ma teed saatnud. Küssime nüüd, kas Saarlased nende minnemissest kurbdust ehk rõmo tunnud? Rõmo, selget rõmo, nago ikka need tundwad,  kelle kaela pealt pinajad ja waewajad kadduwad,  kelle al nemmad mitto sadda aastat higgistanud  ja õhkanud. Saarlased on Sakslased ia piddid ni kaua Dani piitsa järrel tantsima, põlle siis immekspanna, kui neile head teed sowiwad.  Ni pea kui läinud ollid, tõmbasid Sonderburgi linna rahwas, ehk nende lin kül ennamiste lõhhutud ja ärrapõlletud on, rõmolippud  ja plaggud Messe; kennel ennam terwet maea ei olnud, se teggi sedda onuna maea warremete  ja tuhhaunniko peal, agga rõõm piddi Ülesnäidatud sama» Ärrapõggenedes ollid õelad Daanlased weel mitmed illnasüta innimeste macad  ja mona magasinid Põllema süntnud. Teada muidogi, ei aea uisuggune temp Saarlasi neid mitte tagga nutnm ja leinama. Kes teiste higgi tahtwad immeda, ei woi selle eest mitte armastust  egga Länno lota. Piddid waesed pinatud komad sedda kannatama, siis on nende rõõm peastmisse päwal sedda surem. Naljakat asja on ka seal jures sündinud. Üks Inglane, kes ilma kutsumatta Dani WÜe hulkas olli sõddinud, piddi nüüd kui sõawang, ka wasto tahtmist teistega  Preisimale marssima, kus omma Dani armastust  wõib nattuke jahhutada. Kärwago õnnetust!  Dani ammetmikud olla alles sare peal, küllad saab eddespiddi nöhha, mis nendega saab. Ka sõamehhi olla weel wiljawäljadest ja metsadest leida, agga Preislased ei otsige neid tagga, kedda tühhi kõht issegi wäljaaeab, ja neil on Dani wangisi isse küllalt. Surem hulk Preisi wägge olla Alsenist jälle taggasi Põhja Pole lütimale Pöörnud, kus ehk weel tööd tulleb;  ka nende üllem kindral, prints Pridik Karl, on senna pole pöörnud. NHWrtka rannast. tüllis Et seal maal ka tülli on, olleme ennegi kuulnud. Mässajad kardetakse mõimust sawad. Keik wõerad  innimessed põggenewad. Bei õlleks ammo jarrele annud, agga temma pole hoidjad ei lubda, Temina luggu on nisamma kui Dani kunmngal. Ta ellab Tunisse linna lähhedal müride ja trallide  tagga. Siamale ei olle weel mässajad julgenud  selle paiga peale tormi joosta. Aeg aealt heita agga rahwas ennamiste nende nvunsse. Türgi Sultan Lahhaks hea melega tvahhele minna,  agga Prantsus kässib tedda wait olla. „Meie ollcnie kord Türgi eest söddinud, meie wõime * ka temma wasto sõddida" , ütleb Prantsus. Inglane Lahhaks kiil Türgi poolt seista, agga Prantsus ei lasse sedda ka suud lahti tehha. Muidogi õlleks se Lemmale tvägga pahha, kui Ahwrika rannas mounel weel temma kõrwas middagi ütlemist õlleks. Teadmatta on, kas ehk Inglane ja Prantsus, kui head sõbrad, selle Wõera tülli jures teine teise karwo ei sattu. Mönnesuggused sönnumed. (Kuida puwillast lõnga linnase ride sees tund a.) Wõtta üks tükkike nisuggust riet, kellest sa arro ei sa, kas taieste linnune on, ja pista suhkrusse soolwee sisse; kui ärra on kuiwanud, siis panne tullesse ja põlleta pikkalt ärra. Taieste linnasest lõngast jätvad hallid, agga poomwillasest mustad hebbemed järrele. Siis on sul arro käes. (Kuida puwillast lõnga willase ride sees tuuda.) Wõtta pikrinhapput, mis wärwiad  meistrid prugiwad, ja ripputa mõnni tilk ride peale, siis näed warsi: willane wõttab wärwi külge, agga poomwillcme ei wõtta. Jälle arro käes. (Kuida pibowassed kinnipanna.) Pibomehhed,  sedda ma ütlen teile, et pidul peab warri peal ollema, muido wõib tühja lädbi ka õnnetus juhtuda. Kui pibowassed ei tahha peal seista, siis süllata nattuke limi ärra, kabi nipaljo kriti sisse, et jahho pudro paksuseks lähhäb, täida  sellega wassed täis, surru pidu Peale, pühhi sedda, mis surrudes wassede alt wälja piggistab, warsi pehmelt ärra, lasse kõwwaks kuiwada, ja siis kus ta peased? Nalja tilgad nukra mele wasto. Jssa iihwardus ja poea kannatus. Wallato poeg olli middagi teinud, misissa pahhandas, ja selle pahha melega ütles issa: 223