teisega sõdda, siis wõib La julge olla, et Italia Lemma wamlaste kõrwas saab seisma. --- Suurt pahha meelt teeb ka Napoleonile, et suur hulk Lemma omma rahwast tedda tagga selja Pilkawad  ja pilkajat ei wõi jo ial selle tru sõbraks  nimmetada. tedda ta pilkab. Nõnda ütlewad  pilkajad: „Napoleon kannab paawsti kõige temma ironiga sülles, ja et se tal üksi liig raske on, karjub ta teisi appi." (Sellega tahhendakse temma konwerenzile kutsumist.) Teised ütlewad jälle: „Napoleon õngitseb, ja on konwerenzi södaks õnge otsa pannud; agga kahjo, pissukessed  widlkad, nago Spania ja Hessen-Darmstadt jookswad kül sõda kallale, ja sured kallad, nago Wenne-, Preisi- ja Inglisma, kedda õngitsedes just püda tahhab, ja kellest ta abbi wõib lota, need lähwad omma teed, ja ei watagi ta sõda peale." Jälle ütlewad teised: „Napoleon tahhab Paawsti armust kõik olla, mis ta on. Piiskoppid  tahhab ta ministriks, ja kindralid köstriks Panna, ja sedda meest, (Chassepot) kes Dreyse süütnõelapüsside järrele ka Prantsussemaal nisuggusi  teinud, tõstetakse Pühhade sekka, sest Prantsuste omma sõnnade järrele peawad Chassepot-püssid  „immet" teggema, ja immet tehha ei wõi muud kui „pühhad." Sähhärduft kibbedat nalja wõiwad Parislased saggedaste omma ulitsa nurgade peal sure kirjaga luggeda; agga kes sedda teinud jah wõtta kinni! . IKAktsmaaD. Inglaste pühhad on Jrimäsjajate  polest rahhoga möda läinud, ehk kül pühhade aeal Londonis uddo jälle m paks olnud, et innimessed päiwa aeal latre tallega piddid käima. Õnneks ei olle Jn mässajad sedda pimmedust teiste kahjuks mitte prukinud. Rahho kaitsmisseks olla jubba 30,000 koddamko ja muud innimessi ärrawannutatud.  Abessiniamaalt  kulutawad sõnnumid, et seal kõik stamale hästi minna, kuid weepudus olla mõnni kord suur, ja selle läbbi langeda paljo ellajaid, mis neil monakandmisseks kasa wõetnd. Lahhengidest ja werrewallamissest ei olle stamale weel mitte kuulda, mis agga wist kaua tullematta ei jä. Hinamaakt. Seal olli hiljuti jälle aastane  suur õppetud meeste katsumine. Nankingi linna ollid 2000 innimest kokkotulnud, kes ennast  katsuda lasksid , ja neist ei olle ennam kui 248 jDoktori aunimme kätte sanud, mis seal M" nimmetakse. Kõik teised wõiwad aasta hiljem  jälle tulla. Mitmed kaiwad jubba mitto aastat  omma onne katsumas ja ei sa ikka weel läbbi. M õnned surrewad ka murre pärrast, ehk tewad isseennestele otsa, nago se kord jälle 75 mehhega sündinud. Nisnggused sumokehhad ei sa agga mitte surest katsumisse maea uksest wäljawidud,  Maid nende tarwis on ma alt tee läbbi kaewetud, kust neid wäljakantakse. Hina paggana usso järrele õlleks seni pühha maea rojastus, kui surnuid uksest peaks wäljakantama.  Honkongi  linnas, Hina rannas, on 1. Dets. suur tullekahjo olnud, mis 400,000 dollari eest kahjv teinud. Kõige ennäm on poomwillo ärrapõtlenud,  mis Inglased otlid kokkoostnud. Some häddalistele on annud J. L. 2 r. 30 k; Aldo wallast 20 andjad kokko 11 rubl. 10 k., J. N. 1 r.; Jmmawerrest 3 r., C. R. 50 k., M. L. ! r., A. L. 1. r., M. R. 1 rubl. Wändraft: G. J. 1 r., J. S. 30 k.; Tarwas- Lust: J. L. 4 r., E. B. 2 r., H. P. 2 r., P. D- Z r., C. D. 1 r., C. N. 1 r., S. D. 1 rubl. J. S. l r., C. S. 1 r., O. B. 1 r., A. J. 1 r. A. S. 1 r. J. Rdm. 5 r., Pillistwerre koggod. 10 r., G. W. 95 k. G. K. 65 kopp. endiste andedega kokko 116 rubl. 8 kopp. Häddaliste nimmel süddamest kannades, pällu me weel eddespiddi  awwitada. Rõõmsat andjat armastab Jummal. Kauba sönnumed. (Peruus, 13. Detsembril. 1867.) Linnad, v-linnad 38 r., Lv-linnad 42 r., R-- linnad 45 r. d-linnad 48 r. pärkpund. Parreni  a seltsi eest antakse parremat hinda. Linna seemned, Willi, nissud 15 r. rukkid 14 r., odrad BVa r. kaerad 5 r. 56 kopp. tshw. Rukkijahhud 4 r. 89 k. h. wak. T leiba 4 k. Erned 12 r. tshet. Heringad, 13—14 rubl. püt. Räimed, 12 rubl. püt. Sool, punnane 7 rubl., walge 8 rubl. püt. Wöi, 8 rubl. puud. Kartohwlid, 159 kopp. wak. Raud, 19 —L 0 rubl. pärkpund. Kiwwisöed, 129 kopp. püt. Tubbak, 129 kopp. leisik. Kirjawastussed. 268) G. A. P— Ärge pange pahhaks, kui wäbhe mudetud leidsite ollewad. 269) P. W. U— Mis wöimalik olli, on sündinud, agga pühhadeks kirjutada, ei olnud mitte wöimalik. Sowime Teile ja köige sobradele head uut aastat. 276) T. U. W- Puhtus ei olle uhkus, egga rojus allandus. Paista mis sa õlled, ja olle mis sa paistad. 413