ter Stüntse ka se aasta watamas ja täbbi katsumas käinud. Ta on kerge selle öppetuse ja õppimise ning edda.fi samisega rahhul olnud.  Sel silmapilgul on seal üksteistkümmend last kolis." Sellega on assi walmis! Agga nüüd könneleb ta eddafi: „Lätti rahwal ei Me tännini weel tummade koli ehk kül koolmeister  Rigas jubba walmis tehtud ja otab, et ammetid saaks. Oppetäjate senod olla se aasta nõuks wõtnud, Kurama sinodiga ennast ühhendada ja siis ühhes katsuda üht sesuggust koli assutada." Jälle käest otsas! Meie sowiksime  wägga süddamefl, et kegi neist, kes Wändra  tummade koli lähhedal ellawad , meile mönne sonna kirjutaks, siis wviksime sedda koli rahwale armsaks Lehha,sfest et se> se ainus  assutus on, kus meie waesed tummad wennad ja õed Zummala tundmisele sawad ärratud ja mis meie armastust wägga tarwitab.  PeVNVMRaIt» Mustlased  on jo mannast tuttawad hulgused, kes möda maad ümberhulkuwad ja üht ja teist kunsti ennast kiitlewad möistwad. Audro kihhelkonnas,  Wölla maldas olnud Mihkle ku wimaste päiwi sees hea losstkond neid, kes möda perresid ümberhulkunud ja üht ning teist peale aeanud. Kui jo ni paljo arwanud koos ollewad, et Mihkle päwa w oimad läbbi sada, siis olnud keige otsem tee Kihlepa kõrtsi, et nähhä kuida asjad seal lahmad. Senna sades  läinud muidogi essimene tee kõrtsi letti jure. Kõrtsi pappa, anna pool topi mina ehk parrem toop, mis saab polest tobist? Sedda rohkem, sedda parrem mõtles kõrtsmik, kallanud  tobi täis ja andnud nende kätte. Mehhed  nusutanud mõnda korda kard-kanno jubba tühhi. Nüüd hakkanud nad nago hundid  ühhe teise järrele ulluma ja hurra kissendama,  nenda et walged kõrtsi seinad wärrisenud.  Peale selle, kui ommad kurgud ollid kibbedaks kissendanud, läinud troppis nattuke maad eddasi, lähhema tallo perredesse ja aeanud  pool wäggise peale, et perrerahwas neile Mihkle päwaks peawad middagi andma, nago: kanna munne, wöid ja korega pima. Mönned, kes küsinud, mikspärrast nad sedda keik peawad andma, sanud wastuseks: kui teie mustlastele annate, siis siggiwad keik teie lomad  lammas  toob kolmi talle, lehm lüpsab paljo pima, siis wöid ja pima imme paljo, ja kanna munneb  päwas mitto munna. Nenda omma winajummala  wäes ette lorrisedes, olla ka mönned  kergemeelsed neile andnud; kes agga mitte põlle andnud, neid ähwardanud nad ma pealt ärrakautada. Noh, olgo peale, immeks on panna, et meie rahwa seas weel sesuggusid on, kes mustlasi ommaks jummalaks piddawad, agga furem nalli tulleb alles. Kui omma peale aeamist ollid löppetanud, läinud nad tee are ja heitnud senna maggama. Kui sellega ükskord malmis olnud, olla üks kaddaka keppi maast tõmmanud ja sellega ühhe teise mustlase  naest peksma hakkanud; naene katsunud eest ärra jo oksta, seal tulnud teised, kui aggiad ta kallale ja kes wemla maast kätte sanud, se pihta andnud: naene kissendanud ihho ja hinge mäest appi. Perremees, kes seal keige lähhe- . damäl ellanud, kuulnud sedda hirmust kissendamist,  karranud toast wälja ja et muud käepärrast  põlle olnud, tõmmanud ta rähhe kätte, jooksnud senna ja möetnud rähhe warrega ühhele ja teisele ni kaua möda selga kui naese kallalt ülle mäe räbbastiko jooksnud, pool surnud naene jänud senna mahha. Perremees, kui hallastaja Samana mees, winud naese omma jure ja kandnud Lemma eest hoolt. Mönne päwa pärrast, kui naene jälle parremaks sanud, olla perremees küssinud, mikspärrast nad tedda peksnud. Naene tunnistanud omma patto ülles; ta ei olla mitte sündinud mustlane, maid üks Tallinna maal sündinud innimene, kes mustlasete mehhele läinud ja nüüd tahta ta mees tedda surnuks peksa, et lemmast lahti sada ja üht teist jälle wötta. Naene jänud senniks senna, künni üsna terweks sanud ja siis läinud omma sündimise male taggast. Riaft. s Katse, issiennesele otsa Ria linnas on üks maea perremees Mihkel Peter K., 49 aastat wanna, Oktobril, parrast lõunat umbes kello kolme aeal, ennesele tahtnud otsa tehha;. ta meleto tahtnud habbeme-noaga omma kurko mahhaleigata,  mis agga hästi põlle korda läinud. Peale selle, kui haaw holega sanud kinnistutud, widud ta linna haigemaeasse; agga tohtre 349