tuttaw seadus. Agga pudega on neil minnewa  talwe ka Hapsalus wörrinad tagga olnud.  Mõisnikud, ollid seal metsa kaitsmisseks  linna jure wahhed ette pannud, et iggaüks,  kennel mõisast seddelit kasas ei olnud, omma pu-kaubaga linna ei peäsnud. Agga nimmetud wahhed wötsid nüüd ni hästi puud, kui keik, mis puust otti tehtud, tee peal kinni, ja toja jäi ommast ilma. Mehhekesed läksid upsakaks, et neil nüüd ka middagi üttelda otti, ning ei lasknud pärrast ennam mitte pange-witsa  egga lua-rago ilma seddelita läbbi minna. Need wähhe koormad, mis seddeliga  tullid, ei jõudnud linna tarwidust täita, ja hädda otti käes. Kes weel selle peale mõtlesid,  kui oddawad ahjo puud enne ollid 3 rubla waske süld ja nüüd küssisid marahwas  3, 4 ja 5 rubla süllast ja weel ennam,  se aias silmad pähhä! Mönned on wiljapuid aiast mahharaiunud ja ahjo pannud,  mönned wanna ramatutega kütta püüdnud,  mönned waesemad mitmel ööl egga päwal  mitte ridid seljast ärrasanud. Pärrast on linna wannemad pu-aeda assutanud, puid ilma  kassota münud ning üsna waestele ka ilma hinnata annud, agga siiski jänud weel pudust küllalt. Et fedda tullewa talwe jälle ei tulleks, selle wasto olla neil jubba mönnesuggused  nõud petud. Wennemaalt. Tännowäärt teggo.  Prius rummalusses mis suur kasss sest wöib olla? Mis aitab pimmedale lubba anda ilma juhheta käia? Eks ta sedda ennem hauda ei lange? Ehk anna rummala lapsele wolli kätte, sedda tehha, mis tal mele tulleb, küllad siis näed, kuhho prius tedda sadab. Nenda on ka luggu mitme miljoni innimeõtega,  kelle prius rummalusses suurt wilja ei kannaks. Sedda tundwad terrased Wennelased  isse ka ammo ärra, ja piddawad omma kolide assutamisse eest holega murret. Hea süddamega möisa wannemad aitwad ka körwast jure, et ruttem eddasi lähhab. Nenda  on üks mõisnik Oreli kubbermangus teinud.  Ni pea kui priusse kulutus wälja tulli ja temma walla rahwas römo pärrast öiskas, teggi temma nende römo se läbbi weel suremaks/  et neile koli assutamisse tarwis IVVO rubla höbb. kinkis. Keisri Herra isse ka, kui sedda kidowäärt möisawannema teggo kuulda sai, on käskinud omma nimmel seddasinnast  auwäärt meest tännada. Koliramat. Ministre kohto polest on teäda antud ja awwalikkult kulutud/ et se kirjamees, kes wennekele Jummala lodud asjadest  keige parrema koliramato kirjutab, mis tallo kolides prukida sünnib, se saab 2WI) rubla palka ja peale sedda kuld rahha rinda, mis 3W rubla maksab. No küllad nisuggune  palk nüüd mitmed sulled likuma aiab. Sedda aega, mi! ramat malmis peab ollema, ei otte seitungis mitte nimmetud. Ägga meie wöime sest tännoga jälle tunda, kui sure holega  üllem wallitsus rahwa öppetusse peale mötleb. Sameddasi. Se keige pitkem sam mis Wenne kikis astuda olli, on nüüd astutud:  rahwal on prius käes; agga on weel mönnesuggusid pissemaid sammust astuda,  mis aega möda keik astutud sawad, kui rahwas mõistusse ja tundmisse polest kaswab. üks neist on ihhonuhtlusse kautus. Se ei jätta möismatta ja möistlikko lomade wahhele mitte suurt wahhet; agga mis tehha, kui mõistlikkude  mõistus alles ni pissuke on, et ilma ihho hirmuta head ei mõista nõuda? Lähhäb  agga rahwas meie maal, nago mitmes muial maal, aega möda targemaks, et omma au ehk häbbi pärrast sedda teeb, mis kord ja kohhus on, siis kaub ka se wanna modi assi ärra. Moskwa linnas on ses asjas jubba sam eddasi astutud. Naesterahwas ei sa seal ihho polest mitte ennam nuhheldud, waid kui nemmad middagi nuhtlusse wäärt teinud, siis sawad nemmad kül ka omma sü järrele nuhheldud, agga mitte ennam ihho polest. Kas se mitte sam eddasi ei olle? Nöel-ussid. Peterburgi kubbermangust,  Jamburgi makonnast tullewad meile sönnumed, et seal kindral Stakelbergi mõisa lähhedal metsas jubba 17. Märtsil, se on kaks päwa pärrast palwekesknäddalat, arruto suur hulk pösaallusid leitud. Mõisa pois läinud 124