„Agga kannata, Postimees! Eile sain jälle mehhega kokka, ja temma näggo olli palja rõõmsam. Warras kelm, olla amme külla mees, perrepoeg J. A.") tulnud essimessel päwal Willandi ladalt iaggnsi, wõtnud ose naabri loma sõnne küljest ja lasknud jälle Willandi pole ja sealt weel mõnni werst mäda ja pakkunud Lodi kõrtst jures 25 rubla eest loma müa, mis peale 50 rubla wäärt on. Ennäh, ausad mehhed Läbbanud warga kinni ja tonud Willandi Ma-kohto ette, kus ta omma tempo  tuunistand. Omma poolt mehhed tunuud hobbuse warsi ärra: „„Se on jo meie ülleaca mehhe Tõnno J. hobbune!"" Loom antud kohto pealt nende kätte, perremehhele koeo wia. Warras  otab nüüd omma palka ja Tönuo tännab lummalalat." Perns kiHHMonnast. sTullekahjo.^ Perno poolt tullewad kurwad sönnumed: „Lihhawõtte  essimessel pühhal, kui meie parrajast kirrikus knrilaulude ja passuna healega Innunala  tenistust piddasime, hakkas Perno saksa kirriko kantre Rosenbergi maea, mis 6 wersta linnast  kangel, Mste põllema. Kanter olli isse linnas kirrikus, kui sõnnumed järrele todi: „Maea põlleb!" Kui koeo sai, olli kattus jubba mahha langenud. Muud ep olle wäljasadud kui üht sömalauda ja mõnued tolid ja padjad, keik mu ellamisse kraam olla sisse janud. Silmameega olli kanter isse kaebanud, et temma kahjo 2000 rubl. suur olla. Tulli olla toast hakkanud, agga teadmatta on, mis läbbi. Pemojões on jeäd teisel Pühhal wäljaläiuud. Nago sedda ennegi olnud, uppunud tänuawo jälle üks mees, nimmega  Bernhard Baumgart, jõkke ärra. Ta tahtnud  mees essimessel Pühha õhtul pulwärgi kohhast  ülle jeä minna, agga kukkunud sisse. Essimest  korda rabbelenud kül wälja, agga jeä murdnud  teist korda jälle sisse'ja siis on õnneto mees jeä alla kaddunud! Ta surnokehha ei wõiuud kegi otsima nunna." Se on hirmus luggu, et innimesfed iunimcssi ui mähhe wõiwad uskuda! „Pari näddala eest tulli üks eesti rätsep Kerro kõrtsi (Wandra kihhelk.) omma endist õp- piperremeest watama, ja kui rohkest tööd õlleks,, tahtis tedda awwitada. Senna juhtus ta ükK Kõo wallamecs, kes ennast kitis wüljaõppind rätsepa-selli ollewad ja Peterburgist tullewad. Se olli eesti rätsepa õnneks, et wõis ehk temma käest middagi jure õppida. Heitsid siis nõu kokko jq tahtsid seltsis tööd tehha. Nenda läks mõnni aeg eddasi. Agga ühhel homnuknl tõusis eesti rätsep  lillesse, tahtis pätsid jalga panna: ei õlle! otsis onuna sapaid: ei õlle! otsis palitoot, kus 3 rubl. rahha Laskus: ei olle! hüdis „Peterburgi  rätsepat:" ei olle ka mitte! No kas ep olle hul luggu, kus need asjad keik jänud? Mis nüüd muud heaks nõnuks, kui laenas mõisa poisi käest sapad jalga ja lippas järvele. Paides kaddusid  jäljed wahhel käest arva. Wimaks leidis onuna tutwad sapajäljed Willandi poolt tee ärest jälle lillesse ja se olli hea, sest rätsepa jallad piddid jo sees ollema. Tulba kõrtsist wõttis weel. paar mehhi kasa ja lippas jälle järvele. Paidest  5 wersta kaugel paistis „Peterburgi rätsep" püüdjate silma. Kül püdis weel padrikusse kargada,  agga sadi ommeti kätte ja widi Paide tag-- gast. Püdis' esmalt ka salgada, agga ei aitnud. „Agga mis nüüd palja uurimesse käest wotta? Pool rahha olli jubba ävravaisatud ja palja jallo ei wõinud ty jada. Seal ostis eesti rätsep Lemmale soldati kaest weel sapad jalga (paar wanna pastlaid õlleks kelmile Head kül olnud) ja jättis tedda senna paika. „Olleks se noor, priske Kõo mees (temma nimme peaksime ka teadma) parrem koes janud ja põllomehhe tööd teinud, ta õlleks kümme kord ausam mees olnud, kui nüüd selli nimme al, kaltsud kaelas, möda maadilma hulkuda ja Eestini  nime teotusseks ellada! Sedda Nwiksid eesti lastewannemad tähhele panna. Kaswatage omma lapsi holega ja kolitage neid, agga ärge arwage mitte, et neid põllo tööst ärralahhutada, iggakord laste õnneks on. Teie tunnete sedda eesti wanna sönna: „Ammetmees aeoti rikkas, põllomees polline rikkas." Meie wannemad on tõeste teadnud, miks nad sähhärdust sönna ülleSse wõtnud. Aiast. sLihw landi ma-päwast.j „Ria seitung" Nr. 78 ütleb sest nattuke ollewad kuulda sanud. Ennamiste on ka seal need asjad, Mis 2) Siin pallume wagga, meile kelmi nimme ollati teada anda, kui tuntud mees on. Kes hundi eest tahhab hoida/ peab hunti tundma, E- P> 136