omma ja wõera ma põllo- ja mäesagid, solad, metallidw. nähha ollid, keigewähhemad ja snremad  massinad, mitmesuggust riet, sögi ja jogi asjo ja paljo mund krami. Teine pool plangi äres ollid lomade kurid, kus uäitmisse hobbused, weised, lambad, sead ja sulglomad sees seisid. Kesk platsi ollid 2 kunstlikko tiki tehtud, mõllemad  keigesugguste wõerama kaswude ja piidega  ümbert ringi ehhitud, mis ni kunstlikknlt pottidega  ma sisse ollid ka ew elud ja halja m ätt astega  pealt kinni kaetud, et nago halja murro seest nüitsid wälja kaswawad. Tigidest purtsas wessi keskelt üllesse, ja teise peal ojusid 3 lummcwalget  luike, peale sedda weel.möda äri kennad  kiwwist kujud, mis 4 ja 5 jalga kõrged. Ülle selle olli terwe keskmiune ruum wõerama lillide ja pudega ehhitud, mis nago sealtsammast paigast ma seest näitsid wäljakaswawad, kelle wahhelt krusiga Prüggitud jalgteed läbbikäisid. Mõnned rosipuud ollid ni konnad, et neid ilma sömata wõis wadata. Kes suremat põlle näinud, sel olli siin ni paljo wadata, et pea ugama hakkas, ja silmad kirjuks jäid. Sedda armsam olli Eestimehhel siin ka mõnda teist Eestimeest leida, ehk neid kül paljo ennam õlleks piddand ollema. Nenda juhtusin minna jubba essimessel  päwal ühhe wanna Koonga walla mehhega kokko, kes ristikättega ühhe pu al seisis. Temma  pea näitas jubba kergest sest illust nattuke ümberkäiwad, isseärranis selle pu al, kelle lehhed  6 jalga pikkad Md. Se olli wannamehhele liig immeassi. Ma astusin liggimale ja küssisin, mis ta puust nenda piddi tunnistama? Wannamehhcl  olli hea meel omma keelt kuulda, agga keik temma lapselikko immekspannemist põlle mul rumi nllespanna. Ta kitis sure suga immetelledes keik, mis siin näggi. Koddo olla temma sest asjast kül „Eesti Postimehhe" labbi kuulnud, agga kui taseddakeik õlleks etteteadnud, siis õlleks ka omma  poea kasawõtnud. Temmma wannake langeda  pea mulda, agga norematel olla sest surem kasso zc. Nüüd watas wannamees jälle immelikko  pu peale, ööldes: „Kül se agga weider pu on! lummal teab, kus mailma nurkas se on kaswanud. Peaks tohtima, ma wõttaksin siit selle lehhe küljest ühhe killo koeo mällestusseks  agga kes sedda tohhib?" Km ta ühhe tallitaja loaga ommeti lehhe killokese kätte sai, Olli tellima! ni hea meel, et ci tea, mis selle eest elleks anuud. Kui temmale weel ütlesin, et sesinnane pu kül kaugelt sveania seltsi, agga ommeti siin Nigas kunstkärneri Wagneri kaswatud  on, siis Pällus ta mind weel mõnda imme asja ommale selletada, sest tenima ei tunda Mitmeid  lomi egga lindusi ning ei olla wõera kele rahwa seas, kes sedda wviks selletada. Ma lõmnstasin, et wannamees ni terrane olli ja tcggin  hea melega temma tahtmist. Nieie waatsime  muid mitmeid lomi, ja keik ollid tähhelepannemisse  wacirt, agga keige illnsamad ollid sulglomadest üks paar pabokoisid, keigewahhemat  seltsi, wähhemad kui meie warblased. Nende sulled on wägga illusad. Kuulsad „Kanana  linnud" on nende kõrwas, nago wanna warres tuwwi kõrwas. Peale selle teggid nemmad  weel omma puri sees keiksuggu kommetit. Nokkad ollid ni pissnkesed, et wähhe itlusa sulge seest wäljapaistsid. J. Meijer Harbmgi linnast, mis Hannownmaal, olli neid sia nähha saatnud; said ka essimesscl Päwal warsi ärraostetud, 16 rubl. paar. Teised tähhelepannemisse wäärt sulglomad  ollid 3 lapani sidikanna, mis ka Nleijer Harburgist saatnud ja kelle hind 25 rubl. olli. Üks paar perlkanno, Niast Shönjahni parralt, ollid ka wägga immelikkud ja illusad. Ka ollid siin 2 pari wousid, essimenne paar Shleswig-Holsteinimaalt Kili linnast, mis C. Pepper sia saatnud; issase sabba olli terwelt 6 jalga pik; teine paar Niast ei olnud ni illusad. Peale selle olleme meie weel paljo omma ja wõera ma sulgis ja sulgeta lomi waatuud, mis ma keik ei jõua üllespanna. „Muidogi on sul, Postimees, wist hea meel kuulda, et ka mõuned Eestimehhed sia middagi  ollid nähha tonud jä omma lomade naitmisse  eest ka aupalka sanud. Aurahhasid ja aupalka on ka mitmed Saksad ja mõuned Lätlased  sanud, mis nemmad saksa ja latti seitungidest  kuulwad, meie rägime siin Eestimeeste lomadest. „Mihkel Tomberg Tali wallast sai hõbbeaurahha  ommatäkko eestja 25 rubl. kniteinejooksja. „Mart Jaksan Tammiste wallast nendasamma  hõbbe-aurahha omma takko eest ja 30 rubl. km essimenne jooksja. Ka weddamisse eest olla temma 20 rubl. sanud, et temmahobbune 345 232