sest sedda olleme issi Mitmes, kohtas--nenda näinNd ollewad: midda rahwannemaks wannemaks wallitseda, kellel wähhägi tarkust peas, petakse liig wallidaks jakes õigust armastab,  sedda petakse jölledaks;. noh, panne nüüd-«ailmale päitsed pähhä! ehk kes kissub nende silmad lahti, kes, nähhes ei näe -jaskuuldes  ei mõista! >— Se aastase kohtomeeste waMtseMissega, on Me. siin ja ?seal mönnele sarwed pähhä kaswanud ja pusklewad ja purrelewad  nüüd, kui pörmis On -seal meel wähhägi armastust isseenneste wahhel? Kuhhu jäeb nüüd se pühha kirja sonna: ..Armastage  ommad wihhamehhed, tehke head «eile/ kes. teid wihkawad ja õnnistage neid, kes teid ärrawanduwad °! Parraks! Eks ta jae kinni kaetud, wakka alla! Parrandags se sedda, kes innimeste süddamed, km wee ojad - . v Ommalt maalt. : PsrWymseM. Mohhi wargusse Kuida se teada, sai se aasta Mägga paljs marrastud.aidad ja keldred Mralöhhutud  ja paljo liggimesse omma, ilma aituma andmata ärrawidud. Se olla auliko Kihlepa metsa herrat selle mõtte peale saatnud  , tännamata küllaliste parrast rahwaga NW piddada, kuida nende kuued saaksid lühhemaks  leigatud. Nenda küllameestega nõu piddades, olla nad sedda keige parremaks ar- Wanud ö-wahtisi ni hästi mõisa kui küllasse seada, mis ka ni kohhe tehtud sanud. Pvaego tännab külla rahwas auliko metsa herrat, kes selle hea mõtte peale tulnud, õ-mahti seada ; keik nende !putumata ja seal ümberkaudo olla rohkeKte lõhhutud ja WarrasAd.  Se assi Med iggaühhele, mis ka nende - kohhus tehha, kui tahtmad, et nende smmadus putumata peab jama. Migst. sKartuhwled.lj Et kartuhmle semendamine meie maal sedda kasso ennaM ei anna. Mis enne, tulleb muist kartuhwle-többest, jg M toiduse jauks kassinah, jälle sest, et neid wäggE paljo winM mis issisrmms  wimaste Mstade sees wägga MM olnud, MM nende hinnad-nl mägga- tõusnud; chparrast  on monned nöukamad mehhed sedda ärratundnud wägga tarwilisse ollewad, wälja- MMtt karttthwiid utua alaska minnewa süggise wägga tullus leitud Mewad. Hilja aea eest Mskseti kurrul meie mu sandi kartuhwle wakkast, kaks. rubla ja Meel - peale Me» - Mul ütlemata rõmus ow se kuulda, et neil päiwil Stettinist «tulnud- laewad,pea!e Ahhat. kottl.Wt wägga -.häid- termid ja..-hea maoga kartuhmlid kasa tonud ja ühhe rubla M ukoppika, -kunyi ühhe rubla M koppika -eest mak sada on. Ussi näitab nenda, et meie omma kedo ja - aea Miljadega aasta aastalt kaggasi jäme, mm janud olleme-ja eddespiddi omma maea piddamisse tarwitust matjamaalt peame murretsema ning- mäljama kedo-, aM jg puwiljade kaswätamist jä kauplemist Ntma,  mis nad ettewötnud» Lobame selabbi, et meie ma kedo-miljade kasmatajad ja kauplejad  selabbi ka nattuke MmstlikumM samad minnema» W auba f o nuum e Ma rahwa leiwa pudus on seddakord tappetud, sest nemmad  vn wälja maalt kartuhwlid ja Wettuemaalt  wilja Wanna tuttaw asst dn, et nemMad igga aasta Düna jögge kauda hea hulk lodjastd ja parwesid sawad, mis Neile Wennemaalt wilja ja muud kaupa kaubale towad. Ka se aasta on nemmad rukkid, odre, kaero, nihästi feme, km sõma tarbeks sanud, mis nad wist issi keik ei prügi, waid ka teistele anda woiwad, kes sedda nende käest noudwad. Peale selle kutütab sealane ellajate kaitsmisse  selts üht seadust, mis kindral-kubberneri herra rigi seWpolise asjade taMtaja ministeriumi  käest 19. MM 1866 sanud ja Me seadusse 2 ja o 29 paragrahwi järrele peawad need, kes eitajaid üllelia waewawad, pinaiyad ja peksawad, künni 15 rubla peale trähwitud sama» - Põlleks mitte pahha egga wasto seadust, kui meie armas Eestirahwas sedda tähtzelpanpeks ja hobbuse tagga sundimisseks  piitsa, agga mitte wemmalt egga Wteiwast  fi prügiks. Mörme päwa eest on ued kümne-rublased  pahberi-rahhad ka Rigas jubba nähha 139