kui kotoliko usso mehhi ni häbbemata kombel petnud, ja maemtsewad teisi, parrem ettewadata.  l) Neile lubbatud 2 šillingit (70 kop.) päwas palka, agga kui nad Jtaliamaal olnud, sanud nemmad waewalt mönni koppik; 2) wähhe  sanud nemmad tee peal süa, Roma linnas jäetud neid saggedaste üsna ilma; 3) keige pallawama ilmaga piddand nemmad allati marssima  ja kegi põlle küssinud, kas nad putükkid ehk innimesse lomad on; 4) keik palwed ja kaebdussed põlle middagi aitnud, waid Roma  pappid olla neid meel wälja naernud, et nemmad ni kergel melel kotto wälja jooksnud, kui olleksid nemmad need pärris paawsti aujärje  toed; 5) taggasi tulles olla nemmad nisamma  nälja käppa immenud, kui senna minnes.  Nenda kaebawad keige Jnglisma seitungide  sees, ja paawstil ei olle sealt poolt kül mitte ennam abbi lotust. Inglased römustawad wägga, et Amerika  rahwas nende suurt „Lewiatani" ni holega  watamas käiwad, mis Neüjorki saddamas nüüd rahha eest näidetakse. Kaugelt ma seest peawad innimessed aurowankrides Neüjorki tõttama,  ei sedda immeasja omma silmaga nähha sada, kelle sarnast teist ma peal ennam ei olle. 19. Junil hommiko on Inglismaal Leedsi ja Hull! linna ümber kaudsel mail nenda  pakso lund saddanud, et löuneni wöinud saniga söita. Se wöis kesk pallawal sui aial kül imme assi olla. Siriamaalt. Mis hullud Drusid Siriamaal  tewad, sedda ei tahha keel pea ennam wälja üttelda. Sia male peawad, jubba 8900 innimest tappetud ja 154 kulla ja linna, 200 kirrikut ja 14 kloostrit pölletud ollema! ka on 100 katoliko preestrit ärra hukkatud ja 75,000 ristiinnimest eksiwad hirmoga ilma peawarjuta ümber ja kerjawad leiba. Damaskusses on need ülle kätte läinud lomad ka Türklaste maiasid  pöllema panud, kui mönned ristnnnimessed nende sees marjul olnud. Mitto päwa järge möda said waesed ristiinnimessed, nago metsa linnud tagga aetud ja tappetud. Noremaid naesterahwast põlle nemmad mitte marsi är- rahukkanud, Vaid ennestega kasa weddanud. Südda ei kanna sest hirmsast innimeste mvrdmissest  laiemalt könnelda. Ehk kül ristiusso söamehhed iggalt poolt senna on appi tõttamas,  ei woi nemmad ommeti surnud ennam ellawaks tehha. Saab nüüd kuulda, kuida sedda tempo Türklaötele kättemaksetakse. Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. Löuna-merre sared. Otaheiti. Kennel makaarti on ja sedda kätte wöttab, se leiab seal Australia kaardi peal üht suurt merresaart, Uus-Holland, temma pöhja pool ja hommiko pool külgis weel paar wähhemaid,  agga peale sedda märato hulk pissukesi  salga kaupa, nago rügga pabberi peal. Need on löuna-merre sared. Kuida Zummal neid on lonud, on nemmad ommü ilmade, pude, lindude, ma ning mulla polest wägga illusad, ja kui Eiropa rahwas neid esmalt tundma said, hüüdsid nemmad ühhe ja teise jures: „nenda wöis paradis olla!" Agga pudus weel nattuke. Kuida ollid innimessed? Parrago Zummal! et hirmsam ei wöinud olla; sest innimeste ohwerdamisftd, innimeste lihhasöminne, lasretapminne, pea allalinne söapiddaminne,  ebbajummala tenistus ja muud hirmsad ja häbbematta leud, ollid iggapaised asjad. Säh, se olli se kidetud paradis ! Jnglisma  kulus merresöitja Kook, kes esmalt neist saardest sannumid töi ja maad ning rahwast  wägga kitis, sai issi parrast seal ärratappetud  ja södud. Pärrast patto langemist põlle paradisi ennam ma pealt kuskilt leida. Kus pattused innimessed ellawad, sealt on paradis  kaddunud. Nenda ka löuna-merre saarde pealt. Se on tössi, kes ial seal käinud, need ei jöua maid ja metsi kül kits, nad olla wägga  kennad. Ma kannab kaunist wikja, leib kaswab pude otsas. Merri on täis kallo, metsad täis illusaid lindusi. Mäed ja orrud lehkawad maggusas lille-haisus , ja kuskil ei olle ei kiskjat egga kihwtist ellajast. Agga mis se aitab, sedda hirmsamaid asjo piddid 255