mitto sadda kuuljat sure illusa lusthone ees pengide  peal ehk patseriwad ümber kenna pude al, pahha ilmaga lusthone sees; ja ui hästi sees kui waljas põllewad tuhhat kirjo lampi. Ma ollen enne sttigas, Tallinnas, Helsingworsis, nüüd paarkorda Peterburgis, ka siin Tartus tihti illust  pilli kuulnud, agga ei üllatanud Pawlowski mängo wasto. Ja selle illusa pilliga jättame  jutlo tänna (wcel kord polcle.) Ommalt maalt. Dörro makonnast. jMällestus ja tänno.j Wanna - ja Ue- Anzmõisa grahwi proua Bose on omma õnsa abbikasa, grahw Bose, mällestusseks üht monumenti tehha ja Urmaste  kirriko üllespanna lasknud, ühhelhobil agga 10,000 rubla nimmetud wallade tallorahwa heaks kinkinud ja nenda seadinud, et selle kapitali  intressid Parrast temma surma rahwa jadawaks Lohtre üllespiddamisseks peawad prugitud  sama. Übhelhobil tunnistas ka hea grahwi proua, et temma sealt tohtrit, senui kui temma sllab, nago siamale, omma kulla peale tahhab ullespiddada. No wata, se on sure tänuo waart assi, ja meie kuleme ka hea melcga, et koggokonna wannemad ni mõistlikkud olnud ja grahwi prouat selle sure heateggemisse eest ka tänuannd, mis neile ja nende lastele ihholikkus hciddas ni sureks kassuks on. Wanna-Auzmõisa peakohtomees, Karel Zimmer, on koggokonna nimmel  tännades teiste sunks olnud. - Nisuggune mällestus on ellaw ja jcidaw mällestus, mis eest weel lastelapsed tännawad. - Tarto makonna essimeune kihhelkommkohhus  istub nüüd Laiusse kihhetkonnas Lajuhsu  mõisas. Lätti maal, Nia makonnas on jälle üks baron Tiesen Hansen nouuks wõtnud omma  kahhe mõisa ja Sillemõisa) tallomaad, mis Maddalina kihhelkonnas, puhtaks ärramüa, ja selle mümissega jubba tänuawo süggise  peale hakkata. Se assi hakkab jubba aega möda modiks sama. Kui nüüd hinnad ka nenda peaksid ollema, et ümimessed jõuaksid jure jäda ! Harjumaalt. sKarjane ja hnnt.j Tallinnast kirjutab meile üks hea sõbber nenda: „Eile õhto kõnneles mulle üks auuwäärt talloperrcmees  Napla kihhelkounast ja Allo wallast, nimmega  Jaan Tiisnmnn, immelikko luggu, ööldes: „„Sedda mõistab se ja teine, kust Litami- ehk Polamaalt nüüd need pahhad wõerad hundid sia Eestimale on wäljatnlnnd! Nad on hirmus julged  ning piddawad endid iggal pool tallomaeade liggikorras üllesse. Üks sähhärdune pahha kiskuja  on mul jubba 5 noort sigga ärraweddannd, peale selle ka 2 lammast arrakiskunud ja kes teab, mis ta kurri loom weel teeb. Agga wnmse lamba jures olli luggu immelik. Mo 11-aastane  poeg ja 9-aastane tüttar tullid 15. lulil meie läh h odalt metsast lammastega õhto parrast pawa koeo pole. Nappist pool wersta kotto kaugel, kargas suur hunt korraga Pöesa takka walja ja napsas ühhe lamba ärra, misga ta ' kirest metsa Pole lippas. Agga karja pois ei wiitnud aega egga jooksnud pakko, waid seddamaid  hundi järrele, kuuni rööwli saak suust mahhakukkus,  et mi st raskeks jäi ja tahtis sedda parrem lõuge wah hele. nõtta. Karjudes olli weike tru karjane ta kannul ja seddamaid lamba sarmis  kinni ning ütles: Hmjah! häbbcmatta röwel?  Se lammas ei olle mitte stuno, waid minno issa parralt! Lasse lahti! Auna sia! ja nenda kiskus ta lammast otsego hundi suust wälja. Hunt kohkus selle kissa peale uattuke ärra uing lõi kõrwale. Seal tulli weike õdde ka järrele ja aitas hawatud lammast taggasi weddada. Seani  kaua tulli agga hundil nago kahjo, et ni weiksed  lapsed tedda sagist paljaks risunud, wõttis julgust ja tormas järrele, omma saki neste laste käest ärrakiskmna. Nüüd jooksis tüttarlaps teisi lambaid kaitsma ja Pois jäi üksi hundiga wvitlema.  Ta wehkles ja hüdis appi; agga siin ei õlleks ta omma nön suurt ai tund, kui mitte õnneks üks mees, kes lähhedal juhtus otlema, jalla pealt appi ep õlleks tulnud, ja selsammal aeal jooksin ka isse appi, mnido ei tea mitte, kas neid ello ehk surm õlleks lahhntanud. Lamba  peastis pois kül hundi käest ärra, agga pool murtud ja lõhhntud."" „Inmmalale olgo tänno ja kitus, et omma ingli satis, kes lapsi hoiab ja kaitseb, kui neil haddas abbi tarwis on. Nägi sedda, Postimees, omma sõbradele 252