ma. Sest sadik ei küssi kegi ennam Italiamaal, mis Austria arwab. Agga Austria peaks ka ärratuudma, et Wenetsiat kinnipiddada, temma rammo wäljakurnab ja kümme kord ennam maksab,  kui wciärt on. Ta peaks ni hästi Wenetsiat lõuna pool, kui Holsteini põhja pool mollemaid rahha eest ärraandma, sest et kumbgit isse kaua petud ei sa. Sellega õlleks sõahirm lõuna ja põhja poolt lõpnud ning Austria wõiks kassinat rahhakoppikut kokko hoida :c. zc. Kas Austria keiser sähhärdust nõu saab wastowõtma ehk mitte, sedda meie ei tea; agga rummal ei olle nõu mitte. Zlngttsmaalt. Ministri surm.j Kuida telegrahw kulutab, Inglaste wanna kulus üllem minister Palme rston olla 6. Okt. ärrasurnnd. Temma ei olnud mitte ennam uddohabbe, waid 8. Okt. 1784 sündinud, se on 2 Päwa wähhem kui 81 aastat wannaks sanud. Küllad teme temmast parrast pikkemat jutto. jTorm id.j Põhja pool Inglisma serwas  on tormid hirmust kahjo teinud. Mitmed laewad on kaubaga, mitmed ka keige meestega põhja waunud ja purrustud sanud. Need laewad läksid keik, nago se tormiga sünnib, ranna lähhedal hukka, ilma et kegi õlleks wõinud appi minna. Uks laew Jndiamaalt tulles, on 300 innimessega  põhja läinud. sMis Inglased Amerikamaalt kuulnud.j Ct Meksiko Mehhiko) keiser Maksimilian  keisri Napoleoni naeal omma ue troni peal seisab ja wist häddas õlleks, kui Napoleon omma käe eest ärratõmbaks, sedda meie teame. Se nalli ep olle agga Põhja-Amerika wallitsussel  mitte mele pärrast; nelja silma al öölda, Inglasel ka mitte. Nüüd ütlewad Inglased kuulnud ollewad, et Amerika wallitsus, kui olla teada sanud, et Prantsusse keisril jälle nõu olla, usi rüggementisi Meksikomale läkkitada, ommalt poolt paar reakest Prantsussemale kirjutanud, kus umbes nmda sees olnud: Amerika ühhendud  rigide wallitsus ei tahta mitte ennam kauem sallida, et Prcmtsus Meksikomaad omma soa"  meeste munserdamisse paigaks tehha. Kui sõameeste  saatminne Prantsusse poolt mitte järrele ei jada, siis wõida seläbbi Amerika ja Prantsusse  wahhel suur pahhandus tõusta. - Sedda utlewad Inglased kuulnud ollewad. Noh, wõib olla, Inglastel on nisugguste asjade peale ergud kõrwad. Meie omma wahhel üttelda, nad ei nuttaks ehk mitte, kui Prantsus Amerika poolt mõnne mutso saaks. Agga kauba kassuks ei õlleks nisuggune tülli mitte. Ammuks merri Amerika ja Eüropa wahhel alles lahti peasis. sI rikaste asjust.j Irisaar on õhtopool  Ing kisma kõrwas ja nende wallitsusse al. Wanual aeal olli ta nisamma kui Shottima, isse kunniugriik. Inglased ja Shottlased on jubba ammo Ewangeliumi usko, agga Jrima on katoliko usko janud. Allam rahwas on ennamiste waene ja kavtohwlid nende üllem toit. Neid lähhäb sealt kül igga aasta tuhhandi wisi Amerikamale, agga ei tahha paljo awwitada. Omma politika asjus on nemmad Inglastele seddasamma, mis Polakad Wennemaal. Mässamisse  järg ei tahha sealt lõppeda. Praego on jälle asjad sassis. Et nemmad Inglaste wasta middagi ei jõua, on tossi, agga, sundigo neid hädda ehk üllemeel, waggusi ei tahha nemmad mitte jäda. Kes asja lahhemalt tundwad, ütlewad  waesemat rahwast waewas kül ollewad. Ommeti ei tulle - kellegi on mässamissest, mis allati õnnetust neile satis, kes ennast sel wisil püüdsid awwitada. Nõggestega ei wöi nõggeste  kõrwetamist mitte ärrakautada. Syaniamaakt. No Me! Se põlle kül suur assi olnud, agga Saragossa  linnas, kus sähhärdust rnmmalat mango ennegi olnud, on nnnnewa ku lõppetusses jälle rahwas kokko jooksnud ja kissa teinud. Kui se linnaüllemate maenitsusse peale ei olle järrele janud, waid kaswanud, on piddanud sõamehhed tuld andma, mis läbbi siis kül rahwa hulk seddamaid  laiali läinud, agga mitto on smma sanud,  ja sedda ep õlleks mitte tarwis olnud. Türgimaatt. jTullekahjo.j Kuida sealt Poolt sõnnumed tullewad, olla Türgima pealinnas  Konstantinopolis 24. Septembril suur tnllekahjo olnud ja 300 maea ärrapõllennd. Üks Leipsigi seitung kulutab koggoni, et seal 26. Augustil 2500 maea ja mitmed mosheed lmuhhamedi palwekoead) ärrapvllenud. Kui seal tnllekahjo tulleb, mis mitte arruldane assi ei olle, siis tulleb ikka tuggewaste. 348