mest, kes otse seal teise korra peal olnud, kust tulli lahti peäsenud, enne ärralämmatanud, kui appi olla sadud. Wõeralt maalt. Matjamaal ei olle ennam muust, kui söast ja söa kissendamissest kuulda. Nimmelt össitawad  Prantsusse seitung selle katte al, et Saksa söawäed Luksemburgist peawad ärraminnema,  Sakslast ja Prantslast tuttipiddi kokko. Prantsusse rigiwallitsus lasseb praego arrutumalt kaero ja nisso Pöhja-Saksamaal ülles osta. Taulonri merrewäggi on jubba wälja aetud õppima, et siis hästi laska möistwad, kui kuhhugi jahhi peale sadetakse. Süddame tunnistusse healt ei wötta kegi ennam  kuulda, waid sedda surrutakse tahha pimmedasse kambre, kus waggusi peab seisma,  kui ennesele suremat pahhandust ei tahha tehha. Uhkus ja surustus köndiwad kassi käes ja watawad pölgades ning mikski pannes  teiste peale, piddawad endid keige targemaks,  kes keik targaste oskawad wälja mõtteida  ja ärraarwata, kui se ka iggakord muud põlle, kui paks pimmedus. - Otse nenda pöörleb Prantslane omma ahnusse mudda aukus ja ta nelaks keik mailma korraga alla, kui agga kurgust alla lähhäks, köhtus arwab rumi küllalt ollewad. Austria ja Inglane tahtwad ühhes, ni kaua kui se ial wöimalik, Saksa ja Prantsusse söast emale jõda, kui se nende wahhel hakkab, egga tahha omma pead mitte ilma asjata tullesse pista ja sesamma nöu olla ka Jtalia naabril, tahta ka waggusi koeo jada, keige wähhemalt ni kaua, kui se ial wöimalik. Parisi tudendid olla Saksa tudendidele nenda kirjutanud: „Saksa wennad! Taewas on paksus pilwes ja pimme. Möllemil poo! Reini jöe kaldal  köllab söa-karra ja rahwas watab kohkund  tullewa aea peale, mis se saab toma. Eks ei olle rahwa kaetseminne ja taggakiusaminne  weel modas? Kaugel meie tagga seisab ommetige wanna aeg! eks temmaga ka keik wanna aea wihha ja waen? Prantsusse riik ja Saksama ei pea omma ma pirisid püüdma laiemale aeada, waid paljo ennam sedda nõudma, et prii rigid olleksid. Ükski mees, kellel südda vindus, ei karda södda, agga igga auusmees hoiab, et södda ei saaks tullema. Miks hoiab ta temma eest? Kas selle parrast, et ta ni suurt õnnetust ennese järrele kissub? Jubba selle, agga paljo ennam weel sepärrast, et ilma süta werd saab wallatud  ja wend wenda tappab! Kas se ei peaks otse meie kohhus ollema, wäggewa heälega  sedda suurt tössidust tunnistada? Eks ei kõnni otse meie sedda wiljakandjat te radda teiste ees? Oh et teie läbbi ja teiega rahho omma täie klantsi ja illuga saaks tullema, kelle läbbi eddespiddi rahwas nenda rahho ja õnne tele saaksid juhhatud." Parist tudendid olla nõu kokko piddanud, neist kortritest kohhe wälja kollida, kelle perremehhed  ommad ürid sepärrast kõrgemaks tõstnud, et selle sure masagi näitusse parrast paljo wöerast rahwast seal olla, kellel kortrid tarwis on; ja nende perremeeste nimmed ka awwalikkult teada anda. Nad olla enneste  keskes tõutanud, ka teisel polel aastal weel mitte ürida, waid agga ükspäinis nende jures, kes ürirahha mitte põlle tõstnud. Agga mis kirjutakse Parist rätseppatest: nad olla ka omma seltskonnas nõu piddanud 500 tuhhande prangi eest ennestele üht maea osta ja siis omma käe peal töösse hakkata; arwawad sel kombel rohkem teniwad. Spania ja Inglisse asjad on haudumas, neist ei woi meie sekord middagit laiemalt könneleda, peame otama, mis sealt wälja tullewad. Ni paljo on ommetige teada, et Spania rigiwallitsus ärratundnud, et sü ennam  temma poolt olla, sest woib siis ka pea tulla, et hea sönna ja allandaminne Inglisse sured tükkid kinni naelutab ja söa laewade massinad seest wälja wöttab. Türgimaalt on kuulda, et Sultan omma söawäed Belgradist olla ärrakutsunud; hakkanud  ka jubba wäljamarsima. Serbini ma würst, kellel ommal lapsi põlle, tahhab Montenegro  würsti ennese järgmisseks ja järreltul- 130