sega wastowöetud, polnud siis ka kellegi suust muud kui kitust kuulda ja iggal ühhel römus südda, lahke meel ja näggo. Agga olgo teiste laulo seltsidele kül römo ja au tehtud, siis peame tunnistama, et meie kihhelkonna (Jurri kihhelkonna) Eesti laulo seltsile kül omma ja wöera linnade Saksa lauljate seltsid wägga suurt römo omma lahke ja armsa ülleswötmissega  on teinud. Meie aeg Saksa rahwa piddo peal, olli kül lühhikenne, üks ainus pääw (sest et suised tööd ei annud tallorahwale  rohkem aega) agga se pääw ei sa ial meie melest ennam kadduma, ka siis mitte, kui mannad ja hallid olleme, mis ka wist omma  laste lastele same könnelema. Kuida olleksime kül sedda woinud möttelda, et Saksa rahwas meid ni armsaste piddid wastowötma?" ..Meie peame tunnistama, et meie mitte ilma kartusseta senna kolitud ja targa rahwa sekka ei läinud; sest meie piddasime omma laulo nende körwas liig alwaks (meie allustasime  omma laulo sel aastal 25. Webruaril ja et kül iggas näddalas kord koos käisime ja koddo ka suggo õppisime ning mõnda laulo jubba laulda mõistsime, mis omma melest armas  kuulda olli, agga kuida woisime omma koddo tehtud tööd julgeste suurde meistrite körwade ette wia)? Agga midda surem meie kartus enne, sedda surem meie rööm nüüd sest Sakste rööm olli selgeste nähha ja meid auustadi, et meie piddime häbbenema." „Nad on meid tõeste kui ommaks lapsiks ja sõbraks piddanud ja meie olleme tunda sanud, et Saksa rahwas mitte sugguseltsi järvel  innimessest luggo ei pea, waid selgest armastussest  neid auustawad, kedda näwad hakkawad  parremaid asja õppima ja tagganöudma." ..Wimaks pallume sind, armas Postimees! Sa käid jo ka mitme Saksarahwa jures, kes Tallinna laulo piddo peal ollid, wötta waewaks  ja ütle neile keigile, ni hästi Tallinna, kui wöeraste Sakstele, (kül olli nende seas ka neid, kes ühhe issiärralikko tänno wäärt olleksid,  agga kuida peaksime sedda teggema, et neid issiärralikkult wöiksime tännada) et kihhelkonna lauloseltsi liikmed neid keige selle armastusse ja auustusse eest süddamest tän- nawad, mis nad seal laulo piddul näinud ja neile paljo onne ja terwist sowiwad. Lauloseltsi nimmel G. Kr . . ... . Ollerne sedda tänno kirja, mis Jurri kihhelkonna  lauloseltsi polest meie kätte sadeti, luggeda andnud, ja kanname nende nimmel keiki neid, kes ni sure armastussega nende wasto tulnud, mis nemmad ialgi ei tahha unnustada. Zummal onnistago keiki heateggiaid!  Noh armsad Eesti laulo seltsid! Kas tohhime  teie keikide nimmel öölda: ..Tänname teid, armad wennad, et sekord sedda julgust ollete wötnud, öppetud rahwa sekka astuda, kus ni üllewägga auustud ollete sanud; tahhame  nüüd holega ka ommalt poolt püda selle töga eddasi sada, et wöime ükskord ka enneste keskes üht laulo piddo piddada ja kui Saksa laulikud jälle üht piddo piddawad, ka julgeste nende sekka astuda. Mofkwast. sSuurwürst Aujärje pärria teab Moskwa seitung könneleda,  et Suurwürst Aujärje pärrial 29. Zulil nöu olla Peterburgist wälja soita. Tal olla tahtminne Moskwa, Nishni-Nowgorodi, Kasani  ja Tsaritsi linnadest läbbi Doni kasakate male soita ja sealt Tamani ja Zekaterinodari, egga ei arwa enne koeo taggasi jöudwad, kui 19. Septembri ku päwaks. olla ka Moskwas hakkatust teinud. ÄI. Julil olla 9 innimest surnud ja 16 janud tohterdamisse alla. Same eddespiddi  kuulda, kui wäggewaks ta seal saab minnema?! Kiewis olnud 9. Zulil 498 kolera haiget,  19. olla 89 weel jure tulnud, neist sanud  Ä2 terweks ja 21 surnud ärra, teised janud tohterdamisse alla piddalitesse. Kuida hiljem sealt kirjutakse, jäeb kolera haigus igga päwaga wähhemaks. Odessast kirjutakse: 2. Julil olli meil 21. kolera haiget, kellest 5 ärrasurrid; 3. tullid  50 jure ja 5 surrid ärra; 4. tullid 22 jure ja 55 surrid ärra ja 5. tullid 26 jure 245