suggused asjad ka mönni kord Napoleonil kulmo  kortso aiawad ning siis tulleb proual lust reisi peale minna meelt lahhutama, nago ta nüüd nende päwade sees Inglismaal teggi. - Prantsusse wallitsus on Roma linna „pühha issale" kirja saatnud ja seiäbbi teäda annud, et Inglisse ja Sardinia wallitsus wag« ga temma peale käia, et omma söamehhi Roma  linnast arrakutsuks. Separrast anda temma  „pühha issale" nöu, et Wiktor Emanueliga  kokko leppiks ja asjad minna lasseks, kuida lähwad; sest ümberpöörda ja wannä wisi seäda neid ommeti ennam ei sa. Ztaliamale  olla rahho tarwis ja temma palluda „pühha issat" mitte ennam wasto punnida. Ugga kas wanna paawst sedda kuulda wöttab, on teadmatta. HiSpaniamaalt. Usso kiusaminne.  Sesinnane ma on jubba mannast sadik keige kindlam paawsti usso pessa olnud ja mu ussuliste taggakiusamiste ja werrewallamiste  polest kuulsaks sanud. Kuskil maal ep olle Jesuitid ja muud paawsti munkad ja pappid ni hirmus paljo innimeöse werd mallanud,  kui Hispanias, ja on kuulda, et se wanna armas wiis neil nüüdke meel mahha ei tahha jäda. Kes paawsti uöko julgemad mahhajatta ja Ewangeliumi usko heita, neil on waesed päwad. Neid pannakse rauda, mangi ja mangi töösse nago keige suremad kurjateggiad. Hiljuti said seal jälle ühhes kohhas 12, teises 18 innimest nenda rauda pandud ja 6 innimest peäsid Gibraltari pöggenema.  Nemmad keik ep olnud muud kurja  teinud, kui et pühha kirja järrele omma Zummalat tahtsid tenida, mis jo paawst egga  temma pappid mitte ei lubba egga salli. Nemmad walwawad kui waen lased, sure holega  nende ülle, kes selgema silmaga julgemad naggema, kui paawsti usk sedda lubbab, ja tewad marsi, mis üks noor Saulus enne Zerusalemmas  ka teggi. (Ap. T. 8, 3.) Ehk kül Wawstil omma ilmalikko mallitsusse polest  pea ennam ei olle, kuhho pead moib panna,  siiski senui kui ta pühha kirja omma us- so rahwa eest emal jöuab hoida, on ta ikka weel mees. Agga kauaks ta sedda jöuab? Kui Lummal  omma päikest lasseb töusta ja helledaste paista, kes jöuab siis innimessi ärra keelda ehk kinni katta, et nemmad sedda ei peaks näggema ja Jummala päikeseks piddama? Nenda saab aega möda ka luggu usso pimmedussega  ollema, ja ma ütlen ueste: Piibleramatud  ja muud öige usso öppetussed, mis nago Jummala tullesäddemed, ühhelt ja teiselt  poolt kateliko made sisse tungiwad (nago  Ungrimaal, Toskanas, Prantsusse ja Hispaniamaal  ning muial) ja süddamed pöllema sütawad: neid kardab paawst hopis ennam, kui Garibaldit ja Wiktor Emanueli. Agga meie pallume Jöulus ja iggal aial: „Tulgo meile sinno riik, paawsti maal ja paggana maal!" Hinamaalt. Hina pealin on langenud!  Kas teate, kennel tännawo ka üsna kurwad Jöulud on? Se on wanna pitka patsiga  Hina keiser. Mis ellades egga ilma peal weel ep õlle olnud, on nüüd sündinud: Wstirahwas,  Prantsussed ja Inglased, on Pekingi  ärrawötnud ja keisrit minnema kihhutanud.  Se on ni uus ja arro assi, et keik mailm kassi kokko lööb ja ütleb: kes sedda õlleks uskunud! Temma sui-ellamisse koddä antud Eiropa soldatidele puhtaks risuda, mis nemmad ka holega teinud ja head saki leidnud,  er mönne soldati ossa peale BVW höbberubla  olnud. Noh, se maksab ommeti waeste söameeste pitka teed ja waewa ärra. Kui nemmad  kord linna sees on, siis on arwata, et nemmad kohhe jälle ümber ei pöra, waid Jõuluks  senna jäwad; agga senni kui päike paistab,  on se essimenne kord, et ristirahwas Eiropamaalt  ses keigesurema paggana rigi pealinnas,  kui wöitjad omma Jöulo pühhi piddawad.  Nüüd on küllota, et Hiinlaste uhkus  ja kangekaeluö nattuke wähhenema hakkab  ja nemmad omma rigi wärrawad eddespiddi  mitte ennam nenda lukkus ei sa piddada,  nago sedda tännini teggid. Sel kombel lodame siis ka, et Jummala sanna walgus eddespiddi Hinamale peäseb ja se põlle mitte 396