weel õiget kroni pähhä panni, olli se, et manna  kuldse pari 25-laste last sel päwal sai ristitud.  Tänna on 14. Augusti ku pääw, agga kello wie aeal hommiko olli meel hall maas ning kradi klaas seisis nullo peal. Kül on warrane wöeras meie aea wiljokest  näppistamas. Juni ku 10. päwal olla seal wimane ö-külm olnud ja nüüd 14. Augustil  jälle essimenne. Kül on se wähhe lühhike,  kus külma põlle olnud! Paidest. Kuida seitungid  könnelewad, olla meie tuttaw pissukenne Paide linnakenne 18 aastat rahhu sees päwa omma tööd teinud ja ösi wodis hinganud; Lal põlle sedda kohhutawat hüüdmist kuulda olnud: ..tulli lahti!" Agga se aasta 30. Jutil  parrast lõunat kello kolm olnud kissendaminne:  ..tulli lahti! tulli lahti!" Kellel wähhedegi  kondid likuda andnud, ruttanud appi. Tulli olli tisler - meistre Kabrutski maea pönigult lahti peasenud, agga sest et ilm wagga  olli, mitte kaugemale läinud. Nelja tunnise  wapra tö ja waewa peale olla se kustutajatele  õnneks läinud, tuld üsna kustutada. Jnnimessed, kes seal ellanud, sanud sure ruttuga  kül muist asjo maeast wälja, agga surem  ossa jänud sisse. Õnneks põlle kegi innimenne  seal surma sanud. Maea, mis ärrapöllenud,  on assekurantis ülles woetud olnud  ja sepärrast maea perremehhel ka lotus, et aösekurants sedda temmale ilma wasto tõrkumata  taieste saab wälja maksma. Peterburgist. Kuida minnewa kord könnelesime, olli Krasnoje  Selo lähhedal manöwer, mis Keisre Herta ka omma silmaga üllewadanud. Et mehhed omma tööd hästi mõistnud ja iggapiddi  waprad olnud, on Keisre Herra ennast  wägga römustanud ja soldatitele, selle järrele kuida kellegi wäe-jao aeg manöweris tarinud,  kaks, üks ja pool rubla mehhe peale kinkinud. Wäe üllemad sanud keiserlikko tänno,  mis nende jures ennam maksab, kui peo täis rahha. sTulle panniate Assi on üsna awwalik, et need arrutumad tulle-kahjud,  mis neil wiimsel paril aastal Wennema sees olnud, mitte koggematta põlle juhtunud, egga ka mitte holetusse läbbi tulnud, maid need on ennamiste keik pandud! Keige ennamiste  lükkatakse sedda süüd nende P õlaka te peale, mis Wennemaal laiale pillatud ellawad. Jnnimeste ees on nende kurn tö kül weel marjul  ja otse kui ühhe pakso katte al, agga Jummala ees on ommetige keik awwalik ja temma nuhtleb üks kord keik kurja kätte. Sepärrast ärgo romustago need ni wägga, et ilmalik kohhus neid weel põlle leidnud! Seitungid lubbawad meile neid nimmetada, kui teada sanud, kes sedda kurja teinud. Odessast. sHob büste Sealt linnast kirjutakse: ..Meie ümberkaudste assujate  hobbuste sekka on hilja aego üks wägga raske többi tulnud, mis mitte Siberi többeks ei kutsuta, waid sellel on issi nimmi, mis waese Postimehhe keel ei anna wälja öölda. Se többi on sedda modi: ..Hobbune jääb rammaks, ta ei käi egga sö ennam, kuuni wimaks mahha kukkub ja siis on ka hing läinud."  Se többi on wägga kange neid mahhamurdmas.  Sedda on ka olnud, et rahwas linnast koeo 25 wersta maad omma lomaga põlle sanud, et kül terwe olli, kui linnast  wälja sõitis. Arwatakse sedda többe sest tulnud, et kewwade liig kaua aega läks, enne kui lomad noort rohto said, parrast tulli kange  palla ja hobbustel ei olnud selget ja puhhast  wet jua; sest on se tiwusse többi nenda nimmetawad isse neile tulnud. Teiste ellajate kallal põlle sedda többe weel nähha olnud. Mis eest ka Jummal hoidko! Somemaalt. sHirmus Seal randas sündis sel aeal kui Suurwürst kindral admiral Wennema söalaewadega seal olli, et üks somus laew ..Smertsh" randa läinud. Egga se põlle weel kellegi hirmus tö, sest se wois agga ühhe pissukese wea läbbL sündida; agga otse sel aeal kui se laew olla wasto kiwwi läinud, olla üks sellesamma laewa madrus Barösundi 275