litseja pea ja kubja kep olnud, kes juhhatanud ja teomeeste kassi likuma pannud. Nad said pea arro, et Eesti tömeestel ennestel paljo päid ei olle ja et nende käed wöeras töös paljo ilma keppita ei ligu. (Wöib kibbe kuulda olla, agga on raske walleks aeada.) Nüüd katsutakse agga siin maal Eestlastest lahti sada, isse ärranis, et essimesses lotusses neile kallist palka anti (hea moon ja 60 la rahha aastas), teiseks ka, et teine teise keelt ei mõista. Siin ja seal, kus nende keelt mõistetakse, jäwad kül mehhed weel paigale, agga ei anta ennam sedda palka. - Mis kasso neil nüüd ommast rändamissest on? Et ilma Jummala sönnata peawad ellama,  olgo weel nimmetamatta. ..Kennel nüüd lust on Wennemale tulla, se katsugo holega järrele, kui raske ta kukkur ja mis weel ennam kui terrane ta pea ja kui jõudsad ta kaed ja kehha on. Ärgo unnustago piibliramatut kasa wötta, muido jääb hing nälga; sest omma kele kirrikud  on kaugel ja palwemaeasid põlle ollemaski.  „Sedda luggedes mõtleb wist mönni: „Egga  hunt ni suur ep olle, kui urjutakse!" Noh! tulle siis peale, kui julge mees õlled; egga sa mulle sellega kahjo ei te; midda paksem  rahwas, sedda allamalt saan tömehhi. Tarwitan muidvgi kewwadeks 4 ossawat tömeest  ja 3 wirko tüdrukut. „Kui üllemal ütlesin, et Eesti käed wöeras töös paljo ilma keppita ei ligu, ehk: mis on laisk ilma hirmota? siis wöiks mönni arwata, et ma sellega keik Eeslasi laisaks ollen sõimanud.  Ei mitte; sedda' ei tulle mull' melegi;  sest ma tunnen Eestimaal, ja siin ka, mitto meest, kedda nende truusse, kärmusse ja mõistusse pärrast pean kiitma; egga nende tarwis kubjas egga kilter keppi ei kanna, weel wähhem ue seadusse järrele. „Mönni ehk mõtleb: „Peterburgi kubbermangus  wöib luggu nenda olla, se on alles lähhedal; agga kaugemal, nago Samaras ja Krimmis, seal on assi üsna teine!" Tössi kül, üsna teine, se on: paljo pahhem! Ehk same jutto otsaga ka senna male. Enne on mul weel mõnda pöllomehhe seisussest nimmetada,  mis tullewa korraks jääb." - Z. S. 381 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 4. December 1862. Teadaandmissed. (Ria kubberm. seitung M 127, sel 2. Nomembril  1862.) Ria kubbermango wallitsusse polest antakse  keige neile Lenda, kes Ria linna törahwaja  tenistusse - okladis ja mu Riama linnade koddaniko  -, törahwa- ja tenistusse-okladis seiswad, agga koddomailt emal ellawad, kui nad 21 tunni 25 aastat mannad on ja neil mitte tössist õigust käes ei olle, liiskowötmissest priiks sada, et siis keige trahwi ja nuhtlusse eest hoides, mis nende peale langeks, kui tullematta jämad, keige hiljemast  15. Januari ku päwaks 1863 senna lähwad, kus neid hingekirja pandud, et seal ue nekruti seadusse järrele liisko wötwad. . M 2495. Üllemal seisma kulutusse järrele annab Perno pearahhakohhus siin teada, et nekruti liiskowötminne  8. Januaril 1863 saab ollema, ja et nende  nimmekirjad, kes siit linna koddaniko-törahwaja  tenistusse-okladist nekruti wannadusses on, 1. künni 20. Detsembri ku päwani siin pearahhakohto  kantseleis iggaühhele nähha on, et Ml, kennel  Lõssist asja on,- wastoaeada ehk seadusse järrele  õigus liiskowötmissest lahti sada, aega õlleks sedda tõendada ja nenda mmmalik õlleks nimmekirjad  täiendada. Ühhelhobil annab ka pearahhakohhus keige wannemate  ja suggulastele teada, et nemmad ommaksetele,  kes nekruti ealissed on, agga kelle praegune ellokoht pearahhakohtul teadmatta, käsko sadaksid, ennast seläbbi trahwi eest hoida, et omma riftmisse  kirjadega liiskowötmisse päwal siin ei pudu. Perno pearahhakohtus, 26. Nowembril 1862. Pearahhakohto wannem L. Kridner. M 1246. R. A. Lantzkp, Notr. s3j Perno politsei kohto polest antakse teada, et tännawune Perno Zöulo-laat 17. ja 18. Detsembril petud saab. Perno politseikohtus, 29. Nowbrl. 1862. Politseikohtowannem R. Hehn. M IWB. Sekrt. E. v. d. Borg. M Tallinnas, Dunkel - ulitsal himmustab rätsepmeister Donner mönned öppipoisid wötta;  kes sedda ammetit tahhab õppida, mingo senna kulama ja kaupa teggema.