Eesti Postimees ehk Näddalaleht .M' :n. i 366. 3. Augustil. ma- ja linnarahvale, c^- Kolmas aasta. Register: Tallistna laulopkddo. Ommalt maalt. Tartust: Pearahha. -- Tallinnast. Wirromaatt: Näxpi Jürri. Peterburgist: Suurwürst Äujärjeparria. Kolera baigus. Sarskoest: Mozacti Rekwiem.  Kaukajiast:  Sealt ma Eestlaste käekäigust. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Igqamees püab omma hoioa.  Ituliamaalt.  Prantsussemaalt. lUmad sönnumed. Kirjawastussed. Teadaandinissed ja kuluramissed. Tallinna laulopiddo. sss Nui Tallinna lauljad ncljapciäw hommiko 7. lulil silmad lahti teggid, wata, siis paddises ja pladdises õues ja wihma tulli nago oawarrest mahha. Oh meie waesed, mis nüüd tehha? Põlle wigga, lauljad on rõõmsa melega inuimessed  ja nende piddohonedel ollid jo kattuksed peal. Mis nad õues ei wõinnd tehha, sedda teggid toas. Enne lõunat olli neil mängokont-' serti proow ja kello 3 tulli suur piddosöök, kus pikkad kõnned kõnMldi ja klasid kokbo kollistadll  Õlle ehk winaklasi jures istuda ja hästi pikkad kõnned piddada, on saksa mood piddude peal. Seal jures olla agga mõuni laud teenrite  silma wahhekohta üsna klasi warrale üksi jä'  nud ja röga kül näinud, agga mitte sanud. Pikka kõnnedest ja penikese winast ei olle kõht tais sanud, sepärrast läinud nende laudade üres lauljate mokkad üsna wilto, mis sedda raskem wõis olla, kui ehk mõuni laulja enne lõunat mõtles: mis ma prukosti söön, piddolaual pean muidogi ni ja ni mitto röga söma! Sedda südi aetakse teenrite peale, et ep olle mõistnud illuste nmb erand a! Wõib olla; nemmad ehk tahtsid wauna tutwa sõnna järrele tehha: „ sojal pik kassi, eks wõtgo isse." Se pissuke äp- Pardus ei rikkunud agga mitte piddorõmo, sest iggamees teadis jo, et se melega ei sündinud. Kus ui mitto sadda jaggo ootsid, wõisid jo ka mõnned silmawahhe kohta jäda. Mõnned piddomõerad ollid teistele ni armsad ja auustusse wäärt, et neid õllade peal ümberkanti, llurra hõisknti ja siis jälle omma kohha peale mahhapandü  - Et nisuggune piddosöök ühhe egga kahhe. tunniga söduda ei olnud, sedd ep olle meil tarwis üttelda. Parrast piddosöki piddi sel õhtul ka weel tullewürk tehtud sama, agga seks olli ilm liig niiske, sedda jäeti laupüwa õhto peale. Rede, 8. lulil olli Tallinna laulopiddo meile keige tähtsam. Kello 11 olli .piddomaeas kol-- mas ja wiinme kontsert ja seal olli mängömeistriks  Naprawnik Peterburgi linnast. Maea olli jälle pupüsti innimessi täis ja mõnni sabda piddid keik se aeg püsti seisma. Agga se' on lõssi, Tallinnas, ni Manna kui ta on, ei olle enne nisuggust kontserti olnud; illusaid wist kiil, agga mitte ni suurt. Mis seal mängiti ja lauldi, teggi innimesse süddamele tiwad külge; kord aeas kanna-nahha ihho peale, kord olli jälle kui kigutaks emma omma essimest lapsokest maggama. Ka needki, kelle kõrwo ja süddamesse paljo kandlekelesi ei olle lodud, tundsid omma rindus middagi tikmoad, mis üksi lõbbus ja ella mnsika wõib tehha; sest illusa mängul ja laulul on omma isseärranis keel, mis meie südda üksi mõistab. Parrast lõunat rändasid lauljad 6 wersta linnast walja pissuke Kosse mõisa, mis Brigitta  kloostri warremete jures merre lähhedal, ja nendega Paljo muid innimessi, arwatakse mitto tuhhat pead olnud. Siin.halja sõdi peal mõisa ukse ees tullid nüüd seltside mõidolaulud. Sõdi peal ollid waiad paolringi ma sees ja iggaühhe kulges üks lauloseltsi nimmi ja seltst lanljad seal ümber. ' Jgga selts läks nüüd järge möda lillesse palkongi peale ja laulis omma laulo arra, mis ennam ehk wähhem rahma hurrahõiskamissega  wastomõeti; mõnned laulud, mis wägga  melepärrast ollid, piddid 2 kord lauldud sama.