tis naese kolme lapsega järrele, kellest norem weel kahhe aastane põlle. Riast. Liwima öppetajad nihästi Eesti kui Lätti jaust on praego ennamiste keik Walga  linnas koos sinodi piddamas. Nende sinod hakkas minnewa neljapäwal (17. Augustil)  kus keik piddid seal ollema. Annaks Jummal, et keik nende nöupiddamissed, mis seal ettewottawad ja labbi rägiwad, koggodustele  ihho ja hinge kassuks woiks tulla. Piiskop Ulmann, kes se sui terwise kinnitusseks mönned näddalat Tarto ja Ria linnas aega wiis, on 10. selle ku päwal Riast jälle Peterburgi pole taggasi sõitnud. Ria kauba seitung könneleb laewadest, mis luni kuul se aasta merre peal surma sanud ja nende arro põlle ka otse pissuke olla üllepea 168 pead. Neist on nimmelt 80 Inglisse-, 30 Amerika-, 9 Hollandi-, 8 Prantsusse-,  8 Norra- ja 28 mitmesugguste plaggudega  laewa; nende seas olla ka 3 aurolaewa.  Essimesse pole aasta sees, se on 1. Januarist künni 30. luni ku päwani on jubba  1517 laewa merre laened mahha lönud. Kui paljo innimessi nendega ühhes merre külma  hauda läinud, on keigil teadmatta. Eestimaalt. sSurno-aea ja kirriko  Wanna söbber, Harjo Karel,  kirjutab ommast römust, mis Lal warsi peale Suiste pühhi ja nüüd Augusti kuul olla olnud, nenda: ..Armas Postimees! Pühha parrast Nellipühhi  pühhitseti Kusalo kirriko ehk surno-aea pühha. Zlmoke olli hea, päike paistis sojaste  ja rahwast langes iggalt poolt rohkeste kokko, kelle seas ka minna kikkis körwade ja pärrane suga sedda kallist Jummala sönna kuulmas ollen, mis meie armas koggudusse öppetaja seal ni wäggewaste ja süddamesse tungiwalt kulutas. Otse kui päike ni selgeste meie peale paistis ja keiki walgustas, nenda paistis ka Jummala sönna walgus meie seestpiddise  innimesse silmi ja walgustas sedda. Warsi parrast tenistust kirriko aeast wälja minnes,  andis meie noor köster Schüts mulle ühhe pissukese ramato, nende sönnadega: ollete  sedda läbbi luggenud, siis teate sest räkida.  Selle ramato peal - kirri olli: ..Prowi laulud. Kuida Eestirahwa laulo-ramat meie arwätes sünniks parrandada ja kaswatada." Koddo, kui sedda kallist annet läbbi luggesin, wannad laulud ue prowiga ühhendasin, leidsin neid, kui helledat kella hellisewad. Meie Eeötikele laulo-ramatut tahhetakse uendada, agga se põlle muud, kui et wanno parrandakse  ja usi tumakaid ka jure lissatakse. Tõeste, Jehowa on siin issi neid laulo taimekessi  rohkeste, nago kunninga Tawetil. õnnistanud  ja omma Waimoga kastnud. Teine assi, kellest ma sulle ka tahtsin könneleda,  on Kusalo kirriko nimme pääw. Kusalo kirrikul on se nimmi ..pühha Laurentsius"  jubba wannast aeast sadik ja koggudussel  se pruuk igga aasta Lauritse päwal sedda päwa jummalatenistussega pühhitseda. Se kirrik peab Eestimaal se keige wannem pühhakodda  ollema. Ehk kül sel päwal ilmoke wessine  olli, ei kohkund rahwas sest, waid olli rohkeste pühhakotta kokko tulnud, et ta murdo täis olli. Meie armas öppetaja piddas üht wäggewat jutlust, misläbbi keige kuuljate süddamed  Ligutud said, ja Aster olli, olgo tuhhandest  terwe, Tallinna Kaarli kirriko köstert Wurmbergi omma lauljatega (Rewalia) üllepea  16 meest, senna pallunud, meid romustama.  Enne jutlust laulsid esmalt: ..Ma tõstan  ommad silmad nende mäggede pole, kust abbi saan" ja teiselt: ..Kitus ja au olgo Tummale."  Pärrast jutlust laulsid jälle: l) ..Wäggede Jehowa Loja", 2) ..Jehowa, Jehowa!  sinno nimmel." Nad laulsid wqgga armsaste, kord waljo healega, et kaljud olleksid woinud lõhkeda; kord jälle tassase healega, nago emma lapsokest uinutab. Seal kuulsin, et rahwas sest römo tundis ning ütles: ..Millal  sawad meie lauljad nenda laulma! Selsammal päwal sai ka kirriko mõisa ees üht losimist petud, kus paljo asjo, mis kikihelkonna  saksa ja Eesti liikmetest kirriko heaks ollid kingitud, ärralositud said. Wöido numrid  olli kolm sadda, agga losi numrid kuus sadda ja loos maksis 26 koppikat. Se rahha, 276