Parrast sedda läinud linnawannemad ja wäeohwitserid  lpeale 50) musse-maeasse, mis kennaste ehhitnd olnud, lounasögile, kus terwissejogi! egga hurca hõiskaniisse! otsa põlle olnud, künni kello 5. Selle peale läinud hantwärgiseltsi wannem Baxon  v. d. Rekke ja laulomeister Mosewius mängomeestega igga linna peawannema ja kontori  ukse ette, kus ikka jälle ueste hõiskamist olnud ja „Jummal, Keisrit kaitse sa" mängitud. Ohto särranud keik lin rõmotulledes. Kello 9 aeal käinud nored Eestimehhed lippude ja mängohelliga  möda linna, laulnud ja hõiskanud rõmopärrast, et lin kollanud. Kahhe kontori tömeestele antud 20 rudl., et ka wõinud rõõmsad  olla; soldatile jaggatud 1 wati wina ja 5 wati õllut ärra. Noh, küllad seal wahhel wist ka mõnda juhtus, kellest lusti ei olle kõnnelda,  kes keiki jõuad kohhe piddada, mõnne rõõm lähhäd seast ka kõlwaiumaks. Agga immeks peame pannema, et meile sest middagi ei kirjutada, et ka Eestirahwas seal omma kirriko ust olla Messe leidnud ja sisse läinud lummalat  tännama, kes meie kalli Keisri ello hoidnud  ja Temma addiello 25 aastat õnnistanud. Riast. Liwimakindral-superient. vr. A.Kristi  ani on ammeti tallitusse parrast Perno sõitnud. Õppetajad Lösewits ja Zink, kes Polamaal käisid meie usso Eesti ja Lätti jõumeestele  jutlust piddamas ja lummala armo jaggamas, on jubba Niga jälle taggasi jõudnud. Warsawi linnas olla nemmad Inglisma piibliseltsi  tallitajaga, nimmega M illard, kokkojuhtunud  , kes olla lubbanud selle eest murretseda, et eesti- ja lättikele ued testamentid saaksid trükkitud,  mis weikesemad olleksid sõameestele kasa anda. „Kuida „Ria seitung" teab kõnneleda, ei Pea meie endine kindral-kubberneri herra, grahw Shuwalow Peterburgist mitte ennam Riga taggasi tullema. Eestima „kubberm. seitung" kulutab, et uus kiudral-kubbemer grahw Baranow  21. Apr. ku päwast sadik ommä ammeti Peale olla kinnitub. Peab just tänna Pääw Peterburgist  Riga sõitma. Tallinnast. Piddo - laulmeister. Kuida „Tallinna seitung" kulutab, olla üks mango ja laulomeister, Ed. Naprawnik Peterburgist Tallinna laulopiddo aeaks lubbanüd senna tulla ja neile piddo-laulomeistriks heita, kelle taktikeppi al siis need mitto sadda lauljat omma healt salvad  tõstma. Naprawmk olla pealinnas wägga kidetudlaulo-ja mängomeister. Laulomaea ehhitust olla neil päiwil Kadrintalis jubba peale hakkatud. Peterburgift.  Neljapääw,  21. Aprillil on Keisri Herra ja Proua omma lastega ja Keisri Zdde, Würtemdergi  kunninga proua, Olga Nikolajemna, Peterburgi talwe-paleest Tsarskoje-Selo li tina suikorteri läinud, kus Neid, kuida isseennesest mõista, sure rõmoga wastowõetud. Keik tin olnud jallal Neid ootmas. Raudtee äres, mis Tsarskoje-Selust möda käib, olnud mängomehhed, vhwitserid ja luggematta rahwa hulk ees. Keik lin olnud lippude ja plaggudega ehhitud. Ni pea kui keiserlikkud waggongid raudtee peal senna jõudnud, mängitud „Jummal, Keisrit kaitse sa," ja linna sadikud tulnud sola leiwaga wasto. Kui keiserlikkud tõllad raudtee ärest lossi sõitnud, on rahwas tuhhat suga hnrra! hüüdnud. Õhto olnud keik maead rõmotulledega walgustud. sKomissarow-Kostromskii suggukond.j  Sest õnnelikkust mehhest on ikka alles keik suud täis. Agga ta wahwa ämmal on üsna õigus, kes ühhcl päwal ühhe suurtsugZN naesterahwa wastoütles, kes nendega tulli Lutwaks  sama: „OH lummal, meie waene Osstp (losep) on keige selle lia auustamisse ülle jubba pool seggaseks jänud; õlleks kü! aeg sedda asja lõppetada; temma olli jo Jummala käes Mustaks; innimenne ei tähhenda seal jures middagi."  Tõeste, wägga mõistlikkult kõnneldud! O. J. Komissarow-Kostromskoi suggusclts olli künni 1853. aastani seitse hinge suur: issa emma, 4 poega ja 1 tüttar. Poeg Wassili sai nimmetud aastal wäetenistusse. Kui 13 aastat olli teninud, sai ta 17. -Okt. 1865 pilleti peale lastud ja on praego Kronstadtis mütsiteggia. Temma naene sneil on ka 2 lapsokest) awwitab tedda mütsitöös. Komissarowi wannemad sadeti 1855, (se olli 6 aastat enne priust) Siberiamale! meie ei tea, mis sü Pärrast. Emma surn tee peal ärra, issa sai kül senna, agga temmast ei olle lastel mingisuggusi sõnnumid. Teine wend Pawel on ka Peterburgis mütsiteggia; kolmas wend on 143