surnud, pugges koer ta surmawsdi alla, ei tulnud sealt ennam wälja egga wötnud toido marja. Et surnud wöiks maetud sada, piddid  koera waggise kinnipannema. Parrast surnomatmist lasti tedda jälle lahti. Süa ta ei wötnud. Nüüd hakkas ulludes omma perremeest  tagga otsima, esmalt keik maia läõbi, iggast toast, igga wodi seest ja kui ta kuskilt poolt ei leidnud, siis lippas wälja. Sedda ei mõista, kes tedda pikka otsimisse järrele wimaks  kirriko-aia peale olli juhhstanud, kus ta perremees hingas. Siin leiti tedda haua pealt ullumas, kui hüaks ta maad ja taewast appi omma perremeest üllesärratama. Sest sadik käib ta nüüd igga pääw haua peal; ta ei ullu kül mitte ennam, waid heidab haua peale mahha,  niitsub ja kabib käppaga lirva. Kirrikoaia  wahhid ei kela tedda sugguge, ja iggal päwal tulleb ta ikka selsammal aial, mil eile olli. Jnnimessed, kes sedda tru loma temma leinamisses nähha tahtwad, astmad naeratades kirriko-aeda, agga lähwad silmameega sealt wälja. Sähhärdune truus peab ligutama. Kui mitmed hingawad kirriko - aedas, kedda nende ommad lapsedki watama ei lähhä, weel wähhem wöerad. Zah, nenda on luggu, Zummal  parrandago! Ma ütleks löppetusses ka jälle: minne ja te nendasammoti; agga kellele ma sedda muido tohhin üttelda, kui isseennesele? Hollandimaalt. Zapani savikud» Teie teate jo, et Hollandimaast paljo seitungides  ei könnelda. Seitungide täitjad on ikka ennamist Prantsussed, Inglased ja Ztaliamehhed.  Kui se wanna sönnü: „keige parrem naene on, kellest keige wähhem rägitakse", Hollandi rahwa kohta sünnib, siis peawad nemmad essimessed head innimessed ollema. Zapani sadikud tullid 3. Junil Inglismaalt Hollandimale ja said sure auustamissega wastowöetud.  Wägga immeks on nemmad pannud,  kui siin kaugel öhtomaal omma kele terretamisse  sönno lippude ja plaggude peal näggid  seiswad. Hollandi rahwas olli se ainus rahwas, kes enne siit Eiropamaalt Zapani rahwaga kauples, agga nemmad piddid seal selle eest ka poolteed mängid ollema. Japanis ei antud neile ennam rurni, kui üks -pissuke merresareke, Desima, Nagasaki linna saddamas,  kalda äres; muial ei tohtinud nemmad jalga mahha panna. Seal sare peal ollid nende ellomaiad ja magasinid, agga allati otsekui  wahhe al. Kegi ei tohtind omma loaga nende jure minna, waid piddi minnes ja tulles  mähkidest möda käima. Nüüd on se Inglaste  ja Prantsuste suretükkide läbbi teiseks sanud. Mis mönne aasta eest meel ükski Japanimees  ei julgund möttelda, se on sündinud:  Eiropa rahwas ei kai mitte üksi Japanis,  waid Japani sadikud ka jubba Eiropamaal.  Pransusse- ja Jnglisma immeasjad on nemmad ärrawaatnud ja on praego Hollandimaal.  Keik asjad wsatwad nemmad holega  läbbi, agga siit ma rahwas panneb pahhaks,  et nemmad otsekui koddo jubba sellepeale  mandunud, ei keddagit asja immekspanna,  maid tewad ikka nenda, kui olleksid nemmad  sedda keik ammo näinud ja wöiksid nendasamma  tehha. Nenda paljo on tössi, et Japani rahwas, ehk kül usso polest Budda ebbajummala kummardajad ja umbpagganad, wäljaspiddises asjus koggoniste harrimatta rahwas  ei olle. Neid on ülleültse 37 miljoni hingesi, se on ni paljo kui Prantsussi, ja ellawad  seal ühhe ilmalikko ja waimolikko keisri al. Üllama rahwal, kuida kerge ärramöista, ei olle mitte kuldne pölli. Linnades ja küllades  ei olle neil mitte- nago meil, maia küljed,  waid otsad wasto ulitsat ja igga maia kattuksel seisab allati weeriist malmis, kui ehk tullekahjo peaks juhtuma. Nendasamma seiswad  ka ulitsatel weetörred malmis täidetud. Ommad maiad, ulitsad ja turrud peawad nemmad wägga puhtad hoidma Agga wöera rahwaga ümberkäimist ei sallind nende üllemad  enne egga salliks praego, kui nad sedda mitte pool wäggise ei peaks teggema. On agga Eiropa rahwas nende ma sisse tunginud,  siis tahtwad nüüd ka Eiropama kohhad läbbiwadata ja tähhele panna, mis nende maal järrele tehha. Wöib olla, ehk neil on ka nöu ommad söalaewad nenda Eiropamale sata, nago nüüd siit senna lähwad. Rotterdammi 195