kes Italia ühhendust ial ei õlle sallinud. Austria tagganemissega langeb nende wiimne tuggi ja warri. Kui keige Jtaliamaal rõmo ja tänno päwa Pühhitsedi, et Austriaga olli rahho tehtud, siis tõrkus Roma lin ning ei pannud mitte üht ainust rõmotullekest põllema. Agga kaugele nisuggune  tõrkuminne ommeti üllatab, peab Parrast  ikka järrele andma. Mehhiko keisri proua tulli Parist omma kõikuja aujärjele tuggi otsima,  ei leidnud; läks Roma linna paawsti juttule,  sealt ei tulnud ka middagi wälja. Mehhiko  riik ja Maksimiliani troon on langemas, ükski ei wõi ehk ei tahha awwitada. Se on tedda nenda kurwastanud ja pahhandanud, et mõistus seggama lõnud. Paawsti toast ei tahtnud  ta ennam wälja minna, waid kissendas paigal teised tahta temmale kihwti sisse anda, mis peale kegi ei mõtteluud. Ta ei olla weel mitte paljo parremaks sanud. Uemad sönnumed. TartNst. Home, 13. Oktobril peab C. Hinne siin omma wimast hobbuste kommeti mängi ja lähhäb siis, kuida kuleme, silt esmalt Pihkwa. Olgo kül, et Hinne mängoselts omma  kunsti wägga hästi mõistab; olgo kül, et arruldane küllalinne armsaste petakse, siiski panneme immeks, et need õhtut 39, mis temma siin mänginud, igga õhto suur Cirkus (tsirkus), mis Peale 1999 innimest wastowõttab, nisamma innimessi tais olli, kui essimessel õhtul. RsdbaWerrest. Pühhapääw, 9. Qkt. sai Allatskiwwi ueste kiwwist ehhitud kirrik sisseõunistud.  Sest wõime teine kord nattuke pikkemalt  kõnneida. Aiast. Kindral kubberneri herra, grahw Baranow, on 5. Okt, Peterbnrgi reisinud. Mosllwast. Sealt linna koddanikud olla 11),900 rubl. selle tarwis walmis pannud, mis eest nore suurwürstllkko parile, kelle pulmad pea tullemas on, üht suurt hõbbe waagnat sola leiwa pakkumisse tarwis lassewad tehha ja autulled  pollema panna, kui noorpaar Moskwa linna watama "lähhäb. Kirjawastussed. 2i2) G- B- P l. Olge terwe saatmast, agga rumi pudus sundis kärpima. 2!3j Z. P. T s. Ollcme kätte sanud. !2!4) M. J. P . . . . s. Same kirja lübbi laiemalt wastama. 2>5) C. R. J. P Olleme kätte sanud ja kanname  Teie waewa eest; kirja labbi, mis siin wdimalik ei oUe. Tännowäärt kirjade seas, mis sobrad meile Eestirabwa kassnks saalwad, tulleb wahhel sekka mönni tühhipaljas ka, misga kegi musta sappiga mehhike omma suddame pakkitsemist püab muist pabberi peale puistava ja wähheudada. Kes mõistlik  innimenue panneb sedda immeks? Kus uisso, seal ka rottikäbbi. Mönni lummalast lodud loom püab melega omma sõnnikut senna lasta, kust puhtama  kohha leiab, ja mönni pahhur laps on küündega  selle peas kinni, kes temma räppust näggo tahhab pesta; agga wahhel sekka peab nisuggustele ka nattuke näppo peale lõma. Säd härdust rottikabbi  olleme nüüd Märtsi kuust künni siamale 3 tükki omma kirjade seast leidnud, kellele siin pari sönnaga aupaklikkult ja Lühhidelt tahhame kosta. Esmalt satis üks sappihäddalinne meesPerno  poolt (Perno posti tempe! ollipeal) meile nisngguse pabberi, kuhho paljo virisemist ja nurrisemist olli sisse mässinud. Ta sõimab omma pabberi sees ennast  kohtomehheks lwõib ka nisamma hästi mönni wanna külla mem olla, sest ellokohta egga nimme ei olle tall alla panna olnud) pärrismapiddajaks ja seks ja teiseks ning urrisib kui Murri, et..Postimees"  mönni kord tohtomeeste haige muhkude külge putuda. Kas ta nüüd kohtomees on, ei tea meie, ehk kül pimme kanna mönni kord ka terra leiab. Kui nenda paar lehhekülge omma sappiga on ärramarinud, siis lubbab armolikkult ..Postimeest"  jälle omma sõbraks wötta, kui kohtomeeste muhhud putumatta jätkab. Mis meie nüüd sest ütleme? No eks sedda: sool kippitab baige hawa peal ja koer karjub, kui kaigas pihta laab, nago meie sõnnad temmale. On ta kohtomees, siis peab temma muhkudega mees ollema, muido ci õlleks ta karjunud. Õiged kohtomehhed on iggal aeal ausad mehhed ja sawad ka «Postimehhest" auustud. Kirjasaatja augub agga muido aea takka, selle peale ei wata kegi, ja meie ka mitte. Teine selle wärilinne näitab Pola poolt tullewad,  Warsawi pitseri al, ehk kül kirri eht küllapoisi  tö näitab ollewad. Tark ei olle ta kül mitte, agga selle eest hästi rummal. Kas omma ehk laenatud  nimme, se on temma assi, agga kirja al seisab nimme assemel ..Grigori Zrmalaei Boumann." Kust ta omma waewa palka saab, ei tea meie, agga ta mehhike on truiste ennast wässitanud ja nelli suurt lehhekülge täis märinud, mis kolme sönnaga õlleks ööldud olnud. Et kegi tedda eesti soldatiks ei peaks, kiitleb ennast 7 keelt ja kirja möistwad, (kuid emmakele kirri on wägga waene) keik Türgi ja paggana  maad läbbi lusinud ollewad, «ei ka mitte Eestima söbrade wend" (meie kahjuks on ta wae- 331