v. Dettinqen, Aakre h. v. Rohland, Helmtali  h. v. Sivers ja Valguta h. v. Sivers. Urwaste h. v. Samson ja Akre h. v. Rohland lubbastd ma ja kohha läöbiwatamist, sust raudteed  tehha, euneste peale mõtta. - Rüüd otame  waggusi, mis asjast wäljatulleb. jAutähhed.j Kaks Eestimeest on Keisri Herra polest ausa tenistusse eest autähhcd  rinda sauud. Essimenne on Räppina kihhelkonnast Werriora koolmeister Peter Kolon ja teine Helme kihhelkonnast Patkülla koggokonba  peakohtomees Sakke Leppik. Minnewa rede, 4. Webr. Olli jälle Tartus Küünla-laat. agga sest ci olle sure lada järrele suremat üttelda. Äitlandi makonnast. Mis winahimmnst  Noh ei ial head, maid attati kurja. 15. Jannaril tulli Kabbala mees J. Tudelip  kõrtsi, olli isse wõtnud, helded inuimessed  ollid ka annnd, agga se olli wiimue kord. Leiti kõrtsi ja külla wahhelt surnud maast! Mvnni jodik kiitleb: „minna nõttan targas  te!" Se on nisamma porane kuulda, kui ütles  mõnni röhkia: „minna röbbelen puhtaste!" Wanna P. Hans rakis ka nenda ja piddas ennast targaks jodiknks. Kord tulli wiuawoor Tartust tühja hamidega laggasi, söötsid enima lomi temma wäijr tagga leppikns, nörriötasid onuna nõude sl est weel karbi kancde sisse ja pakkusid perrcmehhel ülle aea ka keelt kasta. Hamo südda ei amurd maggnst asja arrapõlgada. Ägga kündja waggo, kus peal ta karbi kane seest rüpaS, jäi wiimseks maoks. Pari tunni parrast heitis hinge! - Wina weddajad on tihti ka wina immrjid. Kord tulli K. ... mõisa herra püttasappa tuppa, watas ühhe ilma Põhjata hami  sisse ja küssis:" kas se mõnni messipu on?" Miks ta Ui pardiknlt küssis? Jah, seal olli peale 100 auko wiglaga sisse laslud ja pikkad pulgad ette lodud ja haam näitas seest kui rnessipu  wälja. Aeab kül naero peale, agga on siiski halle luggu ja tõssi. K. walla mehhed on Praego weel emma palka otamaö.  Mikspärrast?  Ollid ka hiljuti winaworiga Tallinnas  käinud, tee peal letti neil wikkerpurid taskust,  misga mehhed hamile aadrit lasksid ja linnas  pudus 30 ämrit wina, wõtta kinni, Ms ta hamist janud! „Nenda on meie pool toud! To maialt parremaid sõnnumed," ütleb Löhmusse Jaan. Porno maKonnast. sPüggatud lam-- b ad.j Äto kas need nünd jätte mõistlikkö innimesse  tembud on! Sealt kirjutab üks sõbber meile ebbausso tempudest, mis lisna punna palge  aeawad, ui rmnmala innimeste suggulane olla! Kalendris seisab jubba 1866, jä ebbatöctsi alles keik kohhad' täis.! Millal hakkab rüMmalusse  uddo tahkuma? „ Nõidasi nimmetakse sõlmo nimmega „targaks" ütleb sobber - ja püsti hutto tempust tewad nemmad! Polli wallas Puise talludcS on Jõulo öse üks jõlledam kui jõlle Puse Jnhhani lambid püggamas s nõia wisil niitmas) käinud. Jõulo hommikul, nago se meie rahwa pruuk on, läinud perrcnaene tüdrukutega  lamnmStele kaero ja leiba wima ja leidnud  kohkuud lambad pea ümbert, põskede Pealt je rinua alt süddame kohhast arrapiiggatud ottewad.  9 lammast olli rnmmal ebbansso orn muda ärrapügganud. Nummer 9on jo 5a nõidade utunmer. Jo ta juhm narrimüts sest mõnda õnne lotis sawad. Õlleks wöinud parrcm  igga lamba sabba alla suud anda, õlleks nisamma hea olnud. „?teäri öse olnud Puise Andresse lamba, lauras sesamma narritcmp, Ntis ka Neari hommiko  leitud, kui perrerahwas puhte lauta läinud, lemadele parremat sutäit wima. Seal otti tõbras  wecl lauda ukse lahti jätnud ja lomad leiti õuest räitsaka käest. Lambad olnud nisamma Pügqatud  ja ühhel wcel pimmedas pea külgest tük nahka ärraleigatud, lamba pea werrine; ebbakoeral  mõis wist rut tagga otta. „Säh, Postimees, nutta wõi naera, mis hul, oil hul! Kahjo ei sa sest lamba perremees cgga kasss niitja nõid, waid narritemp jääb narritcmbuks: agga mikspärrast peab siis terwe meleqa innimenne nago warras öse sähbärdnst eht paggana tempo teggema? Ta rummal narrilane  ei sa sest jo mingisuggust kasso. „Tahhad sa ommcti teada, Postimees, mis nemmad sest arwawad sawad, siis tahhan sutte üttelda, mis isse ollm kuulnud. Neid nõiawiüo pannewad nemmad ommä kue wittM 47