Eesti Postimees ehk Näddalaleht 3B, 1868. Tartus, 18. Septembril. ma ja linnarahwale. Wies aasta. Terre ka, süggise! Kas jälle uus pilt? Uus pilt jah, ja se kord süggise-pilt. Nõnda olleme lubbanud, nõnda peame ka sönna piddama: iggal aasta aeal olgo omma isseärranis pilt ees, kust luggeja marsi näeb, mis sulgis ,-Postimees" tulleb. Suipilt, kus Wörro Kare! heina teeb ja kallo püab, on omma tv seks aastaks ärrateinud ja wöib tullewa J uni kuuni puhkada. Nüüd algab süggise omma pildiga. Pahhemat kät näeme Wirro Willemi omma ukse ees istuwad, Postimees" astub ta ette, wöttab ued sönnümed paunast ja annab Willemi kätte. Polla istub köriÄ.s, wabhib wannamehhe otsa, lodab paunast prukosti samad. Perrenaene Marri seisab ukse peal, terretab lahkeste, mannem tüttar küssib, kas linno peab parsile kuimama toma, ja norem poetab kannadele terri ette. Weised ja kitsed söwad mäljal  ning sullane Jürri tulleb ristikheina koormaga koeo. Kaugemal paistmad kuhhelad ja nabrad wälja peal ja kirrikokörtsi ots matab mäe takka wälja. Teine poolt pissukest järme paistab agga kirrik, ja kes maggusi kulab, se tuleb kella helli, mis hüab: „Kuus päma pead sa omma tööd teggema, agga seitsmet pama pühhitsema!" Se maenitsus maksab iggal aasta aeal. Wastatik tullekahjo-seltsid. Rsna põllastaw on kuulda, kui paljo innimesi iggas kuus tullekahjo läbbi õnnetumaks sawad ja, kõigest paljaks risutud, ilma peawarjuta lausa taewa olla jäwad! Liwi kubbermango zeitung kulutab  neid kahjust 2 kord ku sees, ja seal on iggal korral mitmed tnhhanded rublad, mis tulli ärranelanud.  Nisuggune hirmus warrakurnamine peab jo aeg aealt rahwast wäggise waesemaks teggema  Ka häbbemata, jummalakartmata wargusest on liig tihti kuulda, agga warras jättab ommeti weel warna seina, tulli ei jätta middagi. Et suur hulk tullekahjusi ennam ehk wähhem holetuse  läbbi tullewad, on parrako! tõssi kül; agga kahjo on kahjo ja haaw on haaw, üks puhhas, kas ühhel ehk teisel wisil sadud. Meie ei tahha tänna mitte sest kõnnelda, kuida tullekahjo eest hoida, se peaks jubba tuttaw küllalt ollema, waid sest, kuida tullekahjo kandmist kergitada. Kuida ööldud, hawad on hawad ja tewad wallo, agga nad wõiwad suremad ehk wähhemad, ja seläbbi kergemad ehk raskemad parrandada olla. Nõnda on ka kahjudega. Tuhhat rubla jäwad tuhhat rublaks, kas nad ühhe ehk tuhhat mehhe taskus seiswad, agga sedda mõistab igga laps, et tuhhat mehhel neid kergem kautada on, kui ühhel ainsal. Põll eksid igga perremehhel paar