godusse lauljad üht laulopiddo piddanud, ning sedda eht eesti wisi, ühhes tallokoplis waino peal illusa lehtpude al. Peale 5W innimest olnud kuulmas ja sesinnane laulopiddo olnud üksi talloinnimesrele walmistud. Lauljate hulgakestel  olnud koggoni ka ommad lippud ja nenda tulnud nemmad paris wainule. Keige ees käinud Ansekülla lauljad omma kolmewärwilisse  (punnase - walge - rohhelisse) lippo al, höbbe pealkirjaga: ..Ansekülla." Nende järvele  käinud kolme walla (ei olle waldasi nimmetud)  lauljad omma lippude al, ja wainul seatud neid ühhe kõrgema kohha peale seisma,  kus nad omma terretamisse laulo laulnud: „Terre laulo armastajad! Oh terre, laulust römustajad! Teid terretame römoga. Se on tõest terme tössi, Et laul on wägga kallis assi. Ta põlle ial römota. Kus kurri südda teal. Ei olle laulo seal. Issand, aita. Et korda lääb Ja tõeks jääb: Kes ial pallub, abbi nääb." Parrast sedda laulo astunud öppetaja *) rahwa ette ja käskinud neid rohho peale mahhaistuda  ja selletanud neile ärra, mikspärrast nad senna kokko tulnud. Ta räkinud neile, kuida temma kahhe aasta eest (1861) Ria linnas surel laulopiddul olnud ja mis ta seal kuulnud ja näinud, ja kuida temma ka tallorahwale  laulopiddo piddamist sowiks. Sest tal olla halle meel, et tallorahwal muud melejahhutamist  ei olle, kui winajomist, laisklemist ja tühja, pealegi roppo naljaheitmist. Sepärrast  sowida temma rahwale, isseärranis omma koggodussele, parremat melejahhutamist, se on head laulmist. Laul sn lummalast lodud  kallis assi, ka aealikko laulude laulminne, kui agga sönnad tumakad ja wiis mönnus. Ei olle keik pahha, mis just kirriko ei wida. Sirp, wikkat, adder ja äggi ei sündida ka mitte kirriko kasawötta, ja olla ommeti tarwilissed ja kassulissed riistad. Nenda ka aeatikko laulude laulminne. (Se on terwe tössi.) Selle peale luggenud ta weel üht terretamisse  laulo, mis meie kassina rumi pärrast  peame trükkimatta jätma, et 12 kuerealist salmi pik on. Parrast sedda hakkanud neljahealega laulminne  ja turinud 11/2 tundi. Ennamist olnud  need laulud „Sörwema lookesse" seest, mis nimmetud öppetaja wälja annud. Laulmisse  wahhel on öppetaja ust, tundmatta laulust  etteluggenud. Löppetusseks on lauljad ja kuuljad weel üht waimolikko laulo laulnud, öpp. lühhikest palwet teinud ja siis läinud iggaüks koeo pole. Kes sedda meile kirjutab, ütleb: ..Minno metest olli keik ütlematta kenna." Sedda ma ussun kül. Noh, kas mönned lauljad  tahtwad sedda järrele tehha? Kihhelkonna  ja muud koolmeistrid, stin watame isseärranis  teie peale. Laulo armastus ja lauto tundminne peab ennam rahwa sisse tungima ja seks on sähhärdune la ul 0 pidd 0 assutäminne  wägga mönnus ja tullus assi. Muial on ka haljaid puid, wainusi ja päwapaistet ma lodan, lauljaid ka *). Peterburgist. sSuurwürst Aujärjepärria  tee süggawas Wennemaal, on nüüd wenne seitungides paljo luggeda, kuida rahwas Tedda, kui kalli Zssa kallist Poega, iggas linnas ja keige Temma tee peal sure römo ja auustamissega wastowötwad.  No muidogi, se on isseennesest mõista. Meie teeks seddasamma, kui Ta meie pole tulleks. Agga et keik need linnad meie luggejatel  ennamist tundmatta on, siis ei maksa neid nimmetada, kuid sowime agga, et Jummal  Tedda wöttaks hoida ja hea terwissega ommal aeal jälle taggasi sata. Polamaalt. sWallitsusse kässud mässajate kohtas Kindral - kubberner Et meie kord laulust rägime, siis tahhan pool sallamahti teada anda, et ollen kuulnud, Perno lauljad tahta tullewa ku löppetusses jälle üht korilaulmist  waeste heaks siin Elisabeti-kirrikus assutada. Noh, lasko Jummal sedda waeste kassuks  ka õnnistud olla. M. Körber, kes Saremaal ni wässimatta laulo öppetusse eest murret kannab, isseärranis omma Ansekülla koggodusses. 229