ristakse. Enne kui neid ümbermässida, tulleb  neid wahhaga ülletömmata. 10) Et pokinnsse-kasso pealminne pung ärra ei kuiwaks, pannakse temma otsa peale nattuke pook-wahha, kui sedda ei olle, siis woib ka nattuke wärsket lehma sitta, mis sawwiga  põles seggatud, peale panna. 11) Kui jätkamisse tööst kasso peab Lullema,  siis peab sedda terrawa noaga teggema ja üht sesuggust nugga öppigo ühhe kärneri jures tundma, kellega mönnusaste woib leigata  ja murretsego ennesele üht sesuggust ja ka ühtlasse üht sagi, kedda proppimisse jures prugitakse ehk kui wanna pudel tarwis oksi mahhaleigata. 12) Woib ka seemnest kaswatud õuna- ja pirni puid kewwade maast ülles wötta, tuppa tua ja seal jätkava. Nemmad kaswawad sellegi  parrast, et kül toas jätkatud, wägga jöudsaste,  kui sedda agga tähhele pannakse, et nende  jured sennis, mil sedda tööd tehhakse, ärra ei kuiwa. Et sedda keelda, pannakse neid wee sisse. L. Pakimisfest. 13) Pakimisse tööd tehhakse kahhel wisil, 1. waöts Jcmi-päwa lahtilöwa pungaga ja 2. wasto Jakobi päwa kinnijäwa pungaga. Essimest tööd nimmetakse lahtilöwa punga  pakimisseks, sest et pantud pung suwwel lahti lööb ja kassuma hakkab. Teist nimmetakse  kinnijäwa punga pakimisseks, sest et ta wast tullewa kewwade hakkab pakkatama, lahti aeama ja kaswama. 14) Mis teeb siis se, kes omma seemnest kaswatud pukest pogib? Ta wöttab heast öuna-puust ühhe punga ja panneb sedda omma  nore pu kore wahhele, kuhhu pantud pung kinni pahtub, lehti ja oksi aeab ja aega möda sesuggust wilja hakkab kandma, kuida selle pu willi on, kellest pakimisse pung wöeti. Kuida sedda tööd tehha, sedda öppetawad järgmissed punktid. 15) Seemnest kaswatud pu-kore sisse leika riötamessi terrawa noaga, siis wötta tassa kore nurgad noa-pea otsaga lahti ja kui sed- da õlled teinud, siis on asse walmis, kuhhu pung tulleb panna. 16) Ct punga pu küljest kätte sada, pea wassako käega sedda oksa kinni, kelle küljest omma nore pule tahhad punga wötta. Leika essite kore sisse punga alla pöigeti ja siis parrema  ja pahhema pole punga körwa pool tolli pikkuti, nenda et möllemad täkked pealt kokko tullewad ja nenda wäljanäitawad Selle kore-tükkikesse keskpaikas on pung ja kore tükki punga nimmetawad kärnerid kilbiks. Nüüd tulleb kilpi noa-otsaga oksa küljest lahti aidata  ja ärra wötta. 17) Kui kilp käes ja seetsepoolt pissut önes nahhakse, siis on punga itte, mis kui üks wäikenne  walge nöbikenne wälja näitab, ennast lahti andnud ja se kilp ei kõlba siis mitte, waid peab teist leikama. 18) Sedda tööd woib keige parremaste siis ettewötta, kui nattukesse aea eest wihma on saddanud. 19) Kui kilp hea ja kõlblik, siis nihhutakse tedda tassa illokesse nore-pu lahti tehtud kore alla, olgo alt üllespiddi ehk üllewelt allaspiddi. Keigeparremad pungad on keskpaikas, se on: need, mis mitte oksa latwas egga temma tukas  ei seisa. Lahti leigatud pungale jeätakse üks leht külge, et parreminne tedda näppo wahhel woib piddada ja kore alla aeada. 29) Kui pung hakkab pakkatama, siis lõigatakse  pu-latw pealt poolt uut punga mahha ja nartso, kellega ta kinni seutud, lastakse nattuke  järrele. v. PrsppiMisfest» 21) Proppiminne on ka kahhesuggune, üks prao- ja teine kore wahhele. - Sesinnane pokimisse wiis on keige sandim ja passib agga, kui wanno puid parremat wilja suggu tahhetakse  panna kandma. 22) Kewwade on proppimisse aeg. 23) Prao wahhele proppitakse nenda: sedda  puud, mis tahhad proppida, leika jalla kõrguselt ehk kuida isse tunned parraja ollewad,  mahha, nenda et tuka ots ühhe tassaseks  jäed, siis wötta pokimisse kasso, kel kaks ehk kolm punga kulges ja leika temma tü-ots 130