Olli nago se iggal maal se köwwa käsk, et kui kegi wöeras senna male tulla tahtis,  selged passid piddid kasas ollema, mis ma piri peal said läbbi wadatud; kellel sedda polnud, piddi rahhoga ja ilma tüllita taggasi minnema. Nüüd olla keiser sedda käsko ja seadust uendanud ja lubbab iggaüht sisse tulla  ning olla käsknud mitte ennam ni kowwaste selle peale wadata mis passid neil kasas on. Kas se just rigi kassuks peaks ollema, sedda ei tea meie. sLanstoa kokkotulleminne. Ungrimaal, mis Austria wallitsusse al, tahtwad  selle ma üllemad wannemad Detsembri ku hakkatusses Oweni linna Lanstoa nöupiddamissele  kokko tulla, et omma ma asjade parrast mõnda nöu piddada. Keisril olla ka tahtminne isse senna minna ja noupiddamist allustada; sepärrast olla nüüd Pesti linnas suur walmistaminne selle wasto. Eks se põlle kenna, kui rigi allamad omma keisert armastawad  ja auustawad. Meie ei teeks sedda suggugi teist wisi, kui meie keiser ka meie jure tulleks. Prantsusfemaalt. sKolera többest.^ Et kolera Parist linna rahwal wöeraks olli, sest olleme jubba mõnda korda könnelenud, tänna loeme Parist tohtride seitungis, kui paljo  innimessi ta kümne päwa aea sees maggama  pannud, se on: 22. Septembrist künni 2. Oktobreni. Ülleüldse olla selle aea sees 5056 innimest kolera käggistamisse läbbi maggama  läinud. Kas need numrid töt peaksid könnelema, se on üks assi, kelle ülle meie ka selgemat otsust ei tea anda jääb agga üksi selle teada, kelle ees middagi warjul põlle. Jerusalemmast olla nad sönnumid sanud, et kolera seal wägga hirmsal kombel hakkanud rahwast mahha murdma. Keik, kel wähhegi  jöudo olnud, pöggenenud linnast wälja; ainus se keige waesem suggu janud paigale. Ka Prantsusse konsul põlle kuhhugi läinud, ehk kül teised keik putkama pannud. Asiamaalt. Tormid ei te meie arwates kül ialgi head, waid ikka paljo pahha, agga ommetige lakki ta b Jummal  neid meie peale ja mis temma sadab, se peab hea ollema. Japanist kirjutakse 15. Septembril, et Hinamaal hirmus torm olla möllanud ja ka suurt kahjo ma ja merre peal teinud; pannud kolm suurt auro- ja paljo Amerika ja Inglisma kauba laewo maggama,  kes iggaweste peawad puhkama. Kui laewad surma said, kes wois seal kül innimessi  surmast peasta? Agga need keige pahhemad tormid, mis ial ma peal woiwad olla, need on need, mis innimeste süodametes müllawad ja mässawad; sest need saatwad iggawesse surma sisse, ja üks sesuggune torm olli Taikuni ja Rogato würstide süddametes. Kuida 21. Septembril Shanghaist teada antakse, olla se torm nende wahhel nüüd waggusi  janud ja nemmad teine teisega leppinud ning rahhu teinud. Pahha innimestest põlle  kussagi pudo, neid siggib.iggas nurkas. Sesamma seitung könneleb ühhest seltsist, kes enneste keskes olla mandunud Taikuni ärratappa,  wöetud enne kinni kui kurri tehtud sanud. Kirjawastussed. L- J. Schw. Holmbos. Sedda ei tahha meie mitte uskuda,  et Teie töe polest nõuate, et meie sedda, mis meile ollete saatnud, omma postitasko peame pannema. Teate jo issigi, et prüggi, mis ulitsa ehk maante pealt kokko pühyitakse,  ei kolba laua peale kanda, otse nendasamma ei sünni  ka, mis kellegi mele tulleb, postitasko. Ni kaua kui meie sullel weel wähhegi wöimo sees, raiume selle wasto, et kahjo teggewad asjad mitte posti tasko, waid mahha kukkuwad.  Meie pool wenda „Eesti Postimees" pühhib Teil nattuke parrem ülle ninna, kui meie sedda olleme teinud.  Jäge terweks! G. O. W. Teie naljanattukessed on kennad ja kanname,  et neid ollete saatnud, peame agga tunnistama, et paljo neist jubba enne prugitud. ?' E. S. W. Tänname wägga süddamest selle eest, mis ollete saatnud, agga ka ühtlasse selle eest, mis weel lubbate sata. Saab keik taieste täidetud. Uus ramatukenne. Keige ma rahwal tuttaw Ansekülla öppe- Laja Körber on üht wäikest laulo ramatut selle nimme al wälja andnud: Taewa kannel ehk taewa löukesse teine jaggo. 365 Verantworüicher Nedacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 9. Novbr. 1865.