seal Z. künni 25. Juli ku päwani 37 haigeks janud, 8 terweks sanud ja ärrasurnud. Peterburgist. sMönnesuggused sön- Penikesse rahha pudus. Seal sures linna pessas, kus saea tuhhanded innimessed, kui sippelgad ühhe teisest moda jooksewad, on suur ja lähhäb pääw päwaga suremaks. Höbberahha  põlle silmaga ennam nähha, waid selle assemel on wask-rahha asjo tallitamas, kellest agga saggedaste ka suur pudus kätte tulla. Sedda laulo, mis Peterburgi rahwas penikesse  rahha pudusse ülle laulab, laulab ka meie rahwas; on rublade wahhed koppikatega  täita, siis on meil mannad löhhutud Tallinna  rahha margid sedda tallitamas; sedda juhtub wägga arwa, et üks 20 koppikane höbbe tük näppo wahhele pudub. Millas asjad  selle polest parremaks sawad minnema, kes sedda teab! Kolera pärrast kirjutakse sealt, et lodawad sest hirmsast wöerast pea lahti sawad: päiwiti jäda weel wägga pissut haigeks ja paljo wähhem  on neid, kes surrewad. Arwatakse agga kes sedda woib julgeste öölda, egga meie Zummal põlle, kes ette teab, et kolera selle näddala löppul saab koggoniste lõppema; kolera  on Zummala käsk-jalg, ta peab senna minnema, kuhhu tedda läkkitakse ja lõppeb siis, kui tedda keeldakse. Ilmad olla seal õige wessised ja willud üsna süggisised olgo hea rie selgas, kes tahhab wälja minna. Ehk kül igga pääw wihma saeab, juhtub wahhest sekka ka mönni tund, kus paike omma ninna pilwede taggant wälja pistab ja lahkeste nende peale watab. Üks neist keige kennamast päiwist olla neil 27. Zulil otse meie Keisre proua sündinusse päwal olnud. Jlmuke olnud wägga kenna ja sepärrast ka rohkeste rahwast Peterhowi lust-aeda kokko läinud; Keisre Herra olnud  omma Proua ja lastega seal. Lõuna aeal olnud lossi kirrikus jummalatenistus ning parrast sedda, kello ühhe aeal parad, Keisre Herra issi kommandirinud. Keik keiserlik wamil  ja keik suremad suggu rahwaö olnud lossis Keisre Prouale sündimisse päwaks õnne so- wimas. Lossi ees mänginud musekandid ja rahwa hulk langenud lossi eest ühhele ja teisele  pole, kui laenetaw merri. Jsseärranis olla rahwas pissukeste Suurwürstide  Sergei  ja Paul ülle, kes husaride mundres wälja tulnud ja keiki lahkeste terretanud, wägga  römustanud. Ommetige, et ilmuke enne kül kenna olnud, olla parrast lõunat, kello 3. aeal paksud pilwed ülles aeanud, ja raske wihma saddo hirmsa tormiga nende kaela tulnud.  Öhto pole olla ilm jälle keige selle hulga rahwa ütlemata sureks römuks selgeks läinud ja mängo healed kollanud weel kaua nende körwo. Moskwast kirjutakse kolera tobbest nenda: ~16. künni 21. luli ku päwani on meil 47 innimest haigeks janud, neist said 15 terweks ja 13 surrid ärra; piddalisse jäid sel päwal 19 tohtrite järrel watamisse ja tohterdamisse alla. Moskwa seitung könneleb ühhest wägga surest  tullekahjust, mis Tambowi kubbermangus, Borissoglebski linnas 9. Zunil olnud. Neil olnud otse jäärmargi aeg, nago se meilgi prasgo on ja seal peasenud, ei tea kuida tulloke lahti, liggi 50 podi pöllenud keige kaubaga, mis seal sees olnud, ärra; sedda kahjo,mis tulli teinud, arwatakse üks miljon 500 tuhhat rubla suur ollewad. Ka öeldakse,  et üks innimenne olla sisse jänud ja seal õnnetumat surma sanud. Kas seal mönni pahha innimenne neid pöllema südanud, woi kuida tulli lahti peasenud, sedda ei tea tännini  kegi. Kasanist. sWals rahha Pannakse kegi wangi kotta istuma, siis wöetakse  keik temma ümbert ärra, mis tal wähhä jures on, ka temma rahha koppikud, need jäwad  keik wangi koea üllewaatja hole alla; agga siin peame immeks pannemissega luggema, et Kasani wangi koeas wangide seltsis ka wals rahha meistrid leitud, kes pabber rahhasid teinud.  Kuidas ollid nad omma massinad wangi kotta sanud? Selle peale on raske wastata wist kandsid sobrad parrast järrele. Kui sealane  politsei sest pahhast tööst olli haiso sa- 252