söbber kirjutab meile et nende pool rahwas selle polest jubba targemaks sanud ja nüüd keik tallomaead korsnastega tewad, mis paljo parrema kidawad ollewad. Ma sowiksin, et teised nende järrele seddasamma teeksid ja sepärrast  annan sedda mis söbber kirjutanud, siin allamal luggeda. „Zkka eddasi se on kidowäärt: sest keik ilm lähhab aeg aealt targemaks ja sawad arro mis parrem on. Jännini ellab tallorahwas ennamiste weel suitso tubbades, egga ei sa arru kui waewalinne suits ahjo küttes ehk toito  tehhes wannematte kui lastele toas olles on ja nad arwawad sedda, nago õlleks se monni  käsk, et nad ei tohhi teist wisi ellada. Missugguse rahwa seas leiame kül ennam haigid  silmi, kui tallorahwa seas, mis suits ärrarikkunud!  Mitmed on seläbbi wägga paljo hädda ja wallo kannatanud ning wimaks pimmedaks  janud! Jubba hakkawad mönned sest arru sama, et tallopoeg, kes allati rasket  tööd teeb, ka puhta toa sees, mis ilma suitsuta, woib ellada ning sepärrast tewad omma mäeadele jubba korsnad peale ja se on wägga kidowäärt. Nende möda läinud pari aasta sees on T...... waldas 21 tallo, kus suits ennam mitte ustest, waid korsnast wälja lähhäb ja kidab rahwas sedda wägga hea ollewad.  Eestotsa hakkasid mönned issi korsnaid  teggema, agga pärrast läks koggokonna kohhus appi ja ütles: „„eddespiddi ei tohhi mitte üks maea ennam ilma korsnata ehhitud sada"" ja sest sadik on nad ka wägga ses nõus, et ennam suntust tarwis põlle. Mitmed on se talwe jälle kiwwid walmis murretsenud, et nüüd sui korsnad omma maeadele tahtwad peale tehha." „Mönni woib kül selle peale öölda: tühhi lörri, ta kidab muido omma rahwast. Ei, armas söbber! se ei tulle mul kül mitte mele neid kita, waid sedda kirjutan minna armastussest  keige Eestirahwa kassuks, sest et ma sedda rahwast wägga armastan ja iggapiddi walmis ollen neile head sowimas. Ma sowiksin wägga, et keik T rahwast öppetust wöttaksid,  kül pärrast kidawad et assi wägga hea. Waesema rahwal woib se kül nattuke raske olla, agga noupärrast woiwad ehk sedda ommetige  ka sada; sest se kasso mis korsnast tulleb,  on ütlematta suur. Ma sowiksin wägga et keik mo nöu wöttaks kuulda, siis põlleks ma sedda ilma asjata kirjutanud." G. L. Niast. sLanstoa nöupiddaminne tallorahwa Wimasest Lanstoa nöupiddamissest,  mis mõisnikud ommas koos ollemisses  tallorahwa heaks ollid piddanud, olleme  jubba 20 sees lühhidelt könnelenud, sest et meil sel aeal selgem teadus pudus, agga et nüüd ennam teame, sepärrast tahhame sest nattuke laiem jutlustada. Lihwlandima möisawannemad on omma selle aastase Lanstoa koos ollemisses teiste nöupiddamiste  körwas ka wägga paljo tallorahwa asjade peale möttelnud, ja nende kitsikust ja hädda, ni paljo kui ial woimalik, püüdnud kergitada  ja nende seisust parrema korra peale seada, kus nad ennast kui tõeste prii rahwas woiwad tunda. Mis nemmad keigel wisil süggawaste  läbbi räkinud ja üllema wallitseja kätte kinnitada saatnud, on siin allamal luggeda. 1, on keik Lanstoa koggodus selle wasto, et Lihwlandima tallorahwas weel teo -- orjust ja seggast-renti, mis neile wägga sureks raskuseks  on, peawad orjama ja maksma, kuida se tallorahwa seadusse H 113 ja 155 sees lubbatud, ning on selle polest nenda nöupiddanud,  et Jurri päwast 1865, kegi ennam uut kontrahti teo - orjusse egga seggase-rendi peale ei tohhi tehha ja nenda siis Jurri päwaga  1871 keik teo - orjus ja seggane rent otsas, ning Lihwlandi tallorahwas selge rendi peal peab ollema. 2, et Lihwlandi tallorahwa rentkassa neile selkombel, kuida ta tännini olli, sedda lodetawat  kasso ei woinud sata, sepärrast on nemmad  sedda ümbermuutnud, mis tarbeks nad üht isse seadust teinud ja selle ue seadusse järrele woib igga tallokohha ostja selle kassaga aidatud sada ja nimmelt nenda: kui ostja, ühhe taaldre ma eest 150 rubla ehk rohkem annab, woib temma igga taaldre peale 75 rubla laenata,  on taaldre hind kassinam, kui 150 rubla, siis laenatakse temmale igga taaldre peale 50 171