Eesti Postimees ehk Näddalaleht jH 4K. 1864. Tartus, 11. Nowembnl. -BSL ma- ja linnaraWale. UM- Essimenne aasta. Ses lehhes seisab; Seestpoolse silmalau ehk „konjunktiwa" kordhaigussest. Ommalt maalt. Hullo keerdest.  Peruust. Kirriko pühhitseminne.— Surnoaea pühhitsemissest»— Missioniandidest. Wennemaalt. Pikkass telegrahwist. Tännawune wiljasaak. Polama söa seadusseft. Habbematta kassowötjaid. Sisse- ja wäljarandajad.  Wöeralt maalt. Preisimaalt. Sleswig-Holsteinimaalt. Baierimaalt. Jtaliamaalt. Prantsussemaalt. Donimaalt. Uemad sönnumed. Tartust. Tullekahjo. Peterburgist. Kirjawsstussed.  Teadaandmissed  ja kulutamissed. Seestpoolse silmalau ehk „konjunktiwa" kordhaigussest. astub meie peakvnnes „Postinlces" isse Me hea melega eest ärra ja annab tohtre sõbrale  rumi silmahaigussest kõuneleda. Sowime siis, et luggejad omma kassuks keik tähhelpannes kuulda wõttaksid. „Hakkatusses„ ütleb lemma „olli nnnno nõu nüüd, et kuulnud olleme, kust Trahhom  tulleb, ka kõnneleda, miskahjo Trahhomist tulleb, mis ka lomolikkum õlleks. Mis agga Trahhomist tulleb, käib ennanüst silmamunna Peale ja enne kui meie silmamunna haigustest rägime, peame meie temma näggo ja ollemist tundma ja pildi läbbi ärraselletama. Et meie llgga silmamunna haigustest weel wägga wähhe teame, sepärrast õlleks sähhärdune pildi selletaminne  liig warra ja saaksid need tarwilissed eestõppetussed  jälle enneaego ärraunnustud. Nügime  siis enne weel muist haigustest, mis seestpoolse  silmalau ehk konjunktiwale juhtuwad ning ui paljo, kui igga innimessele, kes mitte arst ei olle, tarwis on teada. Nende seas on katarr-' ha ehk kordhaigus keige tutwam, mis Trahh omi haigussega nhhes käib, agga ka nisamma tihti ja weel tihhedam ilma selleta üksi tulleb, ja aegsa tohtri arstimisse al ilma sure waewata parrandud  saab ning eite silma näggemissele mitte sedda kahjo , mis saggedaste Trahh omi jurcs sünnib, kuida parrast pole meel kuulda same/ Sureks kahjuks saab agga sesinnane kordhaigus' (katarrha), mis muido kerge parrandadä, ehmatnsse  wäärt sure holetusse sisse jäetud/nenda et suur hulk innimessi omma elloaeg sellega iimberkäiwad  ja waewatud sawad, mis neil mitte tarwis ei õlleks. Küssime nüüd siin „1) Kust tunneb innimenne, kes tohter ei olle, katarrha ehk kordhaigust? 2) mis läbbi on ta Trahhomist teine? ja 3) mis on innimessel seal jures tehha? Keige pealt peame wahhet teggema äkkilisse (acute) ja aj oti schron.) katarrha wahhel, sest et' noiimue eunamist sest tulleb, kui essimest holetusse sisse jäetakse, turib siis aastade kaupa ja tarwitab' pikkalist ja iggawat arstimist, on ülleültse paljo