tõeks läcib ja sünnib. Jsseärranis paljo sanud seal kirriko seadusse uendussest mgitud ja üks õppetaja olla ka selle ülle kõnnet piddanud, kuida õppetaja ammeti tallitus ja uus koggokonna seadus  kokkosünniwad. Karuse õpp. Hasselblatt olla missionitööst ja Türri õpp. Grohmann Wändra tummade kotist teadust annud. Wimaks olla kindral-supert. Schultz isse Eestima kolides! konnelenud ja arroannud, kellest meie ka pea laiemalt  same könnelema. Hea melega kuleme ka sedda Tallinna zeitungist, et seal hea koliramatute  eest hakkatakse murret piddama, mis wägga tarwis on. PcterVurgist. sKeiser koddo.j Pühha- Pääw, 18. Jun il olli Peterburgi lin omma Keisrit ootmas. lubba lõuna aeal ollid riiksradi  liikmed, ministrid, kindralid, wõerad sadikud ja paljo rahwast Kasani-kirriko ümber kous, suurt Teekäiad wastowõtmas. Kõikide silmad waatsid Zarskoje-Selo pole, kust Keiser piddi tullema ja ma ead seisid pühhade ehtes. Kello 1 jõudis Keiser kirriko ette ja rahwa rõmohõiskamine olli arroto suur. Keiser istus Kreka kunningaga nhhes tõldas. Selle järrele tullid teised keiserlikkud  tõllad. Kirrikust läks Keiser talwelossi, kus sured üll emad Temma ette ollid kästud tulla. Kui Keiser lossi olli läinud, langes rahwas summakaupa Aleksandre-platsi peale ja iggatses waljo healega hüdes omma Keisrit jälle nähha sada. Se turis kuuni Keiser Peter-Paulikirriko  sõitis ja rahwas Temma näggo mõis nähha. Kello 4 sõitis Keiser ue kabbelisse mis lummala armokaitsmisse mallestusseks suiaea wärramas seisab ja rahwahulk otti jälle kous, Tedda rõmohviskamissega terretamas. Õhto olli lin rõmotulledes särramas. Ehk kiil sel õhtul wihma saddas, ei holitud sest middagi, waid ulitsad ollid iggal pool tais; kõikede rõõm olli suur, et lummal Keisrit hea tennisega koeo aitnud, ehk mõrtsukal kül Temma wasto kurn nõu olnud. Nõnda samma kui Peterburgis, olli Keisri wastowõtmine ka Zarskoje-Selos rõmus, tannolik,  süddamelik, naga lastel, kui armas issa pikka tee pealt koeo tulleü ja pahha sõnnumete järrele ommeti alles priske ja terwe on. Midda wähhem  keddagit kästi wastominna, sedda ennam olli rahwas iggast seisnssest wastotõttanud; sest süddame armastus on kõige kangem kubjas, ja kes ei peaks meie kallist Keisrit armastama? Wõeralt maalt. Kaksamaaik. Põhjapoolne Saksama rigiseadus  on nüüd walmis ja sai 12. lunil nihästi  Preisimaal kui mn temmaga ühhendud mades  kulutud ja hakkas 19. lunil maksma (mis neil 1. luli on.) Mis nüüd põhjapool Saksamaal  wähhematest rigidest weel rägitakse, on muido nimme järrele ja koddone assi: Preisi kulli tiwad ullatawad kõikide ülle, ja lõunapoolse Saksamaga  on sõa- ja kaubaseadus kinnitud ja nõnda hüdda aeal terwe Saksama, 49 miljoni innimessi,  ühhendud. Se on suur assi ja suremast ossast Bismarki tö. Temma katte on ka rigikanzleri  ammet antud ning temma istub riginõuukoggns  präsidenti toli peal. Eestotsa ei olle neil ka teist, kelle kätte nemmad ohjad wõiksid anda. Daniga on kül Preisil weel mõnda nurrisemist põhjapoolse Shleswigima parrast siiski ei ussu meie selle läbbi mitte suremat pahhandust  tullewad. Düppeli kantsid ja Alsi saar, ni wägga kui Dani neid taggasi tcchhaks, on Preisil liig tähtjad ja armsad, kui et neid ial heaga peaks ärmandma, ja kurjaga neid wõtta, ei olle Dani! sedda jõudo. Waldekki würst on ornma pissukese „rigi" wallitsust koggoni Preisi kätte ärraannud. Tunneb ärra, ei maksa sedda waewa, mis weikese ma ja käppo täie rahwaga peab näggema. Austrimaal tehhakse ja kohheudakse nüüd hõlega selle rigi põhjaseadusi. Siamale on leplikko meelt mõllemilt poolt nähha ja kui nõnda eddasi  lähhäb, wõiwad Austria asjad weel wägga hästi sada. Üks raske kurwastus seisab nago õnnetusse pilw Austria keisri maea peal, agga sest räginie allamal. Parlamentis tuntakse ärra, et Preisiga ilmasjata wihha piddada, middagi ei aita, waid et onuna asjo Preisi wisi scadida, paljo  suremat kasso toob. Ommeti olla Bismark kord üttclnud: „ Austria sõbrus meie waSto turib just ni kaua, kui temma nõdrus, agga mitte tundi kauem." Ntalimaalt. Roma linnas on nüüd sured preestri piddud lahti, kuhho neid kõigest mailmast  on kokkotulnud. 9. Junil piddanud nem 206