Eliesser nõu küssis, kui Jsakile, läks naest toma ja tänname Jummalat, et ta neid on saatnud, kedda ta meile abbikasaks olli lonud. Esstmessega ellasime kümme aastat õnnelikult, siis kutsus Jummal tedda ärra ja peale selle kui nelli ja üks pool aastat üksi ollime, siis wötsime  teist abbikasat, kellega nüüd 2? aastat  ühhes sedda elloteed önneliko rahho sees surma pole kõnnime. Sepärrast ütleme weel üks kord, jägo iggaühhe omma holeks, kedda ta wöttab ja kuida ta tedda wöttab, muido woib jälle monni ilma süta laps laimatud sada, olgo ühhelt woi teiselt poolt. Ommalt maalt. Keige kõrgemalt antud manimest. Jummala armust Meie Aleksander Teine, keige Wennerigi Keiser ja Jssiwallitseja, Polama  Kunningas, Somema Suurwürst j. n. e. j. n. e. j. n. e. Selle Mai ku 6. päwal on Meie armas-5  tud minni, Tsesarewna ja Suurwürstina Maria Weodorowna, Meie arm astud poea, Tsesarewitsh, Suurwürst ja Aujärje pärria abbikasa, Meile üht laste last ja keiserliko kõrgustele üht poega ilmale sünnitanud., kellele  nim mi Nikolai sai antlld. Sedda Meie keiserliko wamilie kaswamist, wöttame kui üht uut Jummala armo kingitust,  mis ta Meie ja Meie rigi ülle on wäljawallanud,  wasto ja anname sedda römuliko asja ses kindlas lotusses keige omma tru üllamatele  teada, et nemmad Meiega ühtlasse ommad süddamelikud palwed keige wäggewama  Jummala pole sadamad ja Jummala käest onneliko siggidust ja kaswamist selle ue sündinud Suurwürstile palluwad. Meie kässime sedda, et se Meie poea poeg, uus sündinud Suurwürst, iggas kohtas, olgo kirjas woi sönnas, Keiserliko körgussega nimmetud  saab. Antud Tsarskoje - Selus 6. Mail ükstuhhatkahheksasaddakuuskümmendkahheksa  ja Meie wallitsusse neljateistkümnemal aastal. Pea kirja alla on Keisre Herra omma kaega kirjutanud ..Aleksander". Pernust. Suurwürstina önneliko mahhasamisse  parrast, nore Surwürstiga, sai meie Latterusse kirrikutes Surelristi päwal tanno pühha petud. Pernomaalt. sßaieri õlle prukimisse  Kui kirja loeme, mis üks hea innimene meile saatnud, siis peame kül immeks  pannema, kuida mönnes ma nurkas asjad  taggaspiddi lähwad ja kuida talwa wasto oksa tahhetakse pu sisse aeada. Peame ommetige  enne kui kirja luggeda anname, tähhendama,  et meie selle eest mitte ei woi kosta,  et keik mis kirjas seisab, ka tõeste tossi on; sedda peab kirja saatja issi parrem teadma.  Kuulgem siis, mis kirri könneleb: ..Mis enne suggugi kuulda polnud, se on nüüd issiärranis  norema rahwal wägga tuttaw. Kes teadis aasta kahhe kolme eest taggasi Baieri õllest middagi? Sedda nimmegi tundnud kegi,  weel wähhem õllut ennastz agga nüüd on se wihha wessi ni maggusaks läinud, et noor rahwas omma wimast koppikat selle eest ärrakullutab.  Otse meie ommas mõisas ei tehta sedda kallist märjukest mitte; agga sedda ennam wetakse sedda ülle piri sisse. Meie kirriko ja mõisa kõrtsis on aastal 186? sedda märjokest ärraprugitud 12,356 puddelit, igga puddel maksab 9 koppikat, mis selle summa 1,111 rubla 56 koppikat wälja teeb; eks põlle hea summa rahha? Nüüd küssime: kui paljo on selle walla rahwas kolide eest nimmetud  aastal rahha kallutanud? Oh söbber, kül rohkeste. Koolmeistrile pistetakse monni rubla peusse ja ööldakse: selle eest ostad sinna koli toa walgustusseks küünlid, kirjutusse  pabberid, krihwlid, sulge ja tinti ja sellega on assi tehtud. Koolmeister saab weel augutada pealegi, et paljo rahha ülleslähhäb. Nenda kaswatakse pimmedust ja helli takse wanna pattust ihho; sellele toppitakse keik, mis tal agga ial mele pärrast, sisse; agga waene hing se kärwago sennasamma paika, sest ei holita suggugi! Koggodusse öppetaja, kes selle rahwa hirmust langemist sure süddame  kurwastussega näeb, katsub ka kül asja parrandada; agga tännini ei põlle temma manitsussest middagi kasso nähha olnud. Kes woib ühhe sesugguse wäggewaste wolawa jõele 165