pärrast kerjawad? Kes julgeb ja kerjajaid ennam  tunneb, kui minna, se lögo kässi; ei minna sedda julge teggema; ollen sellepolest saggedaste paljo kuulnud ja näinud, mis süddant  wallutama aias. Kerjaminne on ni mitmele  kerge tö ja toidab ka omma perremeest, se on sedda, kes kerjab; agga kui kerjaminne jubba mönnele kergem tö on, kui omma palle higgi sees leiba süa: kas se mitte kelm ei peaks ollema? Mis teeb furem hulk hulgusid,  kell' werri sarwe a! on ja weddada ei wötta, kui kerjawad? Kelmid kerjajad on need, kes öige sandi suust leiwa pallokest ärrawarrastawad.  Kui saggedaste on öiged sandid tühja kaega ukse takka piddand ärraminnema, sest et perremees mitto korda pettetud, nüüd kellegile ennam ei anna. Waestele andma ja kehwade koormat kergitama, nago Jummala  sanna öppetab ja ristiinnimesse armastus  meid aiab: millal ma sedda ia! ollen laitnud?  Agga kui waesid tahhame awwitada, kas siis senni peame otama, kui nad meie uste tagga ulluwad ehk mustlase kombel peale aiawad?  Kas ristikoggodusseö mitte parremat nöu ja ausamat kombet ei peaks leitama? Kerjaminne ei olle kellegile auuks; ei neile, kes kerjawad, egga neile, kelle hulkas kerjatakse. Eks meie sedda ikka weel ei möista, et tössised waesed koggodusse warra on, mis meile lummalast antud, et omma usko armastusse  töös wöiksime harjutada? Nendasamma  peaksime ka selle eest murretsema, et kelmid kerjajad ni hästi kirriko, kui mu uste eest peaksid kadduma. Eks Pöldsama öppetaja meile selle polest head öppetust põlle annud? Teab mönni weel parrem, se tehko, kui agga pahha kerjaminne kaub, mis mitto jubba norest  pölwest sadik kelmi jälgede peale sadab. Sest õlleks mul mönda kerulist tükki könneleda,  agga jägo se kord. Üllemad ja wannemad tewad ka ommalt poolt mis wäljaspiddi wöiwad. Nenda on nüüd jälle käsk kubbermango-kohto polest wälja antud, et keik linna- ja ma-politseid kangeste selle ülle peawad walwama, et linnades, allewi ttes ja küllades, ladaplatside ja maantede peal kerjaminne peab kad- duma ja kirriko uste ees ja surnoaia wärrawatte  peal sedda mitte ennam kuuldama egga  nahtama, waid nende eest, kes sedda wäärt, seädusse järrel murretsetud sama. Se on nüüd keik wägga hea ja tänno wäärt assi, agga surem au õlleks igga koggodussel, kui keik öiged sandid sundimatta üllespetud saaksid ja nisuggused walged mustlased, kes ilma asjata  laiskus se pärrast sandi nimme kandwad,  üksi politsei kassida ja korristada jääksid.  Keige suremat süddame wallo teeb se, kui peame näggema, et nored lapsed jubba uste tagga kiunuwad ja ennamist keigil kelmi kerjajatte ammet kääs on: hulkuwad ümber, laisklewad ja weddelewad möda körtsa, ulluwad  uste tagga, öppiwad aeg aialt ka hästi joma ja näppoammetit ja kölwato innimesse iddo on sees ning kannab pärrast hirmust wilja. Kedda politsei jubba lapse pölwes möda linna viitjaid ja kõrtsi nurkasi peab taggaaiama,  neist ei sa temma egga wangikoia hoidjad  pärrast ka naljalt ennam lahti. Kas siis walle on, et kerjaminne kelmusse peale sadab? Ma tean kül, et mönni ütleb: „Jah, sul hea pahhutada, agga kui waese innimessel korter lapsi täis on ja koroke kassin, mis ta siis nendega peab teggema?" So? kas peab neid siis hulkuma ja kerjama saatma? Kas tõeste mõnnes koggodusses ni paljo lapsi peaks ollema, et koggodus neid ennam toita ei jõua? Mis mul selle peale pitkemalt kosta õlleks, mõistab igga luggeja issegi. Agga tödde jäeb tõeks: kerjaminne põlle kellegi auuks ja sadab hõlpsast kelmusse peale. Andkem sepärrast keige kerjajattele head nõu, et ennast hoiaksid ja mitte nuhtlusse alla ei langeks. Agga aeg õlleks ammo, et iggas koggodusses õiged waesed õige holekandmisse läbbi toidetud ja nurjatumad nuhheldud saaksid ja keik kerjaminne kauks. Sannumed wõeralt maalt. AustkiSZNätNt tullewad nüüd kennad sannumed,  et seal sure holega söamehhi peab palgatama.  No kellele? Kellele muido, kui wanna paawstile. Nüüd tahhab mehhike katsuda, kas se nöu peaks aitama, kui isseennesele 28