Jutto jätkud. Mis peaks ommetige ühhe nisugguse innimesse  südda sees ütlema, kedda üllespua wiakse? ütles üks kaunis paks paggar omma körwas seisawa sõbrale, kui just üht sesuggust õnnetumat möda widi. Se waene neid sönno kuuldes mõtles isseenneses ja ütles: ota, ota, ma tahhan sulle teada anda, mis ühhe nisugguse  südda sees ütleb. Kui hukkamisse platsi peale ollid sanud, ütles ta: temma ei tahta mitte üksi surra, temmal olla weel üks seltsimees selle kurja tö jures olnud, kes nisamma süüdlane, kui temma ning se olla se ja se paggar. Muidogi teada, poordi taggasi, paggarile raud rõngaid kätte ümber pannema. Paggar ei wöinud milgi wisil sedda süüd ennese pealt ärra weretada, waid piddi prikorteri astuma. Kohhus mõistis:  ollete teie ühhes ellanud siis peate ka ühhes surrema. Mönne päwa parrast widi möllemid jälle seddasamma teed. Selle platsi peale tulles, ütles se õnneto, et se paggar mitte temma seltsimees egga ka süüdlane põlle, waid ta on tale muido tahtnud teada anda, mis ühhe innimesse südda sees ütleb, kedda ülles pua wiakse. Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. 208 Von der Censur genehmigt Pernau, den 23. Juni 1864. Druck und Verlag von F W. Borm in Pernau. Teadaandmissed. Kolitud poisid, kes pottisseppa ammetid tahtwad õppida, wöiwad kohta sada Pernus pottisseppameistri A. Simonsoni jure. 3 Wannemad, kes omma lapsi tahtwad kärneri  ammetid õppida laska, woiwad kohta leida  Tallinnas kunstkärneri Trewurti jures, pissukeses Tarto ulitsas M 1028. 1 Kaks tüttarlast, kes Perno linnas kolis tahtwad käia, woiwad ausat üllespiddamist oddawa hinna eest kaupmehhe Steini jures leida. 2 Awei junge Mädchen, welche die hiesigen Schulen besuchen, finden gute Kost, Quartier und sreundliche Behandlung gegen mäKiges Honorar beim Kaufmann Stein. Pernau, im luni 1864. 2 PMtakse tühhklepana. Sedda keikidest wägga armastud ja head Kofhenilje ja senna jure tarwitawat Pasta willo wärwida on mitme sowimisse peale jälle ueste sanud mis seläbbi teada anname, et sedda  oddawalt müme. Jsseärranis nimmetame weel, et se wärw wägga hea on ja ei ka mitte pawa käes ärra ei plegi, nenda kuida se teiste wärwidega luggu on. Gebr. Stein, Pernus wenne kirriko lähhedal. 1 Wimasel pühhal on Perno linna sees ulitsa peale prahtwankre pealt üks pissukene pak, kus linnane rie ümber ja need märgid K L peal, ärrakaddunud. Kes sedda pakki, kus kallewi prowid sees, mis keddagit  wäärt põlle, on leidnud, ja Perno trükkimaeasse  wiib, kui se pak ka peaks jubba lahti tehtud ollema, saab üks rubla waewa palka. Selle ku 11. päwal on üks waene mees Orrajöe Kabli kõrtsi ja Hainaste wahhele 170 rubla höbbedad ja omma passi, mis ühhes ollid ärrakautanud. Ausat leidjat pallutakse sedda rahha Perno trükki maeasse wia, kus temmale 50 rubla waewa palka antakse. 1 Kauba hinnad. Nissud, setwert 9 rubla. Rukkid, kui head „ Odrad, kui nendasamma. „ Kaerad 280 kopp. Kroon-linnaseemned, kui puhtad 9 rubla. Heringad makswad Mt „ „ kui kuse püttades, siis 9 „ Some räimed maksmad 8 „ Pissukesed räimed ... „ Punnane sool 7 „ Walge sool 6 „ Lojuste sool 4 „ Hea wöi maksab leisik „ Raua leisik maksab 90 kopp. ja 1 rubl. h. Tubbaka leisik maksab 160 ja 180 kopp.