lini seitungid tewad ftst -imme -Mstt Mrra, et »Mde wallitsused ni süddameliko armastusega  waese pöddura mehhe peale möttelnud. PrantfuSsemaalt. Prantslane on imme  nobbe teiste rikide wiggadussi ja muhkusi öerumas ja neid nühkimas, agga kui ennesel mönni paise külges, sedda kattab ta ni kinni, et kegi ei pea näggema. Juhtuwad teiste rikide sees mönned pissukessed seggadussed rahwa kestes ollema, siis kissendab ta, otse kui põlleks kelk mai lm; agga kui ommas rikis middagi sellesarnast juhtub ette tullema, ei tohhi kegi suud lahti tehha. 26. Detsembril  olla seal üks underupser ühhe liu-mäe jures nattuke roppuks läinud, mis rahwast tulli wihhaseks teinud, et ösel kassarmo haknad  kiwwi ja jeä tükkidega purruks wissanud ning hirmus suurt kärra teinud, egga enne koust potte ärraläinud, künni söamehhed pajonettiga  sekka tulnud ja ühhest ärraaeanud. Sedda ei könnele Prantsusfe, waid Hamburgi  seitung. Meaplest. Könnelesime tulle purskawa mäe Wesuwi soiko jämissest; ta olla nenda paar päiwi puhkanud, siis hakkanud ühhe issiärralikko  wäggewussega, otse kui õlleks ta täis wihha olnud, tullist lawat seest wälja aeama, et keik seal ümberkaudo ellukad, innimessed  ja ellajad, hirmuga täidetud, eest pöggenema  piddanud. Arvutumad lawa jõed olla mäest alla iggale pole, kui märatumad tulle jõed jooksnud, agga keige suremad öhto ja öhto põhja pool mägge, mis Kerkola kulla rahwast kohhutada, sest et jubba neile kaunis lähhedale jõudnud. Allati olla sured rasked mürristamisse paugatamissed ja raksumissed ma al kuulda ja keik selle mäe ümberkaudne ma wärriseda nenda, et innimessed, kes seal ellawad, ei pea woida ennam jalge pea! püsti käia. Teisel päwal, se on 24. Detsembril, kirjutakse:  Wesuw mässab omma sodo eddasi ja näitab, otse kui lähhäks ta wihhasemaks ja lawa jooksminne kangemaks; seal ei olle armo  kellegil, mis ees, se peab senna jama, kui aegsaste põlle pöggenenud. Kirjawastussed. K. A. Kaukasusses. - Pikka te parrast on Teie kirri hilja meie kätte üllatanud, agga sest põlle wigga. Rõõmsad  asjad ei jäe ial mannaks, neist woime iggal aeal könneleda.  Kuida näete olleme Teie kirja ka omma söbradele luggeda annud. Muud asjad toemetame kirja läbbi. J. E. W. Olleme kohhe nenda tallitanud, kuida sowite.  Sowime Teile römust uut aastat. Ä. K. Ä. Lodame st meiega ei sa nurrisema. sest mis pallute, on kohhe tallitud sanud. Kallist termist Teile ja Teie nore abbikasale. M. J. Ü. Pange mitte pahhaks, agga ei wöinud parrata,  piddi tullewa korraks jäma. W. B. P. Tänname, et ollete saatnud; piddi pumi pudusse  parrast tullewa korraks jäma. 15 Lerantwonlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 9. Januar 1868. Teadaandmissed. Perno linna wogtei kohhus annab seläbbi teada, et raekohto lubbamisse järvele 29. Nowembril M 2575 kaupmehhe Mihkel Nõmme parralt kwartalis, Perno-Ria allewis, sure Ma ulitsa äres 19/172 al seisaw kahhekordne pu ello-maea keige körwaliste  honetega awwalikkult peab müdud sama. Wälja pakkumisse päwad on 27. 29. ja 39. Januaril 1868, se neljas ja wimane termin agga, kui sedda peaks nõutama 31. Zanuari ku päwa peale kinnitub. Kes sedda maea osta tahtwad, neid kutsutakse nimmetud päiwil  enne lõunat kello üksteistkümmend nimmetud  kohto ette omma pakkumist ja ülle pakkumist  pakkuma, ning parrast otama, mis jure lömisse parrast saab mõistetud. Pernus, raekoea peal 5. Detsembril 1867. Politsei pürjermeister Jakobi. (M 783.) Sikkertär U. G. Mors. i Perno kassa-kollegiumi polest antakse teada, et wägga liig wähhe pakkumisse parrast Reio mõisa jaust matükkid, nenda kui: 1) Reio mõisa maad 131 talert 28 krossi, 2) kolme kimmidega messi weske, kus 29 talert 89 krossi wäärt maad jures ja 3) karja mõisa Erbach maad 27 talert 17 krossi suur, ueste awwalikkult samad wälja pakkutud. Wälja pakkumisse päwad on 15. ja 17. Januaril 1868, enne lõunat, kello üksteistkümmend, kuhhu siis keiki neid , kes neid rendi peale sada tahtwad, omma pakkumist  ja üllepakkumist kutsutakse pakkuma. Kon-