sündinud asjade öppetussest eesti kolides ülleültse Mi räkinud, näitas ta teises jaus, et selle ainsa eeslitele ramatul, mis sündinud asjade öppetusseks prugime, ka ommad sured pudussed jures on. Tenima tunnistab kül tannoga, et nimmetud ramatokirjutaja  selle tö jures suurt waewa näinud ja sellega eeski kolidele suurt head teinud sündinud asjade tundmisseks ja olla ramat siamale sure kassoga kolides prugitud; ommeti piddada temma sowima, et ramato pudussed eddespiddi parrandud saaksid. Ramato surem wigga näidata temmal se ollewad, et sündinud asjade järgi ühhe teise järrele seal sees mitte ep olle tähhele pandud egga silmas peetud,  nõnda et ramat kül sündinud asjadest jutlustab, agga mitte sündinud asja järgimöda ei õppeta. Nimmetud ramato teine hopis parrem, kui essimene. § 8. M. Kirsel Willandist rakis, selle ramato ülle, ..luttustamissed lummala rigist," mis B. Gildemann  wäljaannud ja näitas isseärrams, et sesinnane ramatukene ka siamale se ainus olnud, kust seest ristikoggodusse sündinud asjo olla öppetud. Namat isse ei tahta kul mitte kristlikke kirriko sündinud asjade ramat olla, waid üksi luggusi ristikoggodusse eliust juttustada, ja olla ramato kitusseks ninimetada,  et meie ussuwaesel aeal, kus innimeste süddamed  ja meled üksi ilmlikko asjade pole on pöördud,  meile aegust ja innimestest könneleb, kus Ewangeliumit kõige kallimaks perliks peeti, kelle eest kõik, jah ka ello arra anti. Sellegipärrast olla ramat koliramatuks ommeti liig puduline ning ei anda middagi wähhem, kui järgimöda sündinud ristikoggodusse asja. Kirriko sündinud asjade täie, likkuma ramato kirjutamine olla sepärrast häddast sowida ja wagga Larwis. § 6. ..Selle peale piddas jälle J. Kapp Sure Janilt könnet, mis läbbi ta sedda küssimist ärrakostis:  ..Mähhärdune pudus meie wallakolides  on kõige surem?" Meie wallakolides  olla kül weel mönnesuggusi wiggasi, agga surem  wigga olla se, et meie walla koolmeistrid weel suremast ossast kolitamisse peale isse liig wähhe kolitud olla, kes õige korra järrele laste öppetamisse  ja kaswatamisse järjest wagga wähhe ehk middagi ei teada. Ta näitas sedda mitme tükki läbbi meie wallakolide ollemissest, mis käppoga katsuda tossi on. § 7. ',A. Sabelmann Paistust kostutas sedda küssemist:  "Mis wöib meie küllakoolmeistrite parremaks ammeti peale walmistami sse ks sundida?" -- nõnda ärra, et kihhclkonnakolides, kus ennam kui üks koolmeister õppetamas on ja klls lgga aasta 9 kuud koli peetakse, et seal üks koolmeistrite paik ehk klasse saaks assutud, kuhho koliöppiad nored mehhed, kes kihhekonnakolist läbbikäinud  ja koolmeistriks kölblikkud on ning seks sada sowiwad, wöiksid wasto wöetnd sada. Sesinnare  koolmeistrite klasse peaks kolme teiste klassidega  sel wisil ühhendud .sama, et koolmeistrite tõ selle klassi läbbi mitte üllearro sureks ei/lähhä, waid kotile lv eel kasfo tulleks, sest et selle klassi öppiad öppetamisses ja üllewaatmisseS neile abbiks ollekfid ja isse koolmeistrite käest mängimisse, laulo ja õige kolitamisse järje polest, (isseärraniS Bormanni  ramato juhhatusse järrele) öppetust saaksid. § «. . G. Rosenberg Karkrist könneles sest: ~Kuida sünnib körivaline ammet köstri-, kihhe! konna koolmeistri- ja küllakoolmeistriammetiga  kokko?" —Ta küssis esmalt, kuida koggokonna kirjutaja ammet ja parrast/ kuida hantwärgi ammet koliammetiga kokko sünnib. Ta näitas lühhidelt, kuida kegi körwaline ammet, nago koggokonna kirjutaja ammet, kihhelkonnakoolmeistri  kui ka wallakoolmeistri ammetiga mitte kokko ei sünni; sest et seläbbi kõiksuggused eksitamissed ja aeawiitmissed koliammetis ettetullewad, mis kotile  kahjo peawad teggema. Agga ka hantwärgi ammeti! koliammeti körwas peab lemma kahjolikkuks, sest et koolmeistri aega ja jõudo raiskab, mis muido kotile peaks sama. Pealegi temma süddant ja meelt koli poolt ärra senna pole põrab, kust ennam kasso näeb tullewad. lummal parraks olla kül meie koolmeistride ja ' köstri kohhad ennamiste alles nõnda, et hädda körwalift ammetit piddama aeab, mis läbbi kõik ammeti armastus ja römus meel saab mahharöhhutud ja koolmeister wäggise körwalift  ammetit peab nõudma, kui mitte ommaksetega sure murre ja kurwastusse al ei tahha nälga nähha. Annaks lummal, et meie köstritel egga koolmeistride!  mitte tarwis ei elleks körwalift ammetit tagga nõuda, mis läbbi kolid allati kahjo sawad. "Sellega olli ennelöuna istumine löppetud ja kõige nende asjade läbbiräkimine jäi parrastlöunaks." Ommalt maalt. Tartust. sWallemõtte Lullekahjo jures.j  Kuida „Uus Tarto zeitung" M 140. kõnneleb,  olla siin hiljuti kegi tullekahjo jures öolnud: „Olleksid rahwas ommeti parrem isse katsunud  kustutada, siis ep õlleks maeaperremehhe! mitte tarwis tulle kustutamisse seltsile Naeakoea peal 25 rubl. hõbb. maksta!" Sähhnrdune jut tunnistab neste, et iggal Pool innimessi on, kes kõige kergemat asja ikka wõereti mõistwad, isse middagi järrele ei mõtle ja siis rummala jntto läbbi ennast naeruks tewad. Se selts innimessi on kõige õppetusse ja selle- 234