16 Berantwortt. Redacreur Joh. Ja nn sen. Druck von H. Laakmann. Post-hsbbused. Annan seläbbi teada, et min no post-hobbused Tarto ja Wilkandi kesk wahhe paikas talmetee peal Zõesu kõrtsi jures posti söido tarwis wülmks seiswad, kust neid igga reisia parraja söidorahha eest Willandi ehk Tarto wöib sada. Suisleppi postipiddasa J. Kõirik. Minna annan teada, et ma ommas ma eas Riaulitsas  jamamäel köiksuggused Radi mõisa penikeseö napsid ja õllut tobi wisi müün, kui ka ennam korraga.  Müller. (!) Roela mõisast Tarto linna tulles on mõisa sullane  199 rubla ärrakautanud. Rahhad ollid: Kolm 26 rublast, kümme 19 rubl., üks 6 rubl. wiis 3 r. ja nelli I rubl. kõik ühhe nahk „tassenbunga" sees. Kes aus leidja Tarto kohto peale ehk Roela mõisa toob, saab 29 rubl. leido. (1) Tartus, minus podis wõib köiksuggu terrase  ja raud kaupa sada, nõnda kui: yulöikamisse sa käsfisaed, kirwad, hööwlid, wilid, lukkud, ukse ning akna hinged, aknaklasi, saksa ning wenne naelad, jahhimeeste  ehk küttidele head püssid, haawlid ning muud raud ja wask asjo ui maeameeste kui ammetmeestele, mis kõik oddawa hinnaga müün. Min no pood on endises Samajewi maeas Ratusse pool nurga peal. Neinhsld Umblia (3) Kostilapsed. Lapsi, kes Tartus kolis ka imad, wöttab Pet e rbur gi-ulitsas Blumbergi maeas Wagnerj emmand kosti peale. Kui sedda sowitakse,  wökwad lapsed seal ka musika öppetust sada, mis eest makso ei kössita. (3) B - Kornett, Althorn, Tenorhoru, Tuba, C-Klarinette mustpuust hõbbe klappidega, on sada musikus Hoffrichteri jures tisler Escholzi maeas Bürgermusse wasto. sZ) Maea, mis Nr. 272 Zöe - ulitsas seisab ou müa. Selgemat teadust annab pekkermeister Froft saksa kirriko jures. Ssme ride maqgafin, Ratusse wasto, Bauchi maeas, on ettetullewa saksa lada tarwis kö'gesugguse Some ride kaubaga rohkeste täidetud, ning on seal peale selle köiksuggu põlled, pearätlikud, liunadsed rided j. n. e. oddawa hinna eest sada. Ka müün minna mitmed wiolid, flõtid ja wiolikeled.  D. Arnold. Tännawo lada aeal müün minna kõik ommo kaupa üsna issearranis oddawa hinnaga. . M. Umblia N terraskanbapood wasto kiwwisilda. (2) Wesneri möisawallitsus ostab allamat jaggo linnaseemnid, mis mitte külmi tormis ei prügita,  kui neid Wesneri mõisa tuakse. (3) Uus pood. Ma annan seläbbi teada et ma 2. Zanuari ku päwast sadik Ratusse tagga Musso maeas uut kolonial- ja materialkaupa n. sigqaripodi ollen assutanuv. Ni paljo kui ial wöimalik, lubban selle eest murretseda, et ostjad kauba ning kauplemissega  rahhul samad ollema. (3) P. G. Bernhoff. SittuikoM podis Paides ostetakse iggal aeal ella ja te lnid ja maksetakse 20 kopp. puda eest. Sealsammas ostetakse ka allamat seltsi linnaseemnid,  mis külwada ei sünni, kui ka tudraseemniv  ja lustjaid (nälgheina) künni Märtsi kuni. (3) Üks penikest seltsi linnokoer on ärrawarrastud, must pea, saddula modi must selg, ristlude pealt ja pool sabba must, altpoolt kehha halli täppiline, taggumisse  jalla warwal 2 küünt, nim mi >, Lassi". Kes sedda koera juhtub näggema, olgo linnas ehk maal, pakutakse marsi teada anda. Teadaaudja saab 2, kes karte toob, 3 rubl., kui kaugelt lodud, ka rohkem.  Teadaanda Tallinnas pikka-ulitsal Nr. ?15 ommas maeas. J. Treiltnann. (?) Tutwade, föbrade ja mu innimestele annan seläbbi teada, et minna Mihkel, endine Faure keller meister ja parrast Faure podis müa Stähri maeas, nüüd I. Januari ku päwast J. R. Sch rammi abbipodis  kauplen ja köigesuggu napsid, õlle, möddo, ävikat, siggarid ja penikest tubbakut zc. wabriko hinnaga müün. Pood on pekkermeister Frey maeas ramatotrükkija  Laakmanni ja kreiskoli wasto. Mihkel. Karo (2) Ruhja trahterist on !5. Detsembril õhto muste kõrw ruun 5 aastat manna ja 65 rubl. wäärt kõige soni ja halja riistadega ärrawarrastud; parrem taggumiue jalg olli alt walge. Kes sest hobbusest peaks teadust sama ja tedda Ruhja taggasi wima, saab AO rubl. maewapalka. (?) Willandi liuna Raekohto palest antakse teada  , et seal kaks päma igga näddalas, ja nimmelt esmaspääw ja neljapaäw linna tzurro?la ata peetakse, kus iggaühk ello üllespibdamist, mis maalt sissetuakse, ostetakse. (2) Rendi peale antakse Eksi kirrikomöisa põllud tullewast Jürripäwast sadik. Selgemat teadmist annab  öppetaja Eksi kirrikomöisas. (?)