keik metsad täis olla ja monned ka ni julged,  et möda linna ulitsat ümber hulkuwad. Tehtud ka kord jahti nende peale, agga selle tagga põlle middagit olnud. Küttid põlle ossand hästi laska! Odessast. sKange Seal olla 16. Nowembri! hirmus kange torm möllanud,  mis paljo laewo ankrudest lahti kiskunud  ja senna ja tenna laiale aeanud, kelle seast üks suur laew hädda plaggo ülles tõmbas  ning torm aeanud otse saddamässe. Monned  kaunis sured padid läinud kui pardid wee alla, agga põlle ennam üllestulnud. Jsseärranis  on se torm sepärrast tähhelepannemisse  wäärt, et ta keik mudda merre põhjast ülleskiskunud; keik merre wessi olnud otse kui soppa august woetud. Kange tõus aeanud  keik need krawid, kust raudte ehhitusse tarbeks liwa woetakse, wet täis ja keik maddalamad  merre kaldad olnud wee al. 20. Nowembril kirjutakse: „Se kange torm, mis jubba mõnda päwa ilma wahhe piddamata  möllab, on mõnda kahjo teinud. Paljo laewo randa aeanud; paljo mis suurt wigga sanud ja mis weel reidi peal seiswad, on sure kartusse sees; ei tea, mis saab, kui torm weel kaua nenda möllab; praego põlle ta suggugi  wähhenenud. Warsawist. sKelm Parras, parras, mis sa otsid, sedda sa leiad! Kui mälletate weel, konneles Postimees minnewa aasta, et üks kelm kindral Lüderssi peale olli lasknud ja tedda kül hawanud agga mitte surmanud. Se kes meid hoiab, olli ka sedda  ausat meest hoidnud. Ennäh, nüüd sadud mees kätte. Ta olla üks soldat, nimmega Kotowski. Se mehhike on jalla tallast künni pea laeni raiskus. Enne olnud ta Nikolai raudte peal teiste ammet-meeste seltsis,  sanud agga sealt mikspärrast sedda meie ei tea, lahti lastud ja liht soldatiks  tehtud, agga ka seal põlle tal rahho olnud.  Arwatakse, et temma kaela weel mõnda muud süüd langeb, kelle pärrast tal suur wastaminne  saab tullema. Paar päiwi hiljem kirjutakse jälle Warsawist,  et nemmad seal monned neist kätte sanud,  kes minnewa aasta ommad käed mitmesugguste  pahha tödega rojastanud. Kaks neist meestest olla, kes grahw Bergi ellopäiwi tahtsid  lühhendada ja rae-koea ollid pöllema pannud,  kätte sadud. Möllematele pandud nöör kaela ja tõmmatud nattuke ülles rippuma ning kolm on leitud, kes werre sandarmide seltsimehhed olnud; need sanud ka seddasamma  palka. Eks olle nüüd jälle tössi: ..Mis sa külmad, sedda sa leikad!" Õlleks mehhed parremat teninud siis olleksid woinud ka parremat  palka lota, sest kes sedda neile õlleks keelnud, meie armolinne Keisri Herra põlle kellegi wasto kadde. Kas peaksime omma ello sees kül sedda ka näggema, mil Põlakad üsna  rahhule jäwad? Tahhab kül kassin olla, nad on jubba sesugguse pallawa werre ja äkki süddamega innimessed, kes ennam omma wöimust  kui Keisri Herra armo kalliks piddawad.  Wötta sa seitung, mis tahhes kätte, ikka leiad sa seal nende tüllist ja kärrast middagi  luggeda! Wõeralt maalt. Preifimaalt. sSleswig-Holsteini Preisi ja Austria wallitsustel on ssdda kord suur selletaminne ja öiendaminne Sleswig  - Holsteini made pea-perremehhe seadimissega.  Wanna kirjast otsitakse h õlega läbbi, ning lodawad nende seest sedda leidwad, kellel se essimenne ja surem õigus on nende made ülle wallitseda. Preislasse ennesel jookseb su wet ja silmad watawad terraselt senna pole, sowib sure iggatsemisse neid maid ennesele pärrida.  Nendasammoti otsiwad ka teised sure holega  isstärranis Oldenburgi ja Augustenburgi printsid; üks arwab ennesel, teine jälle ennesel selle õigusse ollemad neid pärrida ning püüdwad  Preislasse lotust tühjaks tehha. Kui kegi rahwa käest ka korra kössiks, siis ussun ma, wallitseksid nad keik ühhest suust Augustenburgi printsi omma ma würstiks, agga kes wöttab waewaks sedda nende kaest küssida? Millas 413