pulwerit pöllema pannud, mis nad ennam põlle kustutud janud. Ei pöllenud siis mitte ükspäinis need linnad, waid keik selle tallo parralt ellomaead ja mis seal sees olnud. Kül õlleks wägga sowida, et tallorahwas sesugguste asjadega urremad saaksid ollema, siis õlleks wähhem önnetussi. Peterburgist. Üks Wenne seitung könneleb,  et rigi wallitsus olla kulutanud ja teada andnud, et temma 162 tuhhat püssi tahhab ümber tehha laska, nenda, et püs mitte ennam raua eest, waid takka otsast laetud peab sama. Kronstadtist. sEi pease Kuida teame, on se lm ühhe merre sare peal, kust rahwas iggal aeal wälja ei pease, waid pearoad  senni otama, künni merre jeä ni tuggewaks  saab, et selle peale woiwad minna, ehk kewwade jälle ni kauast otama, kui padid käima  hakkawad. Sealane merri peab jubba selle ku 7. päwast sadik kinni ollema, agga et meil weel suurt külma põlle olnud, sepärrast ka jeä! mitte sedda tuggewust, et innimest kannaks. Möda läinud suwwel on seal 2265 purju- ja 437 auro-laewa käinud, kellest 1149 purju- ja 112 auro-laewa otse Peterburgi läinud.  Keige rohkem olnud Jnglisma plaggo al 885 purju- ja 279 auro-laewa, selle järrele tulleb Hollandima 348 purjo- ja 17 auro-laewa, Dani maalt 217 purjo -laewa, Hannowerist 132 purjo-laewa, Preisi ja Norra  maalt kummagi! 111 purjo-laewa  Preislassel  ka 25 auro-laewa, Rootsimaalt 199 purjo-laewa, Wennema laewo 91 purjo- ja 8 auro-laewa, Shleswig Holsteinist 79 purjolaewa,  Lübekkist 12 purjo- ja 65 auro-laewa, Prantsussemaalt 51 purjo- ja 19 auro-laewa ja Oldenburgist 59 purjo-laewa. Warsawist. Se többi peab sedda korda sealt üsna kaddund ollema, peale selle, kui ta 25. Zulist künni 6. Nowembrini  olli tööd teinud. Ülleüldse ollid selle aea sees 2148 innimest haigeks janud kellest umbes kolmas jaggo (663) ärrasurnud; se õlleks siis üllepea arwata, keigest neist, mis Warsawis ellawad kuus innimest saea pealt. Se aasta ei olls se többi mitte liig kangeste mässanud ja rahwast surmanud, sedda tunnistab  ka se, et söa meestest kus 373 haigeks janud, mitte ennam kui 85 ärrasurnud. Warsawis on 5. Oktobril hirmus assi sündinud, mis sedda luggedes meie ihho karmad  püsti aeab. Seal olla üks junker, nimmega  Rogosa, üht pealikud wihha parrast mahha lasknud. Rogosa olla jubba mõnda aega wihha selle pealiku peale ommas süddames  kaswatanud ja kui kord sönnadlema läinud,  olla pealik käsknud tedda kinni panna, Rogosa agga sallani selja takka tedda lasknud ja peale selle, kui kuul pealikut olnud tapnud, olla ta üht junkerit Trauwetter weel raskeste hawanud. Mörtsuk isse alles 23. aastat wanna noor mees, kes öhto poolsi kubermangudest  pärrit; ta issa, kes rigi wallitsusse wasto eksinud, sanud Siberimale sadetud, ja ta wend sellesamma asja parrast surnuks lastud. Berditshewist. sKihwti Seal olla 18. Oktobril kuus innimest kihwti surma surnud. Agga kuida? same pea kuulma: Üks naesterahwas, kes ühhe judi paggari jures päwa töös käinud, olla sealt üht pissukest kottikest jahhudega, kuhhu rottide parrast kihwti sisse seggatud, ärrawarrastanud ja neist jahhudest sure ruttuga omma pallutud wöerastele kokisi teinud. Üks neist pallutud wöerastest põlle kohhe tulla woinud, janud pissut hiljemaks ja kui parrast senna tulnud, leidnud teisa pörmandal sure wallo sees maas, kui ussid pöörlewad ja kissendawad kus nad ka wimaks surnud. Wöeralt maalt. Koburgist kirjutakse 2. Nowembril Kölni seitungis: Augustenburgi prints Pridrik olli möda läinud näddalas mönni pääw meie hertsogi  jures wöeraks, kellega ta jubba enne tuttaw  olli; agga ta näitas wägga kurw ollewad  ja kuuldi sedda ka wägga kahhetsewad, et ta siis, kui ta Kieli linnas asset olnud, omma körwa walle kelede pole pöörnud ning 381