ello jmes mitte juurduda egga wilja kanda. Peab nüüd Ewaugelinm neile kasso saatma, siis peawad nemmad ristirahwa keskel ka ristirahwa prügi ja seaduste järrele eltama hakkama, mis siamale weel suggugi nenda ei olle. Kuramaal  olla se wägga tullns olnud, neile muido mitte kohto polest passi anda, kui nemmad õppetaja käest luggemisse- ehk laua-tähte on kasa tonud, kust kohhus näeb, et nemmad ristiusso õppetust on sanud. Nemmad on kü! pea walmis ennast ristiinnimesseks tunnistama, agga kui kaugele se üllatab, on jälle isse assi. Ommalt maalt. Tarkust. Meie linna „Maarja-ladast," mis 8. Septembril ärrapeti, ei olla middagi suremat öölda, kui et laat olli ja nisamma ostmisse  ja mümisse pääw, nago neid mitto kord aastas tulleb. Maarja-laat ei olle agga kaugelt ni suur kui „Mihkle-laat", mis Pari näddala parrast tulleb. Agga pääw enne sedda olli meil jälle üks kurw ja inneto assi nähha, kui üht sLapsetaPjatj tüdrukut Mäksi wallast Näppina kihhelkonnast, nimmega Wio Pullusk, kagi peale keige rahwa ette kui kurjateggiat wäljapandi  ning temmale seal kohto otsus etteloeti. Selle kohto otsusse järrele saab Wio Pullusk, kes 33 aastat wanna ja omma aeg wangis istunud,  iggawesseks aeaks Siberiamale sadetud! Keige selle hulga rahwale, kes nisuggusel püwal kokko jookseb ja kurjareggia ümber wahhib, ei olle meil middagi öölda. Nemmad peawad isse teadma, mis nemmad seal kuulnud, näinud ja mõttelnud ja kuida omma rinna wasto lönud ehk mitte; keige mu Eestirahwale, isseärranis  norema inmmestele, sowiksime meie agga süddamest, et nemmad isseennese ülle walwades  allati sedda palwet süddames kannaksid: Ärra sada meid mitte kiusatusse sissel Kergem on langeda kui tõnsta. Peenust.  Peruust  kirjutakse meile: „Meie Eestiwennad piddasid  tännawo aulikko Keisri Herra ja Proua kronimisse pühha ning Keisri ja Suurwürst Aujärjepärria nimmepäwa wagga rõõmsuste. Kronimisse pühha õhtul koggosid hulk Eestimehhi allewil W. aeda kokko, mängokoor kasas, ja piddasid laulo ja mäng oga romust piddo künni kello lm, ja wuhhisesid aeg aealt Peale 40 raketi Keisri-Pari anuks taewa pole.  Nimmepawal  piddasid jälle P. aedas rõmopiddo, kus õunapude oksad täis mitmet karwa latrid rippusid;  ka seal sai künni kella Lni lauldud ja mängitud.  Kolera on ka kord meie linnas wõersil käinud. Lihhunik S. Olli  omma  suggulaste jures käinud. Sealt Ria kaudo koeo tulles jõudis ta laupäwa õhto Perno, Pühhapäwa  hommiko jäi hageks ja õhto olli surnud, kolm päwa hiljem jäi Üllejõe allewis teine mees haigeks ja tohter ütles sellesamma haigusse ollewad;  agga se on parremaks sanud." Saremaatt. Kus sedda wanua  kõntsa parrako õppetamatta rahwa jurest ei leita! Ja mis ta iggal pool tunnistab, ep olle ikka jälle muud, kui rummalus. Saremaalt kirjutab meile üks sõbber nenda: „Armas Postimees! Meil Saremaal P.... kihhelkonnas P. ... mõisas, ellab meie kärner T. .. W *'). Temma on mõistlik mees, ellab nenda kui keige surem Jummala tenia, peab omma naesega hommiko ja õhto palwed,  on kirrikus igga pühhapääw essimenne, ja tunnistab isse, et temma „just omma hinge õnnistusseks"  ellab, agga seal kõrMas ka kanget  ebbausko peab. Temmale andis Jummal sel kemmadel nore tütre. Lapse jures ollid Lemmal  keik wiggad, mis mannad morid ärratoimendasid;  agga keigest wiggadest olli wimaks ülle jänud „ussi-migga", mis ka ussi nahhaga sai arstitud. Siis olli jälle „ kassi-wigga" (arwatakse sanud, et issa enne lapse sündimist ühhe kassi olli üllesponud), mis muga ei wõinud  harrida, kui kassi karmadega, mis just Sure Neljapäwa õhtul (!!) kassi pealt said leigatud; ja senna ei aitnud ka meel keik karwad, Maid kassi rinna kohhalt, kukla pealt, labbalude pealt ja kurgo alt. Noh, siis on mõnni karm parrem kui teine, ja se on õige Jummala tenistus ja kartus, kui kalli! õhtul nõia abbi msid?! „Nenda kui „Malgusse tallust" Mälgust lei- 5) ZVanna sönna ütleb: Ragi meest ja arra nimmeta nimme. 295