Kauba-hinnad. Rukkid, kui tännawused ja head.. .tsetw. rbl. Odrad, kui nendasamma......... „ K „ Kaerad „ „ Kroon-linnaseemned, kui puhtad... „ „ V-linnad, kui puhtad perkowitz 42—43 „ Heringad makswad. Ml 2 „ „ kui kuse püttades, siis.. „ 11 „ Someräimed makswad „ 12 „ Punnane sool „ „ Walge „ „ 4^„ Hea wöi maksab leisik „ Tubbakas maksab „ 1 „ Raud maksab „ 90 kopp Söa kartusse läbbi, mis tullewa kewwade Amerika  wabbadrikide wahhel wöib tõusta, on laewakaubal  iggal pool ning ka siin otsekui kahtlane  meel tulnud; peale sedda praegused sandid teed pannewad kaupa ka lonkama. 9!eile, kes „Perno Postimeest" tahtwad piddada, antakse teäda, et keik selle aastased numrid M 1 sadik  meel sada on, ja kes tellida tahtwad, wöiwad maal iggaüks omma ausat kihhelkonna öppetajat sellepärrast  palluda, Tallinnas Kluge ö- Strömi ja J. Wassermanni, Tartus Th. Happe, Kurresares  H. J. Jürgensi, Willandis C. J. Kreuhdahli ja Pernus W. Barmi jures tellida. Aastane hind ettemaksta on: ilma postirahhata 1 rubla 35 kopp. ja postirahhaga 1 rubla 35 kopp. höbbedat. Kes minnewal näddalal kulutud lissa-lehti („Pagganatte ö ja koit :c.") sowiwad sada, neid pällutakse  kül seddamaid ommad nimmed üllesse»anda, agga hinda mitte enne ärrasata, kui essiminne nummer wäljas on, et pärrast, kui ehk liig kassina tellimiste pärrast assi tühja jääb, rahha taggap saatmissega seggamist ei tulleks. 64 Eestima kredit-kassa tulletab mele, et 10. Märtsi k. p. hoidmisse (Deposita) kassa pabberite ümberwahhetamisse  aeg lõppeb. Sest-10. Märtsi k. p. ei kanna need hoidmisse kassa pabberid ennam mitte intressid ja nende intressi-seddelid ei maksa ennam keddagit. Ruttago siis ommad pabberid ümberwahhetama, kes kahjo eest ennast tahhab hoida. Tallinnas kredit-kassas, 14. Webruaril 1861. M 52. Präsident Otto v. Lilienfeld. 3 1) Tuddo möisas Zakobi kihhelk. wöib üks sep, kes poismees, ja hea tunnistega, kohta leida, saab pri söök ja 40 rubla aastas  palka. 2) Sennasammasse tahhetakse ka jullasid, antakse 30 rubla palka, mona ehk pri söök. Omma tö eest sawad nemmad weel peale sedda nenda jootrahha: Zgga sülla kahhe halluse puraimisse eest 6 kop. /, ,/ uhh? /, „ „ „ „ kuejalgse krawikaewamisse eest 3 „ „ „ saepakko weddamisse eest möisa hobbustega . . . 3 „ Ühhe wakkama hemama walmistamisse Weest""r 7 . . . . . 50 „ ühhe Mkkama rabba raiumisse eest . 2 rubl. Põltsamale kingiseppa meiftre jure wöetakse 10— 1Z öppipoissi wasto. Kellel tahtminne on, wöib ftnna tulla ja iggal wisil kaupa tehha. J. F. Laurson. 3 Uks waljaöppind lambapois, kellel head tunnistussed kajas on, wöib Kehra möisas (Harjo-Jani kihhelk.) kohta leida ning seal aidamehhe Tomsoniga kaupa tehha. 3 Uks 16-ehk 18-aastane pois wöib trükkimaias  teada sada, kus temmale warsi head tenistust pakkutakse. 2 Kes ühhe weikese puk-weske ehhitamist ennese peale tahhab wötta, mingo Audro möisawallitsussega  kaupa teggema. 1 Antakse teada, et keik ued ramatud, mis aeg aialt kulutakse, ka Pöldsamal lihhoniko Joosti maias rätsep Eschholzi jures müa on. C. Z. Kreutzdahl. 3 Sindi möisawallitsusse polest antakse teada, et need minnewa ning tännawo talwe läbbi Sindi metsa aetud teed, ülle Karronido, Killingi Kabli ehk Tammemurro Pustuske perre kaudo, Sindi lodja kõrtsi, wöerad teekäiatele ja worirahwale keeldud on. Sindi mõisas, 11. Webruaril 1861. 3 Tallinna linnas Perno ulitsa äres on üks uus maia podiga ühhes oddawa hinna eest müa. Selgemat  teadust antakse sealsammas maias M. 1031. Annan teäda, et Kirriko Laulo-ramatud  trükkist wälja tulnud, ja minno jures  ni hästi hagidega, kui kullatud lehtega jälle sada on. C. Z. Kreutzdahl, Willandi ramato kaupmees. 3 Penningi mõisas, Harjo Jani-kihhelkonnas, on tullewa kewwade 1861 mönnesuggused kiwwi-maiad ehhitada. Pudrädsikud, kes nisuggust tööd enneste peale tahtwad wötta, mingo senna mõisa kaupa kulama. 1