kohhe sada on, agga ta hobbused ei teninud päwas mitte ni paljo kui se wes si maksis, mis hobbused jõid teine kullu jäi üsna tassumata, kassuft polnud juttugi— piddi ettewoetud nõu järrele jätma ja hobbusid muial prukima. - Minnewa sui allustas üks seppameister sedda asja jälle ueste ülles ja panni katseks kaks hobbust  seks wälja ja neil olli kauniste tööd. Süggise  pole tekkisid jubba paar tukka jure, agga ni pea kui lummi mahha tulli, kaswas nende arru iggapäwaga, et praego jubba 13 sani, kellel omma nelja-jalgne ees, platsi peal seiswad.  Neid prugitakse ni rohkeste, et saggedaste  keik korraga sõitmas on. Noh, küllad kaswawad monni weel jure. Riast. sKonwent. Lihwlandi ma mõisa wannemad on omma konwenti 11. Januaril  löppetanud, piddid jo 15. koddo ollema,  kus nekrudi wötminne hakkas. Paasto  ku sees tahtwad jälle Lanstoa nõu piddamisse  parrast kokko minna. Küllad same siis parrast kuulda, mis asjad seal ötte tullewad. Niamaalt. sTalline mürristaminn  Ruhja söbber kirjutab meile, et nende jures 4. selle ku päwal kello ühhe aeal, kaunis  walli mürristaminne kuulda ja wälko heitminne  wasto hommikut nähha olnud, mis meie jures kesk talwe aeal üks wägga arru assi on. Tartust. Se on jubba wanna tuttaw assi, et neil warsi parrast kolme kunninga Pühha jäärmark hakkab, kuhhu liggidelt  ja kaugelt kaupmehhed kokko langemad, kes omma iggapäwast leiba otsima d; et agga aastad mitte wennaksid põlle, sedda tunneme omma pölludest, sest nemmad ei kalla meile mitte igga aasta ühhewört sülle, waid kord wähhem, kord rohkem ja nenda ka kaupmeeste  luggu. Wist on minnewa aastane jäärmark  paljo kaupmehhi ärrakohhutanud, jänud se aasta ennamiste tullemata. On kül jälle ust nende assemele tulnud, agga ommetige mitte ni paljo, kui tullemata jänud. Ülleültse kaebatakse, et kaupleminne ja keik muud asjad olla nattuke kammitses; takkitseb kaupleminne, siis on otse kui werri soonde sees kinni; ello waewalinne! Tartust tullewad meile need wägga kurwad  sönnumed, et Noo öppetaja Andreas Pridrik Lezius, kes aasta kolme eest Testamaalt  senna sai kutsutud, 10. selle ku päwal,  öhto kello pool kuus, rist többrsse ärra surnud; ta põlle mitte täit wiit päwa haige olnud. Sedda kallist meest ei leina toest mitte üksi ta lesk omma wie poeaga, waid keik Nõo kihhelkond ning paljo teisa, kes sedda armast meest on tunnud. 1807 aastast sädkk on temma se seitsmes öppetaja ses koghodusses. Issand! kes sa omma süllast õlled ärrakutsunud,  anna selle koggodussele jälle oige pea üks temma warilinne tru töteggia ja hinge karjane! Tallinnast. sLanstoa nõupiddamin- Eestima mõisa wannemad ollid Jöulo kuul monned päwad Lanstoa pea! koos, kus neil monni assi häddaste olli tarwis läbbi räkida ja kelle parrast ka nõu piddasid; nende  seas on ka se assi ette tulnud, kuida eddespiddi,  kui rohkem pärris-ma perremehhi saab ollema, krono ja muud maksud peawad jaggatud sama. Kui sedda risti ja pöegeti ollid läbbi räkinud, siis ühhendasid wimaks nenda> et keik eddespiddised maksud keige pärris-made  peale peawad jautud sama, olgo se pärris mõisa, pärris-ma tük ehk ka pärris tallokoht, iggaühhele temma surusse järrele. Sedda omma nöupiddamist ja arwamist on nad üllemate kätte läbbi wadata ja kindlaks kinnitada andnud. Kuramaalt. sßahwa Jälgi põlle se hea, kui rahwas keikide jutto wöttab uskuda, se sadab ikka, olgo hilja ehk warra, risti ja willetsust nende kaela. Kuramaa! ellab kaunis rohkeste Preislassi ja ennamiste Dünaburgi linnas. Need kelmid annud Kurama  tallorahwale nöu, üht palwe kirja kuhhu ommad nimmed alla pannewad sealt söa-wäe üllema kätte kirjutada ja tedda pal- 29