Druck und Verlag von F. W. Borm in Pernau. 128 metud päwal, enne lõunat kello 16, wabriko trahteri jures. Sintis, 8. Aprillil 1868. Walla wallitsusse nimmel: 41.) Jaan Hansson. 2 Ue Wändra wasse taggumisse ja sae weske peal, sawad 22 Aprillil, auksjoni kaupa kohhe maksetawa rahha eest müdud: hobbusid, lehmi,  nori ellajaid, laudi, laua pindo, wankrid ja muid maea asjo. 1 Abia mõisa tarwitakse üht head ja tublit toapoissi, kellel head tunniskirjad kasas ja kes ka oskab habbet aeada kes sedda ei mõista, peab õppima. Kes sedda ammetid sada tahtwad, mingo Abia mõisa baron Stake l b ergi ehk Abia möisawallitsussega kaupa teggema. 2 Ue-Warla mõisa parralt ma tük ..Poolenöm,  mis wagga heaste harritud 66 wakkama pöllomaad ja 146 wakkama heinamaad, 24 wakkama männa metsa ja 96 wakkama lehtpu metsa, on müa ja lähhemad teadust selle polest  annab selle mõisa parrisherra. 2 Pallato Karjamõisas, mis Koonga mõisa järrele, on Jürri päwast 1868 lehmad rendi peale sada. 3 Ztalienische Strohhüte werden sauber undbillig  gewaschen bei Natalie Jaeobfonn, wohnhaft in der Königöstrasie bei der Revalschen  Pforte. s J. Uindau, willakedramisse wabrik Dreilingsbushis  Ria linna jures sure Moskwa ulitsa äres, Jani wärrawa lähhedal; seal sawad willadest sukka- ja kanga- Ungad kedratud ja ka igga karwa, kuida kegi Whhab, wärwitud. Tellimessi wöetakse lin- Uas Marshalli ulitsas Baumanni maeas «M 2 wasto. 5 Seme - kartnhwlid müüb Pernus August Göfchel. 3 Üks pruginud korwwanker on Tallinnas Narwa ulitsa äres kõrtsis, maea M 268, MÜa. ' 2 Saremaal> Peude kitzhelkonnas, Laimjalla mõisas, dn weel umbes 150 wakka rukkid, 4 rubla wak, ja liggi 100 wakka walmis sattud  kahhetahhalessi odre, rubla wak, Mõisa aidast müa. i Üks wägga hea korras ollew nnromassiu, kellel kahheksa hobbuse rammo, on katlaga ühhes ja mis senna jure tarwis, ja kui sedda peaks ka sowitama, ühhe laua sagimisse ehk jahwatamisse märgiga Wenden st ein i s obdawalt  sada. 6 Minno maea, mis Lihhula linnas pärris krundi peal, on keige körwaliste honete ja selle parralt öunapu- ja rohtaeaga ühhes wägga  hea tingimistega müa ehk ka wälja ürida. Lahhemat teadust annab Lihhulas N. Büttner. Pernus, 10. Aprillil 1898. x Perno-Ria allewis; Karja ulitsa äres, on Paltanowi maea sure aea platsiga müa ehk ka wälja ürida. Lahhemat teadust annab musse perremees J. NwA. s W rubla mM palka. Mödaläinud rede osel, wasto laupäwa, Aprillil, on Pernüs, raeherra Bärlehni  kuur ärralöhhutud, kus söido riistad sees ja sealt on ärräwidud: kahhed üsna ued rangid leidega, mis höbbe ehhetega, wied sinnise  karwalised ohjad, kaks setelkad, wassed ülle, ühhed prugitud waljad wask nöbiMga, nelli üsna uut musta rihma, nelli kutsari kube, kellest üks mustjas sinnine, kaks walkjast  finnist ja üks üsna uus nahk kuub, kellel  rohhelisse ribuline poomwilla woder al; kaks sani tekki, kel karro nahk ümber ärede kellest üks sinnine ja teine rohheline. Kes neist asjadest teab selget teadust anda, saab üllemal nimmetud waewa palka, ja temma nimmi jäeb nimmetamata. Z Essimessed laewad, mis meie merre wärrawast  sissetullid ja meie se aastast laewade käimist allustasid, ollid kaks inglisse laewa, mis tunnaeila meie saddamasse tullid. Laduniks  ollid liwa sissewötnud.