asjad linnas ärranäinud ning ka Ulriksdali lossis wäljaskäinud, kus kunningas Karel XV. sui aeal ellab. Parrast sedda olnud Suurwürst ka kuuninga lesk emma ning wenna, prints Oskari jures wõerusel. Muidogi nõuab nüüd harutud  ja penem ellokombe, et kunningas Suurwürsti  ka wäljas laewa peal piddi watamas käima, ja sedda on temma ka teinud. Siit läks Suurwürst Dani randa Kopenhagi linna alla, kust meil Temma wastowõtmissest sealt poolt weel sõnnumed ei õlle. Suurwürstil olla ka nõu olnud Kili linna saddamat Shleswig-Holsteini  rannas watama minna. Sealt näeme siis, et Temma Inglas-Prantsuste merrepiddo, mis jubba peale on hakkanud, wist mitte watama ei lähhä. Preisi ja Austria asjad. Maddis wõtko,  need ollid minnewa näddala ni pallawad ja tüllipadda kees ni kangeste, et igga silmapilk tikkus  ülleaeama! Preisi ja Austria rahho eest ei julgenud ma mitte 2 kopp. ennam pakkuma ehk kihlaweddama. Asja tallitajad lendasid auro wankrides. eddasi ja taggasi, agga juttud ei tahtnud  egga tahtnud kokkosündida. Preislane olli hirmus surelinne ja Austria ei Mõinud ommeti temma kaele mitte suud anda. Wanna minister Bismark rakis jubba üsna awwalikkult Baieri ministriga  Austria sõast ja lotis ühheainsa lahhengiga  ni kaugel ollewad, et Austria armo piddi Palluma. No kas põlle hullud, mõtlesin minna,  eks lähhä ka wimaks karwopiddi kokko! Agga ma lootsin ikka meel, nemmad on jo mõllemad  Sakslased, mispärrast sule süa antakse, nad rägimad ommeti enne Meel, kui ka mõegad  jubba tuppest wäljas olleksid. Ja mata! kes saksa pikkamele ja pikka kõnnede peale lodab, selle lotus ei lähhä mitte paljo tühja. Semu kui tüllitsejad alles sõnno wahhetamad, ei pease weel käed käima; sest teine ei tahha seisele sõnna  wõlgo jäda ja senni lähhäb aeg eddasi ning saksa südda hakkab kele labbi jahtuma. Nenda olli ka Preisi ja Austria luggu. Ennego wiimne  sõnna loppis, tullid ommeti sõnnumed: juttud sündinud kokko, Põlle ennam tuld karta. Selle peale tullid keiser Prants Josep ja kunningas  Willem Salsburgi linnas kokko, ministrid kasas, andsid teine teisele kät ja suud, ja on seal siis weel kokkoräkinud: «enda ja nenda teme Shleswig-Holsteim rahwa ja nende hertsogiga, ja nenda peab siis jäma, egga nemmad ei tohhi suud paotada. Midda wisi nemmad nüüd teine teisega kokko leppinud, ei olle weel selgeste teada, kuid ui paljo, et Shleswig-Holsteim asjad  kül mõnni aeg weel sammo eddasi ei sa ja hertsog Pridik, on ta kannatanud, siis wõib weel kaua kannatada, ennego hertsogi kroni omma pähha saab, se on, kui temmast wimaks mitte üsna ilma ei jä. Agga Shleswig-Holsteim rahwa südda peab Preisi peale täis ollema, nago hiril kassi peale; agga mis se aitab? Nemmad tahta Parrem jälle Dani alla taggasi sada, kui Preisi alla heita, kelle kässi nende peal raskem olla, kui Dani kässi. Preisi poolt ei tohhi nende hulkas kegi head sonna üttelda, kui ta mitte suggeda ei tahha  sada; muidogi, kus Preisi Wäggi käepärrast on, seal ei julge nad muud tehha, kui waggusi urriseda ja kät taskils russikas piddada. Agga ma küssin teist korda: mis se keik aitab? Nemmad  on Preisi käppa al ning ei pease sealt, künni Preislane omma tahtmist saab, süllitago nemmad sappi ehk met. Kel wäggi, sel wõimus, kel kukkur sel kohhus. Kuhho Bismark kord peo peale pannud, sealt ei tõmba temma enne kät taggasi, kui middagi peusse on jänud. Italiamaaitt. sKoleratõbbij olla Ankona  linnas jubba wähhemaks jämas, mis Jummal  andko. Ülleültse olla peale 1,600 inuimest  seal haigeks janud ja liggi 800 ärrasurnud; se on: Pool ossa haigedest on hauda läinud. Süggise on kül jubba ukse ees ja ööd kaunis  willnd, siiski ei wõi meie mitte õiskada, et koleratõwwest peasnud olleme. Järg olla jubba Berlinis, ja se ep olle meitest mitte ennam mailma  tagga. Kui ello on, siis same pea koleratöbbest rahwa õppetusseks pikkemalt kõnnelema, et kui se lummala karristamisse wits ka meie peale langeb, innimessed ommeti waenlasega nattuke tntwamad olleksid. Pransussemaalt. Merrepiddo.j Se arruldane piddo, mis Inglased ja Prantsussed enneste wahhel tahtsid piddada, on jubba peale 283