muud pallukesi jaggati. Mehhed otsisid tööd, vaesed ja tüdrukud tenistust, ja leidsid ka lummal  tannatud, nenda et ei Prukinud suurt nälga kannatada, ehk umbest kerjama minna. (Sedda teggewad siin pettise ja wallelikko kombel wügga paljo: keige ennam laisad, jodikud sellid Saksm maalt.) „lummala tenistus olli ka, kui wõimalik, igga pühhapäwal meie pissukesses Latterusse kirriko  maeas, essimest korda 2. Iõulo pühhal. Sakste laul ei lähhä siin mitte kidowäart korda, sest et teine wäetenistusse mees tulleb, teine' lähhäb linnast, ja õiget õppimist ei woi ette- MZLta. Seal peab siis pissuke õrrel wahwaste aitma. Eestirahwa eeslaulja, kes illusaste nodid tunneb, pällus ilma orrelita laulda, sest et orreli mängija Eestikeelt ei mõistnud ja sellepärrast  eksis. Nüüd hakkas waljus, illus makeele  kirriko laul l Saksad jäid kuulma ja kiitma. Kaua aea parrast olli jo Marahwas kirrikus jälle kous, südda ja su wolas tännust ja kitussest,  ning taewa pole tõusis Jummala aujärje ette healede Liwa peal laul: „„OH wõtkem lummalat Suust süddamest nüüd kita,"" ee. „Ni kui nälgas innimenne leiba, ehk korwend keel wet kätte saab, nenda olli Marahwas, kui issa-emma keles neile jutlust teggiu ja nende nõrkend hingedele lummala armo ja abbi kulutasin.  Keik tullid ka pühha õhto-sõmale, ja Palmipude pühhal panni Makoggudus Stawropoli  kirriko altari peale 3 uut ohwriwihko:3 noortmeest said keritud ja essimest korda lummala  armolauale wastowoetud. Kui wägga tännolikkud  on need, kellel kaua aega kitsas käes olnud, kes aastate parrast jälle kord omma süddame  jänno wõiwad lummala sõnna hallikate lübbi kustutada, ja kes usso-rammo ning waimokindlust  Kristusse laual leidwad! Agga kui tännamatta on paljo teitest seal, kus pühha kirri saggele ja selgeste ja puhhaste saab wäljajaggatud:  läksite kirrikust möda ja koggodussest wälja, ilma et sedda kahjo ning hüdda olleksite ärraarmanud,  mis nende peale tulleb, kes ei kanna hoolt omma hinge eest, kes tuimad, leilad ja täis on! Täunagc lummalat Temma andide parrast, agga mõtlege ka omma usso- ja ihhomendade  peale! Aitage mid, et ka nemmad woik- sid ommale koli-ja kirriko-maea ehhitada, et nenda lapsed ja wanncmad õppetust saaksid ja omma hinge toito leiaksid. Kellel on ja kes lummala parrast tahhad waeste Eestlastele jäggada,  se saatko sedda minno kätte Stawropoli iinna isse, ehk pallugo omma õppetajat ehk muud head innimest (ka Postimehhe waljaandjat) - küllad  nemmad samad sedda seia murretsema. (Minno pealkirri on: si. sa KavnazH). „Mõnni ku läks mõda, enne km Marahwas jädawa kohha kätte said. Essiteks tahtsid Kudderneri  ma rendi peale wõtta, agga kui jubda arwasid keik oige ollewad, siis tulli keeldus: ei tohhi muud kui krono maid harrida, ei olle neil ka mitte Sakste kolonistide õigus. Surem hulk (70 ehk 80 perret) hakkas nüüd Marsi krono maid nõudma, leidsid hea kohha Kassinski orgus, mis täis hallikaid, ja kus wägga hea wiljamaa, ning pallusid sedda, et kül ka siin metsa hopis liggidal ep olle. 15mal Juni kuul 1806 said kirja kätte, ja ellawad nüüd jubda seal, 50 ehk 60 wersta Stawropoli linnast lõuna pool „Wähhem liik (25 perret) ei tahha meel mitte hingemaad wõtta, maid lootwad meel ikka kolonistide  õigust ja maid kätte sawad. Nemmad on essimeskest emal liggi 20 wersta teispool Kubani jõgge, ellawad Praego weel Saksatallopocgadega  kous, agga ei tea mitte, millal lubda sawad,  ennast assutada. Annaks lummal, et keik Eestlased ühhes nõus olleksid, ja ärramõistaksid, et kui ühtekokko heitwad, siis üksi laste koliminne ja kirriko ehhitaminne hõlpsaminne korda lähhäks. Siis wõiksid ennast ka hobil, kui üks rahwas kirriko kogguda ja õppetaja saaks saggeleminne keike tenida. lummala tahtminne sündigo! A. Doll, Stawropolis, 18. Junil 1866. Cwanz. Lutt. öpp." Wöeralt maalt. Saksamaalt. sßebbane on rebbane.s mis kombel ehk näol temma ennast ka ial ülles näitaks. Ta ei petta sind ial ennam, kui siis, kui tedda keige õigemaks Pead. Nenda on luggu Prantsussega. Kui olleme minnewa kord öölnud, et Prantsus näitab omma kasso unnustanud  ollewad, siis ollime meie ja tuhhat muid 258