aasta järrel, kui lapsed ja lastelapsed nende ümber  seiswad, neste teine teisele kät andwad, ööldes: „Siamale on meid lehowa aiwud, temma ninnni olgo kidetud!" Et seal jures lapsed  ja truid sõbrad, naabred ühhes laulwad: „Eks mo kohhus tänno tehha," ehk muid laulust,  on muidogi mõista. Kuida keik wannemad innimessed teadwad, ei olle weel ükski abbiello paar essimissest lautamisse päwast kuuni 25-aastani  omma elloteed rosilillide ja sammeti padja peal käidud sanud. Mitmed ahhastussed ja kurbdussed on selle ma peal maitstud sanud, ja ennam ehk wähhem ka silmapissarad teekasteks olnud. Se on nenda ja peab nenda ollema. Mailm ei olle paradiis egga pea ka seks petud sama. Walloga lapsi ilmale toma ja omma palle higgi sees leiba sõma, se on abbiello rahwa abd algmissest sadik, misga nemmad ilma lummala  armo abbita walmis ei sa. Noh, siis ei wõi sedda kegi mu, kui üks musta sappiga innimenne laita, kui halli peaga abbiello rahwas 25- aastase teekonna järrel nattuke peatust tewad,  Junnnalat temma hirmo ja armo eest tännada  ja ommaksetega rõõmsad olla. Sedda on nüüd muud suggu rahwas wois olla hõbbewalge  juuksete pärrast hõbbepulmeks nimmetanud,  ja mis selle nimmel wigga on? Agga kust meie selle jutto peale tullime? Eks selle läbbi, et mõnne pawa eest Põltsama poolt kirja saime, kus hea sõbber nenda olli sissepannud: „ Postimees! Pea kinni, panne pauna, Kanna külladesse, perresse ja sauna! „Esmaspääw, sel 27. Januaril, jubba hommiko  enne walget tõusis Põltsama lähhedal Paddowerre  küllas lürri-lani tallus nelja healega korilaul lummala aunks ja maeaperremehhe ja temma abbikasa rõmuks Laewa pole. Sähhärdnne  otamatta laul otti koggoni uus assi ja aeas unnest ärkaja maeaperremehhele sulla südda pissarad  silmi. Lauljad lapsed pnhhusid omma luggu nago pillid, egga ei mõistnud wist, mikspärrast  küllatadil wessi silmis otti; omma teada teggid jo laulo kül tubliste. „Nüüd küssid wist: „„kas küllakubjas lapsed  senna laulma aeas?"" Walle! Ei mitte küllakubjas! Se aeab mu asja peale. Agga pea,ma ütlen sulle, kust se tulli. Perrewannem on omma ello aeal mõnda head aastat kihelkonna  koliwanmm olnud, peale sedda 15 aastat Wanna - Poltsama walla kohtomehhe ja wäörmundri  ammetit piddanud ja koddo 25 aastat abbiellus leiba murdnud. Nüüd olnud temmal nõu, omma sündinusse päwa ja hõbbepulme ühhes pühhitseda, ja seda rõmust päwa ollid siis lauljad tulnud lauloga allustama. Armastus olli neid aeanud ja armastusse wõimus on ikka wllusam, kui männi mu sundia. „Mõnni sõbra sõnna lummala kitusseks teggi peale selle piddo allustnst. Siis hakkas sõbro ja naabrid kokkokoggoma, nenda et õhto pulmamaeas nähti ollewad: omma koggokonna kohtowannemad, kihhelkonna kohtcmehhed, koolmeistrid,  kirrikowöörmündrid ning ka Põltsama allewi saksarahwa kohtowannem. Mitmed satterkuekandjad  likusid tallomeeste hullas, ja keigil nähti kõht täis ja meel hea ollewad. sNo wata, nenda se peaks ikka ollema, ja kuub mitte meest mehhest panemaks teggenm. Omma mõistusse ja ello seisusse polest jääb iggamees muidogi seks, mis ta olli. Mõistlik innimennetahhabi  nn imenne olla jaontünnolik,kui tedda seks petakse. Se ei leika kellegi küljest tükki ärra.) „Maeapenemees jättame ta nimme nimmetamatta ütles, et temma selle päwale sündsamat nimme ei tea anda, kui tänna- ja kitusse pühha; kes scdda ei tahha uskuda, se ellaga Zsaastatabbie!!ns, ehk hakkad siis uskuma. Kahjo kül, et tallomaeadest senni aeani neist piddudest palja palle kuulda olnud; agga lodame, ehk eddespiddi postitaskust leida: seal ja seal olnud jälle haddepulmad, ja siis olleme rõõmsad rõõmsatega." Uattinmstt. sKingitussed.j Augstrosi walla koggokond au nende heaks, kes Polamaal hawatnd sannd, 19 Rbl. 81 kopp. kinkinud,  agga sealtsamma walla tallopoeg Karel Gründerg üksipaines 99 rubla. Wennemaalk. sWenne tallorahwa kontrahtid.j  Neist asjadest nemmad ommas Pärrisinnimesse  põlwes enne middagi ei teadnud, agga nüüd on se nende jures imme ruttu eddasi läinud. Kolm ainust kubbermango peab ollema, kus weel keik kauba-, rendi- ehk teo-kontrahtid 61