wasto walmistada ja selle töga pea jubba Malmis olla» Ilma selle peale watamata ja sest holimata, et Austria, Prantsuse ja Inglisse  wallitsussed neid ähwardanud, olla nad omma tood tubliste eddasi teinud» Ka kirjutakse,  et sealane rahwas wägga rahhuto olla ja nende mässaminne ja müllaminne igga päwaga  suremaks minna. Ühtlasse kirjutakse Winist, et Kandia asjad  weel ammugi selletud põlle, waid ued tüllid ja karwopiddi kiskumissed, se on söddimissed  ette tulnud, ja sekord õige tullised ja wallidad, misläbbi Türgi wallitsus, seal hakkatud  rahhule, tahhab ruttata kroni pähhä panna, et werrewallaminne lõppeks. Sestsammast  olla karta, et ministrite wahhetus ukse ees ja mönni mees ammeti ohjad teise kätte peab andma. Oige päwa walges wadata,  põlle üht waigist ja rahholist asja seal kussagi leida. Ammogi teada, wallutab pea, siis on keik kehha haige, otse nendasammoti on ka Türgi wallitjussega luggu. Noh, ükskord on ommetige keiser Maksimiliani  surnud kehha Austriamale jõudnud. 5. selle ku päwal, öhto kello 8 aeal olla tedda Wini linnas sure keiserliko auga wastowöetud.  Keik ulitsad, kust se suur surno labbi widud, on murdo rahwast täis olnud, kes keik sest surest keiserlikust leinast ja kurwastussest ossa wötnud. Selle ku 4. päwal olla keiserlik surno aurolaewa  pealt, kellega tedda Mehhikomaalt todi, Triesti linna kantud ja seal sisseönnistud. Jubba hommiko kello pool kahheksast olnud keik ulitsad ja platsid, kust surno piddand Mbk widud sama, leina plaggudega ehhitud. Zaewad, mis saddamas olnud, tõmmanud keik plaggud pole masti üllesse ja keik kohhad olnud  rahwast täis. Sisseõnnistamise pühhitsus  on kello 10 hakkanud. Keige ees on kindral major, Würtembergi hertsog, söa-wäggedega  käinud. Surno wanker olnud kenna krantsidega ehhitud ja keik sealt ma üllemad ja surem suggo rahwas, kindralid ja pealikud, konsulid ja linna üllemad ning madrused ja muud söawäed, käinud surno wankre jarrel. Kokko tulnud rahwa hulgad, on keik wägga waggusal wisil olnud. Wlorentflst. Jtalia ja Prantsuöse wallitsuste  wahhel jooksewad ramatud nüüd eddasi  ja taggasi nago päsukeösed wastastiko, misläbbi sedda tuld kustutada tahtwad, mis nende wahhel Roma parrast kord ähwardaö pöllema hatkata. Leppitusse ühhendusse kirjad  peawad sedda, mis pahha olli, heaks teggema,  mis ka ni kohhe sunnib, kui Prantslane  omma söawäggede ründed, mis senna järrele janud, sealt saab ärrakutsuma; sest ni kaua, kui nad Jtaliasse paigale jawad, kõrgimad  nad Jtalia wallitsussele silma, ja kui silm wallutab, ei woi kässi russikast lahti minna. Wanna Garibaldi olla Mentana pri-meestele,  kes seal tulle ees olnud, üht kirja läkkitanud  ja seal sees kirjutanud: ~Kituö" tulle  b kann ata mis sest; ma lodan, et Jtaljanlasse  sedda töt tullewa kewwade samad meletulletama." Se on Garibaldi essimenne politika sõrme näitus, mis ta peale selle ennesest  annab, kui Kaprem särele olli taggasi tulnud; se tunnistab, et ta omma ettewoetud nõu põlle mahha jätnud, maid lodab meel ükskord hakkata. Teine assi on, et Ztalia maim jälle ueste ärkanud ja igga ulitse nurga peal römo viskamist kuulda, et Ratatsi sel silmapilgul Neaples olla. Kus agga rahwas kokko juhtub, seal on essimenne romo könne temmast. Se panneb meile prilli ninna peale, terrawaminne seitungides jarrel luggeda, mis sönnumed nad kewwade pole meile sealt samad  toma. Paristst. Üks sealane seitung teab könneleda,  et Prantsusse ja Preisi wallitsejate wahhe! aasta wahhetusse aeal ka kirjad käimas  olnud, mis nende keige selgema söbruse wee kausi sisse mönne tilga soggast ja soppast  wet tilgutanud; ja sedda süüd lükkatakse Preisi kunninga kaela. Ta olla Prantsusse naabrile kirja läkkitanud, mis omma teada suhkro terrudest piddand ollema; agga kes teab kuida senna koggemata mönned pipra terrad sekka kukkunud, mis Napoleon sure ruttuga suhhu pistnud; agga kohhe suust walja süllitanud ja mokki mananud. Jah, kui pea woib söbrusse sidde räppastada ja katki minna. Paar päiwi hiljem kirjutakse 22