wöiwad surra, wanuad peawad surrema, ja Würtembergi  kunniugas on punu wanna innimeune ning nüüd tõwwewodis maas. Midda wannem ja nõrgem haige, sedda norem ja tuggewam haigus. Willem !. kardetakse kui wannakest waggusi ärrakustuwad. Mõistus peab kül alles selge ollema, agga ihhojZud igga päwaga kadduma. Dam sõdda. Kui wägga Daanlased omma  Düppeli kantsid hoidwad ja mis nemmad. sea! waenlase rissuks keik ette pannewad, olleme minnewa kord kuulnud. Agga telegrahw on meile ka kulutanud, et seal 7. Märtsil middagi sündinud, mis nende kantsid mitte ei wõinud hoida. Kaks külla on Preislased tormiga ärrawõtnud. Seal jureS langesid 100 Preislasi; Daanlaste hulk, lnis surma sülle langenud, on teadmatta, agga 300 meest on Preisi wangi sattunud. Sest sadik on sure tükkilaskminne igga päaw ennam ehk wähhem eddasi läinud. Daanlased laskwad ka ommast kohhast wasto, agga Preisi suredtükkid olla hopis parrcmad. Nenuuad laskwad soondega suretükkidcst pikkerkuse pombidega,  mis hirmsad kantsi purrustajad peawad  ollema ja lõhkedes wägga suurt kahjo teggema.  Ehk kül Preislaste! ui Paljo sõamoua peab kous ollema, et pool kuud ööd ja päwa keige suretükkidega wöiwad lasta, sellegipärrast tullewad pikkad worid igga pääw kotto järrele, keik Daanlase surmaks. Sundewitti poolsare peal on nüüd immewärki, agga mitte rahhulinne ja rõmus ello. Seal kaewetakse ja nmritakse ööd ja päwad mõllemilt poolt ja suredtükkid mürristawad  wahhe piddamatta sekka. Sõdda Sundewitti6 ja Düppeli kantside tagga ööldakse mitmet piddi üsna seddasamma warki ollewad, kui 1855 Krimmi sares Sewastopoli linna al. Düppeli kantsid peawad wöetud sama ja sawad wist ka wõetud, agga se maksab hirmus kullo, aega ja waewa ning saab seal jures enne mõllemilt  poolt paljo mehhi langema. Sahhärdune pombilaskminne ei õlle ka mitte oddaw mäng. Preislaste suretükki laengud peawad, «enda kuida tulleriist surem ehk pissnm on, mõnned 3 rubl., mõnned mõnned 4 ja rubla pank maksma tullema, ja kui mitto tuhhat Pauko sawad  seal lastud! Wiimsed sõnunmed kulutasid,  et kaugemal põhja pool, kus muist Saks- laste wcigge, isseärranis Austriamehhed, Priw ritsia kantside ees seiswad, sawad lin ja kantsid wahwaste lastud; lin põllep mitmest kohhast ja hawatud ja surnuid olla jubba peale paar sadda linnas. Düppeli kantside ees lcihhäb  tö nisamma eddasi. Mõnned Preisi pombid on ka jubba ülle kitsa merre kaela Sonderburgi linna üllatanud ja seal maeasid Põllema pannud. Preisi sõaüllemad ei lasse agga sedda. linna mitte Põllema  laSta, sest et Dani haigede laatsaretid seab sees on. Kui esmalt kantsid wõetud on, küllab sus Lulleh järg ka selle linna kätte, ms al Preislased  ülle nrerre kaela Alseui sare peale laste järvele sawad tungima; nüüd on alles Düppeli kantsid waeulaste ja linna wahhel. EL Sundewitte rahwa ello kuldne ei wõi olla, on kerge mõista- Keik ullnallused sõamehhi  täis, peksmatta willi wcle Hobbustele södetud,  wimane kartohwel kedetud, lojuksed ennamiste  põhho pudusse pärrast tappetud :c. Ägga sõameeste omma ello ei olle ka parrem: sõtkuwad iggapääw Põlwiui kewwadise Porri sees, keik maanteed on porri auguks sanud, et palkide jcp kimmidega peawad täidetud sama, mis ello seal WZib olla? lütimaal, kus Daanlased ellawad, olla luggu Meel Milletsam. Iggaj pool poggeneda  inuimessed omma toido ja põhhoga metsa, ja et teed ui waesed on, tulleb moon! pikkalt järrele, seal olla siis sõameestel mu päwäde  seas saggedaste ka paastopäiwi. Galitsiamaast» sSõase a d usj peab seal. wägga kindlaste petud sama ja mässajad Palakad  se läbbi naga kammitses ollcma. Kes ial libbiseb, sel on pael jalgus. Keik wõerad innimessed  sadetakse onuna teed minnema. Ka need Palakad, kes mässamisse eest Palumaalt senna põggenesid, peawad uut korterit otsima, sest kes neid naib uskuda? Sallawallitsus au. kül käsko annud, et keik nored mehhed peawad mässajate salkade seltsi heitma, agga wähhe on neid, kes sedda käsko tähhele Pannewad. Mis. üllekohtusi mässajaid ka seal isseärranis tiwust mahhalasseb, on Pola tallorahwa ued seadussed mis neid täieSte isse omma perremehhiks tewad, kellel mitte cnnam ei wõi üttelda: tulle! sinna Pead ka mässama tullema! 94