head lota! Sowida õlleks, et meie nisuggust kaebdust omma Eesti rahwa koolmeistrettest ei kuleks. Jaggago igga koolmeister sedda paljut ehk pisko, mis temmal on, ustawalt ja holega wälja, sest teame kül, et meile ükskord  üks mees ütleb: „Te arro smmast maeapiddamissest!"  Plokki linnas l6. Jutil  ni ränk olnud, et seal 10 tuhhat hakna ruto purruks lönud. Wilnast. sMamöetja  Olleme  jo ammogi sedda jutto kuulnud ja sedda ennam kui ühhe korra, et mönne mamöetjal, kes ommeti wannutud mehhed peawad ollema, se wägga laidetaw mood olla, et rahha, sea singid ja kanna munnad made jaggamisse juhhiks  wötta; kas se sulla tossi ehk lausa walle, sedda meie ei woi teada, sest et meil nende asjadega teggemist ei olle olnud. Agga sedda nüüd teame, et ühhe ma jaggaja kohta se laim toeks läinud. Wilna kubbermangus olli mamöetja  tallopoege käest 250 rubla wötnud selle hea lubbamisse peale, et neile häid ma kruntisi wälja wallitseb jaotamisse aegas. Selle  hea su-täie sögi pealt tabbatud mees kinni ja antud temmale sedda palka, mis ta olli teninud.  Õlleks kül sowida, et nisugguste meestele ka õiglased üllekulajad saaks seatud, sest muido woib ehk mönnel hulgast ommeti sea lihha ja kanna munna ehk me-maggusa himmo tõusta. Warfawist. sßahho Oiete hea meel kuulda, et Pola rahwa meel kord korralt ikka maiksemaks jääb. Nüüd olla jo asjad ni waggusa järje peal, et Keisre Herra hea hulga mägge sealt ärra lasknud tulla. Pöllo harriminne olla ka jubba jälle ommas mannas jones, ja müakse ja ostetakse maid ja möisasid mis kärrinal, ka möera-ma rahha mehhi olla seal maid ostmas ja nende eest head hinda andmas. Pari näddala eest alles ostnud kaks Saksa meest kummagi sured mõisad.  Teisel maksnud 600 tuhhat rubla, agga münud omma krundi pealt marsi 200 tuh- hande rubla eest metsa ärra. Kül se issegi mõisa wois olla, kus ühhe korraga ni paljo rahha eest metsa müa olli. Teise krunt maksnud 435 tuhhat rubla, münud sest warsi kaks külla sure kassoga ärra. Kas Pola möisnikkud, kui neil ni sured platsid käes, kad nad siis hädda pärrast hullutama hakkasid? Agga se on jubba üks wanna kihwt, mis Avamast ja Ewast sadik innimeste sees, et nemmad hea pölwe otsas naljalt ei märka rahhul olla. Kes heast ei mõista, eks se katsko. Wõeralt maalt. Sleswig - Holsteini ikka wanna  ei sa weel järje peal. Üks tahhab sedda, teine teist, minne wötta kinni, kellel õigus on. Wist sü wassikal, sü rokkal. Stokholmist. Zuli hommiko tonud Rootsi prints Oskari abbikasa  Sohwia Rootsimale ühhe nore printsi. Terwise järg olla hea. - Et andko Jummal iggaühhele head terwist! Londonist. sKallis l7. Julil tulnud ühhe laewaga Inglisse randa, Southamptoni  linna alla, üks löunapooltse Amerika  jao minister, kelle pea eest praegune Amerika  prasident Johnson 25 tuhhat Dolari lubband  sellele, kes tedda Johnsoni kätte toob. Toho söggedad! mis pea selle mehhel on, et seni kallis on? Pea on ikka pea. Se mees olli endise präsidendi tapjatte nöumees olnud ja tahheti õigusse ette sada. Ztgga janud  mees ennese püüdmissest haiso, sanud wee! aegsaste Hawanna sare peale, sealt nüüd Jnglissemale.  Ta on nüüd peasnud ja woiwad need, kes selle hinna järrele keelt limpsutasid, mis temma wäljatomisse eest pakkutud, weel takka willistama. Njüjorkist. sMeksiko Mis ammogi ette arwata olli, se woib peagi tulla: Ämerika meeste! kulukse juttuks ollewad, et se mitte oige olla, et Prantfussed ilma kuts- 252