kirrik, mis enne ka 1215 assutud Nunne-kloostri  tarwis olli. Wenne Tsari Jwan Wassiliwitsi  al sai nimmetud klooster rikkutud, ka sel hirmsal aastal 1558, kui meie ma ellusas  söatulles pölles. Kollowerre loss peab aastal 1226, (mönni ütleb, et Lihhula piiskop Hermann, mönni jälle, et Sarema piiskop Hermann Osnabrügge temma ehhitaja olnud) assutud  ollema. Selle lossi eest on meel tänna päwani hästi hoolt kantud, et ni laggund ei olle, kui ennamist keik muud. Limmato möisa al, Merjama kihhelk. on ka weel ühhe lossi warremed nähhä ja praego seiswad weel wanna aia tunnistusseks ja mallestusseks  kaddakapu read seal, mis sel aial munkad istutanud. Munkad isse on ammo muldas, agga nende istutud kaddakattel alles pealmissed otsad wäljaS ja haljad. Eestima sared. Nüüd wöiksime löppetusseks mönni sanna wee! Eestima saardest könneleda. Nende polest on Tallinnama merre rand hopis rikkam,  kui Riama. Kuida üllema! ööldud, neid on ülleültse tükki 70, agga keigest ei maksa rakida, waid üksi surematteft ja kassina rumi parrast ikka ülle käro lühhidelt ja kohhe teed. 1) Naisaar, mis Tallinna linna lähhedal ja krono parralt, 9 wersta pitk ja 3 lai. Siin seisid wiimse söa aial Inglaste söalaewad salkas  kous ja rikkusid Tallinna koddanikkude und ärra, et ikka kegi ei teadnud, mis waenlaste  süddames on ja millal ehk tullewad. Naisares peawad 80 Rootslast ja 65 Eestlast ollema. kes kallapügist ja lootse-tenistussestpriskeste  peawad ettama. Pöhja pool sare otsas seisab tulle - torn laewameeste juhhatusseks. Aastas tulleb kord Rootsi ja kord Eesti öppetsja  rahwast lauale wötma, mis muido tallo toas sündis, agga 1853 ehhitadi neile iösearranis  palwemaia. Z) Prangli sared, pissuke ja suur, surema  peal seisab ka üks kabbel, mis Jöelehhe kirriko järrele. Pissemat hütakse ka Aakse saar, prugitakse heinamaaks. Surem saar on 4 wersta pitk; kui paljo innimessi temma pea! ellawad, sedda ma ei tea. 3) Rammosaar, 35 wersta Tallinnast ja 7 wersta kaldast kaugel, ka Jöelehhe kirriko  järrele. Seal ellawad tükki 60 pritallomeest  kalla- ja ülge pügist. Selle sare jurest leiti, se surnud wallaskalla, kedda 1851 Tallinnas  näidati. 4) Pakrisared, suur ja weike, Balteski linna al. Kumbagi peal on weike kabbel ja pri Rootsi tallopoiad ellamas, kes kallo püüdwad, lambaid kaswatawad ja nattuke ka pöldo tewad. Möllemad sared on Kloostri möisnikko pärralt ja Risti kirriko järrele. Kolm kord aastas sawad need Rootslased omma öppetaja  suust Zummala sanna kuulda. Surema  sare peal on 42 ja wähhema peal 32 tallo. 5) Osmussaar, 14 wersta kaldast kaugel. Seal ellawad ka Rootslased, peale 60 hinge seitsmes kallus ja neil on omma kabbel. Aastas  tulleb Noarootsi öppetaja kord senna, peab Zummala tenistust ja wöttab Pöhja pool sare otsas on ka üks tulletorn. Peatoidust sawad nemmad selsammal kombel, nago teised saarlased, kallapügi ja nattuke pöl-> lotö läbbi. 6) Noarootsi saar, kolme merre silma läbbi surest maast lahhutud, on hea tük surem, kui teised sared. Temma peal on 5 möisat ja 11) külla; se lähhäb jubba korda. Seal peab Klima pehmem ollema, kui muial meie paitus, ja mönned puud ja rohhud kaswama mis muido soema made seest, leitakse. Selle sare körroas on mee! üks teine 7) Ramm osaar agga sest põlle muud kasso,  kuid prugitakse heinamaaks. 8) Wormsi- (Hiorootsi-) saar, 10 weröta Hapsalust, on ka jubba kaunis suur saar, 15 wersta pitk, 6 lai, mis 1 kirrikut,  2 möisat ja 12 külla kannab. Wormsi on issearranis kihhelkond, kus 1580 Rootslast  ja 220 Eestlast ellawad. Nemmad tewad pöldo, püüdwad kallo, pölletawad lubja ja piddawad  lootse-ammetit; agga Wenne laewad peawad  ilma hinnata möda wima, selle eest on nemmad  kronomaksudest priid. Nemmad rägiwad 60