jomisfes, oh kuida õlleks sedda ka weel Eestirahwa  sees tarwis! Hannowrimaal ollid neil päiwil 300 kasstnusse sõbra kous, selle rahwa  keige surema waenlase wasto nõu piddamas.  Seal ollid nemmad ärratunnud, et rängemad  koormat ja makso üksigi mu rahwas ei kanna kui üks jodik rahwas. 1) Ükski assi ei raiska ni paljo rahha, ei wida nipaljo  aega, egga kurna rahwast nenda ärra, kui winajominne. 2) Mingisuggusi seltsist' ei Me ennam tarwis, kui kasstnusse seltsist, mis iggal wistl winajomisse wasto söddiwad. 3) Kui keik önnetussed ja äppardussed, waesussed  ja willetsussed kokkoarwatakse siis on hirmus  suur hulk nende seas, mis winajomisse läbbi tullewad. 4) On keige öppetajate, koolmeistride,  ramatokirjutajate, issearranes mõistlikke  perrewannemate kohhus, wina jomisse wasto söddida. 5) Jätsid nimmetud 300 kasstnusse sõbra keige üllemate tarkusse järrel mõtteida, kas se mitte paljo parrem ei õlleks ja suremat kasso ei tooks, kui wina pölletaminne  koggoni kantud saaks? Minno arwates  ei teeks se mitte kahjo, kui mönni Eesti  mees ka sedda asja holega järrel mõtleks ja löppetusses ütleks: ..Aitko Jummal, ma jättan ta tühja üsna mahha!" Aufiriamaalt. sMeksiko tullewane Meksikoma savikud on jubba Austriamaal  käinud ja prints Maksimiliani juttul olnud. Nad pallunud tedda allandlikkult  omma Prantsusse abbiga ueste wallatud keisrikroni wastowötta. „Kulla head innimessed,"  ütlenud prints, «ma teeksin sedda kül, ja se õlleks tänno wäärt assi, sest keisrikroon  ei kukku mitte iggaühhe rüppe. Agga  muido naero parrast keisriks sada, ehk muido nattuke aega sedda nimme kanda, ei olle mul mitte lusti. Keik Meksiko rahwas ja seisussed peawad mind enne wallitsema ja need rigiwallitsussed, kes sedda sowiwad, ka ue rigile kindlat põhja pannema, siis tahhan ma Zummala nimmel kül tulla." Nenda kostnud  prints Maksimilian. Meksiko asjad ei olle agga weel kindla põhja  peal. Surem hulk rahwast ei olle Prant- susse tembudega weel koggoni rahhul, waid ütlewad: ..Prantsussed eksiwad wägga, kui mötlewad, et Meksikoma jubba nende käes ja wäes on; sest kui neil pari linna parrast jubba ni paljo aega ja werd arrakullunud, mil tahhawad  siis keige sure rigiga walmis sada? Kui Moskwa ja Madridi linnad ollid ärrawöetud,  ei olnud weel Wenne- egga Spaniama  Prantsuste käes, waid teame keik, kuida nende luggu ühhel ja teisel maal käis said häbbi ja häddaga omma teed sadetud." Nenda rägiwad Meksiko rahwas. Prantfusfemaalt. sPrantsussepahha  Kes ei teaks sedda tutwat möistojutto  rebbasest ja winamarjadest? Rebbane läks winamäest möda, kus walmis maggusad winamarjad ülle muri rippusid ja rebbase su aeasid wet joosma; agga marjad rippusid kaunis kõrges müri peal. Rebbane hüppas 1 kord, 2 kord, 10 korda, ei sanud kätte. Mis ma neist tühjadest püan", ütles ta wimaks pahha melega,  «need põlle jo weel walmis, üsna happud alles." Just nenda teeb nüüd Prantsus. Ta kihhutas esmalt Austriat, kihhutas Inglast  Polakate pärrast Wennemaga tülli teggema,  et seläbbi Preisi winamarjad Reini-jöe äres piddi kätte sama. Agga kui Wenne müür liig kõrge olli, et rebbane ni kõrgesse ei jõudnud hüppata, aeab ta nüüd südi Austria  ja Inglase peale pahha melega ööldes: ..Inglane räkis esmalt wanna seadustest, mis 1815 tehti ja Austria kirjutas essimessed nodid  (6 punkti), minna ollen ilmasüta, jägo häbbi nende kaela, et meie esmalt suurt kissa teggime ja nüüd häbbiga peame wait jäma." Sellega tahhaks ta teisi kül ueste tagga soenda,  agga se ei aita ennam winamarjad on wägga kõrges. Noh, eks se ei pea pahha meelt teggema? Se on üks paggana närria luggu, kui innimessel sönnad otsas on ja ommeti  ei wöi kät käia lasta. Türgimaalt. törku- Se on üks immelik, agga mitte illus luggu, et astla wasto takka ülleslüa meie päiwil igga pool m modiö assi on. Zn- 319