Pakume nüüd keiki kirja saatjaid, kui neil middagi kassoliko asja meie postitasko anda on, sedda meile sata; agga keik waidlemissed ja teiste tuttistamissed selletago nad issikeskes  enneste wahhel nenda ärra, kuida sellega läbbi sawad; meie task jäeb nende ees lukko, egga leia seal sees rumi. Postimees. Ommalt maalt. Pernomaalt. Wessipu löhkumis- Hiljuti kaebas üks Jäärja walla mees, omma hadda, et messi puud aedas ennam rahhul  ei peta, waid et pahhad innimessed neid ilma süta lomukessi nende warrandusest, mis nad ennestele talwe peale koggunud, puhtaks risuwad. Kellest peawad nad nüüd ellama? Tänna könneleb üks Sauga mees omma hadda,  et temma! ka linno-pu aeast ärrawidud. õnneks olla pu perremees jälge peale sanud ja mehhe üllesleidnud, kelle järrele linno pu, kui koera kutsikas, jooksnud. Walla kohhus kutsunud mehhe ette ja kulanud asja järrele; mees olla ennast ni ilma süta teinud, nago rinna laps, - ta põlle sel ööl koggoniste koddo olnud, waid küllas, sellek sellek perres õmblemas, sest ta on rätsep, waid öölnud:  on linno pu temma jurest leitud, siis on vaene omma emmaga sedda warrastauud ja selle eest ei woida temma middagi, wastago nemmad issi. Kuida naesed linno puud kanda jõudnud, olli wägga immeks panna ja sepärrast  ei olnud kohhus selle wastusega rahhul, waid ussutles meest weel ja kulas ka seal kallus, kus ta õmblemas olnud, järrele, kas ta sel ösel seal olnud. Perrexahwas öölnud tedda öhto ärraläinud ja hommiko warra taggasi  tulnud ollewad. Sure ussutlemisse peale tunnistanud wimaks ennast süüdlasseks; naesed  olla sellepärrast süüd omma peale wötta tahtnud, et wähhema trahwiga lootnud läbbi sawad. Kuida ja mis otsust kohhus andnud,  on meil praego weel tsadmatg. Noh, egga se paljo" põlleks, kui head punnased püksid  jalga sanud. Riast 11. Oktobril. sSeäduö seitungi wäljaandjatele.) Keisre Herra on 27. Septembril se aasta, keigekörgemalt üllamal seisawat käsko wäljaandnud: ..Et se praegune posti-taks seitungide ja mu aea - kirjade ärrasaatmise  jures koggoniste nenda ennam ei woi jada, kuida se tännini olnud, sepärrast on Keisre Herra rigi seestpolise asjade tallitaja ministre nõutamise peale käsknud: 1) peab künni kesk Oktobri kuni, igga seitungi wälja« andjale teada antud sama, et 1869 aasta hakkatusega, ilma wahhepiddamata igga seitungi  ja aea-kirjade ärrasaatmine postiga ühhetassalist  posti-rahha peawad maksma ja nimmelt  ' 20, protsenti aastasest seitungi hinnast ja 2) peab nimmetud posti-taks 1. Januariga 1869 omma täie wäe sisse astuma. Ühtlasse peab ka sest sadik, seitungi wäljaandjate kergitusseks  ja surema eest kostmisega, et keik seitungid ja aea-kirjad ruttust ja wist nende kätte sawad, kes neid ennesele tellinud, krono polest middagi tehtud sama. sU u s Ette tullewa ue aastaga peab Ria linnas weel üks uus lätti seitung selle nimme al ..Baltijas - wehstnesis" ilmale sündima ja nimmelt kaks kord näddalas  wälja tullema. Aastane hind ilma posti rahhata rubla ja posti rahhaga, mis ue aastaga kallim, kolm rubla höbbedad. Selle lehhe wäljaandja peab ollema rigi - nöumees (Hofrath) Dihrik. Tallinnast. sKubberneri Eestima kubberneri herra, kes jubba tük aega selle ammeti olnud, on ennast ammetist lahti pallunud, mis lemmale ka lubbatud. Kõigekõrgemalt  antud kässo järrele lv. selle ku päwal  nenda jutlustab üks Peterburgi seitung  on ta palme kuulda woetud ja lemma kubberneri ammetist lahti lastud; ommetige jäeb temma rigi seestpolise asjade tallitaja ministeriumi  ka liikmeks. Ühtlasse on ta 4ku peale waljamale lubbatud. Temma assemele saab jälle wirkl. Staatsrath Galkin. -- sLaewa Tallmast kirjutakse  7. selle ku päwal: ..Põhja Saksama aurolaew  ..Orion", on Peterburgist rukkistega tulles  6. selle ku päwal saddamaöse minnes, kinni janud, egga põlle enne lahti sanud, künni üks jaggo ladungit wälja woetud. Wessi olla sel päwal nimmelt wägga maddal olnud, põlle 345