seljast mahha, kargas Me ja töi mehhe wee alt weel wälja, agga kui surnud. Sure müllamisse  ja mässamiöse peale said nad tedda wimaks jälle hinge. Jälle peame tallorahwa tutti hakkama ja rapputama, et neil ni wähhä armastust omma wenna wasto olli, kes surmaga  wöitles. Saddade kaupa seisid jöe kaldal,  agga kellegil polnud halledat süddant omma  wenna surmast, piddi jätte üks saksa mees ollema, kes ommast ellust luggu piddamatta jõkke hüppas ja õnnetumat surmast peästis. Kui kül mees joobnud peast olli sisse kukkunud,  siiski ei tohhi meie öolda: parras, parras!  kes käskis joobnud peaga lootsikuga wee peale minna! Tunneme wägga halledat meelt, et meie Eestiwennad ni armastamatta ja külmad  omma wendade wasto on. sLa ps surnult Mõnned nored innimessed armastawad wägga mailma lusti ja römo sees senni rübbeleda, künni au häbbi sisse ärrauppunud; parrast, kui assi awwalikkuks tikkub sama, tahtwad sedda weel kinnikatta, agga siis on raske. Halliste kihhelkonnas, Wanna mõisa maldas on üks noor tüttarlaps ennast omma neitsi auust puhtaks  lasknud risuda ja käima peale sanud ning pari näddala eest lapsokest ilmale tonud, agga nenda, et kellegi silm sedda põlle näinud ja ! oma kest omma riete kirsto ärrapeitnud, kust ta omma emma, arwata nelja ehk wie päwa pärrast leidnud. Assi, kui olli awwalikkuks sanud, anti koggokonna kohtule teada, kes lapsukessele pusärgi tehha laskis ja 10. selle ku päwal Willandisse tohtride läbbi wadata satis. Mis otsust tohtred andnud, on alles teadmatta, ommetige arwab rahwas, et laps lämmatusse surma surnud! Riast. sUest seadusse Mönne päwa parrast on essimenne Oktober ja siis astub uus koggokonna seadus platsi, kelle sonna kuulda siis keikide kohhus on. Selle seadusse 8 l. järrele on nende koggokondade kohhus, kus wähhem 200 koggodusse liget, sedda kohhe Oktobril teada anda, kas se neil wöimalik omma jõuga koggokonna wannemid üllal piddada,  woi tahtwad naburi koggokonnaga kok- ko heita. Wjst ei sa ka nende koggokondade arro Liwi maal pissuke ollema, kus wähhem 200 koggodusse liget on, issiärranis ktrriko möisade koggokonnad, mis kül keik wähhemad on. Peale selle, kui koggokonna liikmete arro käes, peawad warsi parrast 1. Oktobri ku päwa koggokonna liikmed nende seisuste järvele  jaggatud sama ja siis tullewad wannematte ja tallitaja te wallitsemissed j. n. e. Willandist. Neist ammetmeestest  põlle kussagil pudo; olgo lin missuggune  tahhes, seal on wargatel ommad korkad,  kus pea warjo leidwad ja leiba samad. Söbber kirjutab sealt: Siin Willandi ümber on Augusti ku löppetussel  ja Septembri ku hakkatussel wägga paljo märgust' olnud. Esmalt on siin kolm kõrtsi, Wiratsi, Pauli ja Nuia, ärralöhhutud ja keik ärrawarrastud, mis wähhä lahti olnud, pärrast olla nad linna läinud ja seal üht podi tahtnud ärralöhkuda, mis agga neil mitte põlle korda läinud; katsunud esmalt wäljast sisse minna, sedda põlle sanud, siis puggenud keldrisse  ja lootnud lugist podi samad, agga se olnud ka ni tuggewaste raud lattiga kinni, et woimata olnud lahti sada. Kui näinud keik waewa asjata ollewad, sisse sada, olla nad keldrist pari leisika wäärt tubbakast kasa wötnud,  sest muud põlle seal sada olnud. Teisel ööl olla nad linna sees jälle kaks kõrtsi ärralöhkunud,  ühhe seest sanud kümmekonna rubla rahha ja mõnda muud tühja asja, mis meel näppo putunud ja teisest mitte ennam kui 20 koppikat rahha ja pissut mina. Tännini põlle meel nende jälge peale sadud, agga arwatakse muud keddagi ollewad, kui mönned raisko läinud  Eestiwennad, kes meile sureks pahhandusseks  ja häbbiks teiste keskes könniwad! poiste ja tüdrukutte läbbi.  Siin Willandi kihhelkonnaö, Karrola maldas  pöllesid hiljoti ühhe kehwa tallopoea aidad  ärra. Tüdrukud olla aida peale maggama  läinud ja külla poisid tulnud öst senna, tõmmanud tikkuga tulle ülles, et nähha kes seal maggawad; tulluke olla agga kohhe kaktuse  sisse läinud, mis ennam kegi põlle sanud 308