Jtaliamaalt. Roma linnast kirjutakse: Meie asjad wanna pühha issa ja Prantsusse keisre wahhel tikkuwad wäggise sassi minnema.  Wanna paawst astunud omma ärraneedmisse  kirja apsatiga Prantsusse keisrile nattuke  warwa peale ja sest sadik olla nende sõbrus  räppastand. Muidogi teada, mis räppastand,  egga se ennam kuhhugi kõlba; tehko mis taht, lahhäb ikka wimaks katki. Kes seal sedda suremat ossa süüd kannab, sedda teadwad nad isse keige parrem ja minna ei tahha ka omma ninna senna wahhele toppida  ja nende wahhel õigust mõista, kes on mind nende kohto mõistjaks pannud! Ni paljo ütlewad seitungid: üks sönna paawsti suust teinud Napoleoni mokkad wilto ja kulmo  kortsu mis meil muud ennam tarwis. Tunnist kirjutakse: Keige Ztaliamaal, ni hästi linnas kui maal, on kunninga Wiktor Emanueli sündimisse paäw, mis 2. selle ku pawal olli, suur römo pühha olnud. Neaple linna rahwal olnud suur rahha pudus, mis nende meled nukraks teinud, agga warsi leidnud  nö'u, korjanud lühhikesse aeaga 5l) tuhhat pranki kokko - lust lahti! Römo viskamist  olnud keik kohhad täis. Padau studendid  teinud paawsti ärraneedmisse kirjaga otse seddasamma, mis Neaplis teggid: pölletasid  sedda ärra. Kirjawastussed. J. A. H. T. Tänname Teid süddamest nende kalli sönnumete eesti olleine kohhe prukinud ja mis peale selle sowite, ka truiste täitnud. Pallume süddamest, kui Teie aeg lubbab meile sesuggusid armsaid ja kassolikko sönnumid km jälle juhtute leidma, ka eddespiddi läkkitada. K. J. J. Teie poolt asjad on kül kurtvad? Tahhame tullewa kord prukida. C. F. H. Jäi rumi puduse parrast tullewaks korraks. Ued ramatud. Tartus H. Laa km anni jures on trükkitud  ja Pernus W. Bormi jures müa: Sioni Nsso - Lamp; ehk, armsad tunnikesed Zesusse sülles hingada. Hind 16 kopp. Onsa mehhe Kotthold Skriweri tähhelepannemissed.  Hind 15 kopp. Ristiinnimesse pegel ehk, öppetus pattude an veksandmissest. Hind 10 koppikat. 102 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 23. März 1865 Teadaandmissed. Keiserlikko Perno wogtei-kohto polest antakse  seläbbi keikile teada, et rae-kohto loaga 14. Oktobril m. a. 2102, Mathias Ehrenstreiti  maead ja platsid, mis Perno linna Ria allewi 1 jaus, politsei 114 a! seiswad,  kahhes jaus, keige kõrwaliste honetega awwalikkult rohkema hinna pakkujale ärra samad  müdud. Wälja pakkumisse päwad on: 12., 13. ja 14. Aprilli ja wimane wälja pakkuminne  ehk termin, kui sedda peaks nõutama, 15. Aprilli ku päwa peale kinnitud. Kes osta tahtwad,  tulgo nimmetud päiwil, enne lõunat kello 11 üllemal nimmetud kohto ette omma pakkumist  ja üllepakkumist kulutama ja siis otama,  mis selle polest saab mõistetud. Pernus rae-koea peal 11. Märtsil 1865. Kohto herra August Grimm. 115. Sikkertar A. G. Mors. 2 Keiserlikko Perno wogtei-kohto polest antakse  teada, et 26. selle ku päwal, lõuna kello 12, Merreküllas mölder Reinweldi jures, üks suur noot auksjoni kaupa rohkema hinna pakkujale kohhe maksetawa rahha eest saab ärramüdud. Pernus, wogtei-kohtus 16. Märtsil 1865. Kohto herra Aug. Grimm. 124. Sikkertar A. G. Mors. 1 Sosare mõisa, Kolga Jani kihhelkondas, tarwitakse üht head õppind seppa, kes poismees  ja kellel head tunniskirjad kasas. Selgemat  teadust annab sealt möisawallitsus. 1 Otsitakse üht head amme; kuhhu tarwitakse,  sedda ööldakse Pernus W. Bormi trükkimaeas. 1 Ühhe õige mehhele, kes jubba kubja ammetis  olnud, woib head kohta juhhatada, kus head palka antakse, Perno trükkimaea. 2 (Siin jures lissaleht.)