Mi. Walla abbiga said ned honed Mast wälja teise kohha peale üllesehhitud. Wist on mõnned Eestimehhch ja need, kes neile head sowiwad,  sedda sure klaasaknadega kenna tallomaea, weike lilleaed akna al, sure maantee äres näinud. Sedda ei olle ennam. 12. selle ku päwal õhto hilja teggi tulli keik, mis seal pallehiggiga olli ehhitud ja korjatud, kalme tunniga tuhha unmkuks!  Keik maeakraam, 3 härga ja lojuksepõhk jäid terwelt sisse; waewalt peosid innimessed hingega walja. Jnnimeste abbi tulli kill warsi iggalt Poolt kokko, agga Luul olli kange, ei aitnud  Paljo. Sure tännowäärt assi on, et maead 2 aasta eest mõisa kässo peale isseärranisse said ehhitud, muid o õlleks kahjo paljo suremaks läinud.  Agga kust tulli hakkanud? - Jah, minne küssi tagga! -- Arwatakse, et Zhto lojuksid  sötes tuld pvhho sisse kukkunud! Kas sea! middagi õlleks mõinud kukkuda, km mõistlikko  innimestel illuste latter käes ja künal sees olli?" Perns MÄkonNSst. sÕnneto surm krusiaukus.j 15. Webruaril sai üks noor mees Hallingo wallast, 18—19 aastat wanna, Perno linna lähhedal Sauga karjamõisa krusiaukus äkkilisse  surma. Temma olli seal mitme teistega krusiweddamas,  ja et mapind mitto jalga külmetand olli, ostid krusiweddajad suurt keldre wisi auko külmetand korra alla sisseurinud ja kandsid sealt krusi wälja. Nad olleksid kül w Vinud mõtteida, et külmetand laggi wõib kaela wauda; agga selle peale ei olle nemmad wist mitte mõttelnud , ehk kül jubba mõnni wahhem tük enne olli sisselangenud.  Kui nüüd uoor mees enne lõunat omma  koormat pange ehk ämbriga tõttas täis kanda,  langes külmetand raske wõlw korraga temma  kaela ja mattis tedda ennese alla. Kül jooksid  teised appi, tedda ruttu wälja kaewama agga  kui pangad ja krusi Pealt ärra said, olli mees ammo surnud. Keik Lemma luud kondid on murtud ja pea lõhki ning hambad suust waljas olnud, et surno kehha jälleto nähha olnud,  Ta perremees on tedda, nago issa omma  Poega, tagga nutnud. —Nisuggune tük on jälle maenitsusseks neile, kes sähhärdusses töös on, et peawad ettewatama. PeberLurMk. iminn e ja was- tus.j Aastal 1860 kes weel mälletab, said Siriamaal Libanoni mäggisil mail wägga Palja  ristmsko Maronitirahwast muhhamediusko Drusirahwa läbbi armotumal wisil ärratappetud. Se olli hirmus werrewallaminue sel aeal. Mõnned  Eüropa sured rigid, nende seas ka Wennema,  läksid wahhele ja ütlesid: „ Türklane, mis hullvtempo sa teed?" ja käisid selle peale, et kurjateggiad piddid. kangeSte nuhheldud sama, mis siis ka ennam ehk wähhcm sündis. Nüüd teadwad seitungid sest kõnneleda, kui õlleks Türgi  Sultan Peterburgis (wõib olla ka Parisis ja Londonis) järrele küssinud, kas temma waeste werrewallajatele, kes sel aeal kohto alla langesid, mitte jubba andeks ei wõiks anda? Mis teised kostnud, ei tea minna, agga Wenne wallitsus  kosinud seddamaid, ui waljusti et Türklase  kõrwad uguma janud: „Neto!" sKülgehakkaja pallawusse haigus. Typhusj Peab nüüd Peterburgis rohkeste möllamas ollema, nenda et haigemacadest, ehk kül 5 kasarmit jure wõetud, jlibba pudus olla, kuhho neid waesid, ennamist allamst suggu haigid, wastowõtta.  Sesinnane haigus pessitab ennast keigeennamist  senna, kus niisked, tossused korterid, wannaks ja sandiks läinud toit ja winajominne on, ja se ON Peterburgi allama ja waesema rahwal just iggapäine assi. Puhhast, kuiwa korterit ja wärsket  toito ei jõua nemmad sada ja mis Lurrult oddawa hinnaga sawad, on ülle janud. Sealt tulleb ka se wennekele sönna: AenZeuo (eestikele: keik, mis oddaw on mäddand.) Ja winajomist, sinna kallis aeg, kuida woib innimenne ilma selleta ellada? Kes selle orjaks on sanud, mis se ennam ellust ehk terwissest holib! Ehk kül surm sured hulgad iggapäaw  mahhaniitnud, on nemmad ommeti Mõinäddalal  lustilissed olnud, pawa ulitsate ja ad-' miralitäti Platsi peal ja öse kõrtsides rõmokissa teinud, kui ep õlleks kegi innimenne Peterburgis haige. Gtsneksi kinnast. Sealt kuleme, et nortd Wennemehhed wägga heamelega  läinud. ' Nekrudi wastawõtmisse  jmes on üks teise ette tunginud, et kartnud  mahhajäwad. Surem hulk olnud wägga rõmsad, et nemmad kõlbanud wastowõtta. Km 67