m kerge assi. Wässimatta lauloarmastust on laulomeistril ja lanljatel tarwis, kui assi mitte ,ei pea lonkama. Igga laulojuhhataja, kes mitte eile alles ep olle peale hakkannd, teab jo selgeste,  et harjumatta lauljaid paljo kergem on kokko koggoda, kui kous piddada. Igga hakkatus on raske, agga se ei pea keddagit ärraehmatama. Kellegi Lö meistrid ei länge taewast mahha, waid keik peab õppitud sama. Tallinna noor laulo'.selts  on omma essimest awwalikko prowi ärraieinud  ja meie rõmustame kuuldes, et nende kontserti ehk korilanlmist weel teist kord kuulda tahhetakse. Tallinna seitungil ei olle ka mitte sedda weidrat modi, Lummaks jada, kus aeg on kõnnelda, ja selle eest tänname. Nago keik head asjad ennamist pissukeselt peale hakkawad, nenda ka Tallinna lauloselts. Tem- Ma allustaja ja praegune jnhhataja on Kaarli-- Omko kösterW. A. Wurmherg, kellewässimatta ts eest Eesti laulo harrimisses tedda awwalikkult peame tännama. Kahhe aasta eest hakkas temma  esmalt Mõnne meestega Peale ja temma põlle mitte ilma asjata waewa uciinnd» lubba 1L63 tullid ka naesterahwa healed jure ja sesamma aasta lõppetusses said seltsi Statutid ka tillemate  polest kinnitud, ja nüüd olla laulja liikmete hulk 50 peale tõusnud. Oppetaja Lais peab. zckil praego seltsi prasidentiks ehk peawannemaks ollema. Meie lobame nüüd kindluste, et kui nemmad eestikele laulwad, neil ka Ees- Aisüdda rindus tuksub. Sago Tallinna lau  ioselts hallikaks, kust rohkeste wet wolab, mis ümberkaudo Eestirahwa närtsind laulomaad kennaste  haljendama ja õitsema aeab. Küssime .Nüüd meie enneste keVkes, kas nisuggune tullus kus sedda weel ei olle, mitte ei sünniks Lehha? Muidogi watame siin keige pealt -nende peale, kelle katte kirriko-laulo juhhatus on antud, agga ka teised laulofõbrad wõiksid neile ses asjas nõuuks ja abbiks olla. Tallinna ma- Pawast ehk Lanstoa nõu- Mddamissest ei vlle meil tänna ennam ruun pikpemalt  kõnneleda, peame teiseks korraks jätma. Nenda paljo wõime nimmetada, et Z 1 päwa Kus istusid ja mõnda könnelesid, mis ka mei- Lesse putub, kuida teine kord kuleme. Tusast. sWinakögi aurokatla lõhkeminne.j  Seal liggi korras on Solodilowi küllas winapölletaja Kildeshcwskil suur wiuaköök,  kus 1. Märtsil kolle õnnetus sündis. Au'rokattel  laks äkkiste lõhki ja 10 ilmunest said seddamaid surma. Ühhe poisi kehha, kes katla Peal istudes ennast olli soendanud, on üsna kaddund,  ja katla kütja kehha, kus pead egga kässi jalgo ennani kiilaes ei olnud, leiti 00 sülda katla kohhast kaugel lnaast. Teised 8 surrid warsi peale sedda. Ka muud törahwas on ennam  ehk wähhem põrrutud ja halvatud. Taganrsgist. Wennerahwa  häddaj ja pudus peab wägga suur ollema  nwdaläiuud pahha aasta parrast ja kardetakse  tännawo weel pahhemaks minnewad. lubba  nüüd peab kuuldama, kui Paljo tännawuue walli talwe seal põldudele kahjo olla teinud. Pudus olla leiwast, pudus lojlttse põhhust (kattuksed  olla keik lojuste ette antud) ja pudus ka ahjoküttest. Peale selle olla weel rvugetöbbi rahwa seas lahti. Berdianski linnas ükst olla jubba 360 last rougesse arrasurnud! Seal ep olle parrako ennam willetsusse pudust. Kuida Kroustadti poolt kulukse, tahta Sumwürst  Aleksei Aleksandrowitsh ja Suurwürst  Nikolai Konstantinowitsh tännawo sui jälle suresõalaewa „ Kindral- Admirali" peal tnöda Länemerd merrewae Lenistusse harjumisseks  ümbersõita. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kui Shleswig- Holsteinimaad  ei õlleks, siis ma ei Leaks tõeste mitte, mis Saksamaalt üdist peaksin ütlema. Et innimessed seal nendasamma ellawad kui meie siin, sedda ei maksa ommeti kirjutada egga trükkida; üdist peab ollema, ja üdist ei olle. Agga Shleswig- Holsteini parrast on Sakslastel  sedda ennam waidlemist. Kui Preislane nenda eddasi rägib nago ta alles 12 Päwa eest rakis, siis Wõid hertsog Pridik omma lotust perremehheks sada, pea üsna mähhajätta. Kule nüüd, Preislane ei ütle Lemmal selle peale mingisuggust  õigust ollewad. Austria! on kül tei- 115