Perno Postimees ehk Näddalileht tSSS Seitsmes kesknäddql 3. Julil.^ aasta. Ses lehhes seisab. Jssama-armastus. Ommalt maalt: Weel nattuke meie öppetaja lahkumissest. Janitullest. Saddama ehhitamissest. Koolmeistride kirjadest „Eestiseltsile." Suurwürst Aujärjepärria teereisist.  Tullekahjo.  Õhtopoolt söakömmin. Pappide õelus. Mässajate Mõrtsuka tembud. Mässajate surnomatminne. Wöeraltmaalt: Preisimaalt. Jtaliamaalt. Prantsussemaalt. Inglismaalt. Jutto jätkud: Tolgo Mats. Jssama - armastus. Issama - armastus on kallis assi ja auustqb  iggameest, kelle süddames ta ellab. Ühhest  innimessest, kes nago warres igga wälja peal wöib ellada, kust ta agga kuhhelid leiab, ei peta mitte paljo luggu. Igga lammas armastab ja otsib kül parremat rohhomaad, kui sedda oigel kombel leida on, agga igga lammas armastad ka omma lauta ja pörab senna jälle taggasi. Kes ennam omma issamaad  ja sündinusse paika armsaks ei pea, se ei pea middagit ennam armsaks, on rummal ja teeb parrem, kui omma head otsima lähhäb, siis on üks ilmaasjata lige teiste seas wähhem.  Mis tal parrast öhkada ja leinada on, sedda wöib siis kiwwide ja kannudele kaebada; sest kes wöib sedda last awwitada, kes parrem  wöeras wankres kui omma emma sülles tahhab hingada. Agga ial ei paista õige issama-armastus ennam wälja, kui neil päiwil,  mil issama häddas ehk hädda lähhedal on. Igga kallis assi on siis keige kallim, kui käest tikkub kadduma. Sesamma luggu on ka meil nüüd nähha. Meie issamaad ei jõua kül kegi waenlane meie käest ärrakiskuda, agga jubba se paljas mõtte, et waenlastel se kurri nõu wöiks olla, meie armsa issamale waewa tehha, aeab keige allamate süddamed pöörlema ja susönna ning kirja läbbi omma kalli Keisrile tunnistama: ..Wimast koppikut  ja wimast werretilka olleme meie walmis issama altari peal ohwerdama, kui sedda peaks tarwis ollema!" Jah, nenda se on igga õige rahwa jures ning ei wöi teisiti olla; sest mis innimessel kallis on, sedda kaitseb temma ihho, hinge wäest. Agga ma tahtsin üht kenna luggu Preisimaalt  könneleda. Tännawo 50 aasta eest taggasi ollid Eüropamaal kibbedad pawad ja keige kibbedamad Preisimaal. Kuida teame, olli sel aeal wanna Napoleon..Punnapart" maid ja rahwast tallamas ja tapmas, küllasid ja linnasid pölletamas ja kurja teggemas, mis ükski sulg ei jõua üllespanna. Ma nimmetan  agga mõnned suremad lahhengid, et arro same, mähhärdune ellowötja se olli. Marengo  linna al söddisid 14. Zunil 1800 aastal 32,000 Austriameest ja 28,000 Prant-