Türgimaalt. sSöddimissed Kandea Kuida Mai ku essimeste päiwi sees Kandea sarel werri jooksnud ja wöidud läinud,  sest loeme Ria seitungis: ..Mehmed Pasha  olla kahte korda kutsunud saarlaste peale wöito sada, sanud agga möllemil korrail sure kahjoga taggasi lödud. Peale selle, kui Omer Pasha I. Mail Kallirati lähhedal saarlastega  kaunis kibbedas lahhingis olnud, olla ta taggasi tagganenud ja öseks kolme küllasse omma wäggedega korterisse janud. Teisel päwal, kui sealt ärraläinud, lasknud ta keik kolm külla pöllema südata ja issi läinud Argiropoli  pole, ja 3. Mail olla ta Atsonas otse nendasamma piitsa sanud ja paljo mehhi kautanud. Seal olla nad päwa otsa tööd teinud, künni ta wimaks pöggenema pannud ja hulk mehhi söa platsi peale mahha jätnud. Sealt läinud ta jälle Argiropoli taggasi, kus ta ennast ueste ue wöidude wasto walmistanud.  5. olla ta jälle Utsona peale läinud, sanud agga jubba tee peal saarlastest terretud ja se termis põlle tal suggugi mele pärrast olnud. Kui jälle nelli tundi ollid teine teist raiunud, piddand mehhike ümber pöörma ja omma tultud teed taggasi minnema. Wimases  kohtas olla kristlassed ösi nende peale läinud  ja se olla neile suurt kahjo teinud. Arruto  hulk hawatud sanud Suda linna widud. Kandia saarlassed olla ka neis kahhes lahhingis  200 meest söaplatsi peale jätnud ja kaunis  rohkeste hawatuid piddalitesse kandnud. sSultani reisist  Konstantinopolist  kirjutakse, et Sultanil nöu olla kahhe  printsiga, Mürad ja Hamid, Parist sõita, et ka sedda suurt mailma näitust, mis seal praego on, omma silmaga nähha.  Lähhäb  se tõeks, et Sultan Parist sõidab, siis on temma se essimenne Muhamedi ussuline würst, kes ristirahwa made sisse tulleb; enne tedda põlle kegi käinud. Se peaks meid kül wägga römustama ja meile sedda lotust andma, et ka seal rikis, mis tännini weel wägga tuggewa pimmedusse ahhelas kinni,  koido walgus tõusma hakkaks ja rahwas öppetusse läbbi õige tele juhhatud; agga parraks!  se lotuö on kui üksik õieke mis pakso lane sees, kuhhu päike peale ei paista ja sepärrast  ärranärtsib; ka seal sünniwad wee! asjad, mis hirmsad kuulda. Seal on Türgi söa -wäggede üllem Kandia sare peal hallastamata  57 külla ärrapölletand, kus keik ärrapöllenud,  mis rahwal Loidusse ja mu warra polest sees olnud. Peale saea naesterahwa ja laste on seal surma sanud. On se kellegi söapiddaminne ja weel pealegi meie päiwil, kus ommetige walgus iggale pole paistab, et waene naesterahwas ja nõdrad lapsed ilma süta peawad hirmust surma sama? Woib seal kül lotust olla, et asjad parremaks lähhäwad? Kust wötta! Käigo Sultan kül sadda kord päwas Parisis, egga ta weel keik Türgi riik põlle, kes seläbbi ümber pöördud saaks. Ehk nad kül jubba omma soapiddamisse õnnest ärranähha wöiksid, et ümberpöörmist ja öppetust  haddast tarwis; agga nende silmad on kinni, et nemmad nähhes ei näe ja kuuldes ei mõista! Tähhelpanna: Olleme jubba kord sest könnelenud, et Perno kihhelkonna laulo seltsidel se nöu olli üht laulo pühha piddada; tänna woime ka päwa nimmetada, mil ja kus se saab petud. Annab Jummal meile wimasel Suisti pühhal hea ilma, siis saab se pühha sel päwa! Ulo mõisas petud. Prowi petakse teisel pühhal parrast lõunat Pernus Elisabethi kirrikus. Annaks Jummal, et keik hästi korda lähhäks. Kirjawastussed. W. D. in P. Tänname Teie kirja eest, mis läbbi meie eksitust meile ollete silmade ette tonud ja römustame, et se assi mitte tossi põlle. Meie põlle sedda ka mitte Moskwa, waid Ria seitungist wötnud ja senna on ta Moskwa seitungist libbisenud. Sedda õiendust olleme ka sealtsammast leidnud ja ka ülleswötnud, sepärraft ei woi meie Teie kirja mitte ennam kasa wötta, sest kaks kord übhest asjast kõnneleda  ja weel pealegi übhes numres õlleks liig ollewad. Leiate Teie wast ka muid asjo, mis arwateMeie lehte passiwad,  siis olge head ja saatke, agga mitte meie, waid mew armsa Eestirahwa kassuks. Ellage terwisega! 173 Verantwortlicher Redacteur: E. F. LorenZsonn Lon der Censur gestattet. Pernau, den Z 3. Mai 1867. Teadaandmissed. Perno kassa-kohhus annab seläbbi teada, et Üllejöe allewil üks krutrahha plats M