wöib, on teadmatta. Sel kombel on issi Garibatdi ka Neapoli pealinna kätte sanud, ning sedda weel keige hölpsam, ilma püssipauguta.  Kuida seal nüüd loud eddespiddi lähwad, sellega peame nattuke aega andma; praego on asjad alles ni seggased, et kegi öiget  arro ei sa, kus pool pea ehk sabba seisab. Garibaldi on ennast kül omma Sardinia kunninga  assemel ja nimmel wallitsejaks nimmetanud,  agga kaua ei wöi se nenda mitte jada,  waid peab üks kord seggase asja jarrele ka selgem tuvema, ehk senna kül wist mör.ni hea paäw aega lähhäb, enne kui keik laened allanewad. Prantfusfemaalt. Hiljuti, kui sealt keiser Sardinia rajal omma usi maid watamas käis, satis Sardinia kunningas omma ministre,  nago sure üllematte wiis on, tedda kui nabert terretama. Seal on siis minister äri weri möda ka jutto teinud, et Jtalia sassis asjad ommeti nenda ei wöi jäda, waid temma kunningas piddada wist otsa jälle omma kätte wötma, et wanker mitte tee pealt krawi ei lähhä:c. Ei tea, mis keiser sest arwada? Seal olla siis Napoleon wastanud: „Muidogi sowin ma parrem Teid, kui Garibaldit mässajatte  perremehheks. Sago Teil hea ön ollema;  agga sedda pannen ma Teile hinge peale, et Roma linna putumatta jättate; mis muido kautate ehk wöidate, sellega põlle mul teggemist." - Prantsusse sadik on kasko sanud, senni kaua Neapoli linna jada, kui lin weel Garibaldi  käes ei olle. Mi pea agga, kui lin langeb  ja kunningast ennam ei oUe, peab ta riistad  kotti pannema ja kois tullema. Sedda ta sn nüüd wist jubba teinud. Waeselapse ön. Pole aasta eest tulli üks kaupmees maalt Parist linna ja jäi trahteris  korteri. Warsi peale sedda jäi ts raskeste haigeks ja piddi 4 näddalat wodis maas seisma.  Sures linnas ja wöeras maias olli se kül raske assi. Agga seal trahteris olli üks waene tenia tüttarlaps, 18 aastat wanna, kes wöera haige eest, nago omma lihhase issa eest murret kandis ja ööd labbi temma jureö walwas,  ja se on kidowäärt ja mitme teistele heaks eesmargiks. Haige sai jälle terweks ning läks koio pole. Ärraminnes tännas ta wägga  tüttarlast ja kinkis temmale ühhe kalli kuld uri mällestusseks. Sellega olli waeselapse waew rohkeste tassutud ning ta südda tais römo ja tänno. Agga pea kinni! assi ei janud weel seks. Pari näddala eest tulli kohtokirri Parist, mis läbbi nimmetud tüttarlast tagga otsiti. No miksparrast? Jah, se kaupmees olli pärrast koddo jälle haigeks jänud ja nüüd ärrasurnud; agga temma järrele jänud Testamentis  seisis selgeste üllewel, et ta suvest warrast 200,000 pranki ehk 50,000 höbberubla selle waese tüttarlapsele peab antud sama.  Ennäh!  kas põlle tössi: „sesamma Jummal awwitab, et waene pea rikkaks saab." Siiski armastusse, agga mitte ahnusse pärrast aitkem  omma liggimest, ja keige ussinam neid, kes Issanda rehnuti peal ellawad ja kedda ta omma „wahhemaks wendiks" nimmetab. Neid üksi awwitada, kes tassuda jöudwad, jätkem pagganatte holeks, kes parrsmat ei tea. Ristiinnimessel  peab teine meel ollema. Inglismaalt. Raudtee õnnetus. 23. Augustil said seal 11 innimest raudtee peal surma ja 100 innimest, mönni raskem, mönni kergem, hawatud. Õnnetus olli sest tulnud, et mäest ülles minnes 15 tölda auromassina  takka ollid lahti peäsnud ja nüüd taggaspiddi mäest alla läksid ning sure pragginaga  teise aurowankre rongi wasto jooksid, mis takka järrele tormas. Nisuggusi asjo juhtub  mönni kord raudtede peal, agga ennamist on seal jures ikka ettewatamisse pudus. Amerikamaal, Wirginia makonnas, on üks auwäärt naesterahwas, kellel paljo parrisorjasi olli, sedda head nöu wötnud, neid keiki ühhe korrago priiks lasta ja pealege weel awwitada, et järje peale sawad. Mis kidowäart on, peame iggal pool kiitma, ja Amerikamaal ka. Se õlleks kül ammo piddand  sündima, agga hea, et nüüdke sündis. Parrago! Amerikas on nisuggustd weel kül- 287