ni modis ollema, kui Tir õlimaal, kus igga poisikesel, kes ommast waest meel ninna puhtaks  ei sa, piip suus rippub. Agga se ei pea mitte üksi jömpsikatte, waid ennamist wannematte  sü ollema, kes sedda salliwad. Hiljuti laitis üks wöeras mees sedda kölbatumat pruki. —. „Noh, mis se karjuminne aitab  wastas  üks tallo naene meie lasseme ommad pöisid pipo tömbada, siis raiskawad wähhem leiba!" Kas se wastus kü! tössi ja tark piddi ollema? Stveitfimttalt. Kuida üllemal jubba mmmetasin, Wenne külm on tännawo löunepoolsid  maid watama läinud. Kui meil tännawo  10 ehk 15 kradi külma olli, ülle sedda minna ei tea. Agga minne Sweitsimale, mis weel ennam löune pool, kui Austria, ja seal wöis innimenne enne pühhi käed jallad kautada.  Tsürihhi linnas, kus Austria ja Prantsusse  rahho wallati, mis nüüd Parisis peab kongressist üllewadatud ja kinnitub sama, on enne Zöulo 16 kradi külma olnud; ühhes teises  linnas wasto Prantsusse radda koggoni 32 kradi, mis jubba nisuggune külm on, et meie maal aia teiwad lökfuma ja seina palgid paukuma panneb. Teekäiatte!, kes postiga sõitsid, on külm mitmel käed jallad ärrawötnud  ja üht Italiameest üsna ärrakäggistanud. Nisuggusist asjust põlle meie sisir ommal külma!  maal tännawo middagi kuulnud. Jtaliamaalt. No kuida loud seal on? Mis nad parrago on, kui rahho pudub? Södda potte neil kül praego mitte, agga sellegipärrast  wöiwad seal enne kui käggo kukkub, suredtükkid paukuma hakkada. Keik tulleb sedda möda, kuida Parist kongres ühhele ehk teisele pole kalud. Italia mehhed ootwad. Keige suremas haddas on praego manna paawst. Temma ue aasta hakkatus potte mitte suur assi. Enne otti temma aujärg ja kolmekordne kroon keige ennam auustud, agga nüüd ei tahha neist kegi ennam luggu piddada. Mönned  andwad üsna awwalikkult sedda nöu, et temma ilmalik wattitsusse-kep üsna käest peaks ärrawöetud sama. Austria ja Prantsus püüd- wad kül wanna kube ue paigaga lappida, agga  kui assi seest wiggane on, ei tahha wäljaspiddine  rohhi paljo awwitada, Sedda on Prantsus ja Inglane Türgimaga jubba ärranäinud,  mis nad nelja aasta eest ka parrandada  püüdsid ; agga on haige ja jaeb haigeks. Nendasamma on luggu nüüd paawsti wallitsussega.  Uus aeg, ued asjad, ued fed, ued mõtted, kui ka igga kord mitte parremad,  kui mannad ollid. Kuida Ztalia asjad ülleültse jäwad, sedda peame nüüd kongressist ootma, kelle peale keik Ztalia silmad iSseärranis  waatwad. Prantsussemaalt. Prantsustel on nüüd kongressi körwas ka paljo Hinama peale mõtlemist,  kuhho söalaewad ja söamehhed minnemas  on. Senna on neil jälle head koppikast tarwis, sellepärrast peab ka Parisis höbberahha  sisse sullatatama, et Hinamaal, kus Prantsuse  walmis rahha ei maksa, puhta höbbeda eest kalo järrele wöiwad sada, mis neil tarwis  on. Neäri laupääw on üllem kindral ja wiimsed söamehhed Prantsussemaalt tele läinud.  Enne kewwadet ei wöi kü! seitungid sest söast mitte paljo kulutada. Ka on Prantsus  ja Inglane nöu kokko piddanud, et nad Hina keisrile mitte just liga ei tahha kehha, waid tedda nenda paljo piggistada, et järrele peab andma ja nende tahtmist tsggema; et seal jures mitto issapoega omma ello peawad jätma, on muidogi teäda. Prantsus sadab 10, VOO ja Inglane 8000 meest Hinamale, ja sest näeme jälle, et Hina söa asjad wägga waesed peawad ollema, kui selle käppo täie meestega nende keisri unni ja söma-isso tahhetakse  ärra ajada. Mis suurt hädda se Prantsusse  ehk Jnglismale teeks, kui mönni ni paljo meestega nende peale tulleks? Ja ommeti on tössi, kui Hina keisril mitte isseärranis önne ei peaks juhtuma, wöiwad nemmad temma pitka  patsi immewisi sassi aiada. „Püh ha issaga" on Prantsustel kaunis  waene läbbi sada. Kül andwad temmale suga ni paljo häid sanno, kui wähhe möistwad  (ja Prantsus on selle asja sees meister), agga et teud paawsti melest mitte sannadega 5