„Kui mõistame, siis on meil suurt asja omma Korkülla rendiherrat C. v. Wasin  und ti tännada. Kui temma 11 aasta eest meie mõisa peale tulli, Mid siin tralla loud wägga willitsad. Tallomaead Mid kõik laggunud  suitsoonnid, kel õiget seina egga kattu st ei olnud, pealegi Z perremehhe nimmekandjat mitmel sees, sest et üks ei jõudnud täit maea üllespiddada. Kelle süüd se Mi?  lättame  sedda rahwa omma kosta. „Tänno lummalale, sest sadik, kui v. Wasmundti  herra sia tulli, on asjad ruttu parranenud.  11 aastaga on igga tallul ued honed, wisakad walged kambrid körtvas, iggas maeas üksainus perremees. Krono wõlg, mis walda rõhhus, on ärramakstud, teoorjas kaddund ja kõik perremehhed rendi peal ning ei imme kegi MjMppa, ja nenda kõik assi parremaks sanud. Agga kust se ui ruttu kõik tulnud? Sedda wmkstme ka walla omma kosta jätta. Hea wal litsus on walda õitsema aeanud, ja hea wallitsns tulleb heast wallitsejast, mis eest noor ning kauna süddannst wõiwad tännada. „Uus aasta tõi ka meile uut wallawallitsust. Seadusse järrele peab se uus wallitsns walla omma krundi peale end assuma. Jälle otti meie armas herra meile selle jures sureks abbiks ja nõuuks. Temma on -meie tullewase aea peale mõttelnud ja meile jädawat kohta püüdnud murretseda,  üht tallo, mis kesket walda seks kõlblik õlleks. Temma holekandmisse läbbi on siis Korkülla  ja Asso mõisa pärrisproua H. v. Golejewski  ka lubbanud, et wald sedda tallo, mis 20 taalrit 58 krossi suur on, sel wisil wõib sada kohtomaea ja maggasiui :c. chhitamisseks: et 10 taalrit annab pärrisproua, seuni kui wallal Lutterusse usso koolmeistrit tarwis, ilma hinnata koolmeistri palgaks ja wõib iggawesse aeani kesta, ja teise 10 taalri ja krosside eest maksab wald 1300 rubl. Sellega õlleks terwe tallo walla Parris ollewad. Teise pole eest tulleks siis alles maksta, kui wallal ennam Latterusse usso koli tarwis ei Me. Agga kui wald õige mele sisse jääb, siis ei wõi sedda makso ial ettetulla; sest millal ei õlle siis terwe melega innimestel koli tarwis?" Meie arwates peaks wald nisuggust kergitust tännades ja mõtlema küttega wastowõtma; kui agga mitte siis peame ni sure tuimusse ja meleuddustamisse pärrast õhkada eh? hõiskada, jälle rahwa'omma holeks jätma. WilletS luggu on, kui head heaks egga kasso kaSsuks ei mõisteta  piddada ja nõnda isseennesele kahjo tehhakse! Tatlinnast. 535-aasta ammetipühha.j Tallinna seitung kulutab, et EeStima kindralsuperi.  Wold. Schultz, kes esmalt Saarde ja pärrast Perno koggodusse peal õppetajaks olli, 25. Januaril onmm 35masta ammetipühha olla pühhilsenud. Ehk kiil alles 4 aastat ommas praeguses suremas ammetis, siiski olla ni hästi auuuetiwcndade, koggodusse kui ka mu sõbrade polest temmale rohkeste tänno ja auustusse tunnistust  ütlesnäidatud. ? Kohto ja kolide ütlemad olla käinud õuuesowimas. Isseärranis roh keste tulnud terretamessi ja õnnesowimissi Perno koggodussest,  kus ta wimaks õppetaja olli. isse jures olnud, näinud ja liggitummd, missugguse  süddamega Perno koggodus omma tru hingekarjast  lahkumisse päwal minna laskis.) Jiirrikoggodusse  eesti lauloselts ja Domnvaestelaste kõrid olnud ka lauldes omma rõmo ja Znmsowimessi  ütlestunnistamas. -- PeterLurgist. sEttenäitussed.j Üks Peterbnrgi sõbber kirjutab meile: „Postimees! säh, siin paar sõmmmid sinno lehhe tarwis. lamburgi linna katoliko sNoma paawsti) preester malmislab üht eestikele katekiZmust nende Eestlastele, kes lambnrqis katoliko usko Se ramat on nhhe naesterahwa kirjntnd ja peab Peterburgis trnkkitnd sama. Teine trööstlik sõnnum on se, et Baptistid siin ommal wisil missionärisi walmistawad, kedda nennnad tullewa kewwadeEestlastejure tahtwad wäljaläkkitada. Nüüd puduwad meile weel mõnned moslemid smuhamedlased) ja morni  onid ssaddanaestepiddajad), siis õlleks assi täielinne!!!" Oh Eestirahwas, km wägga on sinnul Lar-- wis silmad lahti hoida ja luggeda: „Pea kinni, mis sul on, et ükski ei sa sinno kroni w õtta !" (Joan. ilm. ram. 3, tl.) ') Et sedda ka jubba olnud, ei olle meie siamale weel mi te teadnud. Jälle uus aea mark ehk täht. 45