tarlaps, heitis ka nende sekka ja jättis wannemad  ja öed wennad senna mahha, kennel jöudo ei olnud kasa minna', sest issa olli teise Walguta walla mehhele, kes weel ep olnud assunud, 40 rubla reisi kullo wolgo, ja se ei lasknud tedda enne taggasi tulla, kui omma wölga töga on ärratassunud. Wolga-joe kaldal ollid need waesed innimessed 2 kummuli  lootsiks al korteris, et neil muud peawarjo  pallawa pawa eest ei olnud. Mehhed, naesed ja lapsed, keik nutsid ja ullusid seggaminne.  Teine rahwa hulk, 64 hinge Puhha* järwe wüllast, ütlesid ennestel ka nöu ollewad marsi koio pole pöörda. *) Nimmetud öppetaja jures ellawad IZ Eestlase hinge, kes kül maad on sanud, agga liig waesed on, omma maad harrida, kaiwad pri sögi ja 20 koppiko päwa palga eest Saksa assujatte jures päwatöös sa toitmad nenda waewalt omma pead. Keik assujad, kennel mitte jöudo ei olle omma  maad isse tehha ja keik murretseda, mis neil tarwis on, peawad waesusse ja willetsusse sisse langema. Omma nattuke warra, mis neil kasa olli wötta, kullutasid tee peal ärra ja tühja kaega ei wöi kegi Samaras örre peale sada. Ka Sakslased, kes ammo senna assunud  ja parremad maad Wolga kaldast ärrawötnud,  ellawad kü! parrem, kui Eestlased, agga  surema hulgal ei üllata ka kaugemale, kui peust suhho." Nenda kaugele üllatab „Tallinna seitungis" reisia kirri. Noh, armad Eestiwennad, mis nüüd arwate sest peeglist? Kas sünnib sisse wadata ehk mitte? Midda ennam Samara többi  kellegi kallal on, tean kül, sedda ennam ta hea nöu peale süllitab ja kurgedega löuna pole tikkub. Mu! on hädda üttelda, agga se põlle mitte walle: meie olleme mönnes asjas lammastega  ühhesuggused kuhho üks ees hüppab,  olgo kaera ehk kaewo, senna teised takka järrels, ja hädda sellele, kes keelda julgeb. On mönni õiglane mees nende seas, kes Tamarast  taggasi tulles ütleb: „põlle suur assi ühtegitl" se hoidko, et tedda kimmidega ei *) Wist ollid need ka nende seast, kellest Ria kirri.N 38 könneles. missata. Pari päwa eest ütles mulle alles üks eht Eestimees, kellel mingisuggust wöerast märki meel külges ei olle, et nende pool koddosed  rahwas wäggise omma savikute karwo tikkunud kinni hakkama, kui need Tamarast taggasi tulles sedda asja ep olle kiitnud. No mata! Mis rahwas tahhab, sedda rahwas ka ussub. Kes nüüd Tamarat kidab, olgo tössi, ehk walle, se on aus mees; kes agga mönda asja laita julgeb, olgo „Postimees" ehk mu mees, se hoidko eest! Agga armad sõbrad, kas tödde sellepärrast peab tullematta jama, et tedda hea melega ömaiale ei wöeta? „Jah, egga meie lusti pärrast ei lähhä", ütlewad mitto; hädda aiab harja kaewo." Wöib olla; agga kes wiskab wanna kue enne ahjo, kui uus kaes on? Wennad, kui mönnel hawad on, kas se arwab, et need Tamaras enne parranewad, kui meie maal? On Tamaras teine lummal ja teine Keiser, kui siin? Waatke ette! Mitto on jubba kannikaga  läinud pätsi otsima, on pärrast mõtlemist  ilma janud ja wihma käest räästa alla sattunud. Meie põlle middagit mailma tonud, ei wi siit ka middagit ärra, ja meie hauaks on Zummala ma iggal poo! hea küllalt; siiski ikka meel armsam ommal maal, kus meie wannematte  wannemad hingawad. Minna ollen  teile töt räkinud ja ei wöi mitte senna parrata, kui mönned sest pahhandawad ja russikaid öeruwad. Parrem, kui neid pahha meel wäggise aiab, kirrugo mind Eestiwennad siin ommal maal, kui pärrast Tamaras sure risti ja waewa al. Sannumed ommalt maalt. Pernuft. Saddama ehhitussest. Meie linnas on nüüd kaunis waljuste sedda jutto kuulda, et meie saddam, mis 60 aasta eest 86 sülda lai, ja 15 jalga süggaw, pu rammidest sai ehhitud ja ja nüüd jubba köddund  ja laggund on, peab jälle ueste ja se kord kiwwist, ehhitud ja kohhendud sama. Sesinnane  tö arwatakse kronule 156,666 hobberubla  maksma tullewad. Agga meile Perno rahwale on se römus sannum; sest saab meie 330