neile omma rahhulollemist. -- Parrast wõidolaulmist  kutsusid piddotallitajad ka Eestilauljaid Kadrintali piddomaeasse, kus neid jälle HViskamissega  wastowõeti ja neile penemat süddame kinnitust ja kelekastet sõbralikkust käest anti. Et eesti laul saksa rahwa seas üsna uus ja arruldane assi olli, teggi se laulosõbradele ni head meelt, et nende lanlojuhhatajat piddomaeas weel õklade peal kanti, mis eest temma ka isseennese  ja omma lauljate nimmel tännas. Tännades  ja lauldes läksid Eestilauljad parrast piddomaeast  koeo pole. - Et nisuggune pääw neil omma iggapäise tö ja waewa jures mitte warsi melest ärra ei lähhä, ja et nemmad, ni kui keik muud Eestilauljad, kes sedda kuulwad, sedda surema  himmo ja hõlega laulma õppiwad, on muidogi teada. Meie agga pakkume lürri kihhelkonna  laulowendade ja õddedele wennalikkult kät, ööldes: Olge tuhhandeks terwed, et teie otsego keige eesti lauloseltside nimmel ka seal paikus Eestiuimmele ollete au saatnud. Mis ühhe ihho küljes üks lige teeb, sest wotwad teised ossa, olgo romuks ehk kurbduseks.  Pikkaist wiljapuist on jo üksi siis kasso, kui nende oksad maddalasse kaiwad, et lühhemad  innimessed ka sealt ennast kossutama ullatawad.  Seddasamma wõib ka mu rahwas Eestlaste  wasto üllesnäidata, kui karre ja tore ei tahha olla. Mis nüüd weel laupäwal 9. Julil laulopiddul  ettetulli, ei maksa ennam pikkemalt könnelda,  sest wõera lauljatele kippus jubba te koeo pole jalge alla. Nipaljo agga peame weel ütlema,  et keige laulosõbradel raske olli armsaid sõbro lummalaga jätta ja lahkuda, ja iggaüks lahkus selle lotussega, et ommal aial jälle Tallinna  laulopiddule saaks tullema. Miks agga Tallinna omma eesti lauloselts „Nevalia" laulopiddust mingisuggust ossa ei olle wõtnud, on meile siamale teadmatta jänud. Ommalt maalt. Tartust. sPearah haj, mis siamale I rubl. aastas olli, on nüüd 1 rubl. 25 kopp. peale tõstetud, ning sedda sepärrast, et tarwitussed kaswawad ja rahwa rahhatenistussed ka nendasamma.  Kus enne 10 ja 15 kopp. palka sai, seal tahhab ta nüüd kolme ja neljawõrra, ja kus krono enne 1 ja 1 l/2 rubl. rukki wakkast andis, peab nüüd 2ja 3 rubl. andma Sepärrast  olla se tulnud. TaMnnas on 3. künni 25. Julist sadik kolerahaigeks jänud 37 innimest; neist on 8 terweks  sanud, 14 ärrasurnud ja teised alles arsti al. Wirromaalt. sNäppi lürrij „Halljalla kihhelkonnas, mis Rakwerre linna lähheldal" nenda kirjutab meile üks hea sõbber „läksid Jddawerre mõisas kewwade 2 wiljaaita Põllema, mis kurja innimesse tö arwati ollewad. Mõisa herral (Baron Tiesenhausil) põlles sellega nihästi seme kui sömawilli puhtaks ärra. Se ollikülwi hakkatussel raske assi. Agga teised mõisnikud teg-- gid head ja saatsid ühhelt ja teiselt poolt sõma ja külwi tarwis wilja kokko. Agga kes olli keige essimenne abbitoja? Sõmmero külla perremees Näppi lürri, kes keige pealt wakka übbe ja teise emid Jddawerre mõisa tõi, mis hea melega wastowõeti. Temma oad said mõisa aeda mahhatehtud  ja kaswawad nüüd priskeste. Jgga kord, kui Baron Tiesenhauseu omma aitajatest tännoga rägib, siis nimmetab ta Näppi lürrit keige enne." Auwäärt mees! kes sa mitte ei olle küssinud:  kedda ma aitan? waid kni õige Samana mees sedda, kel hädda käes on. Keik innimessed  on meie liggimessed ja keige liggem se häddalinne. Peteröurgrst. Aujärjepärriaj  on 29. Jutil pikkemat omma ma teereisi ettewõLnud. Se teereis lähhäb Moskwa, Nishni- Nowgorodi, Kasani, Zaratsüni kaudo Kassakamale  19. Septembri ku Päwaks odatakse Suurwürsti Peterburgi jälle taggafi. Andko Jummal head teed! haigus, j PeLerburgis on 14. lunist künni 24. Julmi koleratõbbi ülleültse  mahhawõtnud 8019 innimest; neist on 3706 terweks sanud, 2327 ärrasurnud ja teised on alles arstimisse al. Tõbbi peab jubba wähhenemas  ollema. Mu haigede hulk selsammal  aeal olli Peterburgi hospiddalites 2618 innimest. Kui meie Peterburgi linna rahwa 247