Perno Postimees ehk Näddalileht tt üikv Neljas sPernus, kesknäddal 16. Martsil.l aasta. Hina rahwa iggapäine ello. Neist olleme enne ka mönda kuulnud, mis Zummal parrago nende usso ello polest mitte  römo ei teinud; agga et nüüd jälle Prantsustel  ja Inglastel nendega üks kanna katkuda  on, siis kuulgem, mis üks suremat seltsi Inglane, kes mönda aastat Hinamaal Inglaste  asjo tallitas, neist könneleb. Selle läbbi öppime mailma ja temma rahwast ikka ennam tundma, mis jo kellegile kahjo ei te. Tännini arwafid keik rahwas, et Hinamaal ni mitto miljonit innimessi piddi ellama, kui aastas paiwi on; agga nimmetud Inglane tunnistab, et seal 412 miljonit innimessi peab ollema. Se on 6 kord ennam kui Wennemaal  ja 12 kord ennam kui Prantsussemaal. Keik se inneto suur innimeste hulk käib ühte ainust nori möda: keik kaswatakse, öppetakse, wallitsetakse ja karristakse ühte wisi; keikil on üks kirri, ühhed ramatud ja keik öppiwad ühhesugguse  holega; sest Hinamaal tõuseb üksi se, kes middagi möistab, olgo issa saks ehk sant olnud. Hinama on teewee issama. Kui hirmus paljo seal aastas teelehta korjatakse, kuiwatakse,  juakse ja müakse, sedda ei möista Postimehhe  pissuke mõistus pea ennam üllesar- wada. Kui kuleme, kui paljo seal innimessi on, ja et pea iggas maias igga pääw õ korda  teewet juakse ja ommeti aastas weel teiste madele 12V,VVV,VVV naela saab ärramüa siis peame ütlema: Tohho pellets, se o' liig! Hinama on ka sidi - ussi d e issama. Sealt poolt küljest on sidi-ussid meie pole tulnud, et ka jubba sojemal Eiropa rikides neid katsutakse  ja kaswatakse. Hinamaal on linnane rie saggedaste kallim, kui siid. Se põlle mitte suur imme assi, et sealt Mv miljoni höbberubla  eest aastas sidi wälja wetakse. Kapoom - willad siggineksid Hinamaal wägga hästi, kui rahwas parrem mõistaks nendega ümberkäia.  Hinama poislaste öppetaminne ja kaswataminne  on koggoni (eine kui muial mail. Zggas  kolis öppetakse üht ja seddasamma. Neik on üks kirjakeel, mis iggaüks öppetud innimenne  mõistab. Seeb se on, mis Hiinlased Eiropa rahwast ni sureks rummalusfeks piddawad,  et Inglane sedda ei möista, mis Prantsus  on kirjutanud, ja neil on se polest öigus, et nende kirjakeelt, mis kül wagga raske  öppida on, ommeti 5W miljoni innimessi luggeda möistwad; mitte üksi Hinamaal, waid ka ümberkaudo, Japani, Kohhinhina, ja Korea  rahwas möistwad ühte kirja. Need kir-