Siin wannast sadik Wenne krundi peal sai Wennemees alwaks petud ja põlgtud. Usko mis ükskord ärrakaddunud, ep olle ui kerge taggasi  tua. Omma sü leppitusseks ollete Keisri Herra kätte truusse kirsasid saatnud. Minna arwan ka Teiega ühhel hobil, et sellega piddite algama, agga se ei üllata wcel kaugele. Meie päiwil ei olle wäljaspiddise rahhopiddamissest ja sõnnade-truussest weel küllalt. Teie peate ka teggudega tunnistama, et omma eksitust kahli  etsete, kenne parrast ni paljo Teie hulgast nüüd tenitud nuhtlust kannatawad. Pealaest jallakannani  peate Wennelassiks sama ja selle nimme peale ka uhked ollema, mitte temmast emal hoidma.  Nenda on Keisri Herra, nenda Wenne rahwa ja wallitsnsse tahtminne. Kes teistpiddi mõtleb, sel ei olle siin mitte rumi; ta mingo teine pole Bogi jõgge." Peale sedda käis kindral Kaus ma nn weel Wenne kirrikus ja watas gimnasiumi koli ning üht naesterahwa kloostrit labbi. Wõeralt maalt. Preifimaalt. Hertsog Augusienburg, kelle lotussed Shleswig-Holsteimma peale köie paksussest  nidiõhhnkesseks on läinud, peab nüüd Hamburgi  linna tahtma ellama minna. Mawallitseja  Gablenz olla temmale üttelnud: kui rahwa poolt middagi tähhelepannemisse waart asja temma  kassuks sündida, siit ep olle temmal (Augustenburgil)  ennam Shleswig -Holsteinimaak mmi. Tähtjas assi on pealegi, et Preisi seitungid  ka ilmsi jubba kõnne tewad, kui olla hertsogi lotussed annno ennemuistse juttude hulka wiskada. Shleswig-Holsteinima pärriatel ep olle siis nüüd ennam suremat tehha, kui esmalt teine teise, parrast Saksa rigikogguga õigeks sada. Kas seni raske peaks ollema? Kes teab! Saksama  wahhemad rigid tewad kül kissa Preisi julgusse ülle, kes maid omma kotti tahhab Pista; sest nad kartwad, et kui se alles korda läinud, siis järg neil ennestel kätte tulleb. Kes teab, kas neil selle mõttega suurt üllekohhus on. Rigikoggo  piddada Preisi ja Austriale käsko andma,  et nad selle eest hoolt kandwad, kuida rioassntajad  maad Saksa rigikoggo seltsi wasto saaks wõetud. Rigikoggo -- jah, kes Pärrib agga selle järrele? Austria, kel ennesel penike peus, lasseb Preislasi tallitada ja watab agga teist silmapiddi kõrwalt lou peale. Kui luggo tossi, siis panneb Bismark, kes hiljuti koeo taggasi  jõudnud, wimaks teise silma peale weel hea tiik rahha, et Austria mõtlemad silmad kinni on, ja ta nähha ei wõi, kuida Preislane Shleswig- Holsteinimaad tasko pistab. Siis jääks agga weel Napoleon ülle, kes kiil Bismargiga maggust  jutto Neab, agga isse keige parrem peab teadma, mis ta südda mõtleb. Sel on ikka weel, kui ka keik teised suud piddawad, solinatest  wahhele üttelda selle ülle, mis Saksamaal tehhakse ehk mitte ei tehta, ja tähtjaks louks jääb ikka, et Prantsusse keiser Saksama ühhendussest  rägib! Kes teab - enne mailma hukkaminnemist  wõiwad weel mitto asja sündida. näppotö õppetus.j Preisi tüttarlaste elementarikolides on hiljuti seadus antud, et lapsed mu õppetusse kõrwas ka naesterahwa iggapäises kättetöös, nago õmblusses,  nõelumisses, kuddamisses, zc., õppetust peawad  sama, mis täunini mitte ei olnud. Kohtul on sette peale wadata, et sesinnane tarwilinne õppetns  mitte unnustusse ei sa, ja kullud, mis sest peaksid tullema, maksetud sawad. Kus lapsed mitte awwalikkus kolides õppetud ei sa, seal on selle peale wadata, et ka näppotö õppetus koddo holetusse  sisse ei jäeta. Isseärranis maal peab murret kantama, et norelt jubba igga tüttarlaps õppiks isse omma sukka auko kinnipistma ja särgi auko paikama.  Hm, mis ma piddin ütlema: Eesti Postimees  teab mõnda maad ja rahwast, kus nisuggune  seadus ka wägga lõbbus ja hea õlleks! Austriamaalt. Austria! on Italia ja issearrauis Uugrima sassis asjadega nüüd keik käed nago kammitsas. Wõllad surruwad kaela peal, Ungrimaal on agga 18 miljonit maksowvlgasid  maksmatta pealegi tullewad Meksikomaalt  pahhad sõnnumed, seal ei olle suur immeassi, et pea ümber hakkab käima ja silmad kirjuks lähwad. Nüüd on Austria parrajal töös, Inglisse wallitsussega kaubaaeamisse kontrahti teggema. Se peab Austria waewalisse kukrut jälle pissut jallule aeama. Aeg õlleks kül ammo  jubba käe. 372