nab, muido ei wõtta Prcislane juttogi." Needsanuuad  mõtted olla ka Austria!. lütima saab taieste ärrawõetud ja jääb Pandiks nende kätte. Preisi ja Austria sõalaewad sawad, ui paljo kui jõud üllatab ja õu kannab, keik Saksama ranna saddamad, uus Daanlane on kinnipannud, jälle lahti teggema ja, kui wõimalik, Dani sõalaewo ärrarikkuma. Kes eddespiddi hertsogerigide pärria  ja wallitseja saab ollema, ei olle enne soalõppetust  ikka meel wõimalik nttelda. Sleswig- Holsteinirahwas isse agga piddawad likumatta ommast hertsogist kinni. lanipäwal olli hertsog Pridiko sündimisse pääw ja sedda on nemmad jälle sure romoga piddanud, mitte kässo parrast, nago enne Dani kunninga sündinusse päwa. sAlseni ja Wüni saar.j Essimenne on jubba Preislaste käas ja teine wõib pea nende kätte langeda. Watame nattuke, kuida ja kui sured need sared ka on? Al sen, wägga kcnna saar hommuko pool Sleswigi rannas, kus wiimses lahhengis jälle Preislased wõito said, ja Taanlased lahhengit ja saart kautasid, on liggi 4 pennik. pik ja kcigelaieinast kohhast, (Sonderburgi linna kohhast) pea 2 pennik.  lai ning kannab paljo külladega ka Augustenburgi  lossi, kelle järrele hertsog Pridik ennast nimmetab. Minna Põlle neid kül luggenud, agga seal ööldakse 24,009 innimest ellawad. Ma olla wägga hea ja sellepärrast olla Daanlased sedda silmameega käest ärraannnd. Wüni saar, mis Alsenist keskhommiko pool ülle weikese Belli seisab, on jubba Pärris Tanuna ja 6 kord surem kui Alsen, 54 pennik. Praego on sesin-- nane wiljakas saar kül alles Dani käes ning nende sõawäggi, ni paljo kui neil weel on, seal kous, agga et saar Põhja poolt otsast ni lütima liggi on, et mõnnest kohhast Paljast 1400 samwo ülle merrekitsusse astuda, siis on karta, et waenlased  sedda ka pea ärraastuwad, ja siis - oh siis on Taanlasel tulline hädda kä. Wüni sarega  kautab ta jälle 60,000 allamat ja snnr tük maad, et peale Seelandi smerrema) sare, kus pealin Kopenhagen seisab, paljo ennam ülle ei jä. Naima ei tea, kui Paljo hopa Daanlane öiete tahhab, ennego tundum hakkab, et rahho kaswatab ja riid kautab. - sDani abbilissed Nootsimaalt.j Rootstma ei olle isseenncsest mitte palla, ommeti näitab seal ka pallawa werrega mehhi ellawad. Meie uimmetanie neid nenda, kes Danimale jookswad wangipõlwe ja surma otsima, kui sedda  omma kotto ei leita. Wanna tuttaw seadus on jo: kes otsib, se leiab, ja monned Rootslased  on ka leidnud, mis nad otsinud. Alseni sare peal olla neid hea hulk Daanlaste seas olnud,  ja piddanud mitto nendega ühhes surrema ehk ühhes wangi sama, osfast ka pealikuid. Säh nüüd! Berlinis Pudis Rootsi sadik nende eest hea sõnna öölda, agga piddi Preisi pilkamist  kuulma, et Rootslasi, kelle eest nende sadik wõida seista, ei wõi jo wangide seas mitte olla, sest Preisima ja Rootsuna olla jo rahhus; kui agga mõnni issejooksnud hulgus Daanlaste seas peaks ollema, siis olla weel wägga hea, kui neid isseürranis ei nuhhelda. Sedda tubbakat piddi sadik tasko pistma. Naljakas on kuulda, et üks Rootsi pealik Dani wangide seas Preisi kunningalt  olla armo pallunud, selle wabbandamissega: temma olla üksi sepärrast Dani wäe sekka läinud,  et soaammetit tahtnud parrem õppida. No mis wastust ta piddand sama? Eks wist sedda, et sõawangi põlli temmale keige parremaks koliks olla, olgo rahhul. Sõaplatsts olla Preisi üllem kindral, prints Pridik Karl, sedda käsko annud, et keik sõawangid, mis eddespiddi Dani sõas Preislase kätte peaksid langema, holega  läbbi otsitakse, ja hädda neile, kes mitte Dani allmnad ei olle, neid pannakse warsi sõakohto  alla. No seal ei paista Rootsi abbilistel mitte rosililled wasto. sWee allused põrgomassinad.j Eunego  Preislased Alseni sare peale läksid, ollid Taanlased sare rannas hea hulk (ööldakse peale 50) püssirohhoga täidetud klaaskuli wce alla ettepannud, kelle torro otsad nattnke wee seest wnlja üllatasid. Ni pea kui laewad ehk padid nende ülle olleksid käinud ja klaastorrud katki murdnud, ni pea olleksid wee alla pandud põrgomassinad  neid wasto taewast üllespõrrntauud. Nenda ollid Taanlased ettearwanud ja nenda õlleks se ka olnud, kui no jah kui Preislased  sealt kohhast olleksid üllelamud. Agga wõtta nappust! Preislased läksid üsna teisest kohhast  tille ja assi tulli parrast koggematta wülja. Nüüd wõtsid nemmad pikka tuggewa kõie, siddusid  teise otsa teise lacwa tahha kinni ning sõud- 230