HeKÄbergt, Mannheimi, Kpekeri :c» U., laslikud  senna. Jsstärralikud massinad weddasid  woor wori peale wöeraid iggalt poolt kokko ja nende Hörwäs tullid kül jalla ja hobbustega  rohkeste rahwast senna, 'wahhe piddamata,  warra hommikust sadik. Lühhikene aeg MÄe kello ühheksat jõudis ka Preisi Hesseni Suurhertsog, Saksen-WeiNMi ja Preisi Kronprints  senna. Teine pääw, se Mrris ja keige surem pLHha,  sai jälle jummalatenistusse ja jvtlNssGa iggas Wormsi linna Lutterusse usso kirrikus HMatvd. Liggi kello 12 hakkas piddo wöeraste rong piddo platsi pole wennima.  Keige ees ollid laulikud, kes Heidelbergist,  Mannheimist, Speierist, Neustadtist, Landaust, Prankentalist, Maintstst, Altseist ja Darmstadtist senna ollid tulnud; nende järrele üks jäggo Wormsi linna koli-lapsi, walge rietega  ehhitud tüttarlapsed, kes mällestusse samba  illuks rohhelessi krantsist kandsid, saddade kaupa Lutterusse usso kirriko öppetajaid, lähhedalt  ja kaugelt, mällestusse samba ehhitaja komite  liikmed, künstlerid, kes samba teinud, ja teised sured mehhed, linna wannemad ja uniwersitäti koli öppetajad, keige furemad rigi teendred, Hesseni prints Willem ja grahw Solms-Laubach, keige rikide ja linnade savikud  ja muud kes senna ollid tulnud. Kellade hellistamisse al wennis piddo wöeraste rong künni piddo platsi peale, kus mällestusse sammas  weel katte al seisis. Platsi peale sades otsisid issiärranis laulikud ja öppetajad omma kohti ülles, kus würstliko wöeraid woisid wastowötta.  Katte mahha langmisse pühhandust allustas  A. Oppermann Tsittaust. Selge ja wäggewa sennadega sellstas ta Lutterusse mällestusse  samba tähhendust ja ka sedda kui suurt tööd selle ehhitusse ksmite ennese peale wötnud, otse nendasamma ka need meistred, kes sedda walmistanud. Tänna seisab ta meie ees, kui mge usso ülleswötmisse pilt, keige omma wöido kroniga. Õppermanni järrele tulli Keim, kes pikkemat könnet piddas ja ommas könnes Lutterusse ellust ja tööst ning teggemissest laiemalt juttustas. Könne löppetus  andis märki, katte mahha langmissest j s SM KäitNsse peale langes katte suvetükkide  paukumisse -ja Arrlko kellade hellistamisse al mahha, kus jures se laul: .MM tulleb abbi Zummalast" keigist seal koos ollewast piddo wöerastest lauldud sai. Nüüd seisis ta keiges ommas kennadusses tuhhandete silmade ees ja täitis keikide süddamed ühhe pühha järrelmötlemissega mödaläinud aea peale. vr. Zimmermann andis keige Ewangeliumi usso rahwale õige usso ülleswötmissest süddameliko tunnistust ja panni sedda kui üht manitsusse ja järrelmötlemisse sönna keige kuuljate süddamete  peale ja olli temmal wist õigus, kui ta neid käskis waimus wäggewad olla, kindlas  uskus ja armastusses Jummala peale sedda suurt tööd, mis Lutterus alganud, eddasi  tehha. Könneleja andis mällestusse sammast  Wormsi linna ommaks, mis ta peab hoidma ja kaitsma. Wormsi linna pürjermeiöter  Brük wöttis sedda suurt Asgitust wasto, mis nad ka tännolikust süddamest hoida ja kaitsta tahtwad, ühheks mällestusseks ja meletulletusseks selle sure heateggemisse peale, mis Lutterus, se keige surem mees, keige rahwale  on saatnud, omma wöitlemissega tõe järvele  pühha kirja ümbertõlkiMisse läbbi. Sedda pühhitsust löppetadi selle lauloga: „Jä armoga nüüd meile". Selle wahhe aeal ollid Preisi kunningas, Würtembergi kunningas, Preisi kronprints, Hesseni ja Saksen-Weimari Suurhertsogid  ja Badeni . prints Willem omma suurde liggi sõitjatega mällestusse samba lähhemale  läinud, et liggimalt wadata. Selle peale läksid sured wöerad sealt kohhe raudte howi, kust nad ühhe issiärraliko massinaga Main tst läksid ja peale nende ärrasöido, läksid  umbes 1800 piddo wõerast sure piddo maeasse, kus neile süddame kinnitusseks middagist  olli walmistud. Kas sedda nimmetame woi mitte, teab ommetige  iggaüks isstge ilma meie ütlemata, on seal piddo söma-aeal mönni könne petud ja mitme mehhe terwiseks jodawa wina klasid römo öiskamissega wälja jodud. Seal sai weel paljo sest surest usso wõitlejast würstist könneldud, sest kellest südda täis, sest lähhäb su ülle. Keikide süddamed ollid täis Lutterussest  ja temma surest tööst, sepärrast teadis ka iggaüks temmast middagi könneleda. Könne 220