Kirjawastussed. 129) A. L. W t. Kuids näete olleme marsi prukinud ni paljo kui meie pissuke ruum lubbas. 130> H. W. T s. Olleme nissmma prukinud,  sest et meie seal ennam muta ei leidnud. Lodame pea su sönnaga könnelda. 13!) M. M. O l. NumipuduS sundis nattuke  nappistama. 132) p. W. H. P . Same sure tännoga ommal  kohhal prukima. Moie parrandamist põlle kül suremar  tarwis. 193) J. M. T s. Arge pange mitte pahhaks,  aqga lauluks on tõeste nattuke ennam tarwis, kui paljaid kirja riddasio. 134) J. J. K .... s. Jätkame sedda meest putumatta,  temmal on nöggeied sulle sees, temma körwetab meid: pealegi on Teke kirri nattuke kerge sanud ja temmal hõlbus kiuni hakkada. Kes surnud, neid laskem rahhoga hingada. 135) P. W. Br Olge terme; mis seal kaua aega wita, kui wöimalik on ruttu kehha. 136) J. J. U ..... s. Kahjo, ei olnud tänna ennam  rumi. Panneme tullewa kord omma öige kohha peale. Intressi pabberid. (Peterburgis, 11. Junil.) 5 protsent!, wöidolaenopabberid I. jaggs ll4'/z—l!^. 5-prots. wöidolaenop. 11. jaggo W6V«—!W. 5 „ rigi pankpilletid 77'/- —77. kuld '/z imperialid 5 rubl. 85 kopp. 4 i/z protsenti. Linuma pantkirjad 98—97'/ z. 5-prots. „ „ 87 —B6 . 192 Bon der Censur gestatter. Dorpat, d. 13. Juni 1867 Verantwortl. Redaeteur J oh. Jannsen. Druck von H. Laakmann. Teadaandmissed ja kulutamissed. (M i t Politsei licher Bewi liigun g.) Kdre M kaero ostab omma plurimaeas  W. MMchTU U. Cv. (3) WiKatid. Mm no podis on head heina wikkatid  oddawa hinnaga sada. Pood on endises Samajewi  ehk nüüdses Kapiiowi maeas Katusse pool nurga peal. Reinhold Umblia. (2) Maea müa Tartus, Jama-ulitsa otsas Narma  mäe al on maea pärris platsiga ühhes müa. Selgemat teadust annab sealsammas maeas Lesk Klaus (3) PiKafilla kõrtsi zures müakse jah Ho -lubja ja mahtra pakkusi oddawa binna eest. Nimmetud lubja on ka Tartus mo ommas maeas sada. Neinhold Umblia. (2) Kaddund pass. Jaan Tomer Weike- Prangli wallast on Tarto ja Prangli wahhel omma passi ärrakaotanud; kes peaks leidnud ollema, saatko Prangli mõisa. (!) Nisss, ru kk id, odre kaero ja rukki j ahho ostab C. Hennig. (l) Ued «assina krasid, !30 rubl. maSsinatäis, on müa Tamme mõisas Kannape kihhelkonnas. Prowid  on nähha selle lehhe wäljaandja jures. ° C Freiwalb. (2) Üks ma-koht, 60 Dessätmi suur, peale korjama,  on müa. Ma on hea ja j 5 Dessätmi head metsa jures, kust omma prukida ja müa saab. Selgemat  teadust annab selle lehhe wäljaandja. sl) Podikaup. Ma ollen jälle suur hulk köiksuggu  hantwärgi töriisto sanud, nõnda kui naelo, klasi ja muud kaupa ja müün odbawa hinnaga. Isseärranis  wöin sowida heina- ja wiljawikkatid, kelle headusse eest ma seisan ja nöndasamma oddawa hinnaga  müün. M. Umblia (I) terrase ja rauapood, turro äres waSto kiwwi silda. Konta ostetakse hea hinna eest Tallinnas Karro kontoris. (!) Ma annan teada, et minna köiksuggu snrnoristi  kirjast ja koggokonna pitserid teen. Ristikirjad makswad 3 ja 4 rubl. ja pitserid 2 rubl. 50 kopp. Mo ellokorter on Tartus ülle pu silla toliteggia Kursi maeas. J. Timm. (2) Zggasuggu malmis pusärgid , mis kõik hästi tehtud, sawad ruttu ja oddawalt igga telliale antud; oddawamat seltsi liht pusärgid wauna innimestele kuuni 3 rubl. ja lastele kuuni 75 kopp. sadik. Tallinnas,  Pikka-ulitsas krono jahho - maggasini wasto, maea Nr. 1 !6. C H Dunckel, tislermeister. (3) Podikaup. Ma annan teada, et miuno jures oddawa hinnaga sada on köiksuggused wask, terras ja raud asjad, pu löikamisse ja muud saed, wilid, hööwlirauad,  peiklid ning köiksuggused handwärgi töriistad, akna klasi, kattusse pappi, ukse ning kastilukkud, kui ka ehhitamisse tarwis Wenne- ja Saksama naelad. Min no pood on Tartus sure turro äres endises Samajewi  maeas nurga peal, sissekäik Ratusse poolt. Sealsammas wõib ka teadmist sada palgi, saelaude tellis- ja kattussekiwwide, gipsi ning lubja hinnad ja peale selle weel kõik ehhitusse tarwitussed. Neinhold Umblia. (2) Ndängo-riistad. Üks Cornett, Althorn, Tenor horn ja Tuba on müa Tartus Tischlermeister  Eschholzi maeas, mis Bürgermusse wasto, A Hoffrihteri jures. Ka wöetakse sealsammas mängoriistade tellimissi wasto. (2) Tallokohhad müa Warbusse mõisas Pölwe kisselkonnas on tallokohhad ja üks kahhekiwwiga wessiweske müa. Selgemat teadust antakse sealsammas  mõisas. (2)