ausöma-aega andnud, kellest Wennema sadik ja teised Wennema üllemad wäetenistuses, agga sekord Berlinis oNwad sured mehhed, ossawötnud.  Piddo sömaaeal olla kunningas omma  klasi üllestöstnud ja eckne kui sedda meie Keisre Herra terwifeks olli ärrajonud, allamal seisawat könnet piddanud: ..Süddameliko römu  ja kännuga tunnen ma ennese kohhuse ollewad,  Wenne Keisre terwiseks üht klasi wina jua; Wenne Keiser on seläbbi, et ta mulle sedda keige kõrgemat wäetenistuse aumärki andnud, nago keige selle aea peale taggasi möttelnud, kus õnnis Keiser Aleksander I. mulle 55 aasta eest sedda samma ordenit neljandamast  kassist andis ja sellega keik sedda õnnistud  mödaläinud aega meie möllemate söawäggede  polest kokkowötnud. Suur on mo rõõm, suur on minno tänno. Keige surem on agga se au, mis seläbbi minno rüggemendile ossaks sanud. Selle peale tühhendan ma omma klasi ..ellago Wennema Keiser Aleksander 11. mo rüggemendi issa." Wennema sadik v. Oubril tännanud Keisre Herra nimmel ja öölnud, et selle ordeni andmine nago üks uus söbruse kinnitus nende möllemate wallitsewa würstide, rahwa ja söawäggede wahhel ning keige Eüropa madele kassuks saab ollema. Austriamaalt. Sealt kirjutakse 1. Detsembril:  ..Tännase rigi mapäwa allustuse könnes  tähhendadi nimmelt, kuida selle Keisririgi  luggu wäljamadega olla; keik olla nago rahho siddemega kokko seutud; keik olla waggusi  ja iggaüks ellada rahhus omma naburiga. Kui luggo nenda, siis olgo tanno Jummalale, kes Eüropa male rahho saatnud; hoidko sedda ka pikkem aeg. Jtaliamaalt. Sõnnumed, mis sealatsed seitungid towad, põlle mitte ennam head, seisnud  wist kaua solamata ja sepärrast käest sandiks  läinud. Neaplest olla teadust antud, et sealane rahwaö issi keskes nattuke kokko tulnud,  kus neil enneste wahhel mõnda läbbi räkimist olnud; seal olla agga mõnnel pead haigeks, woi liig pallawaks läinud, et korraga kissendanud: ..Surma Prantsuse keisrile, ellago  prii riik!" Selle peale olla kohhus neid laiale pillutanud. Mönnesuggused sönnumed. Preiflmaalt, Neisse linnast, Reini jöe lähhedalt kirjotakse: ..Mönne aea eest taggasi pannud üks emma "omma poolteist aastase poeokese pörmandale istuma, mango asjad ette ja issi läinud wälja maea tallitust tallitama. Korraga kuulnud emma last halledaste nutwad,  ta jooksnud senna ja mis ta leidnud? kuk, kes näggemata tuppa puggenud, istunud  lapse pea peal ja peast jooksnud mitmest  kohhast werri wälja. Ta lasknud ruttust tohtert kutsuda, kes lapse pead läbbi wadanud ja leidnud, et kuk lapsele mitto auko pähhä lönud, et aiut kätte sada. Lapse hawad sanud kül pea parrandud, agga önneto lapsoke jänud nõdra melega, ehk kül tohter katsunud tedda ta waimo polest parrandada, agga keik olnud asjata. 409 Wastaja Redaktor: C. F.> Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, i 3. Detsembril 1869. Teadaandmised. Perno wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et rae-kohto kässo peale 37. Mail se aasta M 1396, 1. kwartalis Perno°Ria allewis seisaw, ärrasurnud kallamehhe Widi Hanso pärriate parralt nmea, selle kohhusega saab ärramüdud, et ostja sedda sealt peab ärraweddama. Kes osta tahtwad peawad 12. Januaril 1870 kello kaksteistkümmend nimmetud  kohto ette tullema, kus ss maea auksjoni kaupa kohhe maksetawa rahha eest rohkema hinna pakkujale saab müdud. Pernus, 34. Nowembril 1869. Oberwogt Brakmann. M. 1102. Sikkertär A. G. Mors. Z Perno Brand - kollegium annab keigile, agga issiärranis neile maea perremeestele, kes linna sees essimeses kwartalis, ja allewil essimeses ja kolmandamas  kwartalis ja Üllejöe allewis ellawad, teada, et Adolw Holm sta linna korsna pühkia meistriks kinnitud ja need üllemal nimmetud kwartalid  nimmelt temma holeks puhhastada jäwad ja igga maea perremees sedda teab, et kui Holm puhhastamise  parrast tulleb, kegi temmale ei wöttaks tülli tehha. Temma tenistuse aasta hakkab 1. Januariga 1870 peale ja on kellegil korsna pühkiat  tarwis, siis teab kedda ta peab kutsuma. Pernus Brand-kollegiumis 19. Detsembril 1869. Üllem brandherra F. A. Conze. M 62. Kirjutaja Brakmann. Z