Some näljahäddalistele on annud J. W. J. 1 rubl. ja mitmed Wannemuine seltsiliikmed  wiimsel ku-õhtul 16 rubl., üks tüttarlaps L. N. 30 kopp., kokko 17 rubl. 30 kopp. Meie pallume wägga süddamest, et Eestiwennad sedda pissukest hakkatust. hulgani sureks teeksid, et meil Jõuluks middagi õlleks senna sa ta. 391 Vod der Censur gestattek. Dorpat, d. 5. Detsember 1867. Tead aarid missed ja kulrrtamissed. Tarto Raekohto poleft antakse teava, et allamal nimmetud Tarto Radi möisade maad ja mis nende jure käib, nõnda kui 1, Sootagguse mõis Eksi kihhelkonnas, 3, Saddo külla mõis Kursi kihhelkonnas, 3, Jama mõis ja temma karjamõisad Tarto k. 4, Haaki mõis Tarto kihhelk. j. Mai ku päwast 1868 IB aasta peale wälja  ren di ta ks e ja wäljapakkumisse päwad on 16. ja 19. Januaril 1868. Renditahtjaid kutsutakse siis nimmetud päiwil kello 13 siin Raekohto ees omma pakkumist kulutama, kautsioni sissepannema ja siis ootma, mis parrast teise pakkumisse päwa ennampakkujale otsuseks antakse. Renditingimissid sawad 15. Detsembri ku päwast  sadik neile, kes tahtwad, Raekohto kantseleis nähha ollema. Tarto Raekohtus, 37. Nowsmbril 1867. Nr. 1333. Kohtopuriemeister L. Kupffer. Üllemsiktetär R. Stillmark. (3) Tarto Raekohto polest antakse teada, et Lubja WesstWeske, mis Petervurgi teed 19 wersta Tartust kaugel, kui ka Sootagguse Lelatfe tuleweske  1. Mai ku päwast sadik 1868 KA aasta peale w älj arenditakse ja wäljapakkumisse päwad on 9. ja 13. Januaril 1868. Renditahtjaid kutsutakse siis nimmetud päiwil kello 13 siin Raekohro ees omma pakkumist kulutama, kautsioni sissepannema ja siis ootma, mis ennam pakkujale otsuseks antakse. Renditiugimissed sawad 15. Detsembri ku päwast  sadik neile, kes tahtwad, Raekohto kantseleis nähha ollema. Tarto Rae?ohtus, 27. Nowembril 1867. Nr.1334. Kohtopurjemeister V. Kupffer. Üllemsikretär R. Sillmark. (3) Tarto Raekohto polest antakse teada, et allamal  nimmetud linna ommandussed, nõnda kui I, Kallapüüdmisse õigus linnapirides, 3, Kallapüüdmisse õigus Emmajöe suus kõige heinamaga ühhes ja 3, J õepadid endise nahksilla assemel ja ojumisfe maea jures 1. Mai ku päwast sadik 1868 G aasta peale wäljarenditakse ja wäljapakkumisse päwad on 8. la 12. Detsembril 1867. kutsutakse siis nimmetud päiwil kello 12 siin Raekohto ees omma pakkumist kulutama, tarwillft kautsioni sisfepannema ja siis ärraootma, mis ennampakkujale otsuseks antakse. Lahhemad tingimissed on Raekohto kantseleis järrele küssida. Tarto Raekohtus, 27. Nowembril 1867. Kohtopurjemeister V. Kupffer. Nr 1335. Üllemsikretär R. Stillmark. (!) Kohtopoline kulutus. Kui keiserlikko Liwima  hoowkohto kässo peale, mis 11. Septembril s. a. Nr. 4295 anti, nõnda an seatud, et endise retniko, August Heermeyeri pärrandusse tallitus siin kohto ees peab ärratallitatud sama, siis kutsub keiserlikko Tarto linna Raekohhus kõiki neid, kel surnud rentniko  ja pandkpiddaja August Heermeyeri järrele janud warrast ehk pärrandusse st, olgo kui wöllaehk  ossapärriad, ehk kel muido kellegi õigusse nimme al päcrimist veaks ollema, sedda ühhe aasta ja 6 naddala aeal sest proklama pämast arwata, se on hiljemast kuuni 27. Nowembri ku päwani 1868. siin Raekohto ees üllesauda ja tõendada, selle maemtsussega,  et parrast sedda aega keddagit ses pärrandusse asjas ennam kuulva ei wöeta. Siin jures ei tohhi ka mitte nimmetamatta jäda, et ka kõik need, kes jubba V. Tarto ja 111. Perno kihhelkonnakohto ehk Perno - Willandi makonnakohto eeS omma pärranduste nõudmistega on käinud, weel ütlemal nimmetud aeal omma pärrimist siin Raekohto ees pearoad üllesandma ehk omma üllesandmist teiste kohrude ees siin nimmetamas käima, ehk muido jawad ka selle alla, et neid pärrast ennam kuulda ei wöeta. Tarto Raekoeas, 16. Oktobril 1867. Tarto linna Raekohto nimmel ja polest: Nr. 1166. Kohto-purjemester Kupffer. Üllemsikretär R. Stillmark. (2) (Mit polizettcher Bewilligung.) Üks must Tfhomndan on pühhapäwa öhto 3. Dets. Kirrumpä kõrtsi ja Nõo kirriko wahhel sanist  kõige täiega ärrawarrastud. Kes sedda leiab ja Kuikatse mõisa wiib, saab 26 rubla leido. (1) Üks maea hea sündsa kobha peal kiwwistlla lähhedal ja igga kauplemisse tarwis kõlblik, tahhetakse arramüa. Selgemat teadust annab Oberleitneri maeas tislermeister Sülk. (3) Uus (surno-) kirstvwabrik om tehtu Peterburgi-ulizen  Verneri majan Lompi körzi körwan ja sääl saop kikisuggn kirsto tehtu kige oddawamba hinna eest, et koski oddawamb ei sa. Kellel wa/a om, palletasse  sinna tulla; sääl saab ka muud tisleri tööd tettu. Tisler A Niaddissohn. (1)