poea rammo kurnaja teo orjus neile teinud ja 2) mitmed möisaommanikud ei tahha omma  tallomaid mitte müa, sest et neil nende omma wölgade parrast, mis mõisa peal seiswad,  käed seutud on. Sest esmalt pärrib möisnikude rentkassa, kellele pärrismöisad ennamist  keik wölgo on, seddawört wölgo taggasi,  kui müdud kohhaga taalrimaad mõisa küljest ärralähhäb, ja teiseks tullewad muud wõiglased ja pärriwad ommad summad taggasi,  mis saggedaste suremad on, kui müdud tükkid maksid. Seeb se on. Sellega peab nüüd otama, künni üks rahhameeste selts, nimmega „Tseres" (Ceres), mis hiljuti möisnikude  seas assutud, mõisade priwöllade parrast  nõu ja abbi wöib anda. Kui )aega ja rumi jätkub, könneleme sest asjast eddespiddi weel selgemalt. Ommalt maalt. Tartust. sOrrelimeister Ernst Kessler. Mitmel ei olle se nimmi wist mitte tundmatta, mitto meie sõbradest ollid tedda ka omma silmaga näinud; agga paljo ennam tundwad temma tööd, kui tedda ennast.  Se mällestusse wäärt mees ei olle mitte ennam ellawate seas, waid on 8. Augustil  omma wimast und maggama läinud. Orrelimeister Kessleri kättetö läbbi on ni mitme tuhhande innimeste hinged kossutud sanud ja samad weel kaua pärrast temma surma,  sepärrast on meie kohhus tedda mällestada.  Temma olli 6. Zulil 1808 Ottepä kihhelkonnas Arrola mõisas sündinud, kus ta issa, kelle wannemad Sweitsimaalt ollid tulnud,  möldri ammetit piddas. Ta emma olli pärris meie ma tüttar. Kui ta nelli aastat olli kolis käinud, pandi tedda ühhe Tarto tisleri jure õppima. Agga uksi, aknaid, kappisid ja laudo tehha, ei olnud Kessleri mele järrele; sepärrast läks ta pea ühhe klawweri teggia jure õppima. Siin olli ta rahhul; ta südda himmustas mängimist ja siin wöis sedda nattuke  leida. Ta õppis holega mängoriisto teggema, agga nisamma holega ka mängima, isseärranis nisuggusi tükkisi, mis kirrikus mängitakse.  Seläbbi tulli temmal warra se mõtte orrelimeistriks õppida. Ugga kus olli sel aea! meie maal tarka orrelimeistrit leida, kelle jures  wöis õppida? Ta läks 1827 Riga ja sealt teisel aastal wäljamale. Mis aastat ellas ja õppis ta Danimaal, Hollandimaal, Saksamaal, Sweitsimaal :c. Sealt taggafi tulles assus ta, kui õppind orrelimeister, Tarto ellama. Seal on ta nüüd 30 aastat tööd teinud ja selle aea sees 122 mängoriista walmistanud,  kelle seas üksi 45 uut kirriko orrilat.  Temma essimenne õrrel sai 1834 Röngo kirriko ja temma wiimne kättetö, mis ta ku aega enne omma surma löppetas, helliseb Takelbergi  abbikirrikus, kelle sisseönnistamissest meile hiljuti könneldi. Ennamist on temma orrilad keik Lihwlandimaal, agga mõnned ka Eestimaal, Saremaal, Wennemaal, jah üks koggoni Põhja - Amerikamaal Sitka linnas. Peale kirriko orrelite on temma paljo tubbaorrelid  teinud ja paljo wanno parrandanud. Aastal 1834 teggi ta Röngo orreli 9 registriga; 1838 Wändra ja Kerro orrelid,  möllemad 4 reg.; 1838 Torma orreli 7 reg.; 1838 Turraide orreli (Lättimaal) 5 reg., ja Puhja orreli 5 reg.; 1848 Tarwasto  orreli 10 reg., ja Äkse orreli 5 reg.; 1841 Jakobi orreli 5 reg.; 1842 Wörro orreli 12 reg., ja Urwaste orreli 7 reg.; 1843 Räsani orreli (Wennemaal) 5 reg., Saarde orreli 4 reg., Ledurga orreli (Lättimaal)  5 reg. ja Wastselinna orreli 10 reg.; 1844 Willandi orreli 13 reg., Wönno kirriko orreli 10 reg. ja Sitka orreli (Amerikam.) 5 reg.; 1843 Astrakani orreli (Wennem.) 4 reg.; 1848 Pawlowski orreli (Peterburgi lähhedal) 2 reg., Isaaki orreli 5 reg.; 1847 Tarto Mariakirriko orreli 18 reg., Orenburgi orreli (Wennem.) 3 reg. ja Lügganduse orreli (Wirrom.) 10 reg.; 1848 Karkusse orreli 6 reg., Paide orreli 10 reg.; 184 S Jaroslawi orreli (Wennem.) 9 reg., Kerla orreli (Sarem.) 6 reg.; 1838 Halliste orreli 11 reg. (mis hiljuti kirrikoga ühhes ärrapölles); 1832 Moflwa Mihklekirriko  orreli 21 reg.; 1833 Ottepä orreli 293