Agga meie trööstime ennast sellega, et se kellegi rahwa jures, mis ni kaua raske ihhokoorma ja pakso waimouddo al piddand ellama, paljo ergem egga ruttem ep olle läinud. Sowida õlleks weel paljo, agga mitto asja, mis sowida ollid, on ka jubba sündinud, ja selle eest anname tänno. Tossi on kiil, mitto ei tea, mis tahhawad, mitto ei te, mis Peawad, agga mitto jälle ommeti teadwad ja tewad, mis peawad, ja se annab lotusse kinnitust ja tö mõnno neile, kes süddamest meie rahwa eddasisamist iggatsewad. Terwe rahwa meleürratust ja ellomuutmist ei wõi mitte ülle põlwe murda; ja kui se eddasi hakkab minnema, siis ei panne kegi mõistlik immeks, kui seal ka töös ja kõnnes asjo ettetulleb, mis ennam laste, kui wanna innimeste tehtud ehk kõnneldud näitab  ollewad. —' Wvrro poolt kirjutakse meile nõnda: „Eesti Postimees tõi meile Nr. 34 kronimissepühhaks  ue kenna pildi, kuulsa keisri-lautoga,  mis ka 26. Augustil meie Krttneri Palwemaeas  mängokonga lauldud sai. (?) Seddasinnast 13. kronimisse pühha õhtut Pühhitseti siin essimest  korda palwemaeas. Seks olli Krüneri wallameeste hole lübbi kirju lattide ning mu rohke tullewalgussega maea wägga illuste ehhitud. Nahwast olli ni paljo kokkotulnud, et rumist pudus  tulli. Neljast mehhest said kõnned peetud, ja nende seast ollid 2 Maarja kihhelk. koolmeistrid.  Kõnnedes rägiti endisest õnnetumast ja nüüdsest õnnelikkuma parranemisse aeast meie issalikko  Keisri Aleksandre wallitsusse päiwil, kus ni mitmed asjad ihho ja hinge polest sigginewad  ja sedda parrem eddasi lähwad, kui rahwas  isse omma kolide eest murret hakkab kandma,  mis siamale alles nõrk on, sepärrast ka kolid nõrgad. Lõppetust tehti süddamelikko palwega. Ni paljo kui meie silma ja kõrwa Putus, ollid kõik rõõmsad. (?) Meie tänname sepärrast Maarja koolmeistrid ja Tarto mängokori, kes meid mõllemad  ollid rõmustanud. Nõnda olli luggu ja meie arwates õlleks hea, kui mitte meil üksi nõnda ep õlleks olnud." Tarto ja Wirro makonnast. sSool tuim ja walgus wakka al.j Jggamees teab kui wägga süddamelikko ja wässimatta tru holekandmist  meie kolid weel tarwitawad; sedda wallusam on siis kuulda, kui monnes kohhas ka k o olme ist rid e en neste peale kaebadakse, kui olleksid nemmad holimatia mehhed, tuim sool ja wakkaallune walgus. Kui mitto gradi nisugguste  kaebduste sees tõt on ehk mitte ei olle, ei üllata meie iggakord läbbinäggenia, agga hul õlleks jubba kttl ja suur üllekohhus meie noresuggu  wasto, kui muistgi kaebdust tossi õlleks! Meie tahhame siin neist kaebdustest kahte nimmetada,  agga koolmeistride nimmed ja ellokohhad se kord weel omma teada jätta. Tarto makonnast kirjutakse meile ühhest kohhast nõnda: „Kui sa Willandi konwerentsi  protokollist kõnnelesid, siis olli seal paljo sees, mis wägga tarwis tähhelepanna, agga parrako, ei mõtle kõik selle peale, waid lemmad  igga waimo, kui agga hea palga sawad, isseärranis seal, kus koolmeister ühhelhobil ka wallawannem on. Meie kihhelkonnas on üks koolmeister wallawannem ja weel paar teisi walla  tallitussi temma käes, seal jures on ta wie päwa perremees ja wimaks ka koolmeister. Mis agga kõige hullem, on se, et need wie päwa maad kolmes jaus on! Koli jauks on 140— 150 last. Mitmesse jakko peab sedda meest nüüd sama? Ka kui temmal hea tahtmine õlleks, ei wõiks ta middagi suremat head sata. Ja kui tal nüüd ammeti truust ja head tahtmist mitte ei olle, mis siis? Et assi sel wisil ei lähhä egga nõnda tohhi jäda, ollid õppetaja ja muud kihhelkonna wannemad nõuuks wõtnud, koolmeistri ammetit teise kätte anda. Koolmeister sai seatud  wisil ammetist lahti ööldud, agga nüüd tulli seddamaid wälja, ei sure hulga kolidel alles wilto allusmüür on. Koolmeister on kül walla, agga kolikoht ja ma alles mõisa omma. Koolmeister  lippitses mõisas ja ma perremees ütles: „Kui teie tedda ammetist lahti lassete, wõin minna kolikohta temmale kinkida, ja siis Pango wald ommad lapsed kuhho tahhab." Imme kenna! Mis piddi nüüd wald teggema? Iõudo ei olnud seddamaid kolikohta ärraosta, noh, parrem siis ikka, kui neil üks pu on, kuhho alla lapsed kokko käiwad; et sest puust laste waimoroaks middagi wilja mahha ei tulle, teadwad  kõik, agga mis tehha. Sool on kül tuim, agga peawad ommeti sola nimmel prukima. Põlle siis immeks panna, kui eesti taimed mõnnes  Paikus ni kängo jäwad. Kui koliammet 283