meie ei olle sellegi wäärt, mis ta annnd, ja helde 3ummal ellab alles. On meil kaebamist, siis kaebagem ennam isseennese, kui lummala ja temma aasta peale. Uus aasta wõib mõnda wanna weel uendada. Ommalt maalt. Tartust. Sel näddalal on meie Januariladal  nüüd kõige ennam likumist, ostmist, mümist,  tingimist ja kauplemist. Jnnimessed kes maalt ja muialt linnadest labale tulnud, käiwab nüüd ühhest poest sisse, teisest wälja, tallitawad omma asjo, ja ulitsab kubbisewad innimessi täis, ui paljo kui kärre külm lubbab. Sel näddalal  hakkas ka siin wastowõtmine.j Jggaüks teab, et se meie rahwale ikka kurb ja halle aeg on. Wannematest ja suggulaLtest mõnneks aeaks lahkuda wõib jo ka halle olla, ja sedda ei panne kegi immeks; agga se kurbdus ei peaks lahkumisse  jures mitte tühjast hirmust tullema, mis. endisest aeast meie rahwale weel pärrandusseks on janud, waid agga Paljas lahkumisse kurbdus  ollema. Kõige wtthhem hirm seal jures on tühhi ja ilmasjata. Muibo olleme meie sest asjast igga aasta ka kord ommalt poolt kõnnelenud,  agga seal jures on wist ui mitmed ütlenud:  „Jah temma! hea räkida! Kui isse meie assemel seisaks, küllad siis teised sõunad suus olleksid!" Se ei olle kül mitte nõnda; agga tahhame se kord siiski isse wait olla ja msuggust meest kõnnelda lasta, kes isse soldat on, ja Keisri tenistusses seisab. Temma kirjutab Peterburgist omma emma ja norema suggulastele taggasi: s6et/a MSAAKIi /a LSA- Mi?ZKK tsiei seiis Mei° /"SSS asa FSMZA tsi/s 7?iAA VAAS. Ma /?atiaTZ  st Ms Ai o/nasi isi/s kiHHssisM Teis  Mvttsts«/asm  wsiö amMo st Meis tLMMSSt SAAKM si / LS si o//s Mitts tsKSZ. «/ttMMat MMAK o/tsA siaMa/e ÄL??a /a a/Aaei/ sMssassi assi aMs waswaö ssst Ma a^Maa^ ts MS w6Aei 7v?Lt a//a /a^- /i«H /a sea/ itmas/ata kast/aö aia</ l?attaa st ai /?6K Hai tsit otstes MSS MTitts TVKSSZ ta /MMA /<M te?L siis aMAo miaao asissss st Ma/ts massi wöiö /?attat/oai  tsmma on tsaistasss saaaet. mo asmas Tvs??et a?sa sa sstts/?ä??ast saaast st /?saet miaasma. Ks ?/s»a tä/,/?i /a mosssti assi. oa aääet taMa. /ooA oa /?ea /a ?'is /?si. Tss Msss si sa Msst mitts saati ?vss/ mä/?/?sm täa. Ma o/tsa siamats  oao tsaistassss ota??et /a si otts msst mi?/et /)?/t?/a??et. Uoetet?,st  st/o taMK si otts ma Tvsst /»o?eta ?etts õ/ta /soete/o /iots tagasi mataaaet m?/t miete/aA? siis oa st Asoao tsaistas a/t/taö /?sa otsa tö/?/?sma /a xsaa siis /ä/ts issssaasss ssst ma??vtssmaL ma akiet /?ai?vi s??> aam aa/?/?a si sa, ???is m?/t aääet oa. e/a aÄäet mo asmas smma. öset msaaaet  /a somia ma tsi/s ä/tsä/tss  /?at/'o t??/?/?Kt tsist möaai s/? otts /a /attaa tsiet ?sis /?oeA /a msact //. /S 6'7. nago sedda siin igga ladal lanuan kuus sünnib, saab rede ja laupääw, se on 19. ja 39. lanuaril ollema, ning siis ka mõnned hobbused oksioni wisil cirramüdud  sama. sHuntide kõrwarahha.j Kui meie ka mödaläinud Liwi mapüwast suremat ei tea, siis onnneti nigi paljo, et seal nõuuks olla wõetud, hundi kõrwarahha, mis mõnne aea eest 3 rubl. peale tõsteti, mitte ennam jahhi peal küttile maksta, kes hunti mahhalasseb, waid sellele, kes mahhalastud  hundi olli sissepiranud. Willandimaalt. kihhelkonnast.^ Sealt poolt tulleb meile kirri , mis trükki sowitakse  Panna, nende sõnnadega: „lubba mõnda aastat tungiwad walgusse saddemed labbi uddu Eestirahwa filmi walgus 19