istusid. Ohto kello 8 Mis kindral-kubberneri  herra jälle Ria pole taggasi. Lasko nüüd Jummal saddama ehhitust Perno linna aealikko ello õnneks hästi korda minna! Mast. sNekrudi Lahtiostmisse ehk palgaliste on Ria kubbermango seitungis  M 89 (7. Aug. 1863) laiemalt otsust  antud; nendasamma ka Tallinna kubbermango  seitungis ülleültse tännawusest nekrudiwötmissest.  Kassina rumi parrast juhhatame  luggejad nimmetud seitungide peale, mls igga mõisa tullewad ja kust need, kellel teadust  tarwis on, mis meil paljo rumi wöttaks,  sedda ommas eestikeles wöiwad leida; küssigo agga mõisast järrele. Saremaalt. sKurresare eesti lau- Neljapääw, 1. Augustil, on Sörwe lauljad Kurresare linnas rahha eest laulnud ja, kuida kulukse, ommad asjad hästi teinud. Neid olnud meeste-- ja naesterahwast kokko 30 hinge, keik eht Sörwema rides ja Sörwe laulud suus, mis kenna kuulda ja nähha olnud.  Nemmad on seal ühhes saksa aedas laulnud ja nendasamma kui suistepühhil kirjo lippude al kokkotulnud. Kuida üks laulotundja, kes Pernust seal juhtus ollema, sedda tunnistab, on ta ennam kuulnud, kui ta eesti lauljatest lootnud kuulda. Laulo sönnad olnud ta ennamist  ..Sörwe lõekese" seest. Mis agga tähhele tulleb panna, nemmad on igga laulja omma healt ni hõlega õppinud, et neil lauldes nodiramatut  põlle tarwis silma ees hoida. Parrast  mude Laulude on nemmad löppetusseks weel tutwat Wenne allamate laulo eesti sönnadega  laulnud. Aitummal, ehk kül Sörwemaal  mitte üksi ei laulda, siiski sowime meie süddamest, et laulo-orras ikka ennam ja laiemalt tärkama hakkaks meie armsa Eestirahwa  meleärratamisseks, jahhutamisseks ja parremaks römuks, kui kõrtsi laua äres norrutades,  ehk tuikudes aido raido moirades leitakse. Laul ei jätta waimo totraks. Jggas  koggodusses wöiks omma lauloselts olla ehk peaks ollema. Se põlle ni hirmus kirjatö  mitte, kui Zummal juhhatajatele mõis- tust ja laulo armastust on annud. Lauludest põlle ka ennam liga pudust, ja tulleb ikka weel jure. Ma ütlen teist korda: ausad köstrid  ja kihhelkonnakoolmeistrid, teie peale watab meie silm keige ennam; on ausad  öppetajad omma surema nöu ning möistussega  abbiks, nago Unsekülla öppetaja, noh, sedda mönnusam lähhäb assi ning sedda surem  meie tänno. Olgo se ehk esmalt weel muido armas unnenäggo, agga ma näen otsego  maimus jubba ette, kuida eddespiddi ka eesti lauloseltsid sui aeal siin ja seal maksnnas  laulopidduks kokkokoggowad, ühteteist tundma sawad ja ühheteise laulo kuuldes ikka ennam ullesse ärkawad ja terrasemaks harritud  mmmesseks sawad. Kas se meile kahjo peaks teggema? Meie pallume iggaüht, kes meid Lal senna pole mõistab juhhatada, argo pango kassi rüppe, waid awwitago meid! Eestirahwas põlle laulo peale mitte puust egga  kiwwist, agga neil on öppetust tarwis. Böennemaalt. sKeiserina reisi lubba ammo olli kuulda, et meie armolinne Keisri Proua lõuna pole rigi serwa tahtis reisida. Nüüd on se teekond ettewöetud. Keisri Herra on isse künni Nishni-Nowgorodi linnast  sadik saatma läinud, kuhho Nemmad 4. Augustil hea terwissega jõudnud. Sealt reisis Keiserina möda Wolga-jöggi alla pole ja jõudis 5. Aug. öhto Kasani. Teisel hommikul  läks teekond sealt jälle eddasi Simbirski ja Samara pole. Et rahwas iggal pool omma  kallist rigi Emma römoöiskamissega terretas,  põlle meil tarwis üttelda, et muidogi teada on. Andko Znmmal head teed ja rahho termist. Nishni-Nowgorodis, kus kulus laat praego kous on, olli Keiser Prouat saatmast taggasi  tulles ka ümbersöitnud ja lada immet waatnud. Nishni-Nowgorodist reisinud Keiser  Wladimiri ja sealt Mõskma linna. ' Somemaalt. Teame kül, mähhärdust näljahädda mullisid ö-külmad pöhjapole  Somemale töid, et waene rahwas olleksid  nälga piddand surrema, kui teised neile 260