Eesti Postimees ehk Näddalaleht 10. <863. TartuS, 10. Märtsil. ja linnarahvale. AM° Teine aasta. VeA leWes seisab! Köersilmad ja nende parrandaminne. Ommalt maalt. Oratorium Hunt sööb ka nöia hovduse. Waese rikkus. Tunnisuurtük. Pallawusse haigus, Typhus. Tullus mälleskus. Lum? Mekuisud. Kahjo taswminnc. Some kelest. Wöeralt maalt. Karrohwlidtst lulleb laiskus. Jggaw okaminnx.  Inglaste pahhandus Amerika wö-do ülle. Tullekahjo. Zlmerika mässajate rahhapablierid.-- Mönnesugzuseb fdnnumed. Rasukesed. Wilja hinnav. Kirzawasrussed. Teadaandmissed ja kulutamissed. Kõersilmad ja nende parrandaminne. Mli? kõersilmad vn, (wõib olla et neid ka mõnneS paikus teiseti nimmetakse) sedda teab ew namiste igga laps. Se on se, kui innimenne parrcma silmaga pahhem pole tasko watab; ehk et ma ilma naljata ütlen, se on, kui innimeöse silmad wilto peas on, et möllema silmadega mitte ühhelhobil kohhe ei sa vadatud. Se ep olle kul mitte waklus wigga, agga ommeti wigga, ja wiggane ei tahha kegi olla, egga wilto wadata,  issearranis weel nored tüttarlapsed, kes se läbbi onuna ell ööunest wõiwad ilma jada. Küssib nüüd monni: kas selle wasto wõib ka abbi leiba? siis astun minna jälle eest Lrra, ja lassen tohtre onuna assemel juttustoda, kes jo teab, mis La ütleb. Kuulgem siis meie tähhelpannes pealt, temma ütleb nenda: „Koersilmadega innimesse silma ei olle kellegi!  lusti wadata, se on wigga, ja wigga ei olle illus uahha. Kui ka keik innimcssed mitte M hälbid ei olle, nago mõnned, kes motlewad, 'et kyersilmadega innimessi lummal isse mm- märkinud, et teised neist peawad emal hoidma, siis on ncmmad ommeti õnnetumad, kelle silmanäggeminne waene ning näggo inneto on. El nisuggune migga nore innimessel, isseärraniS tüttarlapsel, raske kanda on, mõistab iggamees. Kes ei tahhaks nisnggusest wiggast, kui wöimalik,  mitte hea melega lahti sada? Ja siiski ei õlle köersilmad mitte üksi pahha näo pärrast pahhad,  waid ka waese näggemisse pärrast. Koersilma  näggeminne on allati waesem, kui terwe silmal, ja sepärrast Prngib innimenne üksi terwet silma, mis läbbi koersilm aega möda omma näggemisse  jõndo koggoni ärrakautab, et Lemmast middagi kasso ei õlle. Juhtub nüüd terme silmal  ka õnnetus, siis on pimmedus kä. Jummal  on innimessel 2 M, 2 kõrwa ja 2 silma lonud, ja sedda polte ta mitte otsego koggematta teinud; pudud neist teine ehk saab wigqaseks, siis on hädda ka, ja pool termist ärra. Piddago  terme innimenne kord teist silma kinni, küllad La siis marsi näed, kuida mailm korraga pole vimmedamaks läinud, et käies ehk tööd Lehhes mäggise jälle teise silma lahti kissnb, kui kom-