pahhem käsfl ei pea näggema, mis parrem keeb Minna ei slle sedda mitte teadnud .... Agga se peab wist wäggg hea ollema". . . . Ka l.'aste wasto ööldakse tedda wagga lapselik  ja lahke olkewad. Ehk tal kül suur habbe ja pärdik Kaukasia munder ümber ning immelik  müts peas on, peawad ommeti lapsed iggas maias, kus ta sees käib, marsi temma sõbraks sama ja sülle jooksma ja se manna 67- aastane mees peab nago laps lastega mängima.  OHesssstch. Krimmi sarest ja Kaukasia mäggedest ööldakse paljo Tatari rahwast Türgimale  minnewad, ja sedda arwatakse seitungide  järrele Krimmi särele ennam önneks, kui önnetusseks ollewad. Sest Muhamedi ussulissev  ei õlle kuskil maal sured pölloharriad, mis polest Krimmi sare peal weel wägga paljo tehha on. Jnnimessed, kes Krimmi saart tundwad,  ütlewad, et seal kohtasi olla, mis kui paradiis wöiwad öitseda ja keik suggu wilja kanda, kui agga sea! innimesi ellamas õlleks, kes tööd möistwad tehha ja palle higgi eest pakko ei jookse. Sannumed wöeralt maalt. Äiootfimaalt. Kunninga krouiminne.  Rootslased on neil päiwil ütlematta röömsad olnud ja öiskanud. Jürripäwa näddalas  (21. Apr.) sai nende noor kunningas kronitud. Seal olli au ja iüo, laulo ja Mango  arroto kuulda ja nähhä, nago ikka nisugguse  asja jures. Peale sedda olnud neil päiwil  ka illus ilmake, ehk kül nattuke willo pöhja tuul. 168 suretükki pauko on rahwale sedda aega kulutanud, mil kunningale ja kunninga prouale kronid pähhä pandi. Kunningas ja Lemma kaks wenda läinud ratsa ja kunninga proua ning muud kunninglikkud naesterahwas kullatud töldade sees kirrikusse. Saksamaalt. Ernst Morits Arndti  ausammas saab kül wist kenna tük tööd ollema, sest 20,012 taadrit peab selle tarwis jubba ksNs ollema ja korjaminne lähhäb ikka alles eddast. Sesinnane mällestnsse-kuio pannakse  (kuida minnewa kord ööldud) Bonni linna  seisma, otsekui wahhiks Prantsusse- ja Saksama  wahhele: sest Prantslaste wasto on Arndt omma pitk ello aeg tö ja sannaga söddinud. Preisi randas, Rügeni sare al peab tännawo  kewwade ni rohke heringa saak ollema,  kui Vee! ja! põlle olnud, nenda et se kalla pea middagit ei pea maksma. Kui jubba  püt solaiyatta heringid ennam ei maksa, kui 60 kopp. h. (ja meil 10 rubla solatud) kui oddawalt sa siis weel tahhad? Kaks ja kslm pennikoormat rannast pesWad wsel 100 heringast 6 kopp. h. eest sada sllema. Mis seal isl põlle nähtud, kronv solamaggasinid peawad jubba tühjad ollema, keik soo! olla heringatte  peale arraprugitud. Andko Lummal  , et se rohke saak ka meie heringa pütta eddespiddi nattukese oddawamaks teeks. Zgga tömees tahhab süddame kinnitusseks solast leiwakörwast,  agga iggal ühhel põlle mitte 10 rubla pütta eest wäljawiskada. Hannowri kunningas on käsko annud,  et eddespiddi neid, kes surma nuhtlust enneste peale saatnud, mitte ennam awwalikkult.keige  rahwa nähhes ei pea hukkatama, waid üksi kohtowannematte, 12 koddanikko, öppetaja ja tohtri nähhes. Badenimaal ja ümberkaudo on 90 meeste-laulo-seltsi, se on 3000 lauljad, nöuks wötnud, tannawo suwwel Preiburgi linnas üht suurt laulopiddo piddada ja ühhes laulda. Kolm tuhhat lauljad! se wöib laul olla, kui need keik ühhest suust hüüdwad: „Kus on Sakslase issama?" nago se kulus önsa Arndti laul neil keikil wägga armas on. (Tallinna laulopiddul ei olnud mitte 300 lauljad, olli ka jubba kissa küllalt, mis tswad weel 3000?) Se sui aasta parrast on meie ma saksa laulja meestel ka nöu Rigas laulopiddo assutada, mis totusse järrele surem saab ollema, kui Tallinnas,  kui senna male ellame. Agga Tallinnale  jäeb se au: nemmad on esmalt peale hakkanud. * * 147