tähtjas pääw. Austrias etlawad Ui mitmed seltsi rahwas, sepärrast on neil ka iggas ma jaus isseärranis seadused. Nimmetud päwal loeti nüüd iggas parlamentis keiserlikkud kirjad ette, mis järrele  keiser parlamenti põhja- ehk allusseadusi jälle taggasi lubbab mis ühhewahhe ollid ärra wõetud. Ka Ungrima suggulased on wimaks ommeti sanud, mis nad ni mitto aastat ilma asjata otasid. Nemmad samad ommad Mannad seadnssed kätte ja pannakse isseärranis minis- Lerium, kelle käest mõiwad arro küssida, kui asjad hästi ei lähhä. Prantsussemaatt kuleme ka middagi koliasjust.  Seal on ülleültse 37,548 koggodust, ja liggi 700 neist on alles üsna ilma kolita. Weel kolme aasta eest ollid liggi 3000 koggodust  ilma kolita ja nende kolme aasta sees on 1053 koli jure tulnud. Need on awwalikkud kolid; nõndasamma on ka isseärralikko kolide hulk kaswanud. Agga naesterahwa ehk tüttarlaste  kolid peawad wähhenemas ollema, mis head ei tähhenda. Uks , kolmandik jaggo tüttarlapsi ei Mi kuskil kolis ja kaswawad Messe nago puud Metsas. 4 miljoni lastest, mis 7 ja 13 aasta wahhel, käiwad maal wähhem kui 700,000 kolis; linna lastega on teine luggu, agga mitte paljo parrem. Mõdaläinud aastal kirjutadi kõik nende nimmed Messe, kes abbiellusse heites, omma nimme ei mõistnud kirjutada, ja seal tulli wälja, et Prantsusemaal läbbistikko 25 protsenti meeste- ja 41 protsenti naesterahwast sedda mitte ei mõistnud. Se olli läbbistikko; agga mõnnes paitus olli weel poljo willetsam, et 100 parist paiguti meesterahwast 51, 61, 67 ja naeste rahwast 75, 80 ja 98 protsenti kirjutamissest  middagi ei teadnud. . Sellepärrast on siis ka käsko antud, et 800 tüttarlaste koli peawad jure assutnd sama. Agga Prantsusse rahwa kristlikkust ellust, kassinussest ja puhtussest ei olle ial liig paljo head kita olnud, egga potte nüüd ka mitte. Lusti, rõmo, uhkust, kimalust taggaaeama, on noorde ja wannade jures Luttaw assi, ja tillemad  käiwad selle eesmärgiga truiste allamate ees. Wallitsus ei kela sedda ka mitte; kes omma kergemele ja himmude läbbi sandikeppi naale tahhab  sada, wõib sedda keelmatta tehha. Wõib olla, et Napoleon mõtleb: sähhärdust issewäljakurnatud  rahwast on kergem wallitseda. Teuiwad nemmad omma himmusid, siis ei jä neil aega politika asjo tähhelpamm, ja sedda temma tahhab. on koggoni paggan lahti. lubba on asjad ni kaugele jõudnud, et knnnim gana Isabella omma „wägga armastud" abbikasa Prantso, kes ka nattuke „?unninga" nimme kandis, olla ärratoukannd ja wangi saatnud,  et tedda mitte aujärje pealt ärra ei nihhntaks.  Säh. olle weel Spaniamaal kunningana abbikaas! Sea! on Jnglisma knnningana Wi ktoria  teine naesterahwas, se leinab omma abbikasa  prints Alberti mitto aastat tagga. Ka muido on Spania asjad nõnda, et lummal parraks! Tigge minister Narwaez wallitseb just nago kul kannade seas. Wangi panneminne, hukkaminne, ärrasaatmiune, mahharõhhuminne on iggapäme assi. Sellegipärrast wälgub Mssamisse  tulli iggalt poolt Messe, mis Narwaez mitte weega, waid püssirohho ja mõegaga piiab kustutada. Saab nähha, kui kaua ta nõnda werrcga werd tahhab kinni panna. Muido ütleb wanna sõnna: „waljud henad ei wallitse kaua." Ka wõera wallitsuste wasto rägib Narwaez ni torredast, kui olleksid kõik temma Neegri orjad. Jnglismaga on nemmad ühhe kaubalaewa parrast,  mis Spania sõalaewad arrawõtnud, kärredaste  waidlemas. Mis on nüüd Spania jõud Inglaste wasto, agga Narwaez näitab ommeti  russikat ja sunnib Inglast snretükkidest kõnnelema. Intressi pabberid. (Peterburgis, 17. Webr.) 5 protsenti, wöidolaenopabberid 1. jaggo lil). 5-prots. wöidolaenop. li. jaggo lW'/,. 5 rigi pankpilletid Kl), kuld '/2 imperialid k rubl. 5 kopp. 472 protsenti. Liwima pantkirjad 98—97 7^. õ-prots. „ „ W- Kirjawastussed. 64) Zl. L. U s. Olleme vüüdnud warsi vrukida, agga ei wõinud lühhendamatta jätta. 65) G. D- U 11. Kahjo, ei olnud tänna ennam rumi. 66) J. T. K . . s. Assi ei olle kül isseennesest  mitte illuS, agga tahhame ommeti ommal kohhal sõrme naituSseks prukida. Von der Censurgestattet. Dorpat, d. 2t. Februar 1367 63