meie ka mitte nimmetamatta jätta, et seltsi wõerasle  seas auustud vi Wiedemanni Peterbmgi  linnast olleme näinud, kes eestikele Leksikoni  kirjutab. sPiiskop Ulmannj on 22. ja 23. lunil Tartus olnud ja siit Walka omma laste jure läinud, kus temma poeg Lugushe kirriko peal õppetajaks on. Äiktandift. Olleme Põltsama lastepiddust kõnnelnud, siis tehkem kedda ka Willandist, ehk sedda kül nattuke ümbertee  peal teada same. Sedda lastepiddo on wiimsel Nellipühhal peetud. Enne lõunat olnud laste jummaltenistus, kus agga ka paljo wanna innimessi 400 lastega istunud, parrast sedda läinud  lastehulk 1 wersta linnast kirrikomõisa, kus Pude willus pengid walmis seisnud, neid ootmas. Ülle pude ladwade lehkwitanud piddolip  ja seal on siis lastele ja koolmeistridele lõunat  antud. Nendega nhhes sönud ka õppetaja ja mitmed sõbrad linnast. Pärrast sögi on kihhelkonua  koolmeister lastele pikkemat kõnne piddanud,  muist maenitsusse, muist jutto wisi. Selle peale on lapsed mitme healega laulust laulnud, siis astunud Willandi wallakoolmeister ette ja räkinud lastele ühhe jutto mõnuusal wisil ja selle mcmitsussega, et eesti lapsed ikka ja allati ennast kui kristlikkud lapsed üllesuäitaksid, kes lapseliko usso, puhta ello ja rõõmsa süddamega ellawad. Selle peale antud lastele weel saia ja siis lasknud õppetaja neid palme ja vmiistamissega  koeo minna. Lapsed ja mannad olnud wägga tanuolikkud. Selsamma! pämal on ka Wändras nisuggune lastepiddo olnud ja peab igga aasta ollema, agga seddasamma wõrt meie teame, ennam mitte. Küssime nüüd, nnkspärrast sähhadusi koli- ehk lastepiddusi peetakse? Wastus: Wannemate ja laste meleärratamisseks, et armastus ja lust koli wasto nende süddames hakkaks tõusma ja nemmad arro sama, et koli murre meie peamurre peab ollema, kui eddasi tahhame sada ja mitte, nago kannad takkus, kinni jäda. Et meie asjad alles ni mitmet piddi lonkawad, et põllotõös, maea- Piddamisses, karjakaswatamisses, kanplemisses, koddusts ja koggokonna asjus ikka alles lähhäks, lähhäks, agga ei lühhä mitte, kust se muido tulleb,!ui  sest, et ikka weel laste ja lammaste kaswa- tanusse wahhel suurt wahhet ei peeta ehk kumbgit  wisipärrast ei tehta. luttad ja ohhelikkud tehhakse pääw päwalt ennam lahti, rahwas saab omma jalla peal isse käima, saab isseennast wallitsema  ja isseennese eest ka wastama, agga säh, kommistamist ja takkitsemist kuuldakse siin ja seal. Kõik se on selle aea pärrandus, kus ikka ööldi: „küllab meie põlweks saab, meie wannemad  ei olnud ka targemad ja sõid ommeti leiba." No jah, nago se paljas leiwasömine paljo ennam õlleks, kui lammaste heinasömine! Tulle lummal  appi, olleme innimessed, siis õppigem ommeti ka, mis innimestel tarwis mõista on, muido käime kõige omma ue asjadega wähhäde käiko, mis ommeti kegi meitest ei tahha. Peruust. sMis hul pea teeb.j Peruus käiwad ümbertkaudo lähhedelt innimessed kontori linna-aitades töös, misga mõnne hea koppiko teniwad, agga sest hea ossa ka jälle kortsmikudele  peaparrandusse eest palgaks jätwad. Seal olnud J. ja K. wist enne nattuke wingus. K. hakkanud aitas kas külma ehk soea peaga, ei tea meie wenne tantso hüppama, ennesel nugga peus, ja nõnda tantsides olla ta J. kohho mahhalõikanud! Tohter todud seddamaid senna ja haige widud lähhema kõrtsi, kus tohter kõhho kinni õmmelnud ja haige teisel Päwal piddali widnd; agga kui küssitakse, kas ella ma jääb, siis rapputab tohter pead, mis nipaljo tähhendab: kassin kül? Hul K. olnud meel rõmus, et temma  kurri tö ni mõnnusast läinud; agga sedda hullo rõmo ei olnud pikkalt, waid pea ollid mõrtsuka käed selja peal ja pisteti raudristide tahha omma tö Palka ootma, kus ta senni waggusi  seisab, kui nähha saab, mis temma ohwrist wälja tulleb, kas surreb ehk ellab. Mis peame  nüüd nisuggusest püsti hullo tembust arwama?  On sähhärdusel meel tangoterrawüärt innimesse  meelt peas ehk tilk soja werd süddames? On hul pea, on kurri siidda tedda mõrtsukaks teinud? Meie kardame mõllemad kous. Agga kurw ja halle on ni inneto suri muhkusi meel rahwa kulges nähha. Parrandago Jummal! Tallinnast. sSinodist.j Kuida sealt linna  zeitungist loeme, olla sinodi kousollemine 20. lunil lõpnud. Eestima õppetajad ollid ühheskous  mõnda nõu omma koggoduste kassuks piddanud, andko Jummal, et se nende kohta ka 205