mendi rahha kasti jures tunni peal olnud, arratappetud ja kuus tuhhat rubla rahha kastist  ärrawöetud. Kes se teggia olnud, on praego alles teadmata. Wöeralt maalt. Austriamaalt. Konstantinopolist antud 5. selle ku päwal telegrahwiga teada, et Türgi ja Kreka söa-laewade wahhel sured tükkid korra aukude katsunud. Türgi laewale olla nelli weel appi tulnud, sepärrasi olla Kreka laew teinud, et tule warjo sanud. Peale selle olla kask antud, et Kreeklassed, kes tännasest päwast  arwata kahhe näddala parrast weel Türgi ma peal asset, Türgi allumaks sawad arwatud; naesterahwast ei arwata mitte nende sekka. Kreeklassed! piddage meles mis ööldud. Kaks sadda Kreeklast, kes Konstantinopolis wangis, tahhab Ztaliama sadik omma hole alla wötta ja nende eest murret piddada. Jtaliamaalt. Minister Menabrea olla Rsma mässajate käest üht palwe kirja wastowötnud,  kus nad palluwad, Jtalia rigiwallitsust  Romas surma mõistetud Ajani ja Lätsi eest palluda, et nad ellusse jäeks, mis peale Menabrea wastanud olla, et ta ommalt poolt tehha tahhab, mis ial woimalik, et mõistus ümber saaks pöördud ja karristus kergitud. Sestsammast asjast on ka senatis jut olnud,  kus Menabrea öölnud, et rigi wallitsus nende möllemate ello saab kaitsma ja iggapiddi teggema, et nenee nuhtlus peab kergitab sama. Pantfussemaalt. Nende omma asjust ei tohhi sealatsed seitungid suud lahti tehha, sedda ennam woiwad nad teiste asjust suud prukioa. Sealane seitung ..Moniteur" könneleb  Kreka sa Türgi seggadussest: Ehk kül sured  rigid Türklast ja Kreeklast möllemid manitsenud,  rahho piddada ja leplikult ellada, põlle nad sedda ommetige mitte kuulnud, waid omma wahhelist rahho jallaga körwale lükkanud.  Wimaste sonnumete järrele, mis sealt sanud, on möllemad sadikud ommad passid kätte sanud ja kramiwad asjo kokko, et omma male minna. Sellega tahhetakse siis ni paljo öölda: mehhed tõmmake püssid winna ja olge walmis. Ni pöllastamisse wäärt, kui se ka on, et naburid tüllisse läinud, on ommetige weel lokust, et sured rigid, mis aastal i 856 rahhoteggemisse protokolli allakirjutanud, neid weel sawad ühhendama, egga sedda lubbama, et söatulli pöllema saaks hakkama. Londonist kirjutakse ka otse sestsammast asjast ja õöldakse, et kui Kreeklane sedda head nõu, mis temmale antud, mitte ei tahha wastowötta,  siis katsugo ta, kuida ta walmis saab: ükski ei pea tedda appi minnema. Konstantinopolist. Kreka sadik olla omma Türgimaal ellawa issama laste parrast nende kolme eestkostja rikide sadikute jures kaitsmist pallunud, mis Prantsuse sadik agga mitte põlle wastowötnud. Bulgaris ja Belgradis  olla Sultan käsko andnud, et keik Kreeklassed sealt peawad wäljakollima, Selle ülle olla wöerama sadikud ja kaupmehhed wägga kurwaks läinud. Aeawiteks. Kaks lambrist hoidsid külla waenul lambid, ühhel olli rohkem, teisel wähhem hingesid kaitseda  ja järrel wadata. Essimene, kellel rohkem  olli, ütles teisele: ..Unna ommq lammastest  nelli mulle, siis on mul just pool rohkem, kui sinnul." Agga teine, kes ka just pea peale polnud kukkunud, kostis: ..Unna sinna ommast karjast nelli mulle, siis on meil möllemil ühhe worra." —Kui paljo olli kummagil enne ja kui paljo õlleks kummagil parrast olnud? 416 Verantwortiicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Vm: der Pernau, de:: 17. Decbr. 1868. Teadaandmissed. Perno rae - kohto läbbi samad siin allamal seisawad  liso arrolissed, kes ettetullewa nekrudiwötnnse  tarbeks 11. Januaril 1869 enne lõunat  kello 10, maksowastomötmise kommissioni toas, liisko peawad wötma teada antud ning kutsutakse  neid nimmetud päwal ja aeal kokko ja tulletakse  ühtlase mele, et kes tullemata jäwad, nendega  nekrudi seaduse 40 ja 41 paragrahwi järrele saab tehtud.