„Reeglement ülle wastastiko kubbermango  tulleassekurantsi" seisab eestite!: Liwi kubbermango  zeitungis Nr. 83, niis iggamees omma  wallawällitsuse käest wõib kuulda ehk luggeda  nõuda. Koggokonna seadusest on Z 32 sel ' wisil mudetud: „Kaebdused üllewaatja kohto wasto sawad kahhe näddala aeal tallorahwa seaduse  koinmisstoni ette Ülesantud." Ka on koggokondade  ühhendamine ühheks kohtokonnaks  iggal isseärranis korral ärrakeeldud, kui seläbbi koggokond ni sureks saab, et wallitsus ja kohtotallitus ennam wõimalik ei olle. Laste koli- ja laulopiddud ei olle aitummal ennam ni arruldased asjad ja lodame aega pea tullemas ollewad, kus neid nisamma wähhe igga kord zeitungi pannakse, kui nüüd pulmad ja warrud :c. Zeitungidel ei olle ka tutwa asjadest, kellest üks nago teine on, igga kord rumi pikka jutto Lehha. Jani laupäwal peeti siin Tarto lähhedal Wäägwerre kolimaeas kolipiddo, kuhho weel Tammiste ja Warra kolid ollid jure tulnud. Laste ja mannade meleärratamiseks  on sähhardused piddud allati monnus  ja tullus assi. Wäägwerre piddo hakkas kello 4P. l. laulo ja passuna mangoga. Koralid  ja ariad said wahhetuse wisil lauldud ja mõnned passunatega ühhes. Wahhe aeal piddas  abbiõppetaja Bergwitz õppetliko kõnnet, isseärranis missionitööst, ja maenitses selle tö heaks ka ohwerdada ning tulli nõnda peale 7 r. kokko. 16 laulo said ärralauldud, ja kui ka kuida kirjasaatja ütleb mõnni koht ennam  õlleks hõweldada tahtwad, siis teab iggamees,  et igga hakkatus raske on, isseärranis lastega. Lõppetus tehti kello 9 Keisri lauloga. Teisel päwal teggi Tammiste kool onuna koddo seddasamma eddasi lastewannemate ja mu innimeste rõmuks, ja Wäägwere mängomehhed olnud ka seal abbiks. Torma kirriko pühhitsemine Parrast  uendamist, olli 28. lulil, mis kitsa rumi Pärrast siin lühhidelt teada anname. Kirrik olli rahwa hulgale kitsaks jänud ja tahheti temma murid wennitada ja laiemale aeada. 600 rubl. Olli korjatud, agga fe ei üllatanud, sepärrast wõeti nõu, et igga koggoduse hing, kes 14—60 aastat wanna, 1 rubl. kirriko ehhitamise rahha piddi maksma. Koggoduse tallitajad piddid tallust tallusse käima ja asja korrale aeama. Nüüd on lummala kodda walmis ja näitab näggus wälja. Altaripilt: on saksa koggodus 250 rubl. eest murretsenud. Uendud kirriko sisseõnnistamiseks Mid 4 õppetajat  tous, ja need läksid palwemaeast minnes koggoduse ees kirriko ja passunad hellisesid ees ning rahwas laulis. Palwemaea treppi peal piddas Koddawerre õPP. Boss kõnnet, kirriko ukse ees Pallamuse õpp. Hirsch ja pärrast tedda Maarja õPP. Praos Mickwitz, kes ka ukse lahti teggi ja pussuna mängo al läks koggodus omma uendud Jummalakotta. Kui pühhitsuse kõnne altari ees olli peetud, läks lummala teüistus harjund wisil eddasi ja Torma õmma õppetäja Landesen piddas jutlust. Rahwast olli ui rohkeste  kokko tulnud, et praos selle hulgale, mis ennam sisse ei mahtunud, õues isseärranis jutlust  piddas. Pärrast Eestlaste tulli saksakele lummala  tenistus ja lõppetuseks sai Torma õpp. noor poeake ristitud; kellest ehk senna eddaspiddi õppetaja wõib sada, ehk kül nüüd olles mähkmes hingab. „Torma laulo- ja mängokoor" ütleb kirjasaatja  sobber weel „on ennast jälle nõnda üllesnäitud,  et meie põllomeestest parremat ep olle kuulnud, ei ka nõuda tohhi. Mõllemate kõride assutaja olli köster A. Jakobson, kes jubba liggi 10 aastat muldas hingab. Temma Poeg C. N. Jakobson, kedda Eestirahwas küllalt peaksid tundma, ehhitas 3 aastat selle Põhja Peal eddasi. Mõtlemad ei sa Tormas ärraunnuma. Issa pudis kõigest mäest Eestirahwa kassuks ellada ja poeg astub temma jälgede sisse; issa kirjutas meile kuulsamängomehhe Josep Haydni ello luggu ja poeg on meie „Koli luggemise ramato kirjutaja, kelle uus Geograhwia ehk mailmamade Zppetus praego trükkis ön. Annaks Jummal, et kõik ennam õppetud Eestimehhed  omma rahwa õppetuse eest nende wisil hoolt kannaksid, meie asjad lähhaksid ruttem, kui siamale. Nende järreltullia, praegune Torma köster Masing, teeb sedda tööd wähwaste eddasi  ja olli nimmetud päwal 40 laulja ja mängiaga  töös, ja tännowaart assi on, kui nored innimesed omma raske tõ kõrwas ärra ei mässi, ka laulma jä mängima õppida. 251