ja ütlewad: Ootge enne, mis tullewa kewwade toob! Hannowrimaalt olla nüüd endine kunningana Marienburgi lossist ommeti ärraläinud  omma mehhe järrele Wini linna pole, ja seläbbi lodetakse nüüd Hannowri asjad nattuke waggusam mmnewad. Hessen-Kas seli rahwal olla ka se kord meel wägga pahhane, sest Preislane tahta nende rigiwarra Berlini weddada. Se warra ehk kapital  olla ennamist sest rahhast kaswanud, mis Heõsima wallitsejad wannal aeal sõameeste eest sanud, kedda teistele, isseärranis Jnglismale suretükki  roaks ärramüsid. Se olli hul kül, agga sel aeal olli se nõnda. Nüüd olla se kapital sureks kaswanud ja rahwas tahhaks temma intressidest maksude kergitust sada; säh, nüüd tulleb uus wallitseja Preislane ja ütleb: Andke agga omma kapital sia! Teie isse ollete minno ja teie rahha ka! Kel wäggi, sel wõimns, agga Hesslaste Pähha ei tahha se seadus mitte minna egga nemmad sest arro sada, waid aeawad ikka omma punni: mis minno on, se on minno ja mitte sinno! Küida nende assi wimaks jääb, ei olle weel teada. - Baieri kunningas Ludwig 11., kelle pulmad tännawo süggise tullewad, olla ka Parist mailmanäitmist watama läinud. Et nemmad  Austria keisriga ühhes tulleffid, olli wägga Napoleoni tahtmine; sest Austriat Püab temma olgo peale wend Mehhikus mahhalaslud Preisi pärrast omma sõbraks sada ja, kui Baieri kunningas ka senna liki heidaks ja mitte Preisi külge kinni ei kaswaks, noh, sedda parrem. Austria keisri Parist teekond peab agga alles teadmatta ollema. Austriamaalt Sultan lähhäb Inglismaalt tulles tõeste Wini linna, senna ei aita emiam middagi. Kas ta Berlini linna ka putub ehk Neini  jõe äres kunninga Wilhelmiga kokko juhtub, sedda meie weel ei tea. Winis tahta temma üsna waggusi ellada, sest et seal suur leinamine on, isseärranis Maksimiliani kurwa surma Parrast. Sultan saab Schönbrunni sui-lossis neis tubbades  ellama, kus wanna Napoleon I. ommal neal on korteris olnud. Leinaja Wini lin ei sa siis mitte suri piddusi piddama; meie ei tahha ka mitte uskuda, et nemmad Inglaste wisi onuna kirrikokellad Sultani parrast hellistama hakkawad, mis Inglastest mitte illus ei olnud. Sultan on ouimal wisil ka sure rigi wallitseja ja nemmad  wõisid tedda auustada, selle wasto ei olle kellegi! middagi; meile ristirahwale on Lemma ommeti pool pagganaL, kelle parrast kirriko kella ei sündinud ligutada. Prantsussed on muido eddewamad, agga sedda tempo ei olle nenimad mitte teinud. Meie hellistame siin maal ka rõmo parrast kirriko kellad, kui rigiissa ehk emma meid watama tutlewad, agga kirrikokellad jääksid putumatta, kui kümme Türgi Sultani korraga linna wärrawast sisse tulleksid. Ungrimaal ei öölda rahwa meled mitte wägga lahked ollewad. Nemmad on kül muist onuna tahtmist saund, kunningas on kronitud ja kõik nende põhjaseadusse järrele läinud, agga mitmed asjad ei olle ommeti nõnda läinud egga lähhä nõnda, kui nemmad tahhaksid, ja se teeb mitmele wägga, wägga nukrat meelt. Nemmad tundwad ennast ennam kui enne Austria kälgis kinni ollewad, ja rapputawad nüüd, agga se ei aita middagi. Nemmad olla agga Austriale otsego ärramüdud ning nende rigi endine pr ins kaddnnd, mund ennam ei kuulda. Sealt wõiwad jälle eddespiddi  tüllid tõusta. Paawsti konkordat, mis praegune keiser 18. Aug. 1853 otli sel aeal alles wägga noor, omma jalgo sidduda laskis, sest tahhaks surem hulk rahwast hea melega lahti sada, agga kuidas? Konkordat paawstiga, kes selle eest ei mõista hoida, on nago piggi kätte kulges, mis m ruttu egga hõlpsaste ei lahku. Sellega on, nago seest- ja wäljaspiddise porriga: sõnnikused käed on kergemad puhtaks pesta, kui rumnial pea targaks tehha. Prantjussemaaikt ei olle sekord suremat üttelda. Ommad parlamenti waidlemissed on nemmad ärrawaidlenud. Agga rahwas hakkab jälle sõdda kartma, sest sedda näggo näidata asjad wälja. Meie agga ei ussu sedda mitte, tännawo ennam koggoni mitte. Ni paljo on ommeti  tõssi, et minnewa rede telegrahw sõnnumed Tarto tõi, Napoleon olla Berlinis jürrele küssida  lasknud, kuida põhjapoolsed Shleswigi asjad  seiswad, ja seal jures ka Preisile meletulletanud.  et Prantsnssel kül õigus olla, selle jürrele  küssida, sest Danimaalt tulla kaebdussed, mis taewa pole kissendawad. Immet, kui issalik  Prantsus on! Agga sedda meelt ei anna temmale mitte armastus Dani wasto, waid 229