allamal seisaw laul, mis mitte laulo ramatust  põlle wöetud, lauldud: (Wisil: Jesus Õnnisteggia.) Kida, ristikoggodus, Jummalat, kes armo heitnud,  Pühha koea ehhitust On siit sadik awwitanud.  Temma armo näme meel Risti tähhest torni peal. Risti-täht, nüüd paista sa Ikka meie silma ette; Ristiwäggi sada ka Ello jöudo meie kätte, Tenida siin süddamest Risti lödud Jesukest. Risti-täht, meid kinnita Keiges ristiwilletsusses!  Aita wastopanna ka Kurja waimo kiusatusses!  Peästja jure juhhata, Temmaga meid ühhenda. Risti lödud Jesuke! Risti peal sa kandsid ärra Meie pattud koggone. Saatsid meile taewa warra: Wötta meid, kui surreme. Risti läbbi taewasse. Aita, Jummal, armuga Omma auuks löppetada Tööd, mis andsid algada! Et siis woime auustada  Sinno nimme kuuimardades Ue pühha koea sees. Peale selle laulo löppetusse tulli önnistaminne  ja selle järrele laulsid laulo-seltsid ..Rewalia"  ja ..Estonia" omma wäggewa heäldega torni tallaside pealt sedda korali laulo: ..Oh wötkem Jummalat" («M 191) nago löppetuSseks.  Kuida kuleme, peawad tööd selle ue kirriko jures seddawört eddasi läinud ollema, et tõdetakse Mihkle kuul woiwad sisse õnnistud  ja koggudussele prugitawaks antud sada. Selle wahhe aea sees on ka naburis seisawa  kirriko jures holega tööd tehtud. Temma  möllemad tornid kaswawad ruttuga wasto taewast, mis neile sureks troostiks on, kes enne, wälja tehtud jutto läbbi, nago peaksid tornid teggemata jama, kurwastud sanud." Lasko Zummal keik hästi korda minna! Peterburgist. Sealane saksa seitung könneleb, et Kreka kunningas 28. Junil olla Peterburgist Kopenhageni linna sõitnud ja Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh käinud tedda künni Kronstadti saatmas. Keiser Maksimiliani surma parrast on keiserlikkus lossis 24. Junist sadik nelja näddala peale leina riete kandminne omma kinnitub korra peale seatud. Ztaliama prints Humbe.rt on praego Peterburgis wöeraspeol; kauaks ta senna jäeb, sedda ei tea meie. sW ängid tahtis Pola mässamisse aeal, olli ka mönni Preisi kihha pea Põlakate seltsi heitnud ja nende mässamissest ossa wötnud,  sattuttud agga nendega ühhes wangi ja piddand ka nattukest Siberimale minnema, kus omma meelt piddid parrandama ja üllekohhut tundma õppima. Nüüd olla Preisi kunningas  nende eest Wenne Keisrile pari head sönna  andnud ja temma heldus on neid ka sealt wangi pölwest lahti lubbanud; peawad praego te peal ollema, taggasi tullemas. Wõime kül arwata, missugguse sure römuga nende ommaksid neid sawad wastowötma, kui ükskord  koddomaile jöudwad. sWina aksi aastal 1866, mis krono sanud, on surem, et meie sedda ühhe päwaga jõuaksime ülle luggeda. Kuida üks Peterburgi wenne seitung könneleb, on minnewa aasta ülle 49 kubbermango, Doni kasakate maaga kokko, 199 miljoni 675 tuhhat  749 rubla wina-aksi rahha sisse tulnud.  Selle sure summa sekka on ka Balti kubbermangud ommad koppikad andnud, mis Liwi kubbermangust üks miljon 665 tuhhat 491 rubla; Kurama kubbermang 523,593 rubla ja Eestima kubbermang 415,696 rubla piddand maksma. Kui nüüd küssime: mis on selle rahha eest sadud? Siis ei tea meie selle peale parremat wastust anda, kui sedda: ei muud middagi, kui terwise rikküwat märjukest.  Kegi põlle sest köhho täit sanud, paljo ennam pea täit. Peterburgi ja Moskwa kubbermangud on kummagi peale kuys miljoni  rubla maksnud. Olonetsa kubbermang on keige wähhem sisse tonud; nende summa on 189,162 rubla; üllepea on seitse kubbermango,  mis alla miljoni maksnud, nende seas on siis ka Kura- ja Eesti kubbermangud. Peterburgi sönnumite järrele peab Podolini  kubbermangus wägga suur põud ollema,  mis wilja pälludele suurt kahjo teinud. Kõrgema made peal olla willi koggoniste ärrakörwetud;  maddalama made peal minna weel wähhedegi korda. Mönnes ma nurkas põlle nad se aasta wihma piiska näinud, mis läbbi siis keik taemekessed äggeda päwa käes ärrakörwenud. Talli-wilja põllud olla mitmes  kohtas ümberküntud. 229