rigi minister wäljama asjades, siis peab Hustriä  malmis öllema, et Preisi poolt temmale tösliko jutto saab rägitud." Mil kombe! nad ' töeliko jutto samad aeama, põlle kirja sees seisnud, on agga isseennesest mõista, mis need sönnad tähhendawad ja mis nad peawad ütlema. ..Siis seisab kirjas eddasi, et grahw Bismark mitte ükspäinis ei ähwarda, maid ka wägga lahke lubbamas olla olnud. Ei seisa Austria ennam grahw Beusti pöidla al, woib ta julge olla, et Preislane ta keige trüim söbber on, egga sa ta seestpolise asjadesse  putuma." Sedda piddago nüüd Austrialane  meles ja tehko, mis ta mitte teggemata  ei woi jätta. BelgiaZsssalt. Sealane rahwas ellas jubba ammugi lotusse ja kartusse wahhel, Jenbe/.krAnprints olli jubba ammugi raske Haige. Ehk kül tohtritel, kes allati ta ümber ollid, lotust olli , et haigus ello pole pidhi pöörma, ommetige Zummala tahtmine põlle innimeste tahtmine; 16. selle ku päwa ösel panni kronprints silmad kinni ja omma kunninglikud  wannemad ja keik Belgia rigi rahwast  leina ridesse. Kunningas issi olla omma armsa poea surma läbbi ni ärranörgastud, et tohtrid temmale piddand aadrit laskma, muido õlleks ka ellokartust jures olnud. Kunningana,  kes rüooimatalt ööd ja päwad haige wodi äres istunud, olla sedda raskust mis selle surma  labbi ta peale tulnud, paljo surema kannatusega  ärrakannatanud. Surnu kehha janud  kalli rohtudega sisse wöitud. Kunningas  olla käsknüd, et Mattused koggoniste uhked  ei pea ollema, maid keige suremas leinamisses  tehtud sama. Vormi herra käe läbbi osten 50 jkoppikat waeste jauks sanud, mis G. W. Eddise mõisast  temmale se tarwis olli saatnud.. M. Bergwitz, Perno ma koggoduse öppetaja. 31 Verantworüicher Redacteur : C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 21. Januar 1869. Teadaandmissed. Perno rae-kohto polest kusutakse keiki ja iggaüht> kellel pankroti jänud 2. gilde kaupmehhe Johann F ri e d r ich F a b r iZ i u s e ehk temma nimmel kauplemise  käest middagi õigusega nõudmist peaks ollema,  kue ku aea sees, se on keigehiljemast künni 16. Juni ku päwani 1869 rae-kohto ette omma mölla surust ülles andma ja tõeks teggema, mis peale selle termini ennam wasto ei möeta; otse nendasammoti kutsutakse ka neid, kelle käes temma asjo ehk kes Lemmale wötgo, sellesamma aea sees raekohto  ette, neid asjo kätte toma ja wölga ärratassuma;  jättab kegi sedda teggemata, langeb parrast  kange trahwi alla. Pernus, rae-koea peal 16. Januaril 1869. Rae-kohto nimmel ja selle polest: Justits pürjermeister F. Rambach. M. 152. Sikkertär Schmid. s Perno wogtei-kohhus annab raekohto kässo peale 21. Detsembri! 1868 M. 3031 teada, et allamal seisawad krundid, kelle eest maea maksud kronule alles maksmata, kõigekõrgemalt kinnitud seäduse 25. ja 26. paragrahwi järrele awwalikult peawad ärramüdud sama ja mäljapakkumised on 10. ja 12. Webruaril se aasta, enne lõunat kello üksteistkümmend  üllemal nimmetud wogtei-kohto ees. Linna sees: 1) Schroppi pärriate maea M. 31/30. 2) Wasse-seppa Johannsoni pärriate maea M. 28/145. 3) Pürjer W. Sieberti maea M. 44/195. L. Allewil i. kwartalis: 4) Peter Kusiko maea M. 250/23. 5) Annus Saari maea M. 134/158. 11. kwartalis: 6) Rentniko Karl Jürgensi maea M il/168. 7) Preilna Sada ch omi maea M 150/192. . 8) Tementi Saweljewi maea M. 43/340. IH. kwartalis: 9) Adam Andreist pärriate maea M. 52>365^ 10) Geo r g Adleri ellomaea M. 75/376. 11) Kingseppa Hanseni maea M. 82/383. 12) Luise Parochowi maea M. 101/404. 13) Lesse Marri Mihkle maea M. 139/430, 14) Kristian G. Theurichi pärriate maea M. 144/461. 15) Lesse Marg. Tietsi maea M. 160/454. 16) Pesso maea (Badehaus.) M. 177. 17) Pookbindremeistre Metzneri maea. 0. Ällejöe allewil: 18) Peter Wira maea M. 8. - 19) Hans Honigstoki maea M 665. 20) Jaan Pruusi maea M. 69. 21) Mihkel Petersoni maea M. 72. 22) Maddis Nikolai maea M 79. 23) Maddis Matsoni lesse maea M. 94. 24) Mihkel Trehwi maea M. 105. 25) Mihkel Kristiansoni maea M. 137. Pernus, wogtei-kohtus 14. Januaril 1869. Oberwogt Brakmann. M. 42. ? Sikkertär A. G. Mors. s Perno wogtei kohhus annab rae-kohto kässo peale 19. Nowembril 1868 M. 2692 seläbbi teada, et