pabogoid, kes weel surres hüüdnud: ..ellago keiser!" Parrast jahti prukost, mitte ennam, kui 30 röga. Zodawad winad, mis mitto kümmend aastat waggusi keldris magganud, piddand wälja tullema ja küllalist römustama. Te, kus peal ja tõld, kus sees keiser raudtee arest mõisa sisse sõitis ollid ued, ja töllake maksnud 60,000 pranki. Nendasamma 01. . nud keik kullast ja höbbedast sögi- ja joginõud  sekssammaks korraks ueste tellitud ja ausaste maksetud. Kes rehkendada möistwad, ütlewad, et üks ümmargune miljon ei lö weel ette, sedda kullo tassuda! No agga mis . se Rootsildil on? Kui sul 500 rubla on, siis wöid 1 rubla kül ärraraisata. Nendä on temmal miljonid» Agga mõtle sedda au: keiser, kes 37 miljoni ülle wallitseb, ennam kur pool päwa temmal küllalisseks, pealege Napoleon! kes piddi seal weel rahha  hoidma? Kas seal ei piddand Abraami poea südda hüppama? Meksiko asjad on ni kui nad on. Sealt ei tulle just mitte kuldsid sönnumid. Rahha maksab se södda hirmus, soamehhed surrewad, nago kärbsed, Amerika kollatöwwcsse,  agga kasso põlle sealt weel mingisuggust  tulnud. Agga Napoleon peah omma rahwale sähhärdusi mängust teggema, muido jääb neil aeg iggawaks; ja keige hullem õnnetus  wöib sest tulla, kui ühhe Prantsussel aeg iggawaks jääb. Nende wäewallitsussel on Meksikomaal, kus koddosid teesid ei olle, söakrami kanda, 1200 hobboeeslit tarwis, mis kaugelt Pöhja-Amerikast peawad ostetud ja laewadega todud sama tük ei tulle ennam  kui 4000 pranki maksma, ja need on hobboeeslid, muud middagi. „Ennäh, kui oddaw!" ütles wenne' naene, kui ta pühhadeks  5 kopp. munnast piddi andma. Oddawad hobboeeslid ei maksa ennam kui 4,800,000 pranki ehk 1,200,000 höbberubla. Mönned ninnatargad nurrisewad kül koddomail, neil olla saeatuhhande kaupa näljatsid törahwast, kes wabrikute seismisse pärrast töta seiswad ja leiwa järrele kissendawad, neile õlleks sedda  raisatud rahha tarwis olnud: no agga mis nisuggused teadwad, mis nad unnista- wad. Waesid on allati Prantsustel, agga mitte Meksiko södda. Arruldast mango peab kalliste maksma. Inglismaalt.  Znglisma  Neegri-söbrade selts on üht palwekirja üllema kirriko wallitsussele saatnud, et Neäripawal  keiges kirrikutes üht eestpalwet waeste Neegrite eest lasseks tehha, et Zummal nende rasket orjapölwe pea wöttaks löppetada. Ei tea, kui paljo Eestirahwa seast eile selle peale on möttelnud, et Zummal üksi keikide orjapölwe wöib pöörda? sÕnneto Sedda juhtub ma ja merre peal tihti. Ammuks se olli, kui Inglismaalt  sedda kulutasime, jubba tänna jälle! Ühhes kiwwisöe aukus ollid 238 innimest töös, kui Gasi pölleminne wälja peasis. Kül püti ka kustutada, mis agga middagi ei aitnud. 55 meest said surma, 18 raskeste hawatud. Neist on 29 leske naest ja 77 waestlast mahhajänud.  Zummal trööstigo neid! Arabiamaalt. sTürklaste Hiljuti aeas kange torm 15 Jnglisma laewa madrust Arabia randa, kust nad abbi lootsid. Agga nenda kui mehhed mäele astusid ja Jummalat tännasid, et wee surmast ollid peasnud  ja toito wöisid nõuda, kargasid Muhamedi  usko küllarahwas nende peale ja tapsid neid ärra. Ugga Inglaste söalaew tulli pea madrussid tagga otsima ja ähwardas keik sedda paika tulle ja möegaga ma pealt ärrakautada,  kui kurjateggiad mitte wälja ei piddand  antama. Seal todi siis 20 meest laewa  üllema kätte üllespua, kedda ööl di süallused  ollewad. Nenda on Türgi asjad, kedda Inglased isse iggawisi püüdwad wabbandada. Vo« der Censur genehmigt. Pernau, den W. December 1862. 7 Teadaandmissed. Eine in Pernau wohnhaste anständige Familie  wünscht junge Mädchen in Pension zu nehmen. Näheres in der hiesigen Buchdruckerei.  .