gib, andis mõisa herra koli jauks weel ühhe Lätti kele piible, mis wägga kennäste pogitud, selle maea nurga kiwwiks ja mis sedda Issanda  sönna peab mele tulletama: ..kus Issand  maea ei ehhita, seal näwad hone ehhitajad  waewa ilma aego." Peale selle, kui kokko tulnud koolmeistrid hulga kolilastega üht kenna nelja heälega laulo ollid laulnud ja kolimaea sisseönnistud ning löppetusseks weel se laul: Oh wötkem Jummalat :c. lauldud  sai, tännas üks selle koggokonna keige wannem lige keige koggokonna nimmel mõisa herrat selle eest, mis mõisa herra neile teinud. - Keige selle hulgale, mis senna olli kokko tulnud, olli teises toas suur laud kaetud, kus mõisa herra neile söma aega olli walmistada lasknud. Söma aeal sai mönni klaas jodawat  wina mõisa herra terwiseks jodud ja keik ollid üllewägga rõõmsad. Kenna kolimaea, mis pölletud telliskiwwidest tehtud, on 14 sülda pik 40 jalga lai ja 10 jalga kõrge. Koli tubba on 32 jalga pik ja 20 jalga lai. Koolmeistre ennesel kolm tubba ellamisse jauks. Peterburgist. Et Suuurwürst ja Aujärje-pärria Aleksander Aleksandrowitsh Suurwürstma Maria Weodorownaga  laulatud, on Keisre Herra allamal seisawat awwalikko teadaandmist wäljaandnud. Meie Jummala armust Aleksander Teine,  Keiser ja Jssewallitseja :c. :c. :c. anname keige omma tru allamattele teada: Jummala, selle keigewäggewama önnistusse al on meie armastud poeg ja Aujärje-pärria Tsesarewitsh, Suurwürst Aleksander Aleksandrowitsh Suurwürstma Maria Weodorowna, Dani kunninga tütrega tänna talli Lossi kirrikus. Meie ja keige waimolikko ja ilmalikko üllematte  ees pühhalikkult ühte laulatud sanud. Sedda selle nore pari tullewat ello onne armolisse  Jummala kätte uskudes, anname Meie sedda Meie issalikko süddamele römust asja keige Meie tru allamattele teada ja kutsume keiki Meiega ühhes omma töelikkuid palwid selle keige kõrgema aujärje ette saatma, et Temma selle Meile kalli parile omma ärraarwamatta  armo wöttaks mahha wattada ja sedda keiserlikku kõrguses ühhendud abbiello pari kaua ilma seggamatta õnnega õnnistada, Meie ja Meie sure abbikasa Keiserina Maria Aleksandrowna, keige Meie keiserlikke maea ja keige Meie trui Wennema ütlematta sureks römuks. Antud Peterburgi linnas 28. Oktobril 1866 ja Meie wallitsusse kahheteistkümnemal  aastal. Selle pea kirja alla on Keisre Herra omma käega kirjutanud: ..Aleksander."  Teiseks on Keisre Herra selle sure päwa mällestusseks ka üht armo kulutust wäljaandnud,  kus issiärranis wangide ja nende peale mõtteldud, kes rigi seaduste wasto eksinud ja kes kronule wölgo janud: iggaühhele temma sü möda armo kulutud ja wölglaestele nende wolg mahha kingitud. Dani kronprints ja prints Wales olla warsi peale keiserlikke pulmi ka nattukest Moskwa linna sõitnud, et ka sedda omma silmaga üllewadata;  sest seal on ka paljo, mis sesuggused suurtsuggu silmad nähha iggatsewad. Jubba meilgi olli, kui ükskord seal käisime, wadata küllalt, mõnni kord jäime pärrane suga watama.  Peterburgist. Rigi wallitsus olla sedda nöu wötnud eddespiddi keik tarwidussi, mis raudtede ehhitusse jures prugitakse ja otse nendasammoti  ka telegrahwi trati ommal maal tshha laska, egga middagi ennam wäljamaalt tellida, seläbbi saaksid omma ma raua wabrikud  rohkem tenistust ja keik kasso jäeks omma  ma sisse. Telegrahwi trati on üksi aastas  50 künni 80 tuhhat puda wäljamaalt sisse todud, mis otse nisamma ka omma wabrikud walmistada woiksid. Urali-wabrik walmistab just sesamma suggust trati, kui se, mis wäljamaal  tehtud. Ja et Wenne ma issi raua polest rikkas kül, sepärrast on se ka woimalik keiki tarwidusi ommast käest sada. Suurwürst ja Aujärje pärria, Tsesarewitsh on reihsradi kohto ka liikmeks ja teiseks kaardiwäggede  üllemaks, Keisre Herra ennese körwa tõstetud. Polama üllem wallitseja kindral-adjutant grahw Berg, sanud sepärrast,  et troni ja issama wasto ni auus, ja ommas ammetis ausaste teninud, kindral- 357