dndest, mis isseärranis Peterburgis nende anuks asslltadi, on zeitungid mödaläinud naddalall paljo ja pikkad juttud kõnnelenud, mis agga meitesse ei putn. Needsinnatsed Slawi suggu wõerad Bömi-,  Serbia-, Kroatsiamaalt ?c. lasti ka Keisri H e rra ja Proua ette ning on Nemmad nendega  lahkeste kõnnelenud. Peterburgist läksid kõik Moskwa etnograhwi näitmist watama, kus neid nisannna sure rõmoga wastowõeti ja ütlespeti. Mitmed neist on jubba jälle koeo läinud. sSuurwürst Aleksei teereis.j 17. Mail reisis Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsch  Zarskoje-Selo lossistwälja ning olli teisel hommikul Moskwas. Sealt lähhäb temma ülle Tula, Oreli, Nikolajewi Odessa linna. Sealt astub aurolaewa peale ja lähhäb Konstantinopoli  ja, kui kunningas Georgios peaks senniks Peterburgist koeo jõudnud ollema, siis ka Ateni linna watama. Sealt lähhäb Suurwürst  Malta sare kaudo Carixi (Kadiksi) linna, mis lõunapool Spania rannas. Siin otab tedda Wenne sõalaew, misga ülle Manti merre Amerikamale  tahhab minna. Taggasi tullemine peab seddasamma teed ollema ülle wahhe- ja musta merre Sewastapoli linna ja sealt Doni ja Wolga jõgge möda Nishni-Nowgorodi linna, kust raudte tedda Oktobri ku lõppetusseks jälle Zarskoje-Selo lossi taggasi toob. Andko Jumma!  head teed. sArmonäitus.j Just omma rigi puidest  ütle astudes, kui Prantsussemale reisis, on Keisri Herra Palakate wasto uut armo iillesnäitnud.  Ta on 1) kõik politika protsessid wiimsest mässamissest, mis weel Pole! on, anakeelnnd  ja seisma jätnud, 2) ust kaebdussi mitte ennam ülleswõtta, 3) neile, kedda nrrasadetud, lubba annud taggasi tulla, 4) ka neile, kedda Litawimaalt ärrasadeti, on sesamma lubba antud, kuid üksi preestridele mitte muido, kui kindralfeldmarschali  (grahw Bergi) isseärralikko loaga. Ja Parisis? Noh, selle hullo temp ei pea teiste sü ollema. Taggasi tulles tahta Keisri Herra Warsawi linna watama minna ja, kuida meie omma Keisrit ammo tunneme, ei ussu meie mitte, et Temma ühhe hullo parrast Parisis Warsawi teed käimatta jättab, isseärranis  kui kohhus wälja saab, et mõrtsukal nõumehhi ei olnud. sluditemp.j Te mis tahhad, rahha teuimisse peale, olgo õige ehk köwwer, on Ind id ikka kõige kawwalamad. Balta linnas lõunapool Wennemaal, olli arroto paljo wilja raudteel)owi kokko tulnud, mis seatud aeaks Odessas piddi otlema, kus laewad võtsid. Agga kui wiljaperremehhed pilleti läksid wõtma, piddid  ehmatades kuulma, kõik pitletid olla ärrawõetud,  nemmad piddada kaua ootma. Nemmad agga ei wõinud ennam odata, sest pääw ja tund otti kontrahtis nimmetud, kus willi piddi Odessas  ollema ehk nemmad sure kahjo sama. Mehki  ed kiskusid kahhe käppoga omma karwo peast, agga sellegi eest ei annud kegi pitletid, et wilja õlleks wõinud. peale panna. Mis pergel nüüd tehha? Seal tulli korraga abbi sealtsammast, kust hädda olli tulnud. ludikesed astusid wiljakaupmeeste  ette ja pakkusid omma pitletid müü, mis nad ollid ostnud, ilma et neil tarwis olli middagi sata. „Mis Tei' kahhetseb," ütlesid nemmad, osleb mei' käest pitletid, asteb pele ja seidab, mei' odab siin, ja Tei' ei rikkub  mitte kuntrakt." Muidogi piddid kaupmehhed  pilletid nende käest ostma, agga mitme kordse hinna eest! ludid tenisid Pari minutiga ennam, kui teine innimene mitme aastaga. Ja jah, Juut mõistab rahha tagguda, ja Nistlast petta, ei pea tennna mitte pattuks. Polamaalt. sTeotud nimmi.j Nago mõnni üksik innime kõlbmatta ello ja teggude läbbi teotusse alla langeb ja põlgtud saab, nõnda wõib ka mõnnikord terme rahwa jnres sündida, mis siis ilmsüta ja anwäärt innimessed nende seas neid on iggal aeal olnud ja saab ollema  teistega ühhes Peawad kandma. Nõnda on Polakad üsna õignssega ammo tiillika, riaka ja rahhuto rahwa nimme al. Nende mässamissed, werreshandarmid ja sallatapjad on ammo tutwad; ja praegune Parisi hullotemp ei olle wist mitte nende teotusse wähhendamisseks tehtud. Ja ammeti  on ka nende seas auwäärt innimessi küllalt, kelle südda sedda kuuldes wallutab. Nõnda kirjutab üks Polak isse: „Kegi ei ussu koddo, kui põlgtud  ja naertud Polanimmi wõeral maal on. Tuhhat teotusse jutto, muist tõssi, muist walle, rägitakse nende peale. Mitto kord ei olle koggoni  wõimalik, ennast Palakaks tunnistada. Ma teadsin kül, et mind koddo mo kergemele nuht-- 173