petada laska, et neil ommast käest koolmeistrid wötta õlleks, kelle heaks nad 59 tuhhat rubla tahtwad kullutada. Odessast. sSuurwürstina reisist, Selle ku 12. päwal, parrast lõunat kello nelli, on keiserlik kõrgus Suurwürstina Olga Weodorowna  wäljamaalt tulles kalli terwisega Odessa linna jõudnud, et sealt jälle eddasi Tihwlisse linna minna. Suurwürstina seltsiks  reisib temma wend Badeni prints Karl temmaga liggi. Odessast reisib Suurwürstina auro-laewaga ..Tiger" Tihwlisse linna. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Altenburgist kirjutakse 9. Oktobril prints Josepi haigusest, et se õige raske olla. 8. Oktobril olnud termis kaunis römolik, agga öhto pole läinud paljo raskemaks  ja wallo ood saggedamaks. Osi olla ta künni kello kolmeni rahhulisselt magganud, agga siis jänud wägga rahhotumaks, hing pandud kinni ja issi seisnud allalisse kartusse sees; kehha rammo kadduda silma nähtama! ja söma issaldust mitte suggugi. Meie silma ees näitawad seal waesed pawad ollewad ja on wist ennam karta kui lota. - Selsammal päwal pärrast lõunat olla temma tütred: Hanti  oweri kunningana Maria, Oldenburgi suurhertsogina  Elisabeth ja Wennema Suurwürstina  Aleksandra, Suurwürst Konstantini abbikasa,  senna jõudnud. Dantsigi seitung könneleb: Kuida se aasta neil keikis üks wägga õnnistud aasta olnud, nenda on se ka heringa pü polest; seal olla se aasta ni rohke heringate saak, et keige wannemad  innimessed üht sesuggust saki ei mälleta  näinud ollewad. Sure waewaga leida nad meel ostjaid omma sagile, mis iggapääw ni wägga rohke olla. Kalla olla ni paljo ja paks, et padidega läbbi ei jõua sõuda, kus nad koos olla. Sesuggustes kohtades ei woida nad noda egga kellegi pünustega middagit tehha, maid kallamehhed aeada padidega nende sekka ja tõsta hamidega kallo merrest padide sisse; ühhe sesugguse sagi aeal, mis jubba isfiennesest  mõista, on kallad oddawad. Neustadtist kirjutakse: Septembri ku wimaste  päwade sees on Lindas, mis umbes üks pennikoorm sealt emal, ühhe 167 aastase lambrise  97 aastane abbikasa, kellega ta 79 aastat  5 ku õnnelikus abbiellus ellanud, ärrasurnud.  Abbiello rahwas! pange tähhele, mis siin ööldakse: «õnnelikus abbiellus-. Kulda  lähhab teie ello, kas ka õnnelikult? Noh, olgo peale, iggaüks teab issi, kuida se lähhab,  sowida õlleks agga, et keikide ello õnnelik  õlleks, otse kui wanna 197 aastase wenna ello olnud, kui ka mitte ni kaua, siis ommetigi  senni, kui Jummal neid ükskord teine teisest  lahhutab. Schweitfimaalt. Kui tahhame head öppetust sada, kuiva neid peame awwitama, kes õnnetuste läbbi hädda ja waesusse sisse sattunud, siis woime sedda Schweitsi rahwast õppida. Rasked wihma saod on seal suurt upputust teinud, misläbbi wägga paljo innimessi  keigest ilma janud, mis kellegi! ihho ja hinge tagga olnud. Nende õnnetumate õnnetus on sealatse rahwa süddamed sullatand  ja rahhameeste kottid lahti kiskunud,  et rohked andid õnnetumate heaks andnud.  Sealt kirjutakse: Üllamal seisawa linnadest  on möda läinud näddalas, siin allamal  nimmetud summad üllesantud, mis häddaliste  heaks korjatud: Bernist 70,000 pranki, Vaselist 190,000 pranki (kellest, kuida kirjutakse, üks rikkas 100,000 pranki andnud), Tsürihhist liggi 50,000 pranki, Gallenist umbes otse nisamma paljo, Schaffhausenist 300,000 pranki, Werweist  100,000 pranki, Herisaust 15,000 pranki, Pöhjahommiko raudteest 25,000 pranki. Peale rahha kingituste on paljo muid kingitussi ja toiduse krami kingitud, kelle surust  weel praego ei woi ärra arrvata. Nenda kui: üks ainus pöllomees saatnud raud-tega 1000 möetu kartuhwlid. Ka Schweitslassed, kes wäljamade sees ellawad, ei olle ihnsad omma ma õnnetuma wendade wasto, waid on ka igga üks omma jöudo möda nende hädda kustutusseks andid läkkitud. Nenda on sadetud: Londonist 20,000 pranki, Parist  st 15,000 pranki, Hawrest ja Amsterdamist kummagi 4000 pranki. Ka wäljama rahwas 356