da Rootslaste wasto söddides, ärra; aastal 1721 ueste üllesehhitud ja 1812 suremaks tehtud, on nüüd tullekahjo sedda kennaste ehhitud  Zummala kodda ueste tuhhaunnikuks teinud.) Keik seestpiddine kraam, kui ka se kallis, wäärt ja illus õrrel, jäi sisse, muud kui piddi silmameega pealt watama, missugguse  ahnussega se tulle leek keik ärranelas. Se illusa helleda healega kel, kes jubba aastal  1617 wallatud ja mitmede kurwadele ja rõõmsatele saatjaks ja kutsujaks olnud, olli pealt poolt läbbi, poleks sullanud ja nenda se allummne pool mahhatulnud. Abia mõisa pritsi abbiga (ning et Wanna-Bornusse walla mürisep, Zoh. Siel, käärkambri ukse wasto kirrikut sai kinni murida); saime kül käärkambri  weel ärra hoida, sest et selle kattus paljo maddalam olli, kui kirrik; agga kirriko seest ei wöinud middagi parrata, kus keik jämmedamad  kattukse puud, laggi, 11 healega illus õrrel (mis Tarto orrelimeister E. Kessler  1856 teinud), kõrid, pengid, kantsel ja pea keik altar (3 kroonlühtrid said wälja) ni hirmsaste sees põllesid, kui keige kangemas lubjaahjus! Kül tulli ka innimessi paljo kokko, kes omma pühha koea peastmisseks, heamelega  middagi õlleks teinud, isseärranis need lähhemalt mõisade wallitsejad, kes omma rahwa  ja kuötutamisse nõudega silmapilko ei olle wibinud appitöttama, ja issegi mõnned neist, omma käskmisse seisust hopis unnustades, isse keigest jõust tööd teggid. Ennamiste keigide silmist olli nähha, et Zummal neid omma witsaga  olli lõnud, siiski olli neid ka hulkas, kes külma süddamega aeawiteks pealt watasid. Agga  meie armsa öppetaja süddame wallo ei mõista minna üllesräkida, kes alles just Peenust  koeo tulli ja nisuggust rasket tundi piddi ellama. - Kahjo arwatakse 26 25,666 rubla wäärt ollewad. Keige selle jures tahhab mul wäggise hirm peale tulla, kui mitte taewane Jssa ses meles meie pühha kodda meilt ärra ei wötnud, kuida Temms Salomonile 1 Kunn. 9, 6 —B. ütles; agga siiski lodame ja ussume, kui Ta ka meid omma  armo käega on lõnud ja karristanud, et Ta meie peale jälle hallastab, kui meie tedda. kui armsad lapsed omma armsa issa jälle pallume.  Sekord on meie armsa öppetajal, kui ka keigel koggodussel kül kurwad päwad, et meie praego mitte ei tea, kuhho meie omma Zummala tenistusseks peaksime kokko Lullema. Armsad ussowennad! aitke palluda, et meie usk ka mitte willetsusse aeal nõdraks ei lähhäks. Ma ollen ennast alles poolteise näddala eest Willandi ue ma kirriko pöhjapannemisse ja pühhitsemisse jures, sel 29. Junil, römustanud,  mis üks arrone pühha ja ettewötminne meie maal on; agga kes wöis seal jures sedda mõttelda, et ni lühhikesse aea parrast meie Zummala kodda meilt jälle piddi ärrawöetud sama?!" Nenda olnud se wägga halle luggu. Nüüd olla koggodussel nöu, mitte kässo sundimussest,  waid armastusse andedest omma uut Jummala  kodda jälle ülleöehhitada; sest sedda koggodust  on Zummal ihholikko warra polest ennam  õnnistanud, kui mõnda muud. Pango Issand omma rohket õnnistust nende hea nöu peale. Nende essimenne Jummala tenistus ja lauarahwa  wötminne parrast kirriko pöllemist olnud  surnoaea peal, kus parrast nisuggust jummalikko  jutlust, kus Issand neile kirriko põ'llemisse  labbi piddanud, rahwas hoolsam temma  sönna tähhelepannud kui enne. VVillandist. sUe kirriko Willandis saab eestikoggodusse tarwis uus kirrik ehhitud, ja 29. Junil on alluskiwwi pannemist pühhitsetud, mis sedda nimme saab kandma: „Paulusse-kirrik." Nelja aastaga tõdetakse uus Znmmala kodda walmis sawad ja siis jääb endine kirrik saksa rahwa pärralt üksipäinis. Lasko Jummal nende ettewötmist korda minna; agga monni Eestimees Willandi  koggodusses õlleks kül koggodusse römust  meile nattuke laiemalt wöinud teadust anda. Sõrwemaalt. Ülle kahhe wäina on meil raske Saremaalt sönnumid  sada, agga tulleb ommeti arwast sekka. Kolmandamal Nellipühhal on Ansekülla kog- 228