ni kaugele, et örnad winapuud wöiwad õitseda  ja wiljakanda. Tihwlisse linnas, mis teine pool Aaukasusse mäggesid, on 20. Januaril kaunis waljo mawärrisemisse läbbi linnarahwas ehmatud  sanud, mis agga muud suremat kahjo põlle teinud. —Samara kubbermangust tullewad kurwad  sannumed. Seal peab mönnes makonuas  nalja hädda jubba oiete suur ollema. Kewwade  on seal wägga willud ilmad ja kölledad tuled olnud ja sui kange palla wilja kinnipanvud;  mis weel üllejänud, sedds on rahhesajud  ja rohhotirtsud rikkunud. Nendasamma peab ka lojusse pöhhust suur pudus ollema. Lappnnaalt. Kas teate, kelle rahwa kombe  järrele need tewad, kes meie maal minaga  kosja lahmad? Need tewad just nago Laplased.  Seal külmal maal ellab wägga paljo jodikuid; agga kui kegi kiusab, et fedda kül- M a pärrast tarwis on, siis walletab temma. Külm ei sunni keddagit wina joma egga aita jodikuid wiin külma wasto, waid on mitto jubba käed jallad wina läbbi kautanud. Lappimaal  agga muido üht kossimist ei tunta, kui wina läbbi, ja kui kaup malmis, siis on vi hästi kossilane, kui prudi wannemad pu täis ja saggedaste prudike isse ka, nago kanna  uimane. Se ep olle kül kellegi kidowäärt kombe, ommeti põlle sellepärrast meie Eestirahwas  weel puhtad, waid suur hulk kossilasi haisewad, nago wettind wina - ankrud. Mis winaga hakkatakse, se parrago ennamist ka minaga  löppetakse, ja surem hulk abbiello kaebdussi  on kord ühhelt, kord teiselt poolt: „meie ello lähhäks muido weel korda, kui mo mees (naene) allati ommad suud silmad täis ei lakku  ks!" ja se on parrago saggedast terme tössi. II. Tallinna kubbermang. (Löppetus.) Länema, Hapsalo ja Lihhola lin. Hapsalo loss, mis nisamma, kui keik teised temma wennad, ammo warremes seisab, on ka peale 600 aastat wanna. Temma essimenne hakkatuS on aastal 5228 olnud ja olli eest otsast  Sarema piiskoppi parralt. Linnake on pool sadda aastat pärrast sedda lossi > jalgule assutud ja loss olli linna toeks ja warjuks. Kui loss löhhuti, ei antud linnale ka armo; lin tõusis aega möda omma tuhha unnikust jälle üllesse, agga loss seisab praego alles warremes  ja tunnistab, et innimeste tö, kui se ka suur ja tuggew olnud, ommeti langeb ja lagguneb. Praego peab Hapsalus liggi 559 maia ja 5399 innimest ellamas ollema. Ka seal on saksa ja tallorahwal üks kirrik ja öppetaja  kokko. Hapsalo laewa kaupleminne põlle kül suur assi, agga sedda kuulsamaks on temma  merre-messi sanud, mis sest tuntakse, et keige üllemad rigiwannemad isse ka sedda terwisse  kinnitawat merre-wet prukimas käiwad.  Möisasid pölle Hapsalo linna jauks kül tännini weel mitte lodud, agga muido madest pea ta mitte ilma ollema; peale sedda on Kullamäe  kihhelkonnas Sosalo külla ka Hapsalo  kirriko pärralt. Peale Hapsalo lossi on Länemääl weel paar teisi enne kuulsaid lossi warremid, se on Kollowerres  ja Lihhulas. Kui meie Lihhulat linnaks nimmetame, siis on se nisamma paljo, nago issandat herraks;  temma pärris nimmi on allew; agga makeel ja marahwas on ikka allandlik ja aupaklik,  sellepärrast ütleme meie allati ommaS keles „Lihhula lin" ja „Pöldsama lin" ja ei mötle muud seal jures, kui: au, kellel au tulleb  anda; suremaid möisasid, kus paljo maiasid,  kiwwikattuksid ja klaasaknaid, nimmetame ka mönni kord „nago suur linna-pessa." Lihhula  loss on esmalt ka Nunne-klooster olnud ja pärrast piiskoppi lossiks sanud. Ordenmeister  Wolkwin olnud just 29 aastat pärrast  Ria linna assutamist (5221) temma essimenne  ehhitaja ja perremees, ja Ria piiskop Alberti al, kellest jubba küllalt olleme räkinud.  Ria ja Lihhula linna wahhel näitad mul praeguge alles pissuke wahhe ollewad: Rigas on 66,999 innimesse! rumi ellada, agga  Lihhulas waewalt 459 kes pealege weel Lihhula möisas omma kohto asjo peawad sslletamas  käima. Praego on seal 45 maia, 5 59