ja makslide -Zsfimmsest mõista,  polnud-silusilMapttgul kumwagit seal sada, sest kui sedda ka nende palwe. MM kehha tahhetud, siis Wöttab sel.kks nattuke aega; sepärmst wötsid-nad ka Möistliko-jutto kuulda ja läksid keik rshholikult -iggaüks omma kseo taggasi. Kartuse päevast, et nad mässamist  tewad, olnud söamehhed tellittld, Keid rahhute sundima; sedda põlle karmis Rahwa kaes olla jut, et kuKningas Lihha- Wõtte stühhadeks üks ossa mägge tahta koeo lNbbadä ja nettdT -omma-söamöeste arro wähheßdada;  seal ütleb' jälle surem suggo, kes - sest asjast 'selgem teab, sedda tühja jutto ollewad, keik jeäva kmda enne ja Mrast--olnud. - - Mjutakse' Shhtz Saksama seitungi'  läbbi ühhest wagga immelikust asjast ja Jummala lodusest, mis enne weel kellegi Mm põlle näinud/ egga wa Ma d kirjad ka ühhest sesuggusest iMmslikust loduss ollemisest K kõnnsle. ZaMari ku päwal on SHÜ- Wine makonnas üks noor karjanaene nore tütpega  maWa sanud> Lapsuke muido terwe ja prisk agga ristlude kohhal suur muhk nahha mis Ma päwaga suremaks lähhäb ja otse kui innitnese komake eMast ligutab. Üht sesuggust  immeliko dllemist ei olle weel kellegi Dm näinud. lapsoke olla omma koorma al wagga rahtzul, wõtta rvmuga emma  rinda ja kaswada priskeste. Jummala imme tsud on ärraarwaMata ja temma teggemised  ärraMöistmata. ÄWAheWist. Jälle olnud seal parlamentis  koli asjad käes õiendada ja uus koliseädus  ülle pölerida, mis minister Gresser olla Üht asja selletada on raske ja tarwitab  paljo waidlemist, kus kaks wastast teine teise wasto seiswad ja möllemad ennestel õiguse  arwawad ollewad; kummagi ei tahha järrele  anda, nenda on nüüd luggo Baierimaal. Minister, kes ue koli ftäduft wälja andnud mis Parlamenti liikmed ei tahta wastowötta, sest et sedda Jummala seaduse wasto ütlewad Wwad, mis koggokonna Ukmed nende pühhast  kojast arralahhutab/ selletanud pikkas könnss  ärra, km kassulik uus seadus olla; agga selle Wüsts on parlamenti präsident körmelejat pallunud, omma söMadega mitte piri minna» -Km jo nenda tük aega olla waielnud,  põlle Md karwa'wäärt Zddasi sanud ja sepärrast janud assi teiseks päwaks, kas jälle uus södda peab hakküma» Küllad same wimaks  nähha, kumma pole wöit jäed» ANftrisst kirjutakse 8. Webruaril» Krahw Walewski, kes konwerentsi polest Kvekch male olli sadetud, olla sealt nende sönnumitega taggasi  tulnud, K Kreka wallitsus tehha ludbab, mis Eüropa rikide wallitsused ta käest Nöudwad,  sest et teMmM Wdimata nMe wästs seista; tahhad agga stdda ennsftls koWuftks piddada ja ütted ennestle AgüftkC jäwad/ neid kristlasi/ kes Türgi rikis laialt ellamss/ ka eddespiddi  ni paljo/ kui se tal wsimalik.  JWUckNMstt. Kes dMMad silmad mge lahti teeb, woib pea nähha,et politikataewas  pilwe asabja aegaeültpaksemad pilwed üllestöusewad mng soa juttudnago mürristamise  kömmin kaugelt kuulda, mis ennam ja ettnam lähhsmale tullewad. Jggaplodi pü- Lakse sedda kül wakgistada, agga ommetige peame ütlema, potte st pääw wist wägga kaitgel,  kus tödde päwa ette saab astuma sa asjad  , mis pakso katte al, awwalikuks sama. Rahwas> kes sest asjast selgem teab, ei püa sallata, waid ütleb awwalikükt, et politika laewa tüürmann omma laewa otse laenetawa söa merre peale türib ja et Zkalia ja Prantsuse  wahheline rahho leppimise protokol, kellest  ni paljo könneldakse, mitte weel kinnitub ja allakirjutud potte, ehk Kl keik srrakatsutud ja praego weel katsutakse, et minister, krahw Menabrea, stdda allakirjutaks. Mees olla agga ni raud-peaga, et wallidam sette wasto seisab, kui kunningas issi ja seisab köwwaste selle peale, et Ztalia nenda peab jama, kuidä praego seal olla ja st olla ka keige Jtakia rahwa iggatsemine ja sowimine. Jöuab ta Prantslast körwa lükkata, siis jaeb ta, km ennegi, Preislasft sõbraks ja sedda arwab Menabrea Jtslia ja;keige saksaMals surtMaks kassuks, kui Prantslast söbrusi 70