stein, Ztalia ja Sakseni rikide koggo uus seadus  mis parrast södda tahtwad piddada. Parist kongressi peal hästi ärra taluda ja siis sedda nenda õiendada ja selletada, kuida se ial woimalik, et kellegile üllekohhut ei saaks tehtud. Jggaüks neist sowib, et Eüropa manna  rahho omma wodisse hingama jääks. Preislane  tahhab iggapiddi rahhul olla, kui rahho agga temma auuks tehhakse ja lubbab ka Parist  kongressist ossa wötta; agga kegi ei tohhi milgi kombel sõrmega ta külge putuda. Kaks asja panneb ta ennesele pea asjaks, kus teised  temma wasto ei pea räkima, esmalt, et nöupiddamissed liig pikkale ei wenniks, waid keik asjad kohhe selletud saaksid, tulgo siis södda ehk jägo rahho ja teiseks, et kegi wäljama  rikide wallitsus, kellel õigust põlle omma ninnaga wahhele tungida, ses tülli asjas ei pea otsust andma, se olla ükspäinis Sakseni rikide kohhus tehha. Preisi wallitsus lodab neis möllemis asjus et Eüropa wallitsussed temmale õigust teggewad, sepärrast heidab ta ka nende seltsi." Nenda on Preislasse mõtted,  agga meie kardame, et ühhendust temma poolt koggoniste ei sa ollema, olgo siis, et teised tedda sunniwad waggusi jäma. Saksenimaalt. Mi gi wallitsusse Dresdenist kirjutakse 16. Mail: rigi wallitsusse pea assi olli ses tülli asjas, mis Preisi ja Austria wahhel, ei kummagi pole hoida, waid neid tehha laska, mis ommast melest tundwad hea ollewad. Agga et asjad liig hulluks läinud, olla ta ka wimaks piddand hakkama ennast nattuke ligu- Lama ja söariisto tolmo alt ülles otsima. Mitte ükspäinis isseennese, waid rigi koggo õigus nõuda sedda temma käest, ennast walmis  mundresse panna, et kui tarwis, ka wälja woib astuda. Jggaükö peab seadusse järrel rigi koggule omma jöudo möda abbiks ollema,  kui middagi nende ümber peaks sündima, kust kahjo karta õlleks. Sellele, kes ennast taggasi kissuks, õlleks se sureks teutusseks. Weel põlle se lotus, et keik waggusi jätvad,  üsna otsas. Weel woiwad keik rahho jada, et kül ni surel kombel ollid walmistanud." Münhenist kirjutakse 12. Mail: ..Se suur ruttus, mis päri näddala eest weel söa wasto walmistamissega rattal olli, on nüüd koggoniste waikscks jänud ja otse kui kaddumas;  mis nihästi waljama rigi wallitsuste nöupiddamisse  kui ka meie omma kunninga rahho armastuse peale tulnud. Sest, ehk kül meie kunningas ennast walmistas, polnud tal ommetige  nõu kellegi peale minna, waid agga ükspäinis wasto seista, et kegi temma tutti kinni ei hakkaks ja tedda rapputaks. Ammugi teada, et üks holas perremees selle peale holega watab, et ta pöllo aead üllal, muido wöiwad külla ellajad ta wilja ärra tallata  ja temmale suurt kahjo tehha. Austriamaalt. sSöa ei tea meie sealt ka weel ei egga ja üttelda, sest waggust asja põlle weel kussagil nähha egga  ka suretükki pauko kuulda; sepärrast peame  kannatama, küllap same parrast näggema mis nad ükskord teggema hakkawad, kas jamad  rahhule woi hakkawad mammust kloppima.  Kui Austria ja Preislane ka peaksid kahhekesi rahhu jama, agga Jtalia poolt põlle sedda kü! wist mitte lota; sest Jtalia pool näitab  assi enne tossi, kui walle ollewad. Manna  Garibaldi seab seal keik omma käe järrele malmis ja siis lodab pärrast keik pissukesse waewaga ärratallitada woiwad. Woib ka nenda olla, sest üks oige kok teab, kui paljo waewa kellegi roa-teggemisse jures on ja kui paljo se aega wöttab, enne kui malmis saab. sNalja Bukowina makondas,  mis wasto Türgi piri, olla minnewa aastast  sadik kaunis suur nälg ja se pelletada sealast  rahwast karja kaupa wälja. Olla keik liig sure wölla sisse langenud, nüüd pöggenewad ärra ning jättawad ommad möllad labbida tassuda. Arwatakse, et minnewa aastast sadik  jubba liggi kolm künni nelli tuhhat hinge wälja läinud ja surem ossa Krimmi särele kuhhu neil nöu aösuda. Wälja pöggeneminne ei pea praego ka wee! lõppenud ollema. Italiamaalt. sßahho Sealt rigi wallitsus ei tahha tännini sest 174