Aud, maiasid pöllema pistnud, mehhi tapnud ja naesed tulleöse wiskanud ja muud sellesarnatsid  teggusi teinud, mis eest jubba pagganad  risti oli eksid ette lönud. Se kurwem luggu  seal jures on, et need innetumad tembud  Prants 11. nimmel tehhakse! Mitto on neist jubba kinniwöetud ja püssiga mahha lastud,  teisi aetakse alles mäggede peal, nago metsa  lindusi tagga. Peetri-penning. Nenda nimmetakse  sedda rahha, mis katolikko ussulissed iggal  maal omma „pühha issale" korjawad, kes ennast ütleb Peetrusse järje peal istuwad, nago Kaiwas Mosesse järje peal istus. Ehk kül Kristussel paika ei olnud pead mahhapanna  ja Peetrussel mitte koppikut taskus templi ukse ees sandile anda, on wanna paawstil  miljonid aastas tärwis ja kaebab nüüd kaela katki, et temma kunningriik ärrawöetud, mis sestsinnatsest mailmast olli. Ta panneb immeks, et taewas ja ma weel seiswad, kui ni üllekohtune assi Kristusse assemikule sündinud!  Minna ei tea, kui paljo penningit Önnisteggiale mapealstl päiwil on antud, agga  paawst on nüüd kahhe aastaga Peetripenningit  jubba liggi 5 miljoni sanud, ja keik on nago wessi kerresele! Eks se mitte nattuke  nuttulist naero ei te, kui temma eest kuleme  kahhetsewad? Prantsusfemaalt. Preislase kirri Parisi linnast. „Siin rägitakse nüüd wägga  paljo Preisimaast ja Preislastest agga sel kombel, et mo Preisi russikas saggedaste kihheleb  ja ma mönnele sellega lukku su ette pärineksin.  Ma tean kül, et koddo mo issamaal ammo weel keik asjad nenda ei olle, kui peaksid  ollema; agga ni willets põlle luggu weel ammo mitte, et Prantsussed otsekui ülle ölla ja hallastussega meie peale peaksid watama. Prantsussed! kes need on? Jhho ja hinge palest  kül terrased, aggarad ja aupaklikkud, waprad  innimessed, agga kergemeelsed ja eddewad rahwas, kes kirjo hilpude ehk markide eest, mis neile ölla ehk rinna peale pannakse, nago rummalad lapsed keik muud ärraunnustawad; ja ütlemast allamast sadik toapoisiks sawad. Ja nisuggused peawad meid Preislasi ülle ölla watama!  Se on üsna hul kuulda, kuida Prantsusse  seitungid Preisimaast lobbisewad, kui õlleks  keik Preisima jubba haua äre peal ja nende Napoleon weel se ainus abbimees! Mähhärdusse öige Preislase südda ei peaks sedda kuuldes mitte wallutama hakkama?" Inglismaalt. Leppitus Inglaste ja Ämerika wahhel. Tänno Zummalale, se tulli on kutztutud. Amerika mehhed, ni upsakad ja surelisseö kui nad muido on, (seddasamma wöime ka Inglastest üttelda) on ommeti öigel aial arro sanud, et kui ühhel rigil üks södda kaelas on, siis ei pea ta ennesele karwopiddi  teist weel kaela tömbama, ja on se kord Inglastele järrele annud. Möllemad lõunapoolsed  sadikud, kedda Inglaste laewast kinni wöeti, on lahti lastud ja Ämerika wallitsus wabbandab ennast sellega: nende kaptein olln sedda ilma kässota ommast peost teinud. Selle nimme al on nüüd rahho tehtud ja södda, mis jubba üsna tullemas olli, jääb tullematta.  Möllemad Amerikamehhed ei olle isseennesest  Inglastele mitte armsad, sest möllemad  on kui aggarad Jnglisma wihkajad ja teutajad, ammo tutwad; nemmad on wangist/ wist ka surmast peasnud, ei mitte, et nemmad Inglastele armsad on, waid et Inglased omma  öigust ja au ei tahtnud kautada; nende enneste pärrast ei õlleks Inglased mitte üht sönna räkinud egga ridda kirjutanud. Mason  ja Slidell, nenda on nende meeste.nimmed,  kelle pärrast karwa pealt söatulli õlleks üllesloderdanud, on pealge tullised pärrisorja piddajad, kelle piitsa al ni mitto Neegriorja jubba on kissendanud ja werrised olnud, ja isseärranis peab Mason nisuggune Neegri werrekaan  ollema, kes ka selle eest truiste on murretsenud,  et seal löuna pool Amerikamaal üks auwäärt mees (J. Brown) üllespodud sai, kes muud kurja ep olle teinud, kui et üht pinatud  Neegrit, kes häddaga ärrakargas, mitte ep olnud kinniwötnud. Nisuggused mehhed ei maksa aitummal Inglismaal mitte ennam, kui kiskjad ellajad; agga kuida ööldud, Zng- 30