wägga kohhutada. Theremushka külla koerad olla jubba puhtaks ärvanorritud ja need kutsmata  woerad olla ka jubba monne sarwilesse ommale parrinud ja sedda üsna ilma hinnata.  Rahwas on rõõmsad, et nad weel nende kallale põlle läinud. Wennemaalt. sßaua ja terrase wallamisse  sigginewad Wennemale jubba kauniste, egga põlle Wenne wallitsussel  ennam tarwis terrasest suri-tükkis: wöeralt maalt murretseda, neid wallawad nad nüüd isse ja ni sured kui arwawad tarwis ollewad. Permi linna lähhedale sanud aastal 1863 kaks sesuggust wabrikud ehhitud ja mõllemad olnud minnewa sui kibbedaste ammetis. Wabrikud  on Kama jõe kaldal, kust se neil wägga kerge olla, omma wallatud suri-tükka eddasi sata. Enne piddid neid 156 wersta maanteed  möda weddama, mis liig suurt waewa teggi, ehk kül need endised riistad praeguste wasto üks wiendik kalusid; ollid omma 466 agga nüüd 2666 puda rasked. Wea sesuggust  loma rattas te ehk reggedega?! Panne tossin hobbusid ette, ei liguta weel paigastgi. Polamaalt. sMörtsuka toosti Pahhad  sonnumed ei tahha sealt weel lõppeda; ikka on neid weel kuulda! Minnewa kewwade Mai kuul, tulnud Augustowi kubbermangus,  Kalwaria makondas üks mässajate  selts ühhe mõisa peale, mis ühhe saksa möisniko (Schmidt) parralt olli ja nõudsid temma käest monni tuhhat rubla mässajate kassa tarbeks. Et ta agga rahha anda ei tahtnud ja ello ka armas olli, sepärrast satis omma poea sallamahti lähhema wenne wäe jure abbi palluma. Abbi jõudis ka parrajal aeal senna, pillutas mässajad laiale, wõttis neid ka kaunis hea kord wangi, kellele söa-kohhus ka warsi nori kaela mõistis. Sedda põlle nad koggoniste woinud ärraunnustada, waid on issa ja poega 9. Nowembril omma  mõisa lühhedale ärratapnud; kust nad omma  werre seest maast leitud! Kui paljo nad kardawad, et issi ka pea woiwad nöri kaela sada. Wõeralt maalt. Sleswig - Holsteini ja Lauenburgi rahwas ellab alles totusse ja kaetusse wahhel,  otse kui waesed lapsed, kelle issa ärrasurnud  ja nüüd otawad, missugguse w-öeraissa  nad jälle sawad. Könnelewad wahhest siin ja seal onnna asjust, piddawad mõnda ümmargust nöu, agga mis se keik aitab, wallitseja  põlle jo nende wötta, peawad kannatama  ja otama, kelle tiwa alla üks kord sawad.  Hilja aea eest antud neile ühhe kulutusse  kirja läbbi teada, et rahho teggemisse protokolli kolmandama punkti järrele Holsteini ja Lauenburgi maad agga sennist Austria ja Preisi wallitsusse alla jawad, künni se õigusse  järrele pärris-wallitseja neile saab seatud  ja kinnitud. Saksa ühhendud rikidel põlle sellega teggemist, nende söa-wäed peawad wälja minnema, waid Austria ja Preisi wägge jääb ni paljo senna, kui häddast tarwis olla. Sleswigi rahwas sowida sedda wägga, et nende hertsogi made wallitseja omma ello kortert  nende linna, Kieli ehk ka Rendsburgi wöttaks ja on sellepärrast enneste seast mehhi wallitsenud, ja Wlensburgi nende jure läkkitanud  sest seal olla kennad sured maead, mis seks wägga ommased agga põlle neid mitte Wlensburgist leidnud, nad olla, kes teab mis asja tallituste pärrast, Altona linna läinud. Sleswigi sadikud läinud senna järrele  ja sanud teisel hommikul ette lastud. Kuida kuulda, on pürjermeister Seidel sedda asja wägga kennaste nende ette pannud ja neile selgeste ärraselletanud, kui wägga tarwilinne  se olla ja mis kasso sest selle linnale ja keige male eddespiddi õlleks. - Ma wallitseja  leidnud sedda ka õige ollewad ning pöllastanud wägga, et se raske olla nende tahtmist täita, sest kolliminne tehha suurt kullu,  mis ta praego koggoniste ei woida ette wötta, sest rahhast olla weel suur pudus. Olgo eddespiddi kuida on. Prantfusfemaalt. Üks Italia ma seitung  könneleb ni tõeste, et endine Italia kunningas  Prants tl. Mührenis, mis Austria 406