pea-abbi,laegas muud tehha, kui awwitada, et hea hakkatus ei piddand polele jäma. Kurama serwas olli sesamma luggu. Seal olli ühhe pissukese koggodussele krono põiest öppetaja  üllespiddamisseks tük maad kingitud. Se mees, kelle kä ma enne olli, ähwardas nüüd ommad pöllomehhe honed mahhakiskuda ja ärraweddada, kui öppetaja ehk koggodus neid mitte ärra ei osta. Et nüüd waese koggodussel  sedda jöudo ei olnud, siis olli hädda suur; sest ilma nende tarwilisse honeteta ep õlleks neil matükkist middagit kasso olnud. Seal olli abbilaegast jälle wägga tarwis ning ta awwitas römoga. Peale selle on meie usso rahwal teiste seas weel mitmes muial paikus abbi tarwis. Peterburgi lähhedal Gubanitse  koggodussel on jubba kirrik ammo mahha langenud ja peawad omma Jummala tenistust ühhe ni willetsa hone sees piddama, kui ei sünni räkida. Koggodusse liikmed on ommalt poolt ka jöude möda teinud, mis igganes  on wöinud, agga ei üllata weel. Pihkwa kubbermangus pissukeses Weliki-Luki linnas sirrutawad ka Lutterusse usso rahwas ommad kaed abbi jarrele. Nende hingekarjane, kell' laialt käia on, wöib üks ainus kord aastas  nende jures käia, ja nende hing iggatseks saggedam ello-leiba maitsta. Warklandi linnas, Witebski kubbermangus, on meie usso rahwas üht Must kirrikoplatsi kingitud sanud, on isse ka hästi enneste keskelt jubba ohwrid kokko tonud, siiski on ussowendade abbi weel wägga tarwis. Kowno kubbermangus on Sweksseni  abbi-kirriko koggodus, 8W hinge, sures häddas. Hiljuti ollid waesed innimessed omma  kabbelit sure kulloga parrandanud, mis warsi pärrast sedda kolimaiaga ühhes ärrapölles.  Kolimaia on nemmad jälle omma kulloga üllesehhitanud, kas sedda immekspanna, kui nemmad nüüd ka ussowendade armastusse peale lootwad? Kaugelt Orelist kuleme ka hüüdmist: „tulge ja aitke meid!" Seal on meie ussowennad omma kirrikut jubba kattukse  alla sanud, agga seestpiddise löppetusse peale palluwad nemmad weel, ei mitte kingitusse,  waid laeno abbi, et nende Jummala kodda ruttem malmis saaks. Hädda on küllalt, kus abbi-laeka abbi tarwis õlleks ja pallutud on. Agga se keik on alles paljas hakkatus. Wöiksime  praego weel tossin paikasi keiges sures rikis nimmetada, kus haddaste öppetajat tarwis  on, agga omma kullo peal üksi tedda ei jöua üllespiddada, kui teised ei awwita. Meie wöiksime ni mitto koggodust nimmetada, kus koliga ni waene luggu on, et wägga rutto abbi tarwis lahhäb. Ja keige sellega olleksime ommeti sedda wähhemat jaggo omma  usso seltsi haddast nimmetanud. Pea-abbi-laeka-komite  ehk wallitfus otab ja lodab siis, et makonna- ja kihhelkonna-seltsid aega möda kokko heitwad ja omma koggoduste hädda ja tarwiduste polest selgemat teädust andwad. Sest se on wissist tössi: kui kuhhogil waimolikko pudusse ja hädda pärrast kaebama hakkatakse, siis on se üks römustaw tähhendus, nisamma kui tohter ennast römustab, kui alwatud haige omma liikmette sees wallo hakkab tundma, mls tännini üsna surnud ollid. Agga se on ka wissist tossi, et mitmel pool meie issama Latterusse  koggodustes waimolik werretuksuminne weel üsna seisab ja selleparrast ükski ei kaeba  ! Sepärrast pöld on suur ja tööd küllalt,  tehkem siis tööd, senni kui päaw on! Kannatab üks lige, siis kannatawad keik liikmed!  Saab üks lige au sees hoitud, siis on keik liikmed röömsad! Löppetusseks wöin tannoga teäda anda, et sures Peterburgi linnas, kus meie suggu krono teenrittega kokko paljo Eestlasi ellawad, kui Jummal hea innimeste süddamed weel ennam lahti teeb, eddespiddi ka üks ma-kirrik saab ehhitud. Aitumma! höbberubla on neil selle tarwis jubba kous. Saatko Issand weel jure; kuld ja höbbe on jo temma parralt ja üht röömsat andjat armastab Jummal. Helme kihhelkonnas on 18S9 sündinud: 298 poegl. 181 tüttarlast, kokko 389 last; nende hulkas kaksikuid: 9 pari, sohhelapsi: 11, surnultsündinud: 13; laulatud 99 pari; surnud: 189 meester. 199 naester. kokko 379 innimest. 19 last ennam sünd., kui surnud. 38