lem, Langiewits, kelle peale nad suurt totust  pannid, 9» Märtsil on ärrawöidetud sanud,  ülle raja Galitsimale pöggenenud ja seal Austria husariwäest keige teiste mässaja tillematega,  kes lemmaga ühhes pöggenesid, mangi  wöetud ja pääw pärrast sedda Krakau linnas  torni pandud. Mis temmaga nüüd eddespiddi  saab, sedda ma meel ei tea. Sähhärdune  äppardus teeb mässajate asjo hästi lonkama. Mieroslawski pöggenenud, Langiewits  mängis, iggal pool Wenne wäggi neil kannul, mehhi langeb nago kärbsid, ei olle öigid söariisto egga söamona - mis se hullustaminne  aitab? Turigu mis turib, pea lobame  ommeti sönnumid tullewad, et mässamisse  tulli ärrakustutud on. Langiewitsi 8— 9WV meest on laialipillatud, muist surmatud, muist mangi wöetud, mis peale sedda, need on pakko jooksnud. Se ei wöinud ka teiseti olla. Wenne wäggi tulli kolmest küljest korraga  temma peale, ja seal wöime siis issegi arwata, kuida ta mehhikese kässi käinud. Imme,  et ta meel isse hingega ülle piri sanud. Muud mässajate hulgad, kus neid meel ümber  hulgub, on weiksed ja wöiwad weikest kahjo tehha. Kust mässajad ärrapelletakse, seal peawad muud Pola rahwas rõõmsad ollema, neist lahti sada, et jälle rahhoga omma  tööd wöiwad tehha. Wöeralt maalt. Ms on Wöeralt Maalt kulutada? Se kord ennamist sedda, mis õige innimessele süddame Ms aeab. Mitmelt poolt püüdwad heidand innimessed ölli tallesse wallada. Peab Po!ama  hukkatusse eest hoitud sama, siis on seal ni pea kui ial wõimalik rahho tarwis. Sedda  nöu peaks igga õige Mees andma. Mitmel  pool sn agga mõtlematta innimessed ni sured Pola sobrad, et nad nöu ja jõuga mässamisse tuld hästi põllema puhhuksid, mis keddagit muid ni wägga ei körweta, kui Polakaid.  On sähhärdune sõbrus sõbrusse nimme  waärt? Mitmed Inglased ja Rootslased, isseärranis Prantsussed ja Jtaliamehhed, kui se nende käes tehha õlleks, aßWitaksid Po- lakaid surnuks. Sõbrus, mis sõbra armastussest  surnuks piggistab, on tõeste hul sõbrus.  Sedda tewad agga need wöerama Pola  sobrad, kes järrele ei jätta neile kurja nõu andmast, et mässaminne ikka eddasi kestaks ja Polakaid sedda ennam surmatud saaks! Oh jölledust! Nad peaksid tuld kustutama nemmad öhhutawad! Se on 'ennam kui iggapäine  kurjus. Miks ei pea seal jures oige innimenne prohwetiga hüüdma: „sa ärrapöördud  Pola rahwas, pöra ümber, mikspärrast tahhad sa isse surra?!" Meie helde melega Keiser ei tahha mitte nende tapmist: nemmad  isse sütawad tuld ja pöllewad selle sees. Peaks nad ommeti üks kord, parrast sedda kui nad omma silmaga näinud, mis kasso neil omma Langiewitsist, Mieroslawskist ja mudest nendesarnastest olnud, parremad mõtted  sama, üllekohtussed söariistad mahhawiskama  ja armo palluma, enne kui liig hiljaks janud! Austria poolt ei aita kül P õlakaid muud, kui Pola piri äärsed, Galitsia Põlakad, ja sedda mitte wallitsusse loaga, waid wargsil wisil sallaja, mis läbbi ka waggs mitto neist abbimeestest isse mässajate hulkas surma on leidnud. Kes melega tullesse lähhäb, se wastomeelt  pölleb. Nendasamma ka Preisimaalt üksi Polakad ülle piri appi jooksmas; mis agga muud ei aita, kui neid endid surmata, mis jubba mitmel kätte tulnud.  Kes möega wöttab, saab moega läbbi surma. Inglismaal on aujärjepärria pulma aeal, mis seal sureks immeks ei vanda, 7 naesterahwast  teiste jalge al surnuks tallatud sanud. Rahwast olnud ni hirmus paljo murdus kous, et iggaüks, kes mahhakukkunud ja mitte silmapilk  põlle üllesse sanud, se on jalge alla janud  ja purruks wiggaseks ehk surnuks tallatud sanud. Ühhes kiwwisöe kaewandusses on jälle 19 innimest surma sanud. Spaniamaalt. Kes ussuks, et 1863 weel innimessed piible luggemisse parrast raske nuhtlusse alla wöiwad langeda, ja ommeti on se Spaniamaal ni tuttaw assi. Seal on Roma  pappide wallitsus weel keige õelam õitse- 104