mis meie Nr. 11 luggeda andsime, on iihhe eesti koolmeistrile uattuke kopso ülle maksa aca- Mld, ja lemma kostab onuna! wisil nõnda: „AuS saksa söbber teeb eesti koolmestrid koggoni  silmateenriks, kes Mardipäwast Jurripawani muud et te, kui seadusse wisil lastele piibliluggusi  ja katekismust pähha tappiwad, mis ehk kül parrako mitme kohta ka tossi wõib olla, agga Jummala tännatnd nlitte surema jao jures."  (Et meie ruum ei anna pikka kirja terwelt iillespanna, siis ütleme siin wahhel, et km katekismus  se ja piibliluggude pmkimist mahhajäetakse,  sellega Jummala kartnsse allus ka mahhalõhhutakse  zc. , mis jo ka kegi ei sowi, kuid Lige mõet igga asjale. Mis saksa seitung luggemis  sest ütleb, sellega ei olle lemma ka hästi rahhul. „Kirjutamisse ja rehkendamisse jmes ütleb lemma põlle kiil middagit kita , kui paljas niiumi," agga kässib eesti kolimacad enne läbbikäia ja siis kohhnlmõista. Laulmisse jures  kässib salsa sõbra meletulletada, et Lemma isse ka mitte kui malmis laulja taewast ep olle mahhaLuluud. Maid hakkatusses ka „illusa korali rikkuja" olnud ec. W imaks ütleb teuuua: „Armas  saksa sõbber, ehk meie ep olle peale 600 aastat uõnda teine teise kõrwas ellanild, et üks ei tahha, teine ei mõista, ja assi on Manna misi janud. Õlled isse omma juggu rahwaga eddasi sauad, siis mata ka taggasi ja aita neid, kes mahhajäuud, mnido teed kui preester ja lemit. Sinno snggn mmunad on jo kolide Memaatjad, andwad kiil käöko eddasi minna, agga ei aita, Minno wennad jälle ei tunne meel ärra, mis tarmus parrandada tulleks. Mitmed kolimaead  on alles pari kümne lapse peale armatud onnid ja koolineistril maewalt N-ardipäwast lürripäwani millitsat pallokest käes: sui waatgo, kust sedda leiab. Wata, kas nõnda peame jnrrele  sama? Eesti kolisi laita, on kerge ossi, agga neid eddasi ammutada, kes Leie mõistate ja jõuate, se õlleks paljo tullusaul, et meie Üks kord l öösises rahhus teine teise kõrwas mm iksime ellada, sest meil on jo üks Jssa, kes kõige kõrgemas  istub." WMandift. Pannnne  siin jälle üht pildikest luggejate sisina ette ja lobame sellega mõnnele head meelt teggewad. Se on Villandi uus P cmlusse-kirrik, kelle ptthhilsemissest  meie jubba wannal aastal Nr. 45, lehhek. 359 olleme räkinud. Linna- ja ma-koggodus said seal 1861 lahhutud ja 29. Innil 1863 ue kirriko  allnskiwwi paigale pannud. Wähhe  koggodussi on ui paljo omma lummala koea peale kullutanud, kui Willandi Paulusse-koggoduö, mis ui hästi saksa kui eesti koggodusse liilmitcle sureks kitnsseks tulleb. Mõisad ja kirrikomõisa maksid (383 rubl. adrama pealt) kokko puhhast rahha . 44,443 rubl. 43 kopp. Tallorahw. puhhast rahha 6416 ~ 27V.z„ Teggid 27,131 hobbuse pnwa !i 50 kopp. 13,560 „ 50 „ Teggid 11,737 jaltapciwa u3O kopp. . . 3518 „ 10 „ Teeb wälja 67,938 rubl. 30 Vs k. Sia jure andis weel ?on  sistorium . . . 3000 rubl. kopp. Witlandi lm wanna kirriko pealt .... 2000 rubl. kopp. Orreli tarwis linnast ja maalt . . . 6000 „ „ illleültse maksab kirrik orreliga kokko . 77,938 rubl. 30 k. Kuida olleme sai sesinnane uus Jummala kodda 30. Okt. 1866 sisse õnnistud ja on nüüd sest aeast sadik koggodussel lum- 116