sid sest õigussest ka ossa wõtta, agga ei antud. Nenda seisid asjad, kuuni telegrahw äkkiste sõnnumed  tõi, et Kurama mõisnikud 12. Junil omma kousollemisses, 160 meest 115 wasto, nõuuks  ollid wõtnud, mõisade ostmisse õigust igga seisusse innimestele priiks anda, kel jõudo on mõisa pärrispiddajaks sada. Kas sedda nüüd ka Lihwlandi- ja Eestimaal järrel tehhakse egga mea tea. sMällestusse Libo linna rahwal olli 2 korda se rõõm, 1860 ja 1862 onnist Suurwürst Aujarjepärriat omma linnas nähha. Selle mällestusseks ollid nemmad nüüd nõuuks wõtnud 1) ühhes kohhas metsas, kus Suurwürst sel aeal saggedaste olli käinud, 4 wersta linnast, üht mällestusse sammast üllespanna;  2) Libo gimnasiumikoli, kedda Suurwürst  mõnni kord watamas käinud, „Nikolaigimnasiumiks"  nimmetada; 3) konsul Shnobeli maeasse, kus Suurwürst 1860 ja 1862 ellanud,  marmoritahwlit mällestusse kirjaga seisma panna ja 4) sedda ojumisse maea merrerandas, kus sees Suurwürst 1860 merrewet prukinud, „Nikolai«ojumisse maeaks" nimmetada. Keisri Herra olla lubba annud, nenda tehha ja Libo linnarahwast Lännada lasknud. PekerVurgist. 1. luli ku päwal tulleb ue koddose laeno rahhapabbende losiminne. Plaan, mis järrele sedda kaks kord aastas (1. lulil ja 2. Januaril) tehhakse, on jubba ministeriumi  palest walmis tehtud. Selle tarwis on 2 õnnerattast tehtud, kuhho ühhe sisse 29,000 rahhapabbende ja teise sisse 50 obligatsioni nummert pannakse. Keik numrid sawad kokko rullitud ratta sisse pandud ja pitser Peale. Loosi tõmbamisse päwal pannakse siis lapsed waeste maeast numrid wälja wõtma, wannemad innimessed  seiswad jures, wõtwad lahti, hüüdwad wälja ja kirjutawad lilles. Keige selle tallitusse  tarwis on isseärranis reglemang ehk eeskirri  rigi rahhawallitsusse polest üllespandud, kus 20 tükki sees, agga meil ei olle se kord selle peale rumi; ehk tulleb kubbermango seitungis ka eestikele. Nia seitungiga Nr. 135 tulli se saksa- ja wennekele meie kätte. Kui nüüd mõnne koddose laeno pabberipiddajal, kuuni wõit-- jad numrid pärrast teada antakse, unni hästi peale ei tulle, siis ei olle se meie sü. Se on ikka nenda, kui innimmne õnne otab ning ei tea, kas tulleb ehk mitte. aujärjepärria,j prints Pridik, olla jnbba 6. lunil Sarskoje-Selo linnast ärrareisinud  ja koeo pole taggasi pöörnud. Keisri Herra olli omma küllalist ülle Peterhowi künni KronstadLi linna isse saatmas käinud. Seal astus prints Dani sõalaewa peale, nimmega „ Shleswig", ja .läks merreteed koeo pole. sOlla 9. lunil jnbba koeo jõudnud.) Pari päwa eest tulli üks hea sõbber Peterburgist ja ütles: „Ollin isse Püstijallo jures, kui Peterhowis laewa astusid ja ollen seal omma kallist Keisrit omma silmaga näinud." sPersiama kunningasj omma koddo nimmetakse  tedda „Shah" olla selle mõtte peale sanud, tännawo sui Eüropamale reisima ja keige pealt Peterburgi linna watama tulla. Kui se muhamediusko hommiko ma mees omma sõnna peab, siis same temma reisist kül eddespiddi mõnda kuulda. on Wenne seitungide sees ni paljo kuulda, et sedda ei jõua keik ülles"  kirjutada. Se hullem luggu seal jures on, et mitmelt Poolt kaebadakse: kurja innimeste nappotö  olla seal jures üsna käppoga katsuda, agga ommeti ei sada kurjateggiaid kätte. Ennamiste keik tullekahjud hakkawad seal ikka nisngguses bõuedes, kuhho muido tuld sees ei olle. Õnneks õlleks, kui keik need innimessed, kelle maeades tulli wäljatulnud, isse seal jures ilmasüta ollekfid.  Kuida on se wõimalik, et wõerad kurjateggiad  sedda ni mitto kord ja mitmes kohhas wõiwad  tehha, ja ial ei sada neid kätte?? Peterburgi latti kel e seitung annab isse jubba teada, et Jutil silmad kinni panneb ja seisma jääb. Siis on Lättirahwas ka jälle nisamma waesed seitungide polest, kui meiege. Ommeti on kummagil pool weel kaks, et need, kes igga tubbakat ei tahha nusata, omma tahtmist  möda wõiwad wallitseda. Wõeralt maalt. Italianraast. Kui immeteud meie päkwil ennam ei tahha sündida, siis pannewad „waggad" Jesuiti paatrid neid tväggise sündima. Mis eest 219