pea abbi-wägge järrele sadaks, mis läbbi nad omma wöidetud maid jälle w oimad kätte sada. Londonist kirjutakse Amerika söast: kindral Sheridan ei anna kindral Lee-le hinge rahho, aeab tedda Rihmondi lahhingist sadik igga pääw tagga. Burkesmilles on nad jälle kord koos olnud, kus Lee suurt kahjo sanud: wiis kindrali jänud söa-platst peale, agga söa-meeste arru põlle ütles antud; paljo sattunud ka mangi  ning hulk suri tükkise jänud nende kätte. Sheridan lootnud, et Lee ennast mangi annab,  agga wötta näppust! pannud jälle ueste putkama. Nüüd olla neil köwwa nöu rahho tehha; kes ellab, küllad se näeb kuida lood lähwad. Raua wabrikute perremehhed katsunud omma  tömeestega kord jälle leppitust tehha, agga assi põlle weel korda täinud; mehhed näitwad imme kiusukad ollewad; woib ka olla, et perremehhed  neile ni suurt üllekohhut teinud, et leppida ei tahha. Amerikamaalt. Lõuna poolstele tikkub hing wäggise kinni jäma, kus ial põhja poolstega  kokko sawad, peawad ikka kautama. Nende  suur wäggew kindral Lee pöggeneb ja on römus, kui jälle hingega peased. 24. Märtsil wötnud Sheridan 5 suurt-tükki, 299 wankert ja 9 lippo. Teisel päwal —se olli 25. Märtsil  hakkanud kord jälle wasto, lühhikesse lahhingi peale teinud agga, et eest ärra sanud.  Kindral Grant kirjutab: „Minna ei anna temmale enne armo, künni ta peab ükskord  armo palluma ja alla heitma. Meie olleme  jälle mitto tuhhat meest wangi wötnud, kelle seas ka need kindralid on: Ewell, Kershow,  Buttan, Koarse, de Barri, Kurtis Lee, 14 suurt-tükki, kaks wori söa mona ja arruto hulk söa wankrid. Selsammal päwal on kindral  Meade teisest küljest temma peale läinud ja ka paljo wägge wangi wötnud ning mis järrele jänud, laiale pillanud; ösi sanud ta jälle eest ärra pöggeneda. Rihmondis on kindral Weitsel wöitnud: 599 suurt-tükki, 5999 püssi, 1999 meest sattunud wangi, 5999 hawatud jänud temma parrandada, 39 auro massinat ja 599 wankert. Üks ossa linna põlles sest surest laskmissest ärra; peale 20 tuhhat koddanikko ollid linna paigale janud,  kellest pea põled mustad Neegrid ollid. Linnas olli suur hädda, kellegil middagit ennam  suhhu pista ja keige raskem waesema rahwal  ja haigedel; Weitsel lasknud neile warsi toidust jaggada ja wötnud neid omma kaitsmisse  alla. Präsident Linkoln käinud ka kord linnas, kus tedda sure römo oiskamissega wasto  wöetud. Peterburgis põlle suurt kahjo tehtud, sest et lahhing seal ni hirmus polnud kui Rihmondis. Märtsi ku 17. päwal on põhja pool Karoline  merre randas üks hirmus suur õnnetus sündinud; üks suur auro-laew, kus peale 600 innimest peal olnud, läinud pöllema. Kül ollid katsunud tedda kustutada, agga keik waew olnud ilma asjata; ei põlle tulle wasto sanud! 29 innimest sanud hingega randa, agga teised wötnud merri omma sülle! Torm olnud hirmus kange, sepärrast põlle kegi julgenud  padiga appi minna. Telegrahwi sönnumed. Rigas 15. Aprillil, hommiko kello kuus. Praego on Amerikamaalt telegrahwiga neid kurwad sönnumed tulnud, et üks mõrtsuka kassi präsidenti Linkolni raskeste hawanud ja temma 3. Aprillil arrasurnud. Ühtlasse on sealt mawallitseja sikkertäri Sewardi peale ka lastud, kes ni raskeste hawatud olla, et ello lokust ei pea ollema! Hiljemad sönnumed könnelewad, et mõrtsukas  ni häbbemata julge olnud ja teatres Linkolni  tapnud, ning sikkertär Seward haiguse wodi peal hawatud sanud, kus temma poeg, kes sure julgusega mõrtsukate wasto hakkanud, et omma armast issa kaitsta, ärratappetüd. Mõrtsukad sadud ka warsi kätte ning otawad nüüd omma taieste tenitud palka. Berlinist. Wenne rigi aujärje pärria surma  parrast on Preisi kunningas omma kunninglikkus  lossis kaks näddalat leina rided kanda käskinud, ja Prantsusse keiser ommas keiserlikkus maeas ühheksa päwa. 133