Eesti Postimees ehk Näddalaleht 18KZ. Tarkus, 29. Detsembril. ja linnaraWale. AM- Teine aasta. Register; „Postimehhe" loppoiõnna ja temma lugqejad. Ommalt maalt. Tartust: Miks ta omma korterit  wadheranud? — Ammetipiddo. - Peruust: Jöulolaat margad ja warquS. Riast: Tüdeuko tullesurm. Kelmid loksus.  Podi lohkuminne. Raudtee pikkendus. Tallinnast: Suruokodda. Peterburqist: Intressi maksminne. Somemaalt: Mowauminnc. Wderalt maalt. Preisimaalt. Jtaliamaalt. Belgiamaalt. Inglismaalt. --- Prantsuösemaalt. Kirjawastussed. Teadaandmissed ja kulutamissed. „Postimehhe" löpposönna ja temma luggejad. LWs ma piddin ütlema, kui innimenne tükki teed on ärrakäinud ja teine jamamaea jubba jälle silma paistab, ilma et ree, ratta ehk ta ennese surm õlleks Lee äres olnud, siis woib jo kül, kai tal süddant rindns on, ka snddame põhjast üttelda: „aitummal, siamale on mind lummal jälle aitnud!" Nenda peab „Postimecs" tänna ka teggema. Aasta wiimne nammer on käes. Et ta alles ellab ja omma tasko kannab, ei olle mitte Lemmast mnesest, maid temma tru Jnmmalast tulnud, kette heldus ja pikmeel ärramoetmatta  on. Temmale sago siis ka kelk au ja kitus, sest Lemma armust olleme keik, mis ial olleme. „Agga kuida on siis muido sel aastal luggu läinud? Noh, olge terwe küsfimast, eks nenda, kuida  lummal aitnud. 53 näddala ehk 365 pä- ma sees saab innimenne mõnda uahha. Seal on head jn pahha, kerget ja rasket, nenda kuida  sedda igga innimesse heaks ettewalmistud. Ristiinnimenne ei pea jo mitte isse omma teed walmistama, Maid sedda käima, mis lummal tedda juhhatab ja sadab. Teeb ta sedda, siis Mõib iggal aeal tänno anda, ka siis, kui teekond lihha, werrele just mitte ui lahhe egga mahhe ei õlle. Meie ei mõi jo mitte keik tvldas sõita  egga sidi sukkes käia, ja sealge on ka omma jaggo okkaid ja naelo, nago sedda mitmed pehme  ride kandjad w oimad tunnistada. „Postimehhe" jamawahhed on Neärist Neäri ja tannase nnmrega on nisuggune jamawahhe jälle ärrakäidud; peame ne aasta lawwe ees nattuke kinni ja matame taggasi. Olgo ta mind head eht pahha nännid, tänno peab mõllemate eest andma ja sedda teeb temma ka. Agga peale tänno, mis ta Jnmmalale wõtgo  jääb, tännab Lemma ka mennalikkust süddamest  omma Eestiwendi ja keiki sõbro, kes tem-