ürirahha ei küssita; agga kui söit jeakamba  peal ja korter wangikoias on, siis ma wöttan mütsi peusse ja ütlen: tännan wagga,  põlle karmis! Löuna pool Wennemaal, Dniestri - jöe peal söitis üks tallopoeg tannawo  sähhärdust pri - söito. Jead läksid sure pragginaga möda jögge alla ja nende seltsis puid, palka ja muud risso ja murdo. üks tallomees  tahtis üht palki uppunusse surmast peasta, ja et liggi saaks, kargas ta jea-kamba peale, agga enne kui palgi pähhä kinni sai, olli jeä tedda kesset jögge aianud ja nüüd hakkas prisöit.  Nenda surma ja ello wahhel piddi wsene mees sadda wersta marga teed eddasi reisima, enne kui süddamikud kallamehhed padiga liggi said, ning tedda peastsid. Jummal hoidko iggameest  sähhärduse pri-söido eest.  Pri-korterist  ragin allamal. Sõnnumed wõeralt maalt. Preifimaalt. Uus Parlam ent ehk rigikoggodus.  Preisi ued rigiwannemad on jubba  wallitsetud, agga ep olle weel kokkotulnud. Nenda paljo kui telegrahwi ja seitungi sönnumed  kulutawad, ööldakse neid seddasamma wärki mehhed ollewad, kui need, kedda hiljuti  koio sadeti. Kas nende nöupiddaminne parrem kunninga metest saab ollema, kui essiwestel,  sedda peame ärraotama. Nenda paljo on ette teäda, et waidlemist saab küllalt ollema. Jtaliamaalt. Paawsti önnistaminne  sure Peetre-kirriko räästalt, on ülle mailma  kulus assi, ja sure! neljapäwal on ta omma „apostli önnistamist" sealt jälle wäljajagganud.  Katolikko rahwas käiwad mitmed pitka teed, et nisuggusel päwal seal wöikstd olla. Tuhhanded on al otamas ja kirriko räästale waatmas, kussa paawstile kalli tekkidest  telk tehhakse. Senna lähhäb ta üllesse ja need tuhhanded, kes al pärrato sure kirriko  eeöplatsi peal ootwad, heitwad, ni pea kui paawst üllewel on, pölweli mahha. Suredtükkid  mürristswad, kirrikute kellad hellisewad, trummud pörrawad, kejk rahwas kummardawad  peaga ja paawst töötab omma käed üllesse  ning ütleb needsammad sönnad, mis Aronist sadik keik öppetajad igga pühhapaäw õnnistades prugiwad. Parrast sedda töuseb rahwas üllesse, öiskab hurra! ja kannab, ja keik on üllewägga röömsad. Suredtükkid  peawad otsego abbiks ollema, et keik katolikko  usko mailm kuleks, et pühha issa ja Önnisteggia assemik jälle neid on õnnistanud.  Need sõnnumed lähwad siis linnast linna sa maast male. Sealt kirriko räästalt lähhäb paawst kirriko sisse ning pesseb 12 wanna innimesse jallad, kes walges rides tedda  ootwad, ja tenib neid pärrast kui sullane, kui nad laual istuwad. Keik sedda teeb ta Kristusse jallapessemiSse ja öhto sömaaja mällestusseks.  Prants 11. egga kegi temma maiast ep olle se kord seal jures olnud. Ulleültse  jubba paar kuud aega peab ta wägga  waggusi ellama ja mitte wäljas käima. Kuida kulukse, olla paawsti kardinal Malia piiskoppidele nöu annud, Roma kontsiliumi  peale mitte kokko tulla, sest et karta olla, et ehk Ztalia kunninga wallitsus kül sedda pahha nalja teeb ja neid ennam taggast  ei lasse tulla. Kuhho siis minna? Ztalia  hertsogid, Toskanast, Parmast, Modenast, maitswad jubba 3 aastat, mis maggo se on. Nemmad jätsid sel aial ommad kohhad mahha  ja on tänna päini neist ilma. Et nüüd piiskoppidel sesamma luggu kätte ei tulleks, antakse  neile Romast nöu, parrem koio jäda. Prantsussemaalt arwatakse neid nisamma wähhe  tullewad; sest lubba ei tahheta seal anda,  ja kes ilma lubbata kotto wäljalähhäb, selle taggasisaminne on ka teadmatta.  Ztmerikamaalt  ja muialt rikidest peab neid kokko küllalt tullema; nago minnewa kord kuulsime, ollid 400 piiskoppi omma tullemist kulutanud. Prantfnssemaatt. WöeraSpiddud. Keisrit Napoleoni käiwad saggedaste teised kronikandjad watamas. Praego on Hollandi kunniugas omma prouaga Parisis küllalisseks. Peale sedda odatakse ka Egiptusse wntse-kun- 139