nõuus on ja peab ollema, nago 1813 Wenne ja Preisimaal ja 1859 ja praego Italiamaal ööldakse ollewad. Ja tulleks üllemeelne wõeras ja hakkaks meie maad ja rahwast  omma ikke alla fidduma, muidogi lähhäks Keiser soawäega wasto, temmale koeo pole teed juhhatama: kas meie siis käed rüppe panneksime ja ahjo tahha nurka joseksime? Oh sa kallis aeg! Kiil ta näaks. Isse assi on issama eest seista, ja isse assi üllekohto teise peale minna. Agga kuida Saksama loud praego on, seal ei olle rahwM ühhel egga teisel pool asja sõdda tahta. W hästi Preisi kui Austria asjad olleksid Shleswig- Holsteinima parrast wägga hõlpsaste ilma werrewallamisseta  wvinud tallitud sada; agga Mnistrite kius ja auahnus (Bismark, Beust, Belkredi puhhub soatuld Põllema. On ta agga kord Pvllemas,  siis lummal hoidko! Saksama saab jälle hawo, mis pUrast nnMed aastad ei jõua ärra- Parranda. Mis pudub Preisil, et rahwas peaks sõdda tahtma? Kas ta sõa läbbi Shleswig-Holsteinimäad,  kui ülleültse peaks sama, oddawamalt  arwab sawad, kui muido leppides õlleks sanud? Walle! Sõdda nelab ommad miljonid,  mattab mitto tuhhat meest mulda, risub neid Paljaks, kes järrele jüwad ja wiimne ön eh? õnnetus on teadmatta. Agga Bismark! Mis tülli on Saksidel Preislastega, et rahwas peaksid sõdda tahtwad? Neil ei olle tarwis Austria egga Preisi pole hoida, ei ka söast mingisuggust kasso lota, waid paljo ennam wägga suurt kahjo karta, jubba sepärrast, et nende ma ni wägga mõllema waenlaste jalgus seisab. Mõistlik rahho nõudminne õlleks tullus, ja sedda teab rahwas kül ning ei tahha sõdda. Agga Beust! Nendasamma Austria rahwas.  Nende asjad on jo halledad kül. Rahhakukkur  on rigil ja rahwal tühhi, maksust ei jõua ennam maksta, sõameestelgi ei pea ennam õiget hilpu ümber ollema ja 14 kopp. Päwas sõgirahha surre wõi ella, agga sõddi! Üks klaas puskari wina maksab 5 kopp., üks seme happo ollut B—9 kopp., miks seal mees omma 14 koppiko jures raswa ei lähhä! Kedda kätte sadakse, neid püssi alla pistetakse: Preisi kulide roaks head kül ! Seal jures weel ühhes sures rikis m miLmesuggune rahwas, kegi ei tea, mis eest ta sõbdib. Wangikoddadest lastakse kurja- teggiad lahti ja sadetakse sõtta, keiki kihhulakse tagga, küünde ja hammastega Preislaste kallale jooksta ja sedda „ketseri hulka" ma pealt ärrakautada.  Mõistlikkum rahwa hulk neid on Austriamaal ka mõistab kül ärra, et nende sekordne sõdda meleärraheitmissega saab petama, ja need ootniad ja sowiwad tedda nisamma wähhe, kui põllomehhed rahhesaddo, kui ka nende käes ja wäes ei olle sedda ärrapöörda. Agga Belkride? - Meie näeme siis, et Saksama keige õelamad  svatullelöötsad 3 LöL on, kelle kius ja auahnus neile rahho ei anna, ehk kül kegi neist isse tullesse ei lähhä. Italiamaga on teine luggm Tedda ei sunnita söale, temma sunnib isseennast. Wasto temma tahtmist jäi 1859 hka tük Italiamaast weel Austria Mte ja Italia ühhendud rigile sellega otsego pind küne alla, mis tedda stamale on wallutanud.  Üks rahwas tahhab teise ommasugW rahwaga  kous olla, sedda ei olle immeks panna. Sakslased tahtsid Dani alt lahti sada, kes neid kui wõeras waewas, Austria aitas neid Ne ka, ja panneb ommeti wägga pahhaks, kui Wenetsiarahwas  Italia pole hoidwad. Neid heaga ärraanda,  ei tahha temma milgi kombel Et nüüd Wenetsia ilma loata, senni kui temm põhja pool Preisiga heitleb, lõunapool middagi ei teeks, sepärrastj  satis ta senna wäehulgad kokko, neid sega waggusi hoidma. Agga ota senni! Ni pea kui Italia sedda näggi, käis kolla nago tuul läbbi ma: „Niiüd on aeg, nüüd walmistame meie ka!" Ja nenda hakkati ülle pea kaela peale. Keik rahwas olli ses ühhesnõuus: „Wenetsia peab wõera ikke alt lahti sama!" Nenda on siis ka Italia sõawalmistamissed tulnud, kuida mödaläinnd  näddaläl jälle olleme kuulnud. Seal on praego iggamees walmis sõtta minnema ja wõime üt- Lelda: seal tahhab rahwas södda. Paawst ja temma Jesuitid hoidwad kül sallaja Austria Pole, wõiksid sedda ka awwalikkult tehha, se ei kalo sõa aeal paljo. Kes peaks nüüd wõito, kes ärrawoidetud sama? Wöito annab ehk wõttab üksi lummal. Sedda au ei kissu kegi Bismark temma käest ärra. Meie wõime sest kui innimessed üksi innnimesse wisil rükida. Lähwad kaks härga kaewlema, siis lodame ikka, et tuggewam norge- 156