Ronneburgi maldas ühhe tallo lähhedal nelli hunti metsast wälja tulnud ja karja sekka minna  tahtnud, sadud agga keerdega taggasi pelletud.  Sellesamma aea sees olla teine poolt metsast meel kaks halli wammuse meest jure tulnud, kedda agga maea rahwas teiwaste ja wemmaldega metsa aeanud; põlle juhtunud püssimeest lähhedal ollema. Teisel hommikul  olnud wärske lummi maas, ning maea perremees läinud sullastega pöllalt kaero sisse toma. Enne kui kaera nabrade jure ollid janud,  leidnud perremees wärsked karru jäljed lumme pealt, pöörnud kohhe ümber ning jooksnud  metsa-wahhe jure, kes kaunis küt olnud, se kutsunud paar te isa püssi mehhi ka kasa, läinud senna ja kui ollid leidnud, et manna päts meel nabrade alt põlle ärraläinud, seädsid ennast iggaüks omma kohha peale ning perremees  satis aeajad wälja, kes tedda nabrade alt küttide ette piddid aeama. Ni pea kui manna lai-käp omma pea nabrade alt olli wälja  pistnud, janud kohhe kolm laengut kassuka krae sisse, siis olnud ka ello ellatud, põlle ennam  oemekest ligutanud. Nüüd tõstetud manna  päts wankre peale, kus tedda rohheliste pu okstega kennaste wälja ehhitud ja siis mõisa herrale kingitusseks widud, kus küttid sure rõmoga  wasto wöetud ja kenna söma aeg neile walmistud. Tallinnast. sßaltiski raudteest.^ Selle polest lahhäb assi ikka töelikkumaks ja rahhamehhed awwalikkumaks, mispärrast meie ennam, kui neist middagi juttustakse, tühjaks juttuks ei woi piddada. Assi on selge ja Lössine,  et selle ehhitaja seltsil seddawört rahha koos olla, kui ehhitus tarwitada. Kuida kuulda,  olla üks Jnglisma kotti mees selle ehhitaja  seltsi sekka heitnud ja sepärrast neil ennam  puduse kartust põlle. Mis kaubaga ta nende seltsi heitnud, sedda ei tea meie, põlle ka meie assi, sest on jo kül, et ta isse teab. Meie ei woi muud, kui ehhitajatele head õnne sowida, et ehhitus kennaste eddasi lähhäks. Kuramaalt. Mis hallaötus tei- Talsenist kirjutakse 17. Nowembril: ..Selle aastane toiduse pudus, isseärranis Vaesema  rahwa keskes, olla wägga suur ja se kehha  neile, kel helde südda rindus, ka suurt waewa ja halledat meelt. Seal olla üks proua, kes waeste pudust ka ennese hädda tundnud ollewad, olla halledusse parrast teiste naesterahwaga  nöu piddanud nende hädda wähhendusseks  middagit tehha, mis neil ka kennaste korda läinud. Nad olla üht teatre mängo ja lostmist allustanud, mis neile 2W rubla selget  rahha kokko tonud. Sedda olla ta, nenda  kuida kellegi hädda surem ehk wähhem olnud,  nende keskes ärrajagganud ja seläbbi paljo  öhkamessi wähhendanud, sest nad woiwad nüüd monni aeg wähhema murrega hommiko omma assemelt üllestöusta ja öhto senna mahha  heita. Paljo waeste rahwa, isseärranis nõdra lapsokeste silma pissaraid kuiwatanud, on nemmad ka walmis omma hea teggijate eest palwid teggemas ning neid süddamest tännamas.  Wägga sowida õlleks, et se sündinud assi ka meie seas rohkeste süddamid ligutaks, waeste eest römuga hoolt kandma. Peterburgist. Suurwürst Mihael Pawlowitshi  lesk proua Helena, kes mõnda aega wäljamaal omma tütre jures olli, olla nüüd sealt Wennemale taggasi tulnud ja kalli terwisega  Peterburgi jõudnud. Wõeralt maalt. Weimarist.  Nowembri  ku 20. päwal kirjutakse Weimarist, et Inglisse printses Helena (sündinud 25. Mai 1846) ommad kihlused Sleswig-Holstein-Sondernburg-Augustenburgi  prints Kristjaniga  (sündinud 22. Januaril 1831) Nowembri  ku 19. päwal Windsori lossis olla ärrapiddanud. Noh, annaks Jummal head õnne! Belgiamaalt. sKunningas haiges Brüsselist kirjutakse 21. Nowembril: Kunninga  Leopoldi parremaks saminne polnud kuigi pikkalt. Nüüd olla ta endise haigusse jure 397