wäärt olnud. Ehk kül Sindi ja Woltwedi wabrik omma kauba hinna polest keige suremad  on, siiski on Wöisiko-peegle-wabrik nende jargminne. Kaukafiast tullewad sannumed, et seal Kaspia merre kalda! Derbenti linna lähhedal hiljuti imme assi sündinud. Seal istunud 28. Märtsil karjane enne löunat mäe serwe peal ja waatnud omma karja jarrele, mis orgus sönud, kui ma-pind temma al korraga likuma hakkanud. Karjane karganud hirm oga maast üllesse ja jooksnud omma karja jure orgo. Sealt taggasi wadates näinud temma nüüd, kuida mäe peal puud juurdega ma seest wäljakistud  taewa pole karganud ja jälle taggasi langenud, mäekingud ma seest wäljapaisunud ja siis tükkiks ja tolmuks läinud, et paksud tolmo pilwed üllesse tõusnud. Ilmake olnud seal jures waikne ja põlle ka mingisuggust mürrinat egga kohhisemist kuulda olnud. Nenda  on seal suur tük maad otsekui juhhakoldeks tehtud, kus puud risti pöigeti maas seiswad. Sesinnane ma waljapaisuminne on päwa lodeni  kestnud ja siis ärralöpnud ja waggusi janud. Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Kronitud küllalis!- sed. Ammo põlle ni paljo kronitud päid ja rigiüllemaid ühhekorraga kous olnud ühhe teisel  wöerussel, kui neil päiwil Badenimaal, Baden-Badi  linnas. Et Prantsusse keiser Preisi walliseja printsiga hea melega mönni sanna tahtis räkida, kui prints jutto wöttaks: sedda olleme jubba ennegi nimmetanud. ?tgga esmalt ei tahtnud Preisi prints sest middagi kuulda, waid ütles temma ei wöida teiste Saksama üllematte parrast sedda mitte tehha, kes siis ehk möttelda, kes teab mis nöu neil Prantsusse  keisriga olla, ja Sakslaste süddamed minna se läbbi Prantsussema wasto meel külmemaks,  kui nad jubba muidogi olla. Selle peale wastas Napoleon Parisist, et temmal wägga hea meel õlleks, kui Baden - Badis Preisi printsiga ka weel teisi Saksama kunningaid  ja hertsogist wöiks nähhä sada ja nendega  könneleda ja neile omma suga öölda, et tal Saksama naabrittega mingisuggust pahha nöu süddames ei olle. Sedda anti nüüd Preisimaalt teiste Saksama ütlemattele teada ning nenda on se tulnud, et neil paiwil (5. 6. ja 7. Junil)  Preisi wallitseja prints, Sakseni kunningas,  Hannoweri kunningas, Würtembergi  kunningas, Badeni hertsog, Koburgi  hertsog, Darmstatti hertsog, Weimari hertsog ja weel teisi, ning ka Prantsusse keiser, ühheteisele kät andsih. Seal on nemmad  ommad juttud ärraaianud ning teine teisega  head nöu piddanud, kuida kallist rahhopiddamist  ikka ennam kinnitada, et söa hirm ja hädda, mis waest Jtaliamaad pölletab ja kurnab, Saksama raddadest wöiks kaugele jada.  Ka lootwad Sakslased, et sellesinnatsest würstide kokkotullemissest nende enneste wahhel  ka sündlik ja ühtlane meel ennam kinnitub  sada, mis polest neil nende omma kahjuks weel suur pudus on. Würtem bergimaalt antakse teäda, et meie Keisri emma, önsa Keisri Nikolai lesk proua Aleksandra Weodorowna omma tütrega, Würtembergi KronprintsesOlga  Nikolajewna, 28. Mail Wildbadi kohta  jõudnud ja temma tarwis walmistud maias korterit wötnud. Meie auustud Keisri emma  terretamisseks olnud keik Wildbadi maiad lipputega ja lillekronidega ehhitud. Aastal 1856 ja 1857 olli Keisri emma ka sealt terwisse-wet prukimas. Paljo innimessi olli seks päwaks iggalt poolt kokko tulnud, kes sure  römo öiskamissega Keisri lesk prouat terretasid,  ja et Wildbadi linna rahwas, isseärranis  waesed innimessed, endisi rohkid andi ja heateggemessi weel ep olnud ärraunnustanud ehk ueste mele tulletasid, on keik linlikumas olnud. Andko nüüd lummal terwisse - weele sedda wägge, mis temmast tõdetakse. Kueks näddalaks ööldakse Keisri emma Wildbadi jäwad. Italiamaalt. Uest lahhengidest põlle Sitsiliast sel naddalal, mitte ennam kuulda 189