üllemate loaga, kes nende asja järrel peawad kulama, abbiellusse heita. 4) Soldatid, kes naesemehhed ja jälle tenistusse peawad minnema,  ehk kes enne tenistusse hakkatust jubba naesemehhed, ei tohhi omma naest ja lapsi mitte kasa wötta, sest et krono neile middagi abbi ei anna. 5) Sesinnane käsk ei putu agga mitte Orenburgi ja Siberi ma söameeste kohta. 6) Keik kässud ja tingimissed, mis ülleüldse soldatide abbiellusse heitmisse pärrast antud ja söawäe seadusse üllespandud, on luggeda 2084, 2087 ja 2088 punktis 3 ramatus  IV. jaus, ning jäwad omma täie wäe sisse. sKeiserlikkust wamilist.) Uhhe Peterburgi Wenne seitungi järrele, on meie armolinne Keisre Herra 21. Junil Jljinskist  ärra jälle koeo sõitnud, et seal 22. omma silmaga wäggesid ülle wadata, kas keik ommas  korras. Keisre Proua tahta künni 5. ehk 6. Zuli ku päwani weel omma lastega senna' jäda, agga siis ka Keisre Herra järrel  koeo minna. Kuida kuulda, on Suurwürst  ja Aujärjepärria 25. Junil Kopenhagenist  tahtnud wälja soita; wist ka koeo pole. Moskwast kirjutakse: 14. Junil, ösel, olli meil üks wägga raske wihma saddu, misläbbi keik maddalamad kohhad, kui järwed näitasid ollewad. Ka meie jöe wessi tõusis imme ruttuga  ning teggi mõnda kahjo neile, kes seal lähhedal ellasid. Warsawi kubbermangus, Polamaal, on pissukesses  Sdunskaja Wolja linnas, kus 5300 innimeft sees ellawad, 13. Junil suur õnnetus  sündinud. Nimmetud päwal olla seal ühhe ue Ewangeliumi usso kirrriko nurga kiwwi mahha pannemisse jures, wanna mäddand  pu kirriko kori trep, kuhhu paljo innimessi  olla peale läinud, mahha kukkunud ja ka üks ossa kori, innimeste kaela langenud. Kakskümmend innimest sanud seal wägga ärrapurrustud,  misläbbi nüüd ka kakskümmend perrekonda ommast toitjatest ilma janud. S.imbirski kubbermangust kirjutakse, et seal Korsuni makonnas rahhe hirmus suurt kahjo teinud. Sadda wersta pikkuti ja 8 künni 20 weröta laiuti, olla keik willi pöllude peal pur- ruks ma sisse peksetud, kust middagi ennam lota põlle. Sestsammast önnetussest kirjutakse ka Kurskist,  kus rahhe nisamma keik wilja põllud ärrarikkunud.  Rahhe terrad olnud kanna munna  surused ja mönned seas suremad kui anne munnad, mis paljo plek-kattusid ärrapurrustanud.  Umbes on 19,900 desfatini ma peal, keik willi jureni purruks peksetud ja peale selle on rahhe paljo sulg- ja muid karri ellajaid mahha lönud ja innimessed, kes parrajate wäljal  toos olnud, suurt wigga sanud. Ühtaego  on ka hirmus torm möllanud, mis paljo ello- ja muid maeasid ärralöhkunud, puid juurdega maast ülles kiskunud ja wiis kirrikud,  mönned rohkem mönned wahhem wigga sanud. Krimmi sare peal. olla rohho-tirtsud se aasta jälle wälja ilmunud ning omma pahha tööd allustanud. Agga enne neid olla kirjud räästad  üks linno suggo, mis seal wägga arwa nähha paar näddalat nende eel seal, neid otamas olnud; sest nad olla wägga maiad nende peale, kui nad alles nored ja ma seest wälja ronniwad. Õnneks, et üks sesuggune linno suggo on, mis neid kautab, muido teeksid nad neile weel paljo suremat kahjo. Zubba 7. Mail, olla sured räästa karjad Perekopi tee peal nähha olnud ning mitte wägga liig kaua ka nored rohho-tirtsud, mis ma seest, kui ussid, wälja puggenud. Kül saab seal keik ärrakatsutud, sedda pahha loma suggu kautada, agga tännini ei tahha ükski assi aidata; tewad igga aasta weel sealase rahwale hirmus suurt kahjo; laastawad põllud  ja heinamaad ni laggedaks, et paljas must ma järrele jäeb. Harkowist. sSurma Kuida tö nenda palk, se on jubba üks tuttaw  wanna sönna, mis Eesti rahwal wägga prugitaw ja ka üks wägga tössine sönna. Kuida Ria seitungis 146 numris loeme, on 10. Zunil üks 26 aastane Wenne tallopoeg, kes kaks innimest ärratapnud, surma nuhtlust sanud. Peaks se keigile, agga isseärranis 212