hoidmissest ehk kauplemissest rahha pabberitega  senni aeani on kokko tulnud ehk eddespiddi  saab kokko tullema. § 36. Tallokohha ommanik, olgo temma koht mõisa wastamissega ehk ilma wastamats ärramüdud, seisab jubba ennegi pantpriwe wölla eest, mis temma tallokohha peale kirjutud  on, ilma et temmal teiste pärrismöisa pantpriwe wöllade eest wastamist õlleks. § 37. Otse kui kredit-kassa liikmed, wahhe piddamata, ühhe teise eest wastawad, nendasammoti  peawad ka tallokohtade ommanikud iggaüks omma pantpriwe wölla surusse järvele kostma, olgo temma makoht pärrismöisa wastamissega  ehk ilma selleta kredit-kassa abbiga ostetud. Z 38. Kui siis selle ülleüldse wastamisse parrast, kellest kredit-kassa seltsi liikmed teine teise wasto ossa wöttawad, pärrismöisa käest suremat makso peaks nõutama, kui muul aeal, siis peab kredit-kassa abbiga, pärrismöisast ärramüdud  tallokoht, omma pantpriwe wölla surusse  järrele sedda kullu aitama kanda. Z 39. Et kauba kontrakt kredit-kassa allama  wallitsusse polest saaks heaks kidetud, peab kontrakti sees nimmelt ülles pandud ollema:  1, kas tallokoht orjusse ehk mõisa ma jaust on; 2, kas tallokoht on pärrismöisa isseärralikko  wastamissega ehk ilma selleta ärramüdud; Z, ostist selge tunnistus, et temma sedda pantpriwe summat, mis kredit- kassa üllem wallitsus ostetud tallokohha peale on lubbanud  ehk weel saab lubbama, kui omma wölga ennese peale tahhab wötta, ning 4, et pantpriwe wöllal seadusse järrele essimenne  wölla kinnitus tallokohha peal keige teMma jädawa warra ning maea piddamisse tarwitustega peab ollema ning jama, ja et temma weel peale selle omma koggokonna liikwa  ning likumatta warraga omma -pantpriwe wölla eest tahhab seista ja ennast keikis, mis kredit-kassa seltsi polest peaks weel kinnitub  ehk seatud sama, wasto tõrkumata allandada,  muido saab pantpriwe wölg lemmale kohhe ülles ööldud. Z 40. Kredit-kaösa kohhane allam wallitsus  annab pallumisse kirja peale, mis teiste kohto kirjadega sisse sadetakse, omma seadusse ramato ning selle seadusse järrele otsust ja annab sest asjast üllema wallitsussele teadust. Z 41. Allam wallitsus annab tunniskirja, et temma ommalt poolt tallo asseme ärramümist  heaks kidab ning sette peale kirjutud pantpriwe  laeny ei kela. § 42. Allam wallitsus annab ilma keelmatta  lubba, et kauba kontrakt, mis temmale on ettenäidatud ning temmast heaks kidetud, kohto polest saaks kinnitub. Z 43. Kui ühhe talloasseme peale, mis ilma mõisa wastamatta on ärramüdud, pantpriwe  laeno lubbatakse anda ja seks peaks tarwis  ollema üht suremat pantpriwet lahhutada ehk pissemaks tehha, siis lasseb pärusmõisa ommanik sedda suurt pantpriwet ärrawahhetada  ning pallub sellesamma summa eest weikessi pantpriwi lubba. H 44. Kui mõisa pantpriwe wõllast üks ossa talloasseme peale tulleb kirjutada, siis woib se esmalt saearublaliste pantpriwedega sündida, kui laeno summa wähhem on, kui 500 rubla; on laeno summa agga surem, kui 500 rubla, siis woib se sesugguste pantpriwedega  tallitud sada, mis 50 rublased on. Sesuggused on: 550, 650, 750, 850 ja 950 rublased. Meie nöu on tänna sedda asja löppetada, sest et paljo meie söbradest ennast selle ülle olla pahhandanud, et ülleüldse sest olleme könnelema  hakkanud ja wiskawad ninna peale, et asjata rumi olleme raisanud. Kui paljo neil seal jures õigust, sedda peawad luggejad isse teadma, meie jättame otsuse andmist nende omma holeks ja pallume sest meile teada anda. Et sedda wöerakele sönna „pantpriwe" olleme  prukinud, tulleb sest, et seädusses nimmetud  sönna ei tahtnud ümber pöörda, waid nenda jätta, kuida ta seal seisab, se tähhendab agga meie kele ni paljo kui ..wöllakirri" ehk 76