õhtuni ikka jalge peal olnud. Ta olla söawäe  muntserdamist, manõwerit ja muud õppimist  ja söa - kunsti järrele wadanud, egga sest holinud, kui ka wihma hommikust õhtuni mahha wallas. Sega olli ta teistele otse kui märgiks, et üks õige ja tössine söa-mees, middagist  ei pea kartma. Otse kui päwa paiste innimesse terwisele hea, nenda ka wihmasaddo. Omma silma al laskis ta hobbusid rautada, märki laska ja iggas paikas watas ta keik wägga sure terrawussega järrele. Middagi ei jänud watamata, mis agga ial soldatisse putub. Iggas asjas tunnistas ta ka, et ta keigiga wägga rahhul. Ühhel päwal käis ta ka jahhi peal, kahheksa pennikoormat Warsawist,  mis neil ka hästi korda läinud. Wimasel  päwal olla Suurwürst weel laagris käinud  ja sealt otse Modlini westungi läinud, kust ta siis jälle koeo pole eddasi sõitnud. Wöeralt maalt. Preifimaalt. sKunningas Sedda römo, mis nüüd Berlinis, kunningas tulnud 26. Augustil Baden Badenist koeo. Eks se põlle nenda oige, et rahwas römustab,  kui nende ma issa terwisega koeo sanud;  agga kuida kuulda, ei tahta ta mitte liig kauaks koeo jada, waid pea jälle walja soita, talwel sandi ilmadega sojemaid maid otsima, mis terwisele parremad. Ta on jubba kaunis ellatand innimenne, sepärrast on wägga tarwis ettewadata. - Kronprints olla ka sellesamma  päwa hommiko Berlini tulnud; kui kauaks ta sinna jääb, on teadmatta. AuHriamaalt. sHirmus Oh sa kallis aeg! Kui innimenne kord kurratile omma  süddames rumi annab, siis ei jätta ta tedda  rahhule, waid aeab ühhest pattust teise, künni ta ennesele otsa peale teinud! Nenda on ka Austriamaal ühhe prohwesseriga luggu ja se olnud prohwesser Stubenrauch. Ta olla  keikide melest üks wägga auus ja armas mees olnud; keik auustanud tedda ja sepärrast  on ta ka koggoduse Sparkassa wallitsejaks  wallitsetud, mis ta ka hulk aega ausaste ja truiste wallitfenud. Agga nüüd wimaks, ei tea kuida, olla ta koggodusse rahhast 28 tuhhat kuldnat ärraraisanud, mis agga l. Septembril jälle seal piddi ollema, kus iggaüks  omma sisse maksetud rahha piddi kätte sama. Et se agga temmal mitte woimalik polnud sedda puduwat rahha nimmetud päwaks  taggasi murretseda, sepärrast olla ta issiennast  ja omma abbikasat pääw enne sedda üllekohtusel kombel siit mailmaft iggawesse kohto  ette saatnud. Mil kombel nad endid surmanud,  sedda põlle mitte üllespandud! Italiamaalt. sMa wärriseminne.j Sojema made sees juhtub sedda saggedam, kui külmema made sees, et mawärrisemist saab ollema; sepärrast loeme, et Jtalia maal, mis isseennesest soe ma, Palermo makonnas hilja aea eest kaunis kange ma wärriseminne olnud; agga õnneks olla rahwas keik omma maeadest enne sanud wälja jooksta, misläbbi siis ka keddagil innimest põlle õnnetuma surma sisse sattunud. Kas seal muud õnnetust olnud, sedda põlle mitte üllespandud. Sesamma seitung  kõnneleb eddasi: Tulle purtsaja mäggi ..Aetna" olla ennesele ue augo teinud, kust tuld ja wirna hakkanud wälja lopima. Aasta! 1852, olla ta ka otse sealtsammast wälja puhkenud.  Kolera ei olla Ankonast ka weel mitte üsna ärra lõppenud, waid käia iggapääw ikka weel siin ja seal mõnda ärrakossimas. Jtaliama kunningal olla sekord suur teggeminne;  tahhab wannad ministrid ammetist lahti  laska ja ued panna, ehk lähhäb assi siis parreminne; wannad härjad ei tahha ennam waggo otse ülle pöllo weddada. . Kas otse keik omma pri passi sawad, et minna woiwad,  kuhhu tahtwad, sedda ei woi meie teada ja se jägo ka sealt kunninga omma tallitada; tahhab ta meile pärraft öölda, kui paljo ta lahti lasknud, siis on hea, ei tahha ta sedda mitte tehha, siis põlle sest ka wigga.  Jättame  tedda omma rigi asjo tallitama ja lähhäme  eddasi ja sekord otse Prantsusse male ja watame kuida asjad  seal lähwad. Sures Parisi linnas olla 292