rast tedda appi Lähwad; palgast ei te nemmad,  kui rikka meeste pöiad, mitte juttogi. Nende abbilistega wöib jälle teine luggu olla, kui Ärimeestega. Inglased ei unnusta ikka wee! Garibaldit  ärra. Hiljuti tullid jälle Londonis suur hulk Jtalia söbro kokko ja piddasid nöu, kuida keige hölpsam awwitada. „Noh, mis muud, kui panneme agga hästi rahha kokko ja sadame  selle eest, mis neil söas tarwis on." Nenda teggid ka. Edingburgi linnas Sottimaal  on rahwas ni paljo kokkopannud, et 1W kulust kütti, kes igga pauguga pihta laskwad,  wöiwad mundrisse pandud ja Jtaliamale läkkitud sada; muidogi lähwad need mehhed nago paljo teisi, isse ilma sundimatta. Stv sitsima alt. Seal maal murretse-» wad rnönned katoliko usko mehhed sure holega omma „pühha issa" eest. Paawst on sepärrast  ühhe Sweitsi piiskoppile käsko annud neid haid mehhi temma nimmel õnnistada ja on lubbanud, et se önnistaminne peab nisamma wäggew ollema ja mitte üht krabi lahjam, kui paawsti omma önnistaminne. Imme kül, ütlewad mönned, miks paawst omma wäggewa önnistamissega neil raskil paiwil isseennast ka nattuke ei aita?" Säh nüüd! Sweitsimaalt on ka jubba 2000 noort meest Garibaldile appi läinud. Mis luggu se ommeti peaks allema, et keik mailma innimessed tedda püüdwad awwitada? Lombardiast, no sedda põlle ennam räkida, seal jäwad jubba wabrikud ja adrad wälja peal seisma: mehhed töttawad Garibaldi jure püssi alla. Hollandimaalt. Ussid. Zubba 9 aasta eest todi Ostindiast üks emmane kun- Ninga-us (Boa konstriktor) ellawalt Hollandimale,  mis praego alles ellab ja 30 jalga pjtk ja 1 jalg jämme on. Minnewa talwe todi üks issane temma seltsiks weel jure. Agga  ennäh! 2 naddala eest on selle pitka kehhaga  emmal 26 poega olnud, mis jubba küünra pikkused ja tolli jämmedussed peawad ollema, ja ehk kül alles üsna nored, ommeti wägga terrascd olla ronnima ja ühhest kohhast teisi romama. Konnad ja muud sellesarnast on nende roog. Sedda seltsi ussa Imetakse kül ammo ümber ja näidatakse rahha eest, agga need põlle ni sured. Et üks Boa meie Eiropamaal  poegenud, on wist essimenne kord. Need ussid ei olle mitte kihwtised, waid omma  surusse pärrast kardetawad. No Hollandimehhed  tahtwad ennestel sedda töugo koddoellajaid  piddada, piddago peale; ei minna nende käest suggu palluma lähhä. Postimehhe kirjawastussed. 49i H. A. W —s. Teie armast kirja olleme illuste kätte sanuo ja tahhame omma! aial prulida. Möllemad asjad on sündsad. 50) C. Lthl. Rbrg. Tänname Teie kirja eest; agga pallume  ka: kui on wmmalik, olge nenda head, saatke nattuke tumakamat toito! 274 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Sänna möisas, Röuge kihhelkonnas, on suri ning weikesi tallvkohtasi kas teo-orjusse ehk rahha-rendi  peale wäljaanda; kennel tahtmist on, mingo Sänna möisa kohtas: watama ja kaupa teggema. Tähhelepanna on weel, et selle walla peal mingisuggust krono wölga ei olle. Paide linnas on üks ue pärraline pu-ellomaia,  kes kolm leibkonda woiwad pärräjaste ellada, aia platsi ja koplega müa. Selgemat teädust annab selle polest sealane wogteikohto kirjutada H. Neumann. 3 Tüttarlapsi wöetakse weel Tikko wabriko töösse aasta palga peale wasto; wannemad, kes omma lapsi wabriko töle tahtwad anda, mingo Tallinna kaupmehhe Erdmanni podi sure turro äre, kaupa teggema. 4 Kaddaga ja tomminga marjo ostab ja annab  head hinda söbra - kaupmees Mathiesen Tallinnas, Perno allewil. 1 Keigeparremad uutseltst lmnaseemne-klaprid on odvawa hinna-eest müa Pernus kaupmehhe W. Sternbergi- jures. 2