ja, et sellega mehhels räime möeta. „Ei, sõbrad,  sellega ma ei wötta, toge agga öige tembeltud  pang walja; meie kaup on täis rabha, täis möet." Nenda piddt siis sündima. Möisawallitsus  kulas keik järrele ja otsus olli: Sörwemehhed piddid 5 rubla trahwi maksma ja Wändra mees 20 kopp. pangest andma. Wimaks kutsusid kallamehhed ostjat mina eest ka middagi sama ja andsid paar käppo täit weel peale. Mees lugges need räimed ärra just 57 tükki 8 tobi wina eest! No seal olli maggo  ostjal maggo müal. Agga kes minast önne  otab, ei wöi jo ka parramat tahta. Wina  räimed maksid tal kopp. tük. - Olle rahhul! Kül õlleks hea, kui Eestirahwa seas nisuggusid  asjo ei sünniks. M. Z. Riast. Wöerad tömehhed. Et Saksamaalt  meie male törahwast on tellitud ja tulnud, põlle kellegil ennam tundmatta assi; agga need ollid keik seal malmis palgatud innimessed,  kellel siin, kui siamale jõudsid, perremehhed  ees malmis ollid. Saksamaal ei olle wist iggapäine saiasöminne ka mitte ni hõlbus, et törahwas sia tullewad tenistust ja leiba otsima.  Ommeti senni kui nad tellimisse peale tullid,  wöime arwata, et neid ehk suur palk, mis lubbati, on sia kutsunud: agga nüüd kulukse jubba Riast, et ka üsna tellimatta ja palkamatta  36 töinnimest üsna palja önne peale aurolaewaga senna tulnud. Meie arwates ei te sedda kegi mõistlik lusti parrast, et omma issamaad mahhajättab ja palle higgi sees wöeral  maal lähhäb leiba tenima, kui sedda omma!  koddomail wöib leida. Kui nemmad mitte tühja lotussega ei olle eksitud, meie maalt kuld mägzesid otsima, nago mönned meie rahwas neid muialt otsimad, siis peab wist koddone tenistus nap ollema ja nemmad on hädda parrast reisikeppi kätte wötnud. Mis agga hädda pärrast tehhakse, sedda ei pea kegi hastitsma.  Waesed wöerama innimeösed olnud esmalt Rigas, kui laewast mahha tullid, ilma niuuta ja peawarjota, kuuni head Ria kaupmehhed  neile ühhes kaubahones ulloallust lub- Vanud. Õnneks on nemmad jubba teisel pawal  tenistust leidnud. Et nüüd nisuggust asja weel saggedaste wöib tulla ja wöerad innimessed  sähharduste küsi juhtuda, kes ennam isse omma kui nende kasso peale waatwad, sepärrast sowiwad mönned head innimessed, et Rigas mehhed kokkoheidaksid, kes neile hea nöuuga abbiks olleksid, et ilma pettusseta tööd ja leiba wöirvad leida. Muidogi on se isseennesest  jubba kidowäärt assi. Wennemaalt. Samara kirri. Neil panvil tulli meile kaugelt Kasani linnast ühhe meie usso öppetaja käest kirri, mis Samara Eestlastest könneleb, ja sellepärrast olleme tedda  ka „Eamara kirjaks" nimmetanud. Ta ütleb lüyhidelt nenda: „Kui ma Märtsi kuus Samara makonnas ueste assutud Liwlanka küllas käisin, kussa Eestlased, kes keik ennamiste Tarto ümbertkaudo tulnud, ettama assutanud, siis pallusid nemmad mind üllewägga, et ma neile „Perno Postimeest"  peaksin murretsema, mis läbbi nemmad ennast omma endise issama ja sugguwendadega  weel otsekui ühhendud tunneksid ollewad. Hinda maksta ei jöua nemmad se aasta kül mitte, agga ehk Teie omma ja teiste söbrade armastus üllatab ni kaugele, sedda head neile waeste innimestele ka ilma hinnata tehha. Neid ollen sealt ülleültse 180 hinge leidnud, 40 Lutterusse usko ja 140 Kreka usko. Olge nenda head ja saatke neile, mis nad palluwad. Eddespiddi, kui nende jöud on kossunud, lubbawad  hea melega omma kullo peale „Postimeest"  piddada. Ma lodan, et Teie mind egga  neid ilma asjata ei lasse palluda. Nemmad  waesed innimessed on kül mödaläinud talwel kibbedaid päiwi kannatanud. Külm olli kange ja nende ellomaiad paljad willetsad turbla- ja sawwiurtsikud, mähhärdusi enne nende ellajatel ei olnud; ka on mitmed neist ärrasurnud ja hingawad nüüd Samara kõrbe laggediko muldas. Waene on nende luggu kül. Agga et nad nüüd kord siin on, siis aitko Jummal isse eddasi! Diwisioni-öppetaja Pundani. 148