pannewad keeldud karwalissed kindad kätte. Keige ennam pöllastamisse wäärt on se, kui omma ' melepahhandust pühhaskoeas näidata püüdwad, kulda sedda wimasel pühhapäwal olnud: otse siis, kui kirriko palwet petud, kus ka Preisi kunninga ja üllematte eest pallutud,  tõusnud nad ülles ja läinud kirrikust wälja. Austriamaalt. Seatakse rigiwallitsusse külje köndid wallutawad alles neist matsudest, mis Preisi käest wimases joas sanud ja seal on praego mönni töngesma, mis tassandada tahhab, kui jälle omma endise modo sisse saab; sellepärrast on wägga tarwis, et nattuke  ümberwatawad ja kohhendawad, mis kohhendamist tarwitab, ehk sedda, mis koggoni  laggund, ueste tewad. Möda läinud aea peale taggasi wadates on rigi wallitsus ärranäinud,  et se mitte sõameeste ja nende üllematte  sü põlle, et wimases joas ni paljo ollid  kaotanud, waid et surem sü wallitsusse omma öllade peale langeb; sepärrast olla ta ka praego holas, sedda, mis peale enne põlle möttelnud, nüüd ettewötmas ja ruttust walmis teggemas, et kui jälle kellegiga koggematta külla tannawas peaksid tuttipiddi kokko sattuma, julgeste russikast woib näidata ja üttelda: olle hea, astu eest körwa, ehk ma löön sulle ninna peale. Jgga rigi wallitsus püab holega  omma söa riisto parrandada ja parrema  korra peale seada, ei tahha ka Austria teiste tahha jäda, waid ka ommale murretseda,  mis pudub, kui mitte omma sure rigi õigust  ei tahha kautada. Kes tahhab kül perremehhest saunamehheks sada?! Jtaliamaalt. Sealt ma pind laggunewad  ikka nattuke awalt laiemaks, sepärrast on rigi wallitsuesel murre omma pirisi kindlad  hoida, et mönni naber mitte koggematta wöerama peale ei tulle; saatnud hilja aego jälle 60 tuhhat meest pinde peale neid hoidma.  Kuida kuulda, tahhetakse Roma lin söa meestest üsna puhtaks tehha. Üks kirri mis Palermust tulnud, olla sönnumid tonud, et seal jälle mönned ilma asjata tülli teg- giad kätte sadud ja lukku tahha pandud, kelle seas ka Montreale piiskop olla. Türgimaatt. Konstantinopoli linnast kirjutakse, et nad Kandia sare mässajatte wasto sanud, ning mässaminne sedda kord löppetud.  Need Swakiotid, kes mässajate seltsi põlle heitnud, olla Mustama Kititli Pashaga  kaupa teinud, mil kombega nemmad seal rahholikkult woiwad ellada. Kreka mehhed olla imme kurwad, et nende nõu tühja  läinud ja mässaminne ni ruttust lõppenud; ähwardawad kewwade ueste peale hakkata. Mässajatte peamees Mane ja temma kaks abbilist  sattunud Türklaste näppo ja sanud kohhe  Konstantinopoli linna widud, kus meeste kassi wägga heasti käida, sada ausaste üllespetud.  Kirjawastussed. G. L. T. Leiate jubba tännasest numrist. H. K. P. Tänname, et hulga aea parrast jälle ommalt  poolt ollete sönnumid saatnud ja pealegi rõõmsaid; neist könneleme tullewa kord. P- T. A. Otse sestsammast asjast kirjutab meile ka üks teine söbber; agga ärge kahhatsege, et sedda teinud ollete. Tullewa kord leiate meie lehhest. J. K., A. Teie rööm on meie rööm, sepärraft tänname,  et sest asjast meile ollete kirjutanud. Rumi pudusse varrast jäi tullewaks korraks; ärge unnustage meid ka edoespiddi.  H. B. D... Annab kegi teisele tükki saia, siis põlle paljo kui teine aitäh ütleb. Meie olleme Teie käest kaks suurt kannikast sanud, sepärrast ütleme: olge tuhhandest terwe; same ommal aeal prukima. 359 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 7. Novbr. 1866. Teadaandmissed. Wörro raekohto polest antakse seläbbi teada, et pankrotti janud 2. gilde kaupmeeste Aleksander  Ströhmi ja Aleksander Mölleri jäust poe-kaubad ja muud nende ellomaea asjad  nende podides 7. Detsembril ja nende järgmiste  päiwil, igga pääw enne lõunat kello kümnest, auksjoni kaupa rohkema hinna pakkujale  kohhe maksetawa rahha eest sawad ärramüdud.  Wörro raekohtus, 24. Oktobril 1866. Werro raekohto nimme! 956 purjemeister N. Nagel. Z. Wittkowsky, Sindikus ja sikkertär. 3