Mönnesuggused sõnnumed. (Suur Päwa-lil.) Mis ma piddin küssima,  kas ollete juhtunud mõisa aedades üht suurt kollast lille näggcma, kelle warred ja lehhed  kaunis tubbako warde modi on, ja kesk warre ning oksade otsa kaswawad sured koldsed õied, laiad nago allustassid, ja hoidwad enuamist  ikka Päwa pole? Sellepärrast nimmetakse tedda ka päwa-lilleks, ehk ka sellepärrast, et Lemma  õied nago päwarattad, laiad, koldsel wäljanäitwad.  Sedda lille peti kül ammo sakste aedas, agga ennamist kui jämmedamat ja allamat  seltsi asja, kellest suurt ei holitud. Se ei olnud mitte õige. Sesinnane pool põlgtud Päwalil  wõib suurt kasso sata. 1) sawad messilased  temma õiedest rohket toito; 2) andwad temma seemned wägga head ja rohkeste õlli; 3) sutglomasi numata, ei pea parremat söki ollema,  kui päwalille seemned; 4) sest seemneõllist seepi keta, peab essimenne hea ollema; 5) seemnid jahhuks jahmatada, ei pea kogi tarwis parremat ollema ja 6) andwad temma warred weel üht wägga pehmet ja penikest kiudo, mis Hinamaal tihti sidi sekka pannakse ning ei pea naljalt arratuntama. Kas se ep olle kassulinne lil? Ja tedda on ni kerge kaswatada. Temma kaswab iggas aea nurkas, keige parrem, kus kobbe, rammus ma on, agga seal ka wägga sureks ja lilled tullewad otsa, nago sured suppi taldrekud. Kartohwlide seas, peawad agga hästi arwa pistetud  ollema, kaswawad nemmad wägga hästi. Wmnemaal tehhalse mitmes Paikus jubba sured wäljad sedda lille täis, nendasamma Hinamaal, Inglismaal w. jubba ammo. Inglismaal on üks ainus põllomees minnewa süggise 700 rubl. üksi päwalille teggemissest kasso sanud. Kas sähhärdune kasso ka kuidagi wisi meie Eestimeeste  tasko ei mahho? Ma ollen isse Peterburgis näinud, kui hea melega Wennerahwas  päwalilleseemned ostawad ja nago maijusse röga aeawiteks söwad. abbi.) Põllomehhe üllem tarkus  on se, kuida temma keige rohkem sõnnikut wõib ilma selleta ei aita temma muud kunstid mitte paljo. Mõistlik perremees ei lasse middagi raisko minna. Ta assutab omma õue nurka ümmargused abbisönniko unnikud, se on: ta panneb keik unnikusse, olgo mudda, Pühkmed, nmbrohhi, iuhk, tahm, solge, õueporri, saepurro, tigimndda, pulehhed, räimerapped, süggise tapmisse aeal sissekonna puhhastamissed ja keik sellesarnatsed hapnejad asjad. Et keik ruttem kõdduneks, wõib wahhel ka kord lubja peale ripputada, mõnne näddala 4 ehk 5 takka kord ümbrekaewadaSõnnikowirtsa  weega nisuggust unnikut aeg aealt kasta, on wägga tullus. Sähhärdused abbi- ehk seggasõmnko  unnikud wõiwad mehhe korgussed sada, pealt terrawamad, et wihk neile liga ei te. Keige parremat sõnnikut pillawad Eestirahwas muido ärra, agga targemad PZllomehhed m laD middagi  raisko minna. Tännawo 29. Mail sai Mailandi linnas Italiamaal esstmesse Ewangeliumi usso kirriko altuskiwwi Pandud. Siamale ei slle weel keige Italiamaal mitte ühtainust- meie uöso kirrikut. - Mis paawst sest arwab? Egga minna tea. >— Rema linnas otti Juut kurja teinud ja kohhus mõistis tedda 14 aasta peale wangitöösse. Silmapilk  tundis Juut ärra, et paawstiusk judi nssust  parrem olla ja laskis ennast ristida. Et ta ni „wäljaspiddise kasso püüdmatta" sedda teggi, lasti tedda lahti. Endine Juut otti kurja teinud, agga nüüd katoliko mees otti ilmasüta!  Mõttelgo  sest, mis kegi tahhab. Pensilwanias ollid ühhel Pärrisperremehhel  Põllud, mis tedda waewalt toitsid; agga kui hiljuti leiti, et temma maapeal WÜgga head kiwwiõlli hallikad on, makseti lemmalesoo,o9o Dollarit selle sandi ma eest. Nenda tallab im nimenne mõnni kord omma õnne peal, ei mõista ülleswõtta. Kas se inueto ei olle, Inglismaal Birminghami  linna wabrikutest peawad mvnned Indiarahwale  wallatud ja nikkerdud edbajummala kujusid  teggema, mis yad rahha eest Hindudele müwad!  Kas nenda missionitööd awwitakse?! Wini linnas on üks kohto kirjutaja koggematta  terrassulle otsaga küne alla torkinud ja sulg olnud Alitsariu-tindiue. Warsi hakkas ta 270