„Armas Postimees, kas õlled ka ussin pahhaseks  sama ja mokkad wilto tõmbama, kai mönni sulle meletulletab, mis issegi peaksid teadma? No hälbiks ma sind ei pea. Kule siis, mis mo süddame peal on ja ni mitmel minnoga." Sa õlled meile meie armastud  kindral-kubberneri herra lahkumissest mönda könnelenud, õlled ka üttelnud, et Saksad  ja Zudid temmale tänno-kirjast järrele saatnud;  agga et se ka Eestirahwa kohhus ja rööm õlleks, sest põlle meie weel sia male sönnakest luggenud. **) Peale pool miljonit Eestlasi on temma wallitsusse al seisnud, ja neil on töeste asja temma armsa wallitsusse eest tännomällestust järrele sata. Pernust Narwa ja Tallinnast Wörro linnast sadik, ellawad Eestlased omma ruutwersta ma peal, mis 14 aastat würst Suworowi wallitsusse al seisnud ja ni mitmes asjas, olgo üksikult, olgo ülleültse, temma lahkust meie wasto tunnud  ja meil ei peaks mitte tännada ollema? Mikspärrast ei peaks kallis würst Suworow meie tännokirja mitte pahhandamatta wastowötmas  Sepärrast olli meie nöu> et sa armsaid  kirriko öppetajaid palluksid, meile ses asjas  abbiks olla, kes ehk sedda palwet mitte liig raskeks ei panne, omma kihhelkonnas järrele  kulata, kui paljo neid on, kes tänno annaksid  :c., ja siis sulle ülles annaks, et meie Eestirahrva  nimmel ka üks tännokirri Peterburgi lähhäks; muidogi peaks se ka eestikele ollema. Küllad sa siis, Postimees, pärrast meile da annaksid, missuggused kihhelkonnad selle nöuus olnud ehk ollematta. Sa tead jo, Eestirahwas teeks hea meiega mönda asja, agga ei möista weel." Al. *) Armas küllawend, põlle karta! Kui igga happo asja parrast, mis omma pauna kandes pean maitsma, mokkad wilto tõmbaksin, siis peaksid nad allati wingus ollema. Teekäia, isseärranis Eesti Postimees, peab mõnda kannatama. P.P. **) Andke andeks, armas söbber! Egga Postimees  se ainus Eestimees ei olle. Kas teised middagi  ei pea teggema? Kelle läbbi Teie muido need kaunid mõtted ollete sanud? Meil on need mõtted ka ammo olnud, agga kartsime muialt kassinat  abln. Andko Jummal, et Teie sõnnad meie kartust walleks teeks. P. P. Saab nüüd nähhä, kas se palwe tuulde lähhäb, ehk tullewad luggejad omma õppetajailt  nõu pälludes selle asjale appi. Paljo on antud? Ei mitte rahha egga sömisse egga jomisse polest, waid selle polest, mis süddant kinnitab ja wöib hinged insakö tehha. Meie Tallinna ma ramatolaeka  kulloga on sanud trükki pandud: 1) Kaks korda täis Piibli ramat, a. 1773 ja 1835; essimenne trük, a. 1737 on kindral  Pooni kulloga malmis sanud; 2) nelli korda Uus Testament; 3) kuusteistkümmend korda lauloramat; a. 1773 sadik jäi trük Lmdworfl  pärrijate holeks; 4) wiis korha Jutlusse ramat; 5) koliramato essimessest jaust 15,000, teisest jauast 5000, kolmandamast 5000 ja neljandamast  2000 tükki, mis ni halwa hinna eest mütakse-, et wähhemast pool hind laeka kahjuks  jääb; 6) waimolikko laulowisid 500 tükki; 7) 7000 tükki Piibli salmide ramatud;  8) 15,000 tükki iggapäwased palweramatud;  9) 10,000 tükki waimoärratamisse lehhed. Peale sedda osteti Piibli luggude essimessest  jaust 12,260 tükki, mis 30 kop. tullid maksma, agga 10 kop. wäljaantakse ja teisest  jaust 4345 tükki, mis jälle 38 kop., maksid  ja 20 kop. müakse, 900 leiwakorwikessed, 600 tükki küllaleiba ramatud, 600 tükki Zesusse  elloramatud, 5000 tükki sanna neile, kes on waewa al, mis ennamiste ilma maksuta  wäljaantud; 1846 a. sadik antakse igga  aasta 600 lauloramatud ja 1855 a. sadik  2OO Piidelt ilma maksota waestele. 1849 a. sadik saab Katekismusse ramat meie maal kirriko öppetajate käest pole hinnaga 10 kopp. müdud ja ramato - laegas kannab kahjo. Zggakord kui meie maal soldatid  wöetakse, antakse laekast 100 h. rubl., et neile kes ilma on, saaks Ued Testamentid anda.  Said ka mitto korda Wennemale, kus Tallinnamaalt soldatid kous on, ja Irkutski linna neile, kes meie maalt ärrasadetud, Piibli ramatud, laulo ramatud, katekismussed ja teised  ramatud ilma maksota läkkitud. Peab agga ka meel mele tulletama, et põhjapoolt Amerika Piibli-koggodus jubba 50,000 Uut 61