ennam luli ku lõppiil ja Augusti kuus. On agga koid jnbba riete sees, siis te telliskiwwi kumaks,- walla kanget wi na Üdi kat kiwwi peal?, hoia rided selle amo peal, et aur neist labbi käib, siis kaddnwad koid seddamaid. (Tnlletikko wabrik.) Saksama keigesurem  tulletikko wabrik on Bömimaal, Pilseni linna lähhedal. Se prngib aastas tnlletikkude tarwis 3000 sülda Puid, 750 puda weewkid ja liggi 18 Puda woswori, mis tikkude otsaS tuld annab. Nende tikkude tarwis prugitakse aastas 3 miljonit pirust kastikest ehk topsr. (Lewiatan.) Mis Inglased omma sure laewa eest wälja andsid hirmus hulk rahhcr sedda on nennnad nisannna hästi kui mahha wlskauud. Nüüd on uemmad ommeti middagi leidnud, mis tcmuurga sunnib tehha, se on tullewa  kewwade Manti tellegrahwi trati merde lasta. (Perrekas emma.) Hiljuti sai Määrnamaal,  mis Austria wallitsusse al, ühhe perreka emma 37. laps ristitud. Ni rohket lapse perret on wist arwa mõnue teise emmal. Nalja tilgad nukra mele wasto. (Angerjas.) Kõgitüdruk panni ellawa angerjale nöri kaela, ripputas naela otsa ja hakkas mahka umbselt seljast nahha tõmbama. Herra juhtus senna jure. Herra: Kas sa hul õlled, Lisinka, kalla ellab jo alles! Ellawalt üht loma nülgida, —- sinna hirmus innemenne! Lisinka: Aus herra! Wiso Tonnis sai hiljuti 60 hopi palja selja peale, nahk olli maas ja ellas ka alles. Mis sihhnkegiloom parremat teab. (Maenitsns ja waStus.) Kaks tömeest juhtusid Lurro peal kokko. Mihkel: Kule, Tönnis, kui sa wina mahha  ei jätta, kül sa nääd, sa ei wai kuskil ennam seista. Tönnis: Mikko, minna ei olle ial parrem seisnud, kui praego. Mihkel: Kuida nenda? Tonnis: Sõgge, eks sa arro ei sa? Eile widi nw kaks miniast istet wolla ecst ärra. —- slägri pois.) Üks herra satis onuna jäägri poisiga naabri herrale 6 noort metsparti, mis ta isse olli lasknud. Naber tciunas, iitleS: „Wi herrale paljo terwist, ma lassen tännada. —- Noh, mis sa weel otad?" —- „Agga kui herra küssib: luhhan, kui paljo sa jookrahha said?" mis ma siis pean ütlema?" Kirjawastussed. 94) p M. K. A S. Tänname wägga. Olleme aeawiitmatta warsi prukinud. 9s) K. L. T--S. Ob, kt st kokkosündwatka meel Eestirahwa seast ärrakauks! Mis peab keigift mrie asjust sel wiftl sama? 96) T. M. S s. Kas selstaaatsel poeal hädbi ei olle Jummola päikese al kõndida, kui omma wannemaid parrem ci mõista auustsds? Logo isseennnast, knne kui tedda Zummal lööb. 200 Von der Censur erlaubt. (Nr. ksts.) Dorpat, d. 6. Jusi 1864. Verantwortl. Redaeteux Joh. Jannsen. Druck von H. Laakmann. Teadaandmissed ja kulutamissed. Eigswerre mõisas Pillistwerre kihhelkonnoS samad tallokohhad müdud ja rendi peale antud. (3) Tallinnas, Harjmwärrawa tagga, on Buhstati  kõrwas Smoli maeas müa: ! õrrel, l korwwanker  Vedrude peal ja I töwanker raudaksidega. Selgemat teadust annab sealsammas maeas C. Senfenberg. (l) Ke'geparremat seltsi wikkatid ja sirbid, keik ehhitamisse raudriistaõ, lukkud, hinged, aknaklasi ja muud seltesarnatsid asjo, mis ehhitamisse peale tarwis on, müüb oddama hinna eest Tarto kaupmees wt. NmblSa. (2) Tartomakonnas, Laiusse kihh., Kärdi mõisas, mis 6lt wersta Tartust Tallinna maantee äres, on üksikuid tallokahte müa ja selgemat teadust antakse sealsammas mõisas. (1Z Tartus kanpmehhe Kelleei podis kaubahowi nurga peal Nr. 2l <8: .?3 müakse Anilini wairwi, kellega wõib wärwita finnist, punnaft, rohhelist, kollast, pruni, lilla ja wioletti karma, weikse puddelite  sees ühhe naela willa tarwis malmis talutud ja maksab Z 5 kopp. puddel. Wärm on eht ja ei lähhä  ial pessemisses wälja.