tal essimenne mässamüme tõusnud. Nende wallitseja  würst Kusa on seläbbi 13. Wedr. ammeti  st lahti sanud, wangi pandud ja temma assemele  Belgia kunninga wend prints Wilip wallitsejaks  mürstiks wäljahütud, kui sedda ammetit  ennese peale Lahhab wötta, mis meel selgeste teada ei olle. Kuida sealt ma mõisnikudel ehk Bojaridel ni onuna Lubba ja lubba käes olnud, sedda tehha, on meil Leadmatta. Würst Kusa tahhetakse meel kohto ette wia, omma wallitse eest arro andma, jo sel siis wist ka seadusse wasto ommad wcad jures olnud. Austriamaal tahhetakse 1870 ka sähhürdust  suurt mailmanäitmist piddada, uago Londonis  paar korda olnud ja Parisis 1867 saab ollema. Wanna nurrin Austria ja Preisi Mahhel  Shleswig-Holsteinimade kallal, on nago kahhe kassi wahhel ühhe lihhatükki kallal: mõtlemad nurrisewad, knmbgi ei sa aega waggusi hammustada,  senni tõmbab ehk te-ne tükki omma pole. MNnned arwawad ka, Bismark olla parlamendi uksed just sepärrast kinni pannud, et ennam aega jääks Austriaga arrutada ja korrutada.  Ungrima  parlaiuendi asjad on alles polel ja teadmatta,  kas heaste ehk pahhaste lõppemad. Triesti linna jures on 1. Webr. kangesteste mürristattud ja wälko lönud, ja Mandlipuud peawad jubba õitsema. Talwet ei olle ennam kusgil nähha. Pvantsusse sõameesLele on Mehhikomale käsk järrele sadetud, et hakkaksid riisto kotti pannema ja koeo pole tullema. Sähhärdust asja on Prantsus  ussina»! lubbama kui teggema, et  Ameriklased  nattuke waggusamaks jääksid» —> Mis agga weider kuulda on , keiser Napoleon tahta omma kümmeaastase Poeale Austria keisri tüttart,  kes weel norem on, prudiks kossida. „Hurjah,  neid hoia jo alles tulle ja wee eest!" Tossi kül, egga sepärrast ka weel pulmad ei tulle; agga peio issa tahta neio issaga kaupa arratehha,  sest keisrid on ka surelikkud, ja Napoleon tahhab omma aino poeale, ni paljo kui ial wõib, keik ettewalmistada, et temma kohhapärriaks woiks sada ning ka jada. Ittglrsma tvannemad piddawad omma parlamentis  nõu, kuida kunninga laste eest murretseda.  Teise poeale, prints Alwred, tahtwad 15,000 naela ja kolmanda tütrele, printses He- lena, kes Augustenburgi wennale mehhele saab, 3000 kasarahha ja parrast 5000 naela aastas anda, et nored innimessed ka ellada wõiwad. (Üht ingl. naela, kuida teate, wõime 7 rubl. h. arwata.) Syaniama mässamissest põlle ennam kuulda,  agga nende Dshili tülli lahhab ikka weel eddasi. On kuulda, et Peruama ka Dshiliga ühte olli heitnud; asjad wõiwad weel wagga werriseks minna, kui kius järrele ei anna. Õiendus. Kolera rohhokirri, mis Nr. 6. lehhekülg 44 seisab, on trükkiwiggane ja peab nenda ollema: lüupri pereblorsti eoneentrSltZ Zi^. Limoform. Z^. Bpirit. viin reetillest Zvi. Kirjawastussed. 45) k'. in O, Tännoga wqstomöetud ja prugitud. 46) H. W. T ....... s. Leiate muutmatta eest. Teie ettemõtminne on au ja tännowaäct, kui malmis saab. 47) H. U. H. . . .... .A. Lühhidelt mbunusalt, on meil keige. armsam; agga teie assi ei lasse ennast mitte kirja läbbi tallttada. 48) P. S. U ..... . l. Trükki kkrri tunnistab, et kätte olleme sanud. Tellimenne saab ka tallitud. 49) E. J. R. K . . . .s. Olleme muidy TM tahtmist  täitnud; agga ülle kätte läinud joobnud naesest, mis sealt parraks ennam könnelda jääb, kui tedda willetsat judba jallaga ümberweretakse? 59) ? ? xjxxj hea kül, kui teie omma nimme ei puduks. 51) A. J. T ...... . s. Wägga hea, kui teate, st keik nenda on füudiiiud. 52) J. H. T ....... s. Olge terme, ja tehke sedda ta eddespiddi, selle eest same mägga tannolikkud ollema.  Nurrisejate varrast ei maksa sönna lausuda; kui neid on, siis on neil jo omma lubba tehha, mis tahtwad. Kui neil enneste varrast seitungi tarwis ei olle, teiste parrast  ärgo kullutago omma koppikut. . 53) G. D. U l. Same eddespiddi nahha. Sest pahhast asjast on parrako küllalt jubba kocmeldud. 54) „A. K—b—g." L....z. Teie kirri olleis wagga mönnus, kui tal agga nimme al seisaks. Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 22. Febr. 1866. 65 Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Bewilligung.) Dberst-Leitenant v. Turtfhaninow tah» tab omma ma ea, mis Kiwwiulicsas seisab ja enne Henningsoni parralt olli, oddawa hinnaga ärramüa. (2) Hapfalo linnas. Et meie Koshenilje- Pasta (saiw), eht helle punnane wär»v, on sada Matwei podis anname siin teava. Ria UnnaS Küünla k. lSöö. A. za W. WetterLch.