ja lauludega temma wasto tulnud» On armas  kuulda, kui meie usso üllemat piiskoppi meie ma surekoli öppiate polest nenda auustakse.  Au, kellele au tulleb anda. Tartust sõitis piiskop Ulmann Walga ja Ria pole, kust ta Saksamäle lähhäb. Ria piiskop, Vr. Walter, on ka tubba sanud tännawo suwwel  Saksamale minna, agga kas möllemad üllemad karjatsed Riast ühhes sawad sõitma, ei tea ma weel üttelda. sAurolaewa sõit ja uus jöggi/j Tänna näddala eest hakkas Tarto aurolaew ..Narowa" omma igga aastast käiko Pihkwa ja Tarto wahhel. Tartust lähhäb ta wälja igga kesknäddal ja laupääw ja Pihkwast taggasi  igga esmaspääw ja neljapaäw. Söido rahha on I. platsi peal 5 ja 11. platsi peal 4 rubla innimesse pealt. Selle hinna eest on teekäiatel lubba 2 puda krami kasa wötta; mis ülle sedda, selle eest makswad 2 kopp. naela pealt weo-rahha. Nenda on Pihkwa ja Tarto wahhel; agga  kuida on Perno ja Tarto wahhel? Seal peab ikka alles rattas pikkalt werima. Nüüd on kül kaunis köwwaste jälle jutto kuulda, et uut kaewetud jöggi (kanali) tarwis õlleks, mis Wörtsjärwest Perno-jõkke üllatab, kui sest middagi peaks sama. Jah, tarwis õlleks  sedda ammo olnud, kui se õlleks tulnud ehk nüüdke tulleks. Esmalt tahheti sedda kanali  Wörtsjärwest Willandi järwe ja sealt sia pole kaewada; agga et Willandi jarw liig pissuke on ja pealege 140 jalga merre pinnast  kõrgemal seisab, mis läbbi Wörtsjärwest Willandi järwe 19, ja sealt Perno-jökke 29 tammi-paiso tehha tulleksid: sepärrast andwad mönned targad mehhed sedda nõu, uut jögge Wörtsjärwest Nawwaste-jõkke kaewada, sest et järwe wee pind Malasti külla al selle jõe weega ühhe kõrgussel seisab; sel kombel ei olla neid rahha raiskajaid tammist tarwis ning Wörtsjarwel ei tulleks ka ni pea wee pudust, kui Willandi järwel. Nawwaste jões on, enne kui Perno-jöe sisse jõuab, 4 jugga, mis liig maddalad on ja järrele peawad aidatud  sama, ja keige selle -jõe peal on 4 weske tammi ja pärrast Sindi wabriko tam, kellest ka arwawad möda sawad. Teeks nüüd nöu- ja jöumehhed kmda nad tewad, kui nad agga teeks! Sellega õlleks 4 linna (Tarto, Perno, Willandi, Paide) ja keik ümberkaudne ma sure õnnega kous; agga kui jälle lähhäb,  nago se enne läinud, siis tulleb surnute üllestöusminne ruttem, kui sesinnane kanal ehk uus jöggi. RiaA. sLutterusse mällestusse sam- Selle kallal tehhakse ikka alles tööd ja arwatakse, et ehk 1865 walmis ja pühhitsetud  saab. Sellesinnatse mällestusse külge peawad ka 29 linna pitseri märgid wallatud sama ja nende linnade sekka, mis õige usso ülleswötmisse läbbi tähtjaks on sanud, on ka meie wanna armas Ria lin arwatud, ja senna on Wormsi linnast kirri tulnud, mis läbbi pallutakse, et Ria raeüllemad omma linna pitserimärki,  nenda kui se 1532 olnud, Wormsi sadakstd. Sedda auustawat palwet tahtwad nüüd Ria linna üllemad hea melega täita ja nenda tehha. No muidogi on armas kuulda, et ka üks tükkike mälletust meie maast Lutterusse  ausamba külges saab ollema. Järwamaalt. süllekohhus m seisa Se on ni tössine sönna, km puhhas  kuld. Ni mitto kui sedda katsunud, on ikka tunda sanud, et üllekohtune koppik tullipalla  on, mis kukro põhja augo pölletab, isse wäljalibbiseb ja pallehiggi sees tenitud rublad ka tagga järrele tõmbab. Sellegipärrast ehk se kül nenda on, ei tahha innimessed mitte märko wötta egga üllekohto teed ja tööd mahhajatta.  K — walla tallitaja tüdrukul ollid pulmad ja ta lubbas 2 rubla wakkarahha anda; et tal agga 3-rublane olli, piddi 1 rubla taggasi antama. Mees pistis ilma watamatta rahha tasko. Mönne aea parrast läks ta Paide ja ostis poest 90 kopp. eest kaupa. Kui rahha olli kätte annud (senna male olli ta alles ilma süta), küssis kaupmees: „Kas sul muud ennam tarwis ei õlle?" „„Küllab õlleks, agga ei olle ennam rahha."" „Selle rahha eest wöid sa kül weel kaupa sada." „„Kuida nenda?"" „Säh, wata, se on jo 5-rublane." „„OH! ma ollen kog- 140