neid täis ja ootwad, et uksed lahti tehhakse ja neid sisse lastakse. Selle ue kirrikul on ka omma  kel, õrrel ja kroonlühtrid. Tolid, kantsel, altar :c. on tamme pu karwa wärwitud. Keisri Herra olli selle kirriko peale isse ka 3000 rubl. kinkinud, üks tisler kantsli omma kullo peale teinud  ja üks lesk Proua altaripiibli kinkinud, mis ni kalliste p õgitud on, et 130 rubl maksab. Nüüd on keik walmis ja koggodus wõib omma st kennast  Jummala koeast ennast romustada, kus Lemmale  elloleiba jaggatakse. Ja sellega Lerretame jälle kord süddamest omma sõbrade koggo, kes Peterburrgis, Peterhowis  ja Kronstadti li tinas ellawad! Peterhowi liüna uus kirrik. Ommalt maalt. Tartust» Waewalt olli meie suur saksa laat lõpnud, sruhho 312,000 rubl. eest kaupa kokko todi ja 150,000 rubl. eest ärramüdi) woerad kaupmehhed onunad asjad  kotti pannud ja koeo läinud, seal olli 4. Webmaril „linna-lada" kissa Me lahti. Mis muido ladast üttelda õlleks, on iggalühhel Luttaw, agga linna-hinnad ollid se kord jälle sedda möda, kuida linnad ollid: eest anti 2 rubl., v-linnade eest 2 rubl. 30 kopp., Hv-lwnade eest 2 rubl. 50 kopp. U liunade eest 2 rubl. 80 kopp. ja 6-liunade eest 3 rubl. punnast. WMandi makonnast. sEestimeeste üksmeel.j Kuida on sellega luggu? Kas hoiame,  kui ühtsuggu lihha ja werri, ka ühte kokko ja sowime teise Eestimehhele seddasamma, mis isseennesele? Kas rõmustame ennast, kui teise wenna, isseärranis Eestiwenna kassi temma tö ja waewa läbbi hästi käib? Kas sowime õiglasest suddamest, et meie liggiminne omma kodda ja maea, mis pärriselt ehk rendi peal temma käes on, ennesel WZiks piddada, ilma et temma teggo ehk maks meie läbbi raskemaks lähhäks? Kas anname mütsi tõstes tänno Imnmalale,  kui liggimesse prisked hobbused hirnuwad,  rammusad härjad luikawad ja perrenaene laupääw kahhe kirnoga wõid teeb, ehk kui temma põllud wiljast nõrretawad ja tihhedad kuhjad heinamaid  katwad? Kas aitame süddamest, et temma  sedda keik ja mis tal muido weel on, rahhoga  ennesele wõiks piddada? Jah, kui meie jubba ennam harritud, õppetud ja jummalakartlikkud  rahwas olleksime, siis peaks se nenda ja mitte teiseti ollema; nüüd agga lummal anna andeks! -- ei olle Eestlasel saggedaste õelamat  waenlast tarwis, kui teist Eestlast! Iggaüks  mõtleb üksi issemnese peale ja teine püab teist anko lükkada! Waatge, se on alles tünnini euuamist Eestimeeste üksmeel, armastus ja kokko hoidminne! Wägga wallus kuulda, agga lõssi. Seddasamma kirjutab meile ka üks sõbber Willandi poolt. „Mis sa arwad, Postimees küssib temma  meie rahwa ühhestmelest ja liggimesse armastussest? Kas se peaks suur assi ollema? Minna ollen kõrtsmik ja, nago sa Lead, kõrtsmikul  on kerge assi, omma rahwast uenda tundma  sada, km ta tõeste on. Kõrtsi paikus ei olle Eestimehhel  mitte need mõtted, misga ta mõisas käib ehk muial paikuS, kus sõnnv Peab ärra kaluma. Kõrtsi paikus (tal põlle mitte tarwis jonud olla) on tal südda kele peal ja süllitab wälja, mis suhho tutleb. Mis Eestlane kõrtsis ehk omma jodo peal konneleb, need on kurnamatta sõnnad, sest et neid seal omma sarnastega kõnneleb, se on teiste Eestlastega. Kes Eestlasi tahhab tundma õppida, sel olgo ennesel eestimeel ja otsigo Eestlasi Eestlaste jurest. Agga mis La leiaks, ei õlleks lummal parrako mitte keik hea. Ma ragin agga ühhest. Kust se tulleb, et mõnni 49