teinud on, küllad siis so südda nende wasto soeaks löeks, ja sa surustelleksid ennast nende suggulaste ülle, kellel ka sinno armas Maakeel  suus ja sinno suggu-arro werri süddames  jookseb, et nemmad ilma makso ja palka tahtes, keik andsid ja teggid, mis meile need pühhad röömsaks tehha wois. Kui minna nendega seltsis Jöulo öhta Piibli ramatust luggenud ja (teiste päestetud nimmel) neid süddamest tännanud ollin, siis näitas ennast nende suur rööm silma pissarattes, mis nemmad  selle pärrast wallasid, et Zummal neile pühhade wasto sedda önne juhhatanud olli, teiste innimestele head tehha ja Zummala sönna  täita, kui ta ütleb: Sinna pead omma liggimest armastama kui isseennest (Matt. 22, 39). 7 Tehke, Eestimehhed, ikka nenda, siis sawad ka teised rahwad, kes teid tundwad,  teiest luggu piddama. Ä. Doll." Kurresare linnas, 22-mal Näeri kuus 1862. Tartomaalt. Önneto surm. Äkkilist  surma kuuldes, peab innimenne ka omma surma peale mõtlema, mis ka äkkiste wöib tulla. „Se olli 11. Detsembril m. a. kui Kuikaste möisas teomehhed wanna pappila puid mahharaiusid, et nad wimaks isse tormiga  mahha ei langeks ja üht wägga kennaste  ehhitud kiwwisilda ei rikkuks, kus lähhedal  nad seisid. Mitto puud wausid langedes  ühhe teise otsa ja kui wimaks mahha pöörsid,  surretasid nemmad isse surres ka ühhe mehhe ärra! Mees olli läinud eest ärrajooksma,  agga olli pitkuti puid jooksnud ja nenda allajänud. Ta waene mees on raske pude alla üsna purruks lödud! Mees olnud nenda umbest  arwata 35 aastat wanna ja ta naene ja 2 lapsokest on tedda tagga leinama järrele janud.  Nendap se on: kui mees kirwega pude alla astus neid mahharaiuma, ei teadnud temma hing möttelda, et surm ka omma sirbiga  temma selja tagga seisis ning et pudega ühhes piddi langema! Nenda ei olle kegi, kes hommiko wodist tõuseb, ühhelhobil jälle öhto mahha heitnud; hommiko ja öhto wah- hel wöib mönda sündida. Kas teate, mis Mark. 13. peatükki wiimne sönna on? No waatko jätrele, kes ei tea. Riast. Ausa tüttarlast> kaitsminne.  Nende waeste komadega on sure linna  de sees waene luggu. Suur hulk lähhäb neist ka muist selleparrast raisko, et neil kuskil parremat  nöu, abbi egga warjo ei olle, ja on nemmad omnla au kord hädbi sisse arraupputanud,  siis on wagga raske neid sealt taggasitua,  sest kiwwi ei were naljalt wasto magge.  Sepärrast on seal üks kaupmees Pönigkau nöu annud, üht seltsi assutada, kelle murre on auarmastawa ja häbbikartwa lastele nende jöudo ja mõistust möda tööd ja tenistust murretseda, ehk rahhäga awwitada,  et nemmad patto palgast ei hakka ellama,  nago parrako ni mitto sadda tüttarlast, kes enne ka puhtad nestsid ollid, ja nüüd kurguni häbbematta ello sees kinni on, ja hin« ge hukkatusse hinnast omma wanna rojast ihho ehhitawad! Koddanikkud, Lsseärranis  sure killa liikmed, on sedda nöu hea melega wastowötnud ning selle tarwis ka 1v,0l)0 rubla kokkopannud. Tallinnast. Krimmi Eestlased. Kaua aega ei teatud Tallinnamaal ennam middagi  neist, kes seal minnewa aasta hölmad wö alla pannid ja omma sündinusse paigale selga pöörsid. Nüüd hiljuti olla Krimmist ammeti  mönned kirjad taggasi tulnud, mis agga mitte täis öis kärnist ei olle, waid paljo ennam  täis õhkamist. Önnemaal, kuida igga mõistlik jubba etteteädis, ei pea mitte ön õitsema.  Nende teekond senna male on jubba wagga waewalinne olnud ja, mitto on ennego  senna sanud, tee peal silmad kinnipannud.  Kes õlleks nende kigo jures teadnud laulda, kus nende kehhad nüüd peawad hingama?  Kes agga hingega senna said, oh kuida  näggid nemmad nüüd, et keik kuld ei olle, mis emalt hiilgab! Ei olnud maiasid kus sees ellada, waid piddid wanna sawwi-unnikute  al läbbi aiama, ja neidke ei sanud nemmad  alla 25 rubl. höbb. tükki Töist 45