wiö silma wessitada; nemmad põlle  kuskil  maal rahwa önneks olnud, egga sa Reinijöe  kaldal, kuhho ennast Preisi loaga nüüd peawad assutama, ka mitte ollema. Nende üllem tö ja püüdminne ei olle mitte rahwa ihholik ja waimolik wabbandus, waid omma kasso nöudminne ja rahwast ni paljo, kui ial wöimalik, paawsti paelo sidduminne. Jtaliamaatt. Paawö t i wä e hi mm  o põlle ka weel löpnud, waid lasseb ikka wee! sallaja ümberkaüdo wagge palkada. Mis tarwis? Egga minna tea. Mönned ninna- innimessed ütlewad, nemmad tahta neid kunninga Prantsoga omma kullo peale Neapoli mässajatele appi sata, et kui Prants ehk sel kombel omma aujärge jälle taggasi saaks, siis õlleks paawstil ka lotust eddespiddi  kaddund makondasi temma abbiga omma  käe alla sada. Se totus wöib kül maggus olla, agga tahhab wägga waewalt töeks minna. Kaks nisuggust wäepalkajad on Jtalia wallitsus lasknud kinni wötta ja torni pista. Kunninga Prantsul ei öölda mitte paljo neid ollewad, kes tössises trüüsses  temma pole hoidwad; agga ahnusse ja risumisse himmo pärrast jooksewad paljo temma  lippude alla, et temma nimmel omma liggimessi wöiksid paljaks tehha. Kialdini käib köwwaste mässajate peale ja hädda sellele, kes ta näppo putub. Paawsti raja poolt lasseb ta keik kohhad kinnipanna, et neile sealt ennam abbi egga mona järrele ei sa, ja siis tahhab ta mässajate salgad keige tede peal alla Jtaliama otsa aiada, nago kallad noda soppi. Kui se temmal korda lähhäb, sel kombel wöib ta kül Neapoli riki mässajatest puhhastada. Agga kerge ei wöi se tö mitte olla; sest iggalt poolt tullewad sealt sbnnumed, et mässamisse tulli Neapoli rikis körge lekidega pöllemas olla. Zggal pool peawad linnades Jtalia kunninga nimmemärgid  mässajatest mahhakistud. ja Prantso mällestussed jälle assemele pandud sama. Sellegipärrast ei wärrise Kialdini, waid lobab  neist ommal kombel jaggo sada. Prautfussemaalt. Naabride nurri  n. Sedda on Prantsusse ja Inglase wahhel  ikka olnud ja saab ka eddespiddi ollema. Inglased on omma merrewae ja söalaewade peale uhked, ja seeb se on, mis neile hirmo ja kaddedat meelt teeb Prantsusse poolt; sest nemmad kartwad, et need päwav ka wöiwad tulla, kus Prantsus neist merre peal kangem on, ja se õlleks nende kohta kurri luggu. Kui Prantsus Sawoie-ja Nitsamaad Sardinia  käest ennesele sai, teggid nemmad kissa küllalt ja aitasid Sweitsimeestele kissa tehha; agga assi sündis ommeti. No se polnud mitte merre peal, sedda j öudis Inglane ikka meel ärrakannatada. Nüüd agga on mönda aega teine kärra lahti. Inglastel on kirp kirwa pandud, et Prantsus tahta , kui ta Jtalia kunningale Roma ja Wenetsia wöitmisses  abbiks peab ollema , Sardinia saart ennesele palgaks sada. Se aiab Inglasel koggoni harja punnaseks. Sest Prantsus wöib senna üht suurt söalaewade platsi ehhitada,  nago Inglasel Malta sare peal on, se ei lahhä korda. Kül Prantsus salgab arra (kas suust ehk süddamest, sedda ei tea ükski), et temmal  sedda nöu süddames ei olla, agga Inglane ei ussu, maid ütleb: „Nenda õlled sa enne ka räkinud, agga mitte teinud. Ma ei ussu mitte ennam so jutto, waid watan so teggude  peale." Nenda rägib Inglane ja ei rägi just mitte wallet, sest Prantsusse näppud on mönda korda keeldud asjade kallalt leitud, ehk. ta kül sure suga wasto aias. Nenda olli se enne Jtalia södda, nenda olli enne Sawoie- ja Nitsama ärrawötmist ?c., Prantsus  ütles järgest: „ei, ei!" ja taggajärrele tulli. „Ets kae!" Wilja saak. Wägga waese arwasid  Prantsussed esmalt omma tännawuse wilja  sagi ollewad; nüüd agga, et neil muist jubba  salwes ja kottis on, kiitwad, et nad ennam  kartnud, kui karta olnud. Neil peab hea keskminne saak ollema ja wiljaraskus korda  minnema. Inglismaalt. Inglaste hulk. Nüüd on Inglased omma selle aastase hinge 244