woie- ja Nitsa makond ni hölpsast temma rüppe ei hüppa, kui temma tahhaks. Prantsus  kitis sure suga, kui minnewa aasta Sardlast  appi laks, et sedda ilma maksota ja selgest  söbrussest Ztalia rahwa wasto teggi; agga  nüüd tulleb aeg aialt assi walge ette, et Prantsus ikka Prantsusseks jäeb: mis ta teeb, ei te ta muido, kui omma au ja kasso parrast.  Kui sedda ei leia, siis püab nenda tehha,  nago praego Jtaliamaal. Inglismaalt. Jrima *) on merre saar jn nenda arwata kolmas jaggo Znglisma kunningrigist.  Seal ellawad ennamist keik kato- Uki usso rahwas ja mötlewad nüüd ka holega omma „pühha issa" pahhandusse peale. Et ilmalikkus asjus ikka rahhast abbi lodetakse ja leitakse, separrast on ka minnewa kuus Zri rahwas, kui head lapsed omma issa troni toeks mönni hea rublake kokko pannud; arwadakse  14- ehk 15,000 naela ollewad, mis meie rahha jarrele peale 90,000 höbberubla wälja teeb. No egga se paawstil pahhandusseks  ei olle. Selsammal aia!, kai ülle merre kaela Prantsussemaal, on ka siin hirmsad tormid mässanud. Mis nad laewade hulkas teinud, peab hirmus ja halle ollema. Kuida jubba üllemal nimmetud, ollid mönned innimessed tormist kanalide sisse lükkatud ja senna uppunud,  mönned ollid langeja müride alla jänud,  mönnedele korsnad kaela kukkunud ja neid tapnud. Kaua aega ei mälleta Inglased sahhärdust hirmust tormi kuulnud egga näinud  ollewad. Tnrgimaalt. Türgi Sultani maias tullewad pulmad. Üks temma tütrist (minna ei tea, kui paljo tal neid on) saab Egiptusse wiitse- kunningale mehhele ja Mai kuus peawad  pulmad ollema. Teädo pärrast, ni hästi pruut, kui peigmees, on möllemad Muhamedi usko innimessed. Nüüd on seal arroto walmistamist  ja tallitamist ning kasa - anded pea- *) Wata Jnglisma kaardi peal (Suur-Brittama.)  wad wanna Sultanil hästi kukro peale röhhuma.  Keik kallid höbbeasjad on Berlini linnas  kunninga kullaseppa jures tellitud, nenda kui 52 tossinat taldrekuid, 42 tossinat nugge, 12 tossinat leme- ja 12 toss. tee-lussikaid ja muud krami, mis kokko mitte ennam ei pea maksma, kui 251),VW taadrit. Lahhäb korda. Agga sealt on jälle tunda, et suremad Türklased  aeg aialt teiste innimeste wisi hakkawad ellama. Muido olli nende wanna pruuk käppoga  süa, kus lussikat egga nugga tarwis ei olnud. Afiamaalt. Hiljuti läks Ostindiamaal üks ristiusko naesterahwas paggana usso würstile  mehhele, agga selle kindla sanna peale, et würst pärrast ristiusko lubbas heita ja omma paggana ebba usko mahhajätta. Mitto keetsid  pruti, ööldes: egga paggan ommeti sanna ei pea. Agga nüüd tullewad sannumed, et ta ommeti sanna on piddanud. Sesinnane würst (Kappertulla on temma ma nimmi) on omma kullo peale keiges makondas missionitööd  lasknud peale hakkata ja peab isse ööd ja päwad piibli ramatut luggema ning ennast ristmisse wasto walmistama. Se peab keige essimenne kord ollema, et üks würst ja mawallitseja  Jndiamaa! sedda teeb, mis mitme teistele wöib märgiks olla. Sedda lootwad seal usklikkud Inglased, lasko Zummal nende lotust töeks minna. Hinama kohto üllemad on köwwaste ärra keetnud, et nende maalt ennam törahwast  ei pea walja wetama. Nende Hinamaalt todud törahwaga ei tehta parrago mirte parreni,  kui Ahwrikamaalt ostetud Neegri orjadega.  Olgo Hinamehhed kül mitme asja polest  laidowäart, siiski selle poleft peame neid kiitma, et sähhärdust innimesse kaupa keelwad. Mitmed wöerad laewad said saddamas kinni petud, törahwas laewa pealt lahti peastetud ja need Hinamehhed, kes neid kauplenud, Kantoni linna widud ja köis kaela pandud. Wöerast rahwast peawad mitmed wangihonedes  otsust ootma. Amerikamaalt. Paawsti usso pap- 77