ma-tõde seitung konneleb, et Transkaukasias  katko többi sidi usside sekka olla tulnud,  mis mönned makonnad neist laggedaks teinud. Eüropamaal mullad se többi jubba ammugi ja ehk neid küllalt igga aasta jure murretsetakse, ei tahha ommetige assi parremaks  minna, maid többi murrab järges jälle mahha. Kaukasias polnud tunnini sedda többe kuulda, ei tea kust ta nüüd wälja hilmunud. Nad on seal, kus ilmad sojad, ussinad sigginema, agga ka nisamma ussinad kadduma. Nende aastade sees 1859 —1863 on arrutumad  hulgad Eüropa male todud. Aastal  1863 on üksi, mitte wähhem egga rohkem,  kui kolme miljoni höbbe rubla eest todud.  Muidogi mõista, põlle neid selle summa  eest pissut olnud. Krimmi sarest. Saime ühhe hulga aea eest jälle Krimmi sa rest wanna sõbra käest kirja, kus ta mõnda asja teada annab. Need keige tarwilissemad wöttame wälja, teised jättame  omma teada. Ta kirjutab nenda: ..Mönnes  makonnas, siin sare peal, põlle se aasta weel talwet olnud, wahhete wahhel siin ja seal pissut ermatest maas; karjastel põlle weel pühha, waid peawad pääw päwa körwas ellajate  tagga käima, sest karjad käiwad meil allati  wäljas. Mönnes kohtas on ka pissut lund maas olnud, agga kui kauaks? saab kord päikest nähha, kaddund jälle, nago häbbeneks  ta päikesse silmi wadates. Simperopoli ma kondas on rohkem lund olnud, kui meil, agga ka ikka pissut. Kõrge mäggede otsas olla tedda küllalt. Uel aastal ja päwa kaks pärrast sedda, saddas lausa wihma ja on meil praego soead ilmad. Wannem rahwas ja Tattarid ütlewad, et se aasta sedda lotust ennam  põlle, weel talwet ja ree-piddo sada, waid jäeb kuida praego käes." ..Wilja hinnad ei olle meie jures kõrged. Linna punt maksab 7 —B kopp.; nissud kui head, makswad setwert 6 —7 rubla 50 kopp.; rukkid 3 rubla 50 kopp.; odrad 2 rubla 60 kopp. ja kaexad 2 rubla 50 kopp.  Seläbbi,  et hinnad ni maddalad on rahha saak meie jures waene." Wöeralt maalt. Sleswigist. Üks Hamburgi seitung toob meile sönnumid, kuida Sleswigi asjad eddasi lahmad ja kuida Preisi wallitsus seal holega tööd teeb. Ta könneleb: ..Aasta parrast sawad  Düppeli kindlussed sesuggused ollema, et kellegi hammas nende peale ei hakka ning Preislane ennast surustada. Praego on Alsenis  mönned neist jubba üsna malmis, mis paljo tuggewamad ja kohmakamad, kui endised Dani kindlussed ja kantsid ollid. Loss Sonderburg  tehtud kassarmuks, kus soldatid praego asset. Keik mannad kindlussed löhhutud ümbert  mahha ja ued tehtud assemele, mis paljo kindlamad olla, kui endised mallid ja murid olnud; keik ue moe jarrele tehtud. Alseni pool on Sonderburgis wiis köwwa kantsi, kolm Sonderwitteri kaldal ja kaks õige tuggewat hoidwad, et kegi saddamasse ei pease; kaks olla Alseni wäina põhja pool kaela peal ja meel mönned muud paikad, kus karta õlleks waenlast sisse tungiwad, on kindla kantsidega, otse kui raud mäggedega kinni tehtud, kelle küljest kegi tükki ärra ei sa." Austriamaalt. - Kes tuggewam peab nõdremale appi minnema, on ommetige keigil tuttaw assi; sepärrast olla ka Austria wallitsus  Mehhiko nödrust nähhes, ommas rikis käskinud, nori mehhi, kes hea melega Mehhiko  wäe tenistusse tahtwad heita, seks palka  da ja nimmelt nenda, et igga aasta kaks tnhhat meest senna lähwad. Et agga minnewa  aasta mitte põlle sadetud, sepärrast tahhetakse  se aasta nelli tuhhat läkkitada. Need tingimissed, kellega esmalt palgati, polnud rahwa  mele pärrast, sepärrast olnud neid pissut leida, kes rahha tahtnud; nüüd olla kauba tingimissed uendud ja sepärrast neil ka lotus et rahha wasto wöetakse. Nende ude tingimiste  järrele peawad nemmad kuus aastat tenima,  siis woiwad jälle Austriamale taggasi tulla, ning kui sealt ma allamad ja pürjerid omma pead toita. Ztaliama pole seisab Austria silm allati parrani,  sest ta põlle sedda weel unnuötanud mis 37