dise ehhituöse löppetusseks; kirrikut ennast otti koggodus omma jöuga üllesehhitanud. Aitummal MOO rubla on ühhe Zummala koia tarwis antud, kus meie makeke armoöppetust  kulutakse, se on Pcterburgi linna Jani kirriko tarwis, kus Eesti koggodus omma kirrikut  ilma sette abbita mitte walmis ei jõudnud  ehhitada. Peale sedda on Sodeni koggodus Kowno kubberm. omma öppetaja maia ehhitamisseks 4M rubla sanud. Ühhe öppetaja lessele, kes sures kitsikusses ellab, on 1W rubla kingitud ning wimaks on Gubanitsi kirriko ehhitamisse  tarwis, mis Peterburgi kubberm., rubla lubbatud. Paljo on neid Lutterusse usso koggodussi, kes abbilaeka abbi ootwad, ni hästi hommiko  ja löuna pool, kui ka meie sure rigi lähhemais  paikades, kui tal agga paljo jöudo awwitada  õlleks. Sedda jöudo peab temmale igga  Lutterusse usso innimenne omma jöudo möda andma. On meie kohhus pühha kirja järrele pagganattele appi jöuda, siis on sedda ennam wee! meie omma ussuwendade wasto. Meid ei sunni ükski waggise andma, ei ka mitte paljo andma, agga meid maenitsetakse, et röömsad andjad peame ollema, se on: sedda  mis anda jöuame, hea melega andma. Armastus  on isseennese sundia, armastus on usso willi, ja kui se willi meie jures pudud, on meie usso jured wiggased. Selle eest hoidkem! Abbilaeka peaseltsil on kül jubba 11 makonnaseltsi  körwas ja ühhel makonnaseltsil ka jubba kihhelkonnaseltsi, siiski on se keik alles  pissuke hakkatus, ja peame palluma ning sowima, et seks ei jäeks, waid paaw pawalt kaswaks. Sedda andko Zummal! Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Keisri lesk proua Aleksandra  Weodorowna on jubba hea terwissega  Jtaliamaslt Nitsa linnast tulles, Würtembergimale  omma tütre ja wäimehhe jure jõudnud. Kui seal mönni aeg on olnud, hakkab  siis koio pole tullema. Baierimaal, Münkeni linnas on hirmus suur rahhesaddo olnuk. Kat tukse kiwwid ja akna rudid sanud purruks lodud. Kahjo olla arroto suur, mis selle läbbi sündittud. Üks aurowankre rong, mis rahhesao aial parrajalt teel olnud, piddanud ka rahhe poolt küljest keik ommad aknad kautama, ja rahheterrad tulnud  lubba küssimatta tölda. Wanna kuulsa laulikko Arndti ausamba  tarwis on neil Bonni linnas jubba 27,152 kaadrit toos. Sesamma suur meister, kes Latterusse  mallestusse kuio kallal tööd teeb, on ka lubbanud Arndti mällestusse-kuio ennese peale wötta, ja sest on Sakslastel suur hea meel; tzsest kui se tark mees (ta ellab Dresdeni lin-- nas ja Ritsel on ta kimmi) sedda teeb, siis wöiwad julged olla, et middagi wäart on. Et keik Sakslased omma seitungides allati  kaebawad ja kartwad, kui ei teeks keiser Napoleon muud, kui warritseks igga paäw, mil kombel ta Saksama küljest mönda tükki ennesele  saaks: sepärrast on hiljuti Prantsusse savikutele,  kes Saksamaal Prantsusse asjo tallitawad,  kotto käsk jarrele tulnud, et iggal pool selge saunaga peawad tunnistama, et nende keisril ei unneske nisuggust möttet põlle süddamesse  tulnud. Kas Saksamaa! sedda töeks petakse ja ustakse, egga minna tea. Jtaliamaalt. Ma ussun, kui seal maal praego mönned linnad ja küllad ma alla wauksid, sedda ei panneks kegi suurt tähhele; sest keikide silmad on üksi Sitsilia söa pole  pöö-rdud. Kui mässaja Garibaldi 29. Aprillil omma meestega Marsala linna al jallad Sitsilia mulla peale panni, ei julgenud ta ial üttelda, et keik ni rutto piddi minnema.  Pühhadest sadik on temma Palermo linnas  jubba perremees. Agga sel waesel linnal on kurwad pühhad- olnud. Essimessel pühha hommiko kello 4 on Garibaldi linna kallale tulnud. Agga temma kawwal ei tulnud mitte, kui linna waenlane, waid kui peästja Neapoli söameeste käest, ja se on temma wöitmist ni 180