kui ka willi rohkeste peaks wälja andma, ei woi ta ommetigi sel kombel, kuida seal praego pöldusi harritakse ja küllitakse, ial ui paljo anda, kui seal tarwis". Wötta nüüd arro kinni, kellel õigus on, kas neil kes enne sealt kirjotanud, woi sel möisnikude peawannemal? Wöeralt maalt. Preifimaal, Gumbinneni makannas, mis wasto Wennemaad, peab ellajate többi likumas  ollema. Et se többi umbes kolm pennikoormat  Wennsma raealt kaugel, sepärrast olla Preisi wallitsus sedda omma kohhuse näinud ollewad, sedda Wennerigi wallitsussele teada anda, et teadwad ka nattuke ettewadata. Ommalt poolt olla ta mehhi senna läkkitanud, kes selle asjaga tuttawad, asja järrel wadata ja tehha, et többi laiemale ei saaks minnema. Sskfamastt. Meklenburgi rahmas teeb nattuke karra, ja meie ussume, et neil suur õigus selle ülle nurriseda, kui neile ilma asjata pakkuv jalga ja kaed rauda pannakse, nago Potiwar Zosepiga tehha laskis. Möntted üllemad,  kellel rigi asjus ka nattuke ütlemist, olla reihsradiö sedda nõu piddanud, seädust wälja anda, kus keeldakse, rahwast pri-melewallaga  ehk omma molliga senna minna, kuhhu tahtwad; muidogi teada, öõldakfe selle kässuga,  kus kord õlled, senna pead sa jama. Rahwa savikud tahtwad reihsradis selle ülle kaebtust tõsta ja sowitakse wägga, et nad wöidaks  ja õigust saaks. Kölni seitung könneleb nago tähhendusseks, mis siin allamal seisab: 1) Kingsep Stahl, kes Goldbergis ellas, tahtis  sealt Wareni ellama minna ja pällus seks Wareni magistradi kohto käest lubba. Ta palme ei sanud sepärrast wastowoetud, et palluja  issi olla öölnud, tal ei olla middagi warra, mis aastal 1827 wäljaantud seadusse järvele, iggauhhel ühhest kohhast teise minnejal peab ollema ja raekohto otsus Ma rigi seest, polise asjade tallitaja ministrist kinnitud (!) sepärrast  kaebas palluja selle ülle reihövadi kohtusse;  2) ühhe tõmehhe käest, kes Rostokki, kui. tömees assuda tahtis, nõutud, üht passi sealatse. kohto käest, kus ta-i tsnniW olnud, mis aasta peale antud; H) woiwad judid MeMm burgis pärris ma perremehheks sada, agga politiga asjus põlle neil middagi ütlemist. Woiwad ka pärris mõisa piddasaks sada, agga nende katte ei anta mitte ühtlasse ka mõisa politsei wallitsust, waid seks pannakse üks kommissar  senna , kellele nemmad rigiwallitsusse polest kinnitub (!) palka peawad maksma. Keige nende asjade polest olla Meklenburgi rigiwallitsusse jures kaebtust tõstetud; küllad same eddespiddi nähha, mis otsust sealt saab antama. Münhenist. Üks wäljama seitung könneleb  TraunstemL rahwa mässamisest, mis nad 16. Märtsil olla teinud. Sealane rahwas olla unnustanud, et allama kohhus on üllema  sõnna kuulda. Nad plla kokko tellitud olnud, mispärrast, sedda teadsid ni hästi nemmad,  kui nende üllemad. Hommiko warra kokkotulles olnud neil jubba suur karra tagga ja wehklenud keppidega, otse kui olleksid neil sojad pead kasa tua olnud. Sandarmide üllemat, kes kohto peale läinud , lopinud nad lumme pallidega. Warst selle järrele läinud  raekoea peal karra lahti: keik kissenvanud  : ..meie ei wannu Preisi kunninga allaz meie ei tahha Preislassed olla", ja röhhunud kui müür kommedandi peale. Zlma asjata olla ta neid rahhule manitsenud; sest ükski põlle kuulnud, mis ta räkinud. Pealikud ja muud ammetnikud, kes neid rahholikul kombel rahhule jäda käskinud, sanud waggiwaldsel kombel laiale aetud ja issi läinud raekoea peale, kus lõhkumine ja purrustamine lahti läinud. Ahjud, lauad, tolid ja mis neil ial kätte putunud sanud purruks lodud. Wimaks, kui toas middagit ennam lõhkuda põlle olnud, siis wöetud hakna rudud kässtle, egga põlle seal ühte ruto terweks jäetud. Keik sedda kahjo, mis nad seal raekoea jures teinud, arwatakse  enne peale, kui alla tuhhande kuldeni suur ollewad. UmstriÄ rahwal on omma koli seädussega teggemist, ei tahha egga tahha küpseks sada; kül katsuwad ühhes ja teises ahjus sedda küpsetada,  agga ikka jaeb toreks ja ei tahha kellegil  maitseda. Rüüd tahtwad kord weel kat- 110