214 Druck und Verlag von F. W. Bonn in Pernau. Perno linnas, merreküllas, Karaselli-ulitsas, sawad 9. ja 10. Julit, parrast lõunat kello kahhest Jakobi maeas paljo häid tarwilessi asjo nenda kui: wankred, sanid, adrad, raudäkked,  tühjad amid, ankrud, waskpumbad, wilja puhhastamisse-, akseli leikamisse- ja kartuhwle  jahwatamisse-massinad, wodid, tolid, lauad, kastid, nahhast hobbuste-riistad ja keik suggu muid maea asjo auksjoni wisil rohkema  hinna pakkujale kohhe maksetawa rahha eest müdud. 2 Kosteuilje Pasta. EL meie Koshenilje ja Pasta wärw eht ja ilma wiggata on ja Hapsalus üksnes agga kaupmees Matwei podis sada on, anname seläbbi rahwale teada. Ria linnas, 7. Jani ku päwal 1865. 3 A. k W. Wetterich. Üks pu-kuut, mis männa ja tamme puust tehtud, on müa; nähha woib sedda Rigas U. Wittinski läbbi. Selget teadust hinna polest andwad Rigas Nikolai Kauli kuntor ja Pernus raeherra J. F. Specht. 2 Pottiseppa meister Simonson, kes Perno linna Ria allewis asset, sowib omma kahhe ue maea peale kolm sadda rubla höbb. kolme aasta peale laenata, mis kohto kinnitusse läbbi saab wasto wöetud ja annab aastas kuus protsenti. Kelle! seddawört on wigo senna. Wägga head lubja, mis nüüd pölletud, müüb Perno Ria-allewis Florelli platsi äres, 35 kopp. wak C. F. Mathiesen. Üks plaan-wanker, mis tiisle ja aistega  prukida woib, on müa. Selget teadust annab Pernus Wessiwärrawa podis C. Stegmann. 3 Ärrakadduund. Tallinnas Niggula ulitsat möda Katrinen- Lali minnes ja sealt Wenne ulitsat eddasi, on üks kuldne, käe-rongas, sinnise Emalliga ja seal sees kuld tähtedega: „vieu te ärrakaddunud.  Ausat leidjat pallutakse sedda ühhe  hea waewa palga wasto Tallinna seitungi wälja andjaj jure, ehk maal Kusalo kihhelkonda  Koddase möisa ärraanda. 2 IM" Mutakse tähhelepanna! "WU lubba mitto aastat olleme lootnud, et „Perno Postimehhe" lissa lehhe „Pagganate õ ja kolt" luggejatte arro aega möda suremaks piddi minnema, agga keik lotus ja otus on asjata olnud, ;a nende arro wimaste aastate sees meel wähhänend, ehk kül mäljaandjad iggapiddi püüdsid sedda Eesti rahwa mele parrast tehha egga ühtegi waewa kartnud. Et sepärrast wöimata on, sedda lehte „Pagganate ö ja koit" weel wälja anda, sest siis lõppeb se selle 13. numrega ärra ja saab selle assemel mitme Postimehhe sõbra nöuandmisse peale üks teine lissa leht tullema selle nimme al: „Löbbus Jutlustaja", armsaks aeawiteks, mis könneleb kuulsast meestest, ilmast maast, mailma rahwa st, nende ellust ja tödest, mis muist mõistusse harrimisseks, muist armsaks ja löbbusaks aeawiteks saab ollema, ja lodame Lemmast, et ta wist Postimehhe luggejatte mele pärrast saab ollema. Selle lissa lehhe essimenne nummer mis ka ühtlase prowi leht on tulleb 7. Julil wälja, just seddasamma wisi, kui „Pagganate ö ja koit", ka sellesamma hinna eest. Pallume keiki neid, kes sedda sowiwad, aegsaste tellida. Hind on pole aasta kohta 1. Julist künni aasta lõppuni 20 kopp. höbb. Kes omma siamale petud Missioni lehhe assemel sedda. uut lissa lehte ei tahha piddada, woiwad omma 1865 aasta teise pole-aasta ettemaksetud 20 kopp. taggasi sada. Uest aastast 1866, kui taewa Jssa ello ja termist kingib, saab „Löbbus Juttustaja" iggas näddalas Postimehhega ühhes käima, ning maksab aastas 65 kopp. höbb. Ühtlasse anname ka weel teada, et Perno Postimehhe täied aasta numrid weel sada on ja kui kegi peaks sedda pole aasta peale sowima, siis pallume neid wibimata tellida, et ärrasaatmisse jures pärrast eksitust ei saaks tullema. Pole aasta hind on ilma postirahhata 65 kopp. ja postirahhaga 70 k°v»ikat, Wäljaandjad.