Rootfi- ja Norramaalt. nöu- Sealt rigi üllemad olnud nöupiddamissel koos ja on neil se küssiminne ettetulnud: kas peawad Daanlast appi minnema,  woi mitte? Peale selle, kui 5 tundi said nöupiddanud, ollid siis wimaks ses nõus, et Norra ma- ja merre - wägge neile abbiks sata, agga ommetige mitte muido, kui agga Prantsusse ja Inglasse lubbamisse peale, sest ilma loata arwawad nemmad sedda wasto seadust ollewad ja nago omma liig julgusseks. Mis nüüd Prantsus ja Inglane selle peale sawad ütlema, sedda peame weel ötama. Stokholmi  linnas olla jubba laewad ka keik selle wasto walmistud, kellega wägge tahtwad ülle wäina aidata; agga jäwad sennist keik waggusi,  künni wastust Prantsusse ja Inglisse käest sawad. Telegrahwi sõnnumed. Berlinist 8. Aprillil. Konwerents peab 5 päwa hiljem hakkama. Preislassed tahtwad  Jütlandi omma kätte sada. 6. Aprillil on Daanlane meest kautanud,  kellest 3000 wangi sanud ja Preisi poolt langenud 8W meest. Mõnnesuggused sõnnumed. Süddame tunnistus tagga sundia. Üks maea läks pöllema, kust asjad ka ennamisse  wälja kanti. Korraga tulli maea perrenaene sure josuga ja tahtis otse pöllewa maeasse jooksta, et omma wodit, mis weel pöllewas maeas, wälja tua< Teised seisid rinno  wasto ja törrisid tedda taggasi, ning ütlesid  et ühhe wanna tühja paljo wodi pärrast tahhab ta ennast õnnetusse sisse sata; agga naene ei wötnud sest juttugi, waid tikkus wäggise  ja kui teised tedda püüdsid kinni hoida, kiskus ta ennast lahti ja jooksis pöllewa maeasse.  Kui wägga kohkus ta, kui omma lapsokest,  kedda ta ammogi mõtles waljas ollewad,  wodist leidis maggawad. Sure ruttuga tõmbas ta lapsokesse Messe ja wodi kätte ja tulli nenda omma koormaga põllewast maeast  wälja. Paar minuti parrast sedda, langes  maea sure praggina kokko. Andke tuld. Minnewa aasta juhtus sedda Polamaal saggedaste, et mönned mässajad, kedda kätte sadi, surma mõisteti. Seal olli üks noor mõisnik, kes teiste hulkas ka wägga hul olnud  möllamas, sanud kinni wöetud ja söa kohto polest surma mõistetud. Kohtomöistusse  järrele piddi ta ühhel nimmetud päwal hommiko kello ühheksa püssiga mahhalastud sama. Selle päwa hommikul widi mees surmamisse  platsi peale, kus Lemmale weel ta surma sü sai etteloetud ja ka mis kohhus olli mõistnud. Kui sellega walmis ollid, käskis üllem soldatid püssid walmis panna ja tuld anda; agga surmataw wöttis uri taskust ja hüdis: kohhus on mõistnud, kello ühheksa ja nüüd on kel alles kolmwerend ühheksa, sepärrast  on mul weel üks werend tund aega ellada.  Pealik täitis temma tahtmist ja käskis mehhed odata kello 9 andis ta uri seal jures seisawa preestri katte ja hüdis isse: ..andke tuld." Kaks prouat. Kaks suurt suggo prouat juhtusid ükskord korraga kunninga toa ukse tahha ja läksid seal sepärrast rido, kellel omma au ja nimme polest õigus enne sisse minna; möllemad tahtsid  essimessed olla. Kunningas kulis karra, teggi toa ukse lahti ja kulas mis seal wigga olla. Kui nüüd möllemad omma tülli asja kunningale ollid kaebanud ja tedda pallunud nende wahhel õigust mõista, kostis kunningas:  Noh, ammogi teada, et se surem halp ikka enne sisse tulleb. Kohkunud juut. üks juut, kes ühhest paksust metsast läbbi minnes ühhe hundiga kokko juhtus, kes ennam  te pealt eest ei läinud. Möllemad seisid wastastiko ja juut ei teadnud ommas sures hinge häddas, mis ta piddi teggema; korraga 131