nimatta tillemad, kelle kätte lummal teiste asjade  õiendamist aunud, kui nemmad mitte omma seisust ja kasso, kui ebbajummalat ei kummarda, hakkawad ikka ennam ärratundma, et orjade ihho juttad priusse ja waimo juttad parrema õppetusse läbbi peasta, Jummala melepärralinne teggo on, ja selle eest saab neid rahwas Põlwest pölweni haua Põhja sedda ennam õnnistama, midda ennam  nende mõistus selgub. Sepärrast täunagem  lummalat, kui ta meile priust ja õigust annab, omma pead ausa tö ja tenistussega toita, agga piddagem ka allati meles, et meie kohhus ja seadus on ka priusse wäärt ellada, kes tühje asjo tagga ei nõua, ja sedda õppetagem ka omma lastele. Ommalt maalt. Pöttsamakt. Sealt tullewad meil? kurwad ja hatledad sõnnumed.  „Kesknäddal, 26. Mail ollid Wanna- Põltsama mõisa rehhes 19 teotüdrukut õlletuttisi  siddumas, mis telliskiwwi kattusse tarwis prugitakse. Praego ollid nemmad lõunat sonud ning teised keik parrast sedda nattuke puhkama heitnud; üks neist jäi Messe. Selle aea sees ollid mürristamisse pilwed üllesaeanud, paar korda wälko heitnud, mis järrele kange mürristaminne  tulli ning pikne rehheungast sisse tulles Zlleunniko sisse lõi, kus peal tüdrukud maggasid. Walwaja tüdruk tõstis warsi kissa, keik teised kargasid maast Messe ja jooksid wälja, kuid 3 neist jäid sisse. Wäljas leidsid teised, et 3 neist pudusid, jooksid ruttu taggasi ja tõid 2 weel tullest wälja, (keik kattus olli jubba pollemas)  kolmas agga olli tullelekide sees, ehk ta kül healt ei teinud. Pea tõttasid innimessed  iggalt poolt kokko, pritsoga hakkati wet sisse aeama, mis ka ni ruttu ei läinud, sest et jõggi werst maad rehhest kaugel on. Wimaks Lõmbati õnneto loom iullest wälja, agga parrako pollend surnokehha, sest pea, käed ja jallad ollid otsast ärrapõllenud! Tüdruk olli Umbusse küllast, nimmega Au Rebbane. Kes mõistab  temma wannemate, isseärranis ta emma wallo üllesräkida! Teise tüdrukul, Põllosare küllast, ollid mõllemad jallad tullesse jänud ja raskeste põlletud sanud, mis ta waese lomale hirmuswallo teeb. Kolmas tüdruk Wirrowerre küllast, mis Pillistwerre kihhelkonna jaus, on üsna alwatud ja seisis kinni silmadega maas. Esmalt arwati, ta olla pimmedaks janud, agga kui silmalaud lahti kisti, leiti silmad terwed ollewad,  agga keel on kinni; kuleb ja mõistab kül, mis rägitakse, agga ei sa wastatud. Kuida praego (7. Mail) temmaga luggu on, ei tea ma mitte." ÄManbi makonnask. kaebdus liggimesse peale.) Mis ma siin praego räkima hakkan, Maksin ma parrem üsna räkimatta; agga mis tehha, käiakse peale, et mis ühhele õige, se olla teisele parras. Kas kirjasaatja  tõetunnistust annab, peame temma omma wastada jätma; agga ni paljo on tossi, et koolmeister ennast omma ammeti ja nimme au pärrast weel ennam pahhandusse eest peab hoidma, kui teised innimessed. Kirjasaatja nurriseb  ühhe koolmeistri wasto nenda: „ Kust se tulleb, et meie tallorahwa seas paljo wallet, kawwalust ja pettust leitakse? Tõt nemmad ei ussu, agga kes neile hästi ettewalletab,  sedda ussuwad nemmad; mis weel üks saksa innimenne neile ütleb, sedda nad ei ussu koggoni. Mõnni õige mõistlik mees, agga hakka temmaga räkima, siis kuled warsi: „OH, saksad on keik ühhes nõuus!" Meie maawennad on ka innimessed, egga neid wõi põlgada, agga walle, wargus ja pettus on neil sureks weaks. Agga kust se tulleb? Se tulleb sest, et meie küllakoolmeistrid ei käi hea eesmärgiga mitte ees, waid mõnned tahhaksid weel isse paljo harrida, enne kui teisi kölbawad õppetama. Ma ragin siin üht tükki ühhest koolmeistrist. Poolkolmat  aasta eest tulli se koolmeister ramatoköitja  jure ning laskis koliramatuid sisseköita. Et rahha warsi ei olnud maksta, siis jäi ta wõlgo. Mõnne ku Pärrast sadab ramatoköitja käsko, et peab rahha ärrasaaima. Ta otab ei tulle middagi. Jälle mõnne aea pärrast sadab  temmale kolilapsega sõnna: „saatgo koolmeister  mo rahha ärra!" Kolilaps toob wastust:  „Ta lubbas isse ärratua." Meister otab Me ei tulle egga tulle. Nenda olli 1 aastat mödas, enne kui mõllemad meistrid isse kokko juhtusid. Köitjameister küssib: „Kus 209