Prantslane wägga pahhase silmaga Saksama peale ja issiärranis aeas se. tsdda paljo ennam  turtsuma, kui Saksama omma ühhenduste  labbi, aasta kolme eest taggasi ni wäggewaks  sai, kuida ta praego on. Agga aega möda olli wihha lahkunud ja ta sedda ärranäinud,  et wihha middagit ei maksa, sest wihha ei wähhenda, waid kaswatada teise rammo; sepärrast  olla ta ennast rahhule andnud, nenda et nende wahhel ennam sedda karta põlle, et tülli peaks tõusma; agga selle wasto olla Austria  ministre von Beusti wihha Preislase peale enne weel tõusnud, kui wähhenenud. Tal olla kindel lotus, et Prantslane kättetassumist omma holeks wöttab ja Austrialane temma selja takka ka katsub pihta anda. Selle peale ei möttelda Prantslane suggugi, waid tahta naburiga sõbralikult ellada ja lahkeste teine teise silma wadata. Kihheleb krahw von Beusti selg, küllad krahw Bismark selle wasto rohto teab. Kaebago ta agga omma hädda temmale; politika többede jures on temma wäljamaal keige targem tohter; issiärranis, kui kellegi ihho kihheleb, mõistab ta selle järrele  sauna kütta. - Romast tullewad koggoniste tähhelpannemise  wäärt sönnumed; wanna paawst walmistada  ennast ni ruttust, nago seisaks waenlane jubba öuewärrawa tagga. Kirriklikus piris tunnistakse  köwwaste, et se walmistamine muud ei pea tahhendama, kui et wanna paawst tahta konsili  auustava ja sedda sure auga piddada. Tülli ei peaks seal ka karta ollema, sest Prantsuse söawäed, mis jubba ammugi piddid arraminnema,  on alles paigal, egga põlle ka teada millal koeo pole nihkuma hakkawad. Paawsti- Pranslaste seltsil on suur lotus, et wanna Napoleoni wast pea käed rinde peale panneb ning maggama uinub ja siis ketserina wallitsema  hakkab, siis põlle söawaggedel rutto, Romast  wälja minna» Mis Romas oige odatakse, sedda ei prügi teised weel teada. Keisre Napoleon terwisega peab luggo aeg aealt pahhemaks  minnema, nenda, et tohtred issi wahhete  wahhel kartuses olla, sest tal käida aisti järsud wallo hood peale, agga nad hoida omma  kartust temma ennese eest Varjul; agga ommetige olla nad sedda omma söbradele aw- waldanud. Rahwa käes olla jut: keisre parremaks  samist põlle ennam lota, wöttab aega, mis wöttab; agga ta lähheb ikka eddasi. Wöib tossi olla, agga otse nendasammoti ka walleks minna. Meie ello wankre pukki peal istub se, kes algmisest mailma ohjad ommas käes peab ja temma ei lasse ennast õppetada egga juhhadada. Jtaliamaalt. Kunninga Wiktor Emanueli  ministred ja nimmelt rigi seestpolise asjade  tallitaja, awwaliko tõde ja kolide ministrid  piddanud ammetid raskeks ja pallunud ennast sepärrast lahti, ommetige olla nad kunninga sowimise peale omma palwet taggafl wötnud ja ammetisse paigale janud. Londonist. Jälle õnnetusest sütte aukus. Newüorkist olla 26. Augusti! teada antud et Plümontis pikne üht sütte auko pöllema lönud,  kus keige wahhemast peale kahhe saea innimese  surma sanud. Tö sütte aukudes on ja jäeb ikka ühheks kardetawaks asjaks, kui paljo innimesi leidwad nende labbi enne aegist surma! Selle polest woime meie kül iggal pool rahhuga tööd tehha, sest et meil sütteaukudes  teggemist põlle. Brüsselist kirjutakse: ..Kuida meie Parisist  sönnumed olleme sanud, ei pea keisre Napoleoni  haigus mitte kardetaw ollema; kardawad  tohtred, et talwe külma aeaga luggo saab sandimaks minnema, sepärrast andwad nad temmale nou talweks sojema made sisse minna,  olgo Alshiri woi Egiptusemale. 297 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 8. Septembril 1869. Teadaandmised. Politsei kohhus tunneb tarwis ollewad, sedda meletulletada, et sesuggustes kohtades, kus kergeste tuld mötwad asjad koos, pibo ja siggari pölletamine  köwmaste ärrakeeldud on, ja et keik need, kes linna aidade peal töös ehk seal kus linnad ülles-lautud ehk kus muud kergeste tuld wötwad asjad, leitakse pipo ehk siggarit pölletamaft, wastoräkimata  seaduses nimmetud trahwi alla langemad. Ühtlase nõuab politsei kohhus igga Perno linna koddaniko käest, kes sMa juhtub näggema, et kegi