makonna sisse tulnud, mis Preisi! nimmetud hertsogimade wahhel seisab. Teised jälle „rigiwüe"  nimme a! tunginud Hessen - Darmstadti poolt Wetslari*) makonda, mis öhto pool Darmstadti, Kur-Hessi ja Nassau wahhel seisab, ka pissuke makond, nago Shleusing. Essimestele  olla Preisi kindral Falkenstein omma meestega Gota pole wasto sadetud ja kuida telegrahw  kulutab, olla se lanipäwal Baierlastele Weimarima siajal pissukese Dermbahhi linna juresmödapead annud. Wetslaris olla „rigiwäggi" 4000 mehhega s2omal) linna tulnud, sealt 2100 puddelit wina, 4200 U' lihha, 800 leiba 200 tuusti Heino, 20 tshetw. kaero:c. wäggise wäljasundinud ja siis raudtee peal linna Pole Me taggasi läinud. Senni kui nad seal olnud, on nemmad telegrahwi omma käe al piddanud, et kuhhogi pole nende tembust ei saaks teadust anda. Hessen-Darmstadti prints Aleksander  peab nende üllem kindral ja temma peakorter  Friedbergi linnas ollema, mis Nassau raja lähhedal raudtee äres seisab, kindla lossiga. No kes teab, ehk Napoleon wiskab nattuke külma  wet nende kewa Paja sisse, et ni kangeste ülle ei aea ja Preislane wimaks tormamades ülle Bömima Pärris Austriamale ei lähhä Wini linna watama; se õlleks hirmns kibbe. 20,000 meest on ööd ja päwad töös, et Wini linnale kantsid ja krawid ette saaksid; sest kes Paggan wõibPreislasi uskuda, kui nendaeddasilähhcib? —- Italiamaalt. Kuida minnewa kord kuulsime,  olli Austria Italia wäggi ülle Mintshiojõe  taggasi lönud, agga mitte ärrawõitnud. Keik Italia seitungid tunnistawad ühhest suust, et nende sõawäggi sure iggatsemissega uut lahhengit odata. Nendasamma ka nende merrewäggi, kellest meie ülleültse ei mõista, misse ni kaua saddamas andub ja mitte Dalmatsia ehk Jstria rannas, ehk ommeti Triesti ehk Wenediko  linna al töös ei olle. Z!eil peab omma assi ollema. Ka ei nimmeta seitungid Garibal  di st ja temma Punnasesärgilistest sel näddalal middagi suremat. Seisab ta ni waggusi ehk teeb ta ni sallaja omma tööd? Cialdini al Pojõe äres peab ka alles käsko ootma, eddasi astuda. Meie ei mõista, hoiab argdus ehk mõnni mu assi Jtalia soaüllemaid kammitses? Ullemal olleme kuulnud, et Austria Wenetsiamaad Napoleonile lubbanud, kui rahho aitab tehha. Muidogi on ta sedda Jtalia kiuste teinud; sest ta teab kül, et Napoleon sedda ennesele ei pea, agga wõidleiwa  eest ka Jtaliale ei anna. Kuida üllemal nimmetud, on Napoleon kül nõu annud, sõariistad  nattuke seisma jätta agga Preislane, kes parrajalt töös, ei tahha ni äkkiste omma wõidowankert  kinnipiddada. Mis nöu Jtalia on sanud,  on meil sel silmapilgul alles teadmatta, sest seal olli jo essimesse katsega Austria wõitja, mitte Jtalia. Jtalia pealinnas sWlorentsia") on rahwas, kes hiljuti omma kunningat ja mehhi wäljasates ni paljo ja waljo hõiskasid, hea tük tõssisemaks  läinud ja omma rõmolippud mahha wõtnud. Sawad arro, et werrist sõateed pulmateeks ollid piddanud ja kergelmelel lootnud Wenetsiat nisamma  palja peoga ärrawõtta, nago Preislased Hannowri ja Saksimaad. Ei, wanna sõbrad, Austria ei olle jo Hannower ja teie ka mitte Preislased. Jtalia! on ennegi jubba sellelabbi kahjo tulnud, et omma waenlasi nõdremaks piddas  kui nad ollid, ja nenda se kord ka. Arwartakse ka, et nüüd üsna ue plani järrele hakkawad Austria wasto minnema, mitte ennam ni uisapäisa ülle Mintshio egga soose Pojõe su, waid ülles linna jure kokko ja siis noh, kui Napoleon wahhele ei tulle siis tahtwad teist wisi katsuda. Agga tulgo, mis wisitulleb, nipaljo on ommeti teada, et Austria Wenetsiamaast  ilma jääb. Wlorensia, endine Töökana hertsogi, nüüdne Jtalia kunninga pealin Arno jöe äres, wal ümber, Z2YMO innim. Roma ja Neapoli järrel nüüd Jtalia kolmas lin, puhhas, illus, kennad ulitsad. sured kirrikud, näggusad maead ja wägga rohkeste wanna mallestussi ja kunftaöjo; mitto illust silda käiwad jöest ülle. Üks raudte tulleb merre arest Liworno  linnast ülle Pisa ja teine põhjapoolt Bologna lisinast senna kokko. Kui uus pealin, kaswab ta igqa pän?aga. -*) Kremona, Lombardia pool Pojöe äres, illus Dom-kirrik, laiad ulitsad, 3l)M0 innim. Sealt tullewnd keige kuulsamad wiolipillid ja keled. ") Witslar on mannast kulus lin Lahnejös orgus weikese Wetsjöe kaldal, Perno linna suurdune, 6WV innim. ja seab priskeste kaupa; ulitsad kitsad ja köwwerad. Giessen, uniwersitätilin, ka Lahmjöe ares kuhho öhro ja löunapolt 2 raudteed kokko käiwad, Wstl) innim. Siit pörab Lahneiöggi jürsko öhtopole kubho pöhjapoolt olli jooksnud. Studentisi on pool wähyem, kui Tartus; agga linna koht on, nago seal ennamiste keige linnadel, wägga illus. Ankona lin seisab hommiko poolJtalia rannas, keige parrema saddamaga, mis Ädriamerre arest woib leida Wallid said 1815 mahhakistud, agga kindel loss seisab alles, oll! enne paawsti, nüüd kunninga parralt; koht illusam kui lin isse; liggi innim. 211