ga ja üks pallakas ärranäppatud. Seitse tükki olnud waese innimesse jaggo, kes nelja aasta kohta jälle nattuke lõnga scmud kedrada, ja nüüd on kurri kassi tedda sestgi ilma jätnud! Kes warganäod olnud, on teadmatta. Niast. Meie kindral-kubberneri herra, grahw Shuwalow, on Keisri Polest kindral-adjntand  iks tõstetud. Oppetajad Lösewitz ja Zink, kedda mõllemaid Niast Polamale sadeti Eesti ja Lätti sõameestele lummala sönna kulutama ja altari sakramenti jaggama,- peawad neljaks näddalaks senna jama Praego olla Polamaal 2000 Eesti- ja 3000 Lättimeest wäetenistusses. Kül õlleks hea, kui nemmad tihhedam hinge leiba saaksid! Kuida nüüd iggal Pool, nenda on Ria lin täis rõmohõiskamist olnud, kui sõnnumcd Keisri ello peastmissest senna jõudnud. 6. Aprillil on õhto kello 9 aeal 300 lauljat ja 100 tullelondi kandjat kildemaeast kubberneri von Oettingi jure läinud (kindral--kubberner on Peterburgis) ja seal laulnud: „lummal, Keisrit kaitse sa!" ja kolm kord hurra! hõiskanud,  sealt raekoea ette läinud ja laulnud: „lummal, sa õlled meie lotus." Peale selle on keik londid kesk raekoeaplatsi ühte unnikusse wissatud, sureks rõmotulleks. Muidogi olnud keik lin rõmotulledega walgustud ja römus rahwas  Poleni öni ulitsate peal käimas. Ka ludid on omma koggodusse palwekoeas kous olnud lummalat tännamas. Tallinnast. Ikka sesamma ülleüldine rõõm, mis mödaläinud näddalal keik suurt Wenne riki on täitnud. Seal on jubba 5. Aprilli õhtul rõmotulled põllemas olnud ja 6wal kelk kirriko kellad hellisenud ja iggas kirrikus tännojummalatenistust  petud; rahwas tunginud murdus kokko. Parrast sedda läinud rahwahulk Dom-mäele lossi ette, kus mõnned neist teiste nimmel kubberneri ees käinud, nende romo tunnistamas, ja parrast on rahwas laulnud: „Jummal, Keisrit kaitse sa," mis järrel tuhhat suga hurm! hütud; keik kolid ollid seismas ja podid kinni, nago muialgi linnades. Peteröurgist. Suurwürsti printses Olga Weodorowna on omma abbikasa, Keisri norema  wenna Sumwürst Mihael Nikolaje. witshile, kes Kaukasiamaad wallitseb, norepoea ilmale tonud, kelle nimmi pandi Aleksander. Tuita kubbermangust tullewad sõnnumed, et seal rahwal suur pudus ja kehwus käes olla. Törahwast olla kiil, agga kegi ei pakkuda tööd; keik assi seista waggusi; tallopoead olla ni waeseks  jänud, et neil ennam iggapäwast leiba ei olle. Lojuksed surrewad näljapärrast ärra ja hädda aeab innimessed wasto tahtmist wargile. Oilonetst kubbermangust kirjutakse, et seal üks auwäärt ja helde süddamega rikkas mees waene ei woi ni paljo anda 2000 rubla h. kubberneri kätte olla saatnud selle palwega, et selle eest waese tallorahwale rukkijahho peaks ostetama,  kes seal nurkas sures pudusses peawad ollema. Selle peale on ka 1792 innimessele iggaühhele poolteist puda jahho antud. Agga kes on andja? No seeb se surem au on, et ta ennast sugguge ei olle nimmetanud; arwab sest kül ollewad, kui Jummal teab. Aus mees! Wõeralt maalt. Preisi ja Austria tülli ei olle sel näddalal  ka weel suurt eddasi egga taggasi läinud. Sõdda on nisamma alles karta, nago siamale. Mõllemad tahtwad ilmsüta olla ja ei kumbgi mitte järrele anda, nago se keige tüllide jures on. Kuida jubba minnewa kord ütlesime: Shleswig-Holstein  ei olle mitte se ainus assi, mis kallal nemmad pmrelewad, waid paljo ennam se: kumb neist eddespiddi Saksamaal I. peab ollema, Austria wõi Preislane? Sepärrast on grahw Vismark nüüd üht uut asja wälja mõttelnud. Ta on keige Saksama pissukeste rigide wallitsustele sõnna saatnud, et wanna 52-aastast rigikoggo, mis Prankwurti linnas ei surre egga ella, ärrakautada ja selle assemele ülleüldist Saksama rigi-parlamenti pauna, mis tarwis sadikud rahwast ja rahwa hulga järrele peawad wallitsetud sama. Et nisuggnne assi Bism arki käest tulleb, teeb Sakslaste meled üsna seggaseks. Temma, kes 120