römus kuulda, kui ta ka wagguselt wälja õlleks  läinud, egga kellegile kahjo teinud. Peterburgist. Masside arru wälja Sealt seitung „Nord. Post" könneleb,  kui paljo passist wimase kolme aasta sees wäljama peale antud, kellega need, kellele nad ollid antud, muist terwist ja muist jälle leiba otsima läksid. Ülle keige Wennerigi on 1862 aastal 33,682 passi, 1863 aastal 28,672 passi ja 1864 aastal 31,668 passi wälja antud. Keige surem ossa neist, kes wälja läksid,  ollid Peterburgi kubbermangust ja Lihw- Eesti- ja Kuramaalt. Wöeralt maalt. Preifimaalt. Preisi ja Austria rattad ei jookse koggoniste ühhes röpes, põlle ka hästi märitud, sepärrast kiiksuwad ja kräuksuwad.  Minister präsident Bismark watab wöereti Austria pole ja kassid ennesele ka sesuggused  wankred tehha, mis nendega ühhes  ropes jooksewad, et kassinam karra õlleks, mis teisi wallitsussi pessast wälja ei kohhutaks  egga urrisema aeaks. Preisi wallitsus tahhab omma söa-laewad, mis tännini Dantsigis  korteris ollid, Kieli saddamasse sata ja sedda neile seiso paigaks nimmetanud, ilma, et Austria wallitsussega selle polest nöu õlleks piddanud, kelle! ommetige üks ossa õigust hertsogi  made ülle on, se olla tedda nattuke pahhandanud  ja sepärrast kirjutanud ta omma savikule kes Berlinis asset, mis sadik Bismargile  ette luggenud, kus ta pöllastades kirjutab,  et Preislane ilma temma teadmatta üht sesuggust käsko andnud ning sowid, et ta sedda taggasi wöttaks. Se aeanud Bismargi  mokkad wilto ja punna palgesse, ning sedda ei ussu ka kegi, et ta omma käsko weel saad taggasi wötma. Austria wallitsus  jääb agga köwwaste selle jure, mis ta kirjutanud,  egga karda ei temma wilto mokka, egga punnast harja, sest ta arwab ennesel ni kaua õigust ollewad senna wahhele sönna kaks räkida, kui need maad alles nende mollematte wallitsusse a! on. Et temmal ka nattukene õigust, sepärrast on ta käsko andnud et temma  söa-laewad - ma ussun neid on üllepea kolm mis söast sadik Geenstehawenis seisid,  Kieli saddamasse peawad minnema. Rendsburgist. Selle ku 6. päwal sai just aasta, kui Preislassed Daanlassed Düppeli  kantsidest wälja aeasid ja kantsid enneste kätte said. Nüüd on sealt rahwas ja Preisi wäggi sedda aastast mällestusse pühha pühhitsenud.  Ennamiste igga maea harja peal olnud plaggo ülles tõmmatud, mis römo kulutas.  Austriamaalt. Sealt seitung könneleb: Need, kelle mee! selle ülle nattuke nukker on, et Preisi ja Austria wahhel sõbrus wallitsemas, laimawad ja aeawad mõnda suust walja, mis kui tulle säddemed nende söbruse koonla peale langemad ja ähwardawad sedda ärrapölletada. Jssiärranis katsuwad nemmad esmalt suremat suggu ärritada, wähhematega lodawad kergeste malmis sada, agga iggal pool lähhämad nende laemdussed nurja. Et Austria ommad söalaewad  ka Kieli saddamasse tahhab wia, sepärrast  arwawad tedda selle parrast senna wiwad  et seal Preislassega tuttipiddi kokko minna;  agga ota senni! sedda woimad nad ka muial tehha, kui sest neile kasso Lulleks. Inglismaalt. Sealt parlamenti liikmetel  olnud paljo teggemist Indiama Butanide tülli parrast. Sured waidlemissed tõusnud nende keskes, agga ükski põlle selle polest tahtnud  süüdlane olla, et Inglisse waggi taggasi lodud ja paljo kautanud; iggaüks arwanud ennesel õiguse ollewad. Sir Wood teinud wimaks tüllile otsa ja öölnud: rigi wallitsusse tahtminne põlle se tülli hakkatusses jubba mitte olnud, keiki Butanide maid ennese katte nõuda,  waid agga ükspäinis merre äärtsid maid, et te lahti saaks, mis siis inglisse söa-wäed piddid kaitsma ja sedda on nad ka teinud; agga Januari ku lõppetusses tulnud Butanid sure wäega nende peale ja pillanud neid laiale. Wagga sowida on, et ngi wallitsus neile õige 432