Eesti Postimees ehk Näddalaleht D «'w Türtns, 23. Septembril. -«LM- ja linnnrahMle. UM- Essimenne aasta. SeA lehheH seifnb; Trahhomi silmahaigus. Ommalr maalt. Miksmniandcd. Urjah! kas jälle siin. Parrismaoe mumiss.st. Mis „Balli kuleht" kulutab. Wennema surus ja rahwa - Nishui-Newgorodi ja Eimbirski tullekahjud. Pahha wumjominne. Wöeralt maalt, Preisimaalt. 'llustriawaalt Slesmig-Holstei» nist. Naabride kokko lcppicus. Paaw?ti Palakate uomimiune. Uemad sönnumed. Willandi makonnast. Telcgrahwi sonnumed. Ued ramatud. Kirjawisrussed. Teadaaudmis ed ja kulutamieird. Trahhomi silmahaigus. „Äakkame nüüd ütleb meie tohter sõbber sedda seltsi silmahaigussega keige esmalt peale, sest et sedda tallorahwa seas wägga saggedaste leida on, nenda et mõnnes paitus igga wies mnimenne sellega saab pinatud. Trahhom ep olle muud, kui se haigus, uus Eestirahwas nimmetawad  „marjad silma sees." Et nüüd se WZerakele nimmi, Trahhom, lühhem ja selgem on, siis piddagem sedda meles, ja meie tahhame Lähhelepanna, mis haigus Trahhom on, kuida se hakkab, kui kaua turib, mis sest wimaks saab, kui holetusse sisse jääb ja knida selle wasto abbi woib leida. Trahhom (marjad silma sees) on üks haigus, mis üksi sees pool silma lau Peal ettetulleb. Kui meie pealuusse silma lau ümberkerame, nenda et se pool, mis wasto sil- Mamnuna seisab, wäljatulleb, eh? kui pöidlaga alt silmalau su pole mahha surmme ja silmaga üllespole laSseme wadata, siis näeme terwe inmmessel  seal üht nahka ollewad, mis peaaego nisamma wäljauäitab, nago seestpoolt su nahk, aggMerwe silma sees on se wähhe walkjam, kui suus. Sedda seestpiddist sitmanahka hütakse laddinakele sõnnaga konjuuktiwa (uiakele: illanahk).  Et nüüd laddinakele nkmmi, konjuuktiwa,  eesti innimesse! kergem on wälja üttelda, kui saksakele nimmi (Schleimhaut), siis hüame ka eddespiddi nimmetud silma itlanahka konjnnk- Liwaks. Minna mõtlen, kui keik tuttawamad Eüropa rahwa keled ommale laddinakelest on sonno  laenanud, eks siis meie ecstikeel ka seddasamma ei Lohhi Lehha? Pealegi kuS haigustest ja tohtre rohtudest kõnneleme, ei jä meil muud nõu ülle, sest et omma keel sõimade polest ui rikkas ei olle. Agga mis kasso parrast meil se „konjunktiwa"  silmas on? Keige pealt sellepärrast, et meie silmamunna, nago õrn.lapsoke sidimähkmes, ellaste saaks hoitud, sest temma on silmamunnale, mis Zerumist ei salli ja wägga pehme katte seeS tahhab olla, pehmem kui si.d; agga et silmamunua  allati Likmuas on ja iggale pole peab pöördud  sama, nago rattas, siis on Lemmal märet tarwis, nago rattal ka, muido hakkab õeruma. Sedda maret annab nüüd konjuuktiwa ehk silma