olla Eestimaal 13 kihhelkonda ma peall üsna ärrakaddunud, se on, teistega kokkolangenud, ehk kül innimeste hulk kolme wõrra suremaks tõusnud,  kui sel aeal olli. Keige tarwilissem olla koggodusse jaotaminne praega Hio Keina, Maddisse-Risti,  Iõhwi-Isaaki ja lakobi-Tuddolina kihhelkonnas. Sinodi peal sai nvupeetud, kust tarwilinne kutlo peab tullema. Iõhwi, Jakobi ja Keina õppetajad olnud hea melega walmis, Dsetullikut, mis nad siamale abbikoggodustest sanud, ue kihhelkonna heaks ohwerdama. —' Keina ja Maddisse-NisLi kihhelkonnas olla koggodusse  jaotaminne jubba pea odata. liirwamaatt. sKust same koggokonna wannemid?j „Wata, sõbber Postimees," - kirjutakse meile -- „sellega olleme ta jälle kimpus.  Sa ütled kül, ke's ja kuida nad peawad ollema, kui ka, mis meil neist lota ehk karta on, agga ütle ommeti: kust neid peame wötma? Ma ussun, wallawannemaid, nago nad peaksid ollema, senna on helledat iatretnld kesk päwa aeal tarwis, neid üllesleida. Innimessi on küllalt,  agga mehhi kassmaste. Õiglasi mehhi kül leiame aitummal omma jaggo ka, agga õiglase  melega peab ka õppetus ühhendud ollema, kui mehhest wallawannem peab sama ehk temma seks kõlbama. Ma kardan wägga, et mitto meie eddespiddisist wallawannematest, sest et intelligentimaid  ei olnud, häddanaelad sawad ollema.  Ollete Liwimaal selle polest rikkamad, siis laenage mõnned ka meile. Tõssi on, meie leiaksime  ka enneste keskest mehhi, kedda selle ammeti  peale wõiksime panna, agga need on ennamist koggokondadest mäljaläinud ja otsiwad muial omma leiba. Miks nad ei piddand sedda ka mitte teggema? Nemmad ei wöinud koddomail kohta WZtta, nago põrsast kottis osta, waid mõistsid  kohha põllosaaki kokkorehkendada ja sedda rendi ning mu tarwitussega kõrwo panna, säh, seal näggid warsi ärra, et jaggajale näppud jäwad,  agga ei middagi ennam näppo wahhele ei julgend pead tulde pista. Sellegipärrast, lähhäb  assi hakkatusses ka waewaliste, siis aega möda parrem. Kegi ei õppi käima, kui tedda omma jalge peale ei panda. Jgga hakkatus on raske, agga hakkatud Peab ommeti sama, ja wõeralt maalt ei wõi meie omma walla- wannemid laewaga mitte tua lasta. Peaksid nüüd agga walla wollinikud, nago sa ütlesid, hästi selle peale matama, kedda nad wallitsewad." --- Tallinnas said innimessed  alles teisel päwal Suurwürstlikko pulma sõnnumed kätte, agga ei jätnud neid ka mitte piddamatta. Kolm päwa seisid kolid kinni ja essimessel Nowembril pühhusid passuuad raekoea Peal piddokorali ja parrast hellisesid kellad iggast tornist. Kello 11 läksid linna- ja kohtowannemad  rongis Ollewesti kirriko. Superi. Girginsohn  Leggi jutlust ja tännopalwet ning passuuad ja suur õrrel hüüdsid koggodusse lauloga ühhes: „OH wõtgem lummalat suust, süddamest nüüd kita :c." Nendasamma. peeti ka teiste linna kirrikutes tänno-Jummala tenistust. Ohto särras  lin rõmotulledes. Kes õlleks meie Keisri allam ja ei tah haks Temmaga ennast rõmustada? Peterburgist. sWeel pulmast.j Nägime  sest weel mõnni sõnna, sest et keik sedda illo ja au, mis seal nähha olli, ei jõua meie ommeti ülleskirjutada. Jubba ennelõunat kello 11. sadik hakkasid keiserlikkud lossi salid sun lillemaid  täis tul-ema. Silmad janud kirjuks, keige kulla, hõbbeda ja kalli kiwwide peale wadates, misga meeste- ja naesterahwas ehhitud olnud. Keikide immekspannemisseks olnud wanna Sh amil  Kaluga linnast ka teiste seas omma Keisri pulma römust ossa wõtmas. Keiserlikkus rongis  kirriko minnes olnud Keisri suggukonna järrele  keik wõerad printsid ja printsessid ja nende järrel keik muud omma ja wõerama sured tillemad,  kelle seas ka grahw Berg, Polama wallitseja,  kedda nüüd Keisri Polest kindral-weltmarshalli  aunimme kandjaks on tõstetud. Wäljama pulmawõerad ollid: Preisi-, Inglis- ja Danima aujärjepärriad, peale selle Hessima prints Aleksander,  Saksi-Weimarima Prints Hermann ja Saksi-Altenburgi prints Albert. Laulatase kroni nore-pari pea kohhas on kannud Suurwürst Wladimir ja Dani kroonprints Pridik. Pärrast  laulatamist tehti tttnnopalwet sure nore-pari eest ja kui nemmad omma keiserlikko wannemaid ollid tännanud ja keiserlik suggukond ning wõerad  printsid neile õnne sowinud, lauldi kitusse laulo: „Sind, lummal,. kidame" mis kuulsad keiserlikkud korilauljad ni wägga il- 361