seddasamma nkleswõtmist jälle wastotewad. Seal jnres tehhakse nüüd mönnesnggused sõamängud ja suretnkkide paugutamist saab ollenia, et. panne  kvrwad kinni. Senna saadwad niiüd ka mõnneb  llnllld merrewäepiddajad vmma sõalaewo sedda immet watama, nenda ka Wenne ja Amerikamaalt.  Sumwürst Konstantin ZtikölajewiL  sh Sum-Admiral on Praego kaunis hulga Wenne sõaläewadega Länemerre peal ümbersõitmas  ja Tedda odatakse ka Kopenhagi saddamaöse agga kas leereis sealt Weel kaugemale Prantsusse ja Znglisma -ranba lähhäb, on mteil tänna (19. lunil) alles teadmatta. Inglismaalt. Londoni põuap.ä-.wad on «M mmmeraSked konda olnud , sest et neid seal muido paljo ei otle, - wcnd selle nssemel wägga tihti pakfo uddo, ja mõnni kord nenda, suud egga silma ei uä. Tatmawo ägga on Londoni ni p õudsed ilmad olnud, et kui minnewa ku lõppetusseks Me hulga aea .kohta wihma ssddauud, -on keik lomus rõmus olnud. Põud olnud ui suur, et Pulehhed ja södirohhi jubba kollatama hakkannd. Händeli musikapiddo piddawad Inglased  igga aasta ja on sedda hiljuti omma kristallipalaStis  Me piddanud. Händel olli üks endine saksasuggu kulus mangomees, kes ennamiste  omma ell saag Londonis ellas, seal sured ehk kirriko lorilaulud ja mängud "kirjutas. Inglismale on temma ka Pärrast surnud,  ja Inglased piddawad tedda meles, et igga aasta temma mallestuöseks üht musikapiddv Pididatyad,  kus üksi lauldakse ja mängitakse, mis .Händel on kirjutanud. Mõttelge ommeti, 4000 uinmmest oluud lanlmas ja mängimas ja 13,090 innimest kuulmas olnud. lio se mõis kontsert olla! Ilksti mu nimmi ei tõmba Inglismaal rahwnst ui kokko, kui- Händeli nimmi. HH6NMMS Põrmitses siamale Italia knn'  mngriga mi!g ei tahtnud ni hästi paawsti kui Ea endise Neapvli kmminga Prantfo parrast sed- ühheudud kmmingriki teiste arrulisseks tmlnistada  egga temmaga middagi keggemist tehha. Italia kunningas ei läinud tedda ?a mitte Palluma.  Et nisuggune wihhapiddaminne kaubaaeamissele  ja mu läbdikäimissele suurt kahjo teeb, on muidogi mõista. Sepürrast on siis Spania kunniugas omma kiuso mahhajätnud ja Italia kunningale kat pakkunud, öoldes: „Leppime  ärra ja olleine jälle sõbrad! Mis olli, se olli, egga scdda ennam teiseks sa," ja nenda on itemmad ärraleppinud, waslaStito sõbraks sanudning  saatwad jälle onnnad sadikud teineteise jttre asja tallitajaks. . Imevikamaaikt. Sõdda teeb rigimõllad ruM sureks. Amerika koddosödda on neid ka innetumalt kaswatanud. Nüüd on södda lõpnud ja mõnned andwad nõu, rigiwölga heamelelisse andede läbbi ühhe korraga ärramaksta, et kapital  ja intressid igga aasta rahma maksust ei kaswata. Üks ainus rikkas mees lubbanud 50,000 Doll. anda ja kahhe päwaga on peale terwe miljon  lnbbatud. Küllad saab eddespiddi kuulda, kas se assi korda lähhäb. Agga sureks auuks ja kassuks õlleks se Amerika ühhendud rigidele. Asiamaakt. Ristirahwa taggakiusaminne  pagganate ja mu uskmatta rahwa palest,  on jo ammo tuttaw assi Kohhinhinamaal, kus katoliko missionärid tööd tewad, penb praego  raske Laggakiusaminne ollema. Ni missionärid  km need, kes ristiusko heitnud, sada tulle ja mõegaga hirmsaste pinatud ja Lappetud. Keik, mis sealt kulukse, on nisamma hirmus, kui essimesses  ristiusso hakkatus. —-Küllad Prantsus wist warsi asja kulama lahhad. Rasukesed. Abbjello seisus on keige seisuste allus ja keigewannem Põlli ma peal. Enne kui rigid ja wallad, kuNningad ja würstid, tillemad ja allamad  ollid, jah, enne kui keige essimenne urtsik oÜi ehhitud, olli abbiello. Kes sedda rikkub, se rikkub keik muud Pvlwed. Naist on lummal mehhe armastajaks abbW  lonud; kui ta sedda omma lodud kutsmist tunneb ja täidab, stis tenib temma keigeparrem lunnnalat. Mis uaene omma mehhe labbi wöidab, ei tvõtta kegi temma kaest ärra; mis naene omma mehhe läbbi kautab, ei anna kegi Lemmale taggast. 253