se tehtud saaks, ja kuida kuulda, olla ta ka malmis  rigiwallitsust ommalt poolt awwitamas. Sure leiwa pudusse parrast olla Moskwa- Smolenski raudte lubba telegrahwiga kätte läkkitud, et ruttust töle moiwad hakkata. Seddasamma  tõdetakse ka Paltiski te polest. Kolm plani olla ministeriumile ettepandud, kuhhu te peab wäljatullema. Essirnesse plani järrele Peterhowi raudte peale, Ligowo jama; teise pläni järrele Gatshina te peale ja kolmanda  järrele Peterburgist, Tallinnast läbbi künni Paltiski; same nähha, missuggust keige parremaks petakse? su e d 1 v-ru Wannad Ivrublased  tahhetakse nüüd ka tenistussest lahti laska, kelle assemele jälle ued aötuwad. Mis modi ued peawad ollema, on jubba üllemattz. polest teada antud ja selgeste kuida nad wälja näwad. Ka neil peab, otse kui 25 - rublastel, üks pilt woi näggo keskpaikas  ollema; agga mitte ennam Tsaar Aleksei  Mihailowitshi, waid Tsaar Mihael Weovorowitshi  pilt sees seisma. Wladimirist. tab seal wagga wöimust, nenda et ka naesed ja lapsed sellega üsna raiskus olla. Peterburgi  seitung ..Jnwalide- toob üht kirja, mis ta sealt olla sanud, kasa, ja seal seisab: Kurjateggiad, kedda Wladimiri kubbermango kohtö ette todud, kus nende sü üllekulatud, on awwalikkuks sanud, et kolm neljandikv sedda kurja, miksparrast kohto alla langenud, joobnust peast teinud. Jomisse többi lagguneb  rahwa seas wägga laiale. Seal jowad keik, wannad ja nored, naesed ja lapsed. Lapsed  ei habbene kirriko pühhil preestrite silma ees ka mitte wina j omast. Need kes selle peale peaksid watama, et se többi ni üllekätte ei lähhäks,  katsuwad weel selle eest rohkem hoolt kanda, et sedda märjokest ilma sure waewata, iggal aeal ja iggal pool sada õlleks. Kes peawad nüüd Need ollema, küssib kirjutaja, kes rahwast kaösinussele peawad maenitsema, et nad ihho ja hinge p olest hukka ei lähhäks?" Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kuida se iggal pool, nenda ka Preisimaal, et wannad okslissed seädussed silledaks raiutakse ja mõnned ka koggoniste metsa wissatakse. Se juhtub innimeste keskes  ikka, sest keikide taskud põlle ühhe tassa täidetud, et teine wahhest teise käest laenab ja sedda nimmetud aeal ei jõua tassuda. Endised  wannad seädussed pannid neid, kes omma  wölga ei jõudnud tassuda, sennist wangi torni, künni wölg piddi tassutud sama. Nenda olnud se ka Preisimaal. Nüüd olla agga rigi üllemad sedda ärranäinud, et se mitte nenda ei woi minna, sest egga tornis keddagit rahha tenistust põlle; sepärrast kiskunud selle lehhe seädusse ramatust wälja ja wissanud metsa ning pannud ue assemele ja selle järrele woiwad  agga need lukku tahha pandud sada, kes ennast pankrottiks tewad; agga ka seal ei tohhi neid peale kuus kuud wangis piddada. Se teggi Preislässele paljo tülli, ni hulk päid, nago Saksama põhja ühhendusse koggus  on, ühhe kübbara alla panna; agga kuida praego seitungid könnelewad, on assi kaunis kennaste läinud, ning tännawad lummalat, et nihästi ammetnikud, kui rahwas, iggas paikas waggusi olnud ja janud, et tust pealt wadata. Seddasamma kidetakse ka Hannoweri  rahwast, kus keik katsed, rahwast mässama  aeada, ärrakatsurud, agga ommetige tühja läinud. Keik olnud sellega wägga rahhul,  kuida seätud. Mis on ühhes tallus se keige parrem? eks se, kui keik ühhes meles on. Põhja Shleswigi tülli Preisi ja Dani wahhel  põlle ammugi weel selletud egga ommas korras; seal on weel küssida ja wastata küllalt, enne kui õigeks sawad. Daanlane olla, kuida ööldakse, Wlensburgist sadik ennesele nõudnud,  mis keige parremad söas wastopannemisse  kohhad ja saaks siis ka ühtlasse Alseni sare ja Sundewitti ennesele. Agga se olla Preislaöse körwatagguse kihhelema aeanud, et ta Daanlasse tahtmist põlle tehha woinud. 117