towõtnud, ka nendega saksakele kõnnelenud. —- „Se on siis essimest korda sündinud, et ka Eestimehhed on julgenud omma anu õlisse keigeüllema  wallitseja ja Keisri ette minna, kus Wenne, Pola ja Some rahwas sedda jo annno on teinud." B. Potamaatt. sPola Keisri Herra polest on 27. Oktobril Sarskoje-Selost käsk wäljaläinud, et se jaggo Pola katoliko usso kloostridest, kus keigewähhemost mitte 8 munka ehk nnnne sees ei ella, kui ka need munka- ja nunnekloostrid, mis kuidagi wisi mässamisse aeal rahhorikkujate nõuus ehk neile warjo- ja pelgopaigaks  olnud, peawad ärrakautud ja macad ning honed mu kassulikkuma tarwidusse peale prugitud  sania. Vi nukad ja nunned, kes praego nende sees on, kui selle Põlwe sisse tahtwad jäda, samad  mu kloostride sisse, mis Meel seisma jamad, ellama pandud. - sUus sild.j 10 Nowembril, se on Mardipäwal, ott id Warsawi linnas ue sillapühhitsemisse  piddud. Seal otti suur uus raud sild, nus mie kimmi attusmüri peal seisab, ülle Weikselijõe Malmis sanud ja se sai ui lumetud pämal sisseõnuistud ja essimest korda katsutud. Seddasiunast sillatööd hakkati jubba enne mässamist  ja õnneks läks tö ka mässamisse aeal keelmatta  eddasi. Nüüd on malmis. Keisri Herra on omma õnsa onno mällestusseks, kes Pola knnningriki assutas, silla nimmi pannud „Aleksandre I sild." Parrast sisseõnnistamist läinud Pola ma-wallitseja, grahm Berg, ees ja teised üll emad, svamehhed, jalla ja ratsa, ja muud rahwas, arwatakse 25,000 iunimest, tagga, essimest  korda ülle ue silla. Wöeralt maalt. Preisimaalt kuleme, et Preisima sõawäggi, mis lütimaalt koeo olli tullemas, korraga Holsteinimale  seisma jäetud. kuida nenda? Kas ehk Taanlasel takka järrele jätte pahha nõu tulnud? Ei mitte. Kui ka Taanlane hambid  kirristades rahho on teinud, siis on rahho onnneti tehtud ja allaknjntud ja se ep otle mitte karjalaste mäng. Ni hullo Leoga tõmbaks ta vmmale etlusat tuld kaela. Sedda ei julgeteni- ma. Agga Peisi sõameeste seisma jäminne on sellepärrast, et Saksi ja Hannowri sõamehhed, kedda enne sõdda saksa rigikoggo p olest senna sadeti ja kellel nüüd Parrast rahhoteggemist seal middagi ennam teggemist ei olle, sealt mitte ei tahha koeo minna. Preislane tahhab sega neile ni paljo meletulletada, et kui nad mitte heaga ei lähhä, siis tahhab neile suretükki kulide ja pajonetti otsaga teed juhhatada. Lota on nüüd, et Saksi ja Hannowri wallitsussed omma wastopannemissega ni missad mitte ei sa ollema, et sest Sakslaste enneste wahhel werrewallaminne tutleks. Agga meie näme sest jälle, kui wähhe nemmad ühhe teise wahhel kokko sünniwad. Ka Preisimaalt on hullo koerde kõlla kuulda ja seal on wallitsnsse pole st käsk antud, et kui kohhegil pool hullo koeri hulkumas leitaks, siis peab warsi pennikorm maad ümberringi keik koerad mõnneks aeaks kinnipandama, sest et kegi ei wõi teada, mil kombel neist mõnni ehk hullo koeraga on kokko juhtunud. - Tõeste tark seadus.  Kuida on siis muido peale Preisi sõawae Steswig -Holsteini asjad? Rask sõakullo parrast hakkab rahwas kaunis süggawast  jubba õhkama. Austria arwada omma sõakullo pärrimist 12 miljoni taalri peale, ja et Preisil ennam kui 2 ossa wägge seal olnud ja temma ennamist keik smedtükkid ja nende tarwidust  annud, siis saab temma kül 24 —26 miljonit pärrima, mis kokko omma 40 tmljonit wäljateeb. Kust peab se keik wäljatntlema? Saab Lauenbnrgi hertsogima Preisile, siis jääb temma pärriminne kül wähhemaks, agga ei tea, kui paljo. Kui nüüd Sleswigimaal 409,000, Holsteinimaal 544,410 ja Lauenbnrgi 50,000 innnnest on, siis ei olle mitte raske üllesarwada, kui paljo igga pea peale sõakullo tnlleb. Kokko  on neid 1,003,410 innimest; kui 40 Miljoni  Pärritakse, siis tnlleb liggi 40 taalrit nimmesse  peale. Oi wennike, nende prius Dmü paelust maksab head rahhak Isse on weel muud rigiwõllad, mis eest aastased intressid tassuda tullewad. Keige selle jures peawad needsinnatsid herd sogirigid eddespiddise sõddade wasto walmis ollema, kus Daanlane wist ennam üksi ei sõddi. Üksluise saksa rigikoggo kaitsmisse peale lota, õlleks  neil ilma asjata ja tühhine. Neil peab 390