Amerikamaall wälja widud, 1862 tõusis wälja widud wadide arro 362,593 ja minnewa aasta Mi jubba essimesse pole aastaga 568,535 wati wälja widud. Se arro õlleks weel paljo surem ollewad, kui Amerikama sõa parrast mitte laewade pudus ei õlleks. Ka Amerikamaal isse on raske, sedda ölli nierre äre weddada. Selle parrast ollid rahhamehhed seal uõuuks wõtnud, kiwwiölli hallikate jurest kunui merre äre üht raudteed ehhitada, mis Mai kuus walmis sai. Agga mis assi on siis sesinuane kiwwiölli ja kust se tulleb? Selle ülle ei olle targad mehhed  weel mitte ühhes uõuus, üks ütleb sedda, teine teist. Siiski ui paljo on tossi, et kiwwiölli  nisamma kui kiwwisöed metsadest tullewad, mis, Jummal teab, kui pärrato kaua aea eest, ma alla on langenud. Kes kiwwiölli agga prügid,  se waatko sellega nisamma ette, kui Wmbipiritussega;  sest ta on wägga ussin järsko põllema  hakkama. Teine kord ennam. (Seggane õllut.) Nüüd tullewad Me süggisesed päwäd ja seal juhtub siis ka tihti, et mõnni peab „pulmajalga" murretsema. No mis sa nore mnimestega teed, olleme isse ka nored olnud. Agga mis tehha, kui pulma- ehk Pühhade õllut mõnnikord ni seggane ja saastane wäljanäitab, nago kewwadens wessi jões? Minna põlle kül pulmajalla Pluur, agga kuulnud  ollen ma, et nenda peab tehtama: Wõtta uks peotäis sola, panne puhta panno ehk raudlabbida  peale ja lasse sätte peal hästi kõrweda, süllata siis sedda korwetud sola tobi puhta wee sees arra ja walla ühhe wadi õlle sisse, siis selgub warsi ärra. - Kel lust on, wõib järrele katsuda. Sola maggo ei pea tundagi ollema. (Abbi leiwa hallitusse wasto.) Kes selle eest tahhab hoida, se sotkugo nattuke anisi ehk köömlit omma leiwa sisse, selle labbi seisab leib kauem warske ning ei lähhä hallitama, kui se ka kaua seisab. Ma ussun, sedda sünniks tahhelepanna. Kauba sönnumed. (Peruus, 20. Augustil Ilmad: Wihma ja ikka wihma, uenda et pöllotö ja wiljaleikus selle läbbi kahjo sawad; rukkis ek anna fepärrast mitte sedda wälsa, mis temmast esmalt  !ota olli. Ka linnadel, mis rohkeste kaSwauud,  on nüüd kuiwa ilma tarwis; isseärranis lmnaseemned  ähwardowad selle allalisse märjaga raisko minna. Ka meie saddama ehhitus lähhäb kõrge wee ning tihheda tormide parrast mägga pitkalt eddasi. Kauba aeaminne on sellepärrast üsna waikseks janud ja surem hulk meie kaupmehhi prugiwad sedda wahhe aega kauba tallitusse- ning ka lusti-teekäimiste  peale. Laewo on 86 sissetulnud uing 85 wäljaläinud. Linna kaup on koggoni waikseks jänud. Wilzaga ei õlle ka parrem luggu. Hinnad on taggasi  läinud, waewalt antakse rukkistc eest 5Va rubl. ja odrade eest rubla tsettvertist. Sool ja Näimed on manna hinna peale janud. Heringate hind on tõusnud. Tännawused makSwad  iÜ Vs rubl. multsed 9 rubl. vüt. Tubbakast on B'/s ja 8 kopp. eest nael sada. Wsi hind on nattuke allauenud ja maksab nael 15 ja 16 kopp. Raud on endise hinna peale janud. (Rigas 19. Augustil 1864.) Kassin lotus, et ilmad weel m peaksid parronema,  et suiwilja leitus ja koggommne hea saaks ollema,  on neid, kennel masagist middagi müa on, ni etteniaatlikkuks teinud, et keik mües taggasi hokdwad. -Linnad ja linna seemned, mis tukewa kewwadeks tarwis, lahmad wägga waewalt eddast. Ka ostjad hoidwad taggasi ja on kahhe wahhel. Mulkse Kroonlinnade eest on sure waewaga 55 rubl. perkpunna eest sada. Kannepad on wanna hmnade peal meel läinud. Kurama wiljaga seisab üsna waggusi. Nenda ou praego kauba loud. Süddamest sowime  meie, et lummal põllomehhi pea parrema ilmade  läbbi trööstiks, et weel möunedgi harvad parrandud  saaksid! Sest nuhtleb Zummal põua ehk lia wihma läbbi põldo ärra, siis olleme nuhhcldud littnas  ja maal. Ued ramatud. Tartus H. Laa km anni jures trükkitud ja müakse Musiks öppetus üks nodi, laulmisse ja mäugimisse ramatkoolmeistridejakeige  laulo-ja mango-svbradele. A. Erlemauni kirjutud. Minna ei hakka siin mitte arrutama egga korrutama, kas ramat õlleks piddand surem ehk pissem, õhhem ehk paksem, parrem ehk pahhem, nenda eh? uenda sama; se õlleks tühhi Lö; waid 287