Niast. Kingitus. Meie Keisri Herra  jäljed on iggal pool armo ja hea teggemist  täis. Kokenhusis on Nemmad 300 rubla wenne usso kirrikule, 300 r bla Lutterusse usso kirrikule ja 300 rubla sealtse koggokonna  - kolile kinkinud. Nende kue mehhele, kes Keiserinat Kokenhusis nattuke aega ümberkannud,  kuhho töllaga ei wöinud söita , on Keiser 150 rubla kinkinud, ehk neil sest auust ja römust, et neid selle peale wöetud, jubba enneste melest küllalt olli. - Keigeüllemad küllalissed. Need armsad sönnumed jäid meil minnewa kord nattuke  polele. Teisel päwal, se olli esmaspääw 9. Julil,' sõitis Keisri-paar Riast Mitawi. Lõuna aial jõudsid senna, ja keige esmalt ikka,  nago se meie Keisri wagga wiis on, kirriko Jummalale au andma. Kaupmehhe Nasarowi  töldas tassa sõites, wöis römus rahwas  Tedda omma silmaga nähhä. Kaupmehhe  Tsehri töldas sai Keiserina lossi widud. Römo öiskamistel ep olnud kumbagi tõlla ümber otsa. Senni kui Keiser Mitawi wahhiwäggi  üllswatas, sõitis Keiserina lossi treppi  ette, kuhho norcd tüttarlapsed, lille krantsid kandes, vllid seisma seätud. Nemmad ei lasknud  siin ennast mitte kanda, waid läksid omma  jallaga lossi treppist üllesse lillekandja tüttarlaste  wahhelt terretades läbbi. Lossis lasti warsi üllemaid meeste- ja naesterahwast auterretussele  ette tulla. Seal on Keisri Herra Mitawi öppetaja Neandrile, kedda Ta jubba 1856 olli tundma sanud, need armsad sönnad  üttelnud: „Se lahke ja süddamelik wiis, kuida mind siin ja Lihwlandis wastowöeti, on mo süddant wagga römustanud, mind kergitanud  ja kossutanud; ma tännan iggaüht isseärranis  ja tahhan sedda ka, kui siit kaugel ollen, eddespiddi melespiddada." Kas se kuuljate süddant ei piddand römustama? Selle aia sees laulsid ka Mitawi lauljad lossi howi peal ommad terretamisse laulud. Kello 5 sõitis  Keisri-paar möisnikude ehk ritteri-maiasse  lõunat söma. Kui rahwas Neid seal palkongi  peal näggi, olli jälle otsata römo öiskammne  lahti. Kello 7 pöörsid Keiser js Keiserina Ria pole taggasi. Römoga kule- me, et ka Kurama tallorahwas omma Keisrit ja Keiserinat jubba omma raja peal römolauloga terretanud ja nenda keik maantee äred, künni Mitawist sadik, römust rahwast täis olnud Neile lillesi tee peale rippu  ta mas, 40 wersta eddasi ja taggssi. Kello 10 öhto olli Keisri-paar jälle Rigas,  mis autulledest särras, nago kennaste ehhitud  Zöulopu. Lossi howis otasid jubba 250 lauljat lippude ja kirjo latridega ja laulsid kolm illust öhtolaulo. Teisipääw 10. Julil sõitis Keisri-paar Riast male Siggulda, Krimmula ja Turraide kenna paikasi watama. Sedda ümberkaudset maad Kojwa-jöe äres, omma mäggede ja orgodega  nimmetakse Lihwlandi Sweitsimaaks. Mis meie ma mõisnikud siin keik ollid walmistanud  ja kui paljo römust rahwast senna maalt ja linnadest olli kokko tulnud, sedda ei wöi meie omma kitsa lehhe peale keik üllespanna;  sest saaks suur ramat täis. Neljapääw 12. Julil tullid keigeüllemad wöerad jälle Riga taggasi ja kolmat öhtut särras Ria lin autulledes ning römus rahwas öiskas wässimatta „Hurra!" Rede 13. Ju lil löuna aial kais Keisripaar  Ria linna kuulsamaid paikasi watamas, nenda kui mustpeamaia, Peetri- ja Zakobi-kirrikut,  kilde - ja Börsemaia. Zakobi - kirnkus said Nemmad piiskop vr. Walteri suust auustusse  könnega terretud. Parrast sedda söitsid  weel keiserlikko rohtaeda ja sealt lossi taggasi,  kus kella 5 aial löunat wöeti. Öhto kello läksid Nemmad jubba aurolaewa „Standarti" peale öseks, kus Ria lauljad weel üht Zummalagajätmisse laulo laulsid. Kesk jögge pöllesid 100 törwa tonni ja keik maiad, mis möllem pool Düna kalda! seisid, ollid autulledega ehhitud. Pärrast sedda kui rahwas  weel wimast korda „Hurrah" öiskanud, mis jubba halledussega seggatud olli, läksid keik Düna kaldalt taggasi, et üllewägga armastud  Keisri - paar rahhulist wöiks hingava.  Laupääw hommiko kello 3 tormas „Standart" omma kalli koormaga mida Düna-jöggi  alla Abo linna pole. 237