kaugel temmast olnud kaunis jamme tümmikaö maas, kellega hea küllamees tüdrukule pähhä lönud; kustunud önnets 5. Küünla ku pawal ärra. Ehk ta kül kolm päwa ellanud, põlle se temmal ommetige wmmalik olnud, üllesanda,  kes temma mörtsuk olnud. Asjadest mis tal kasas, põlle muud kaddunud, kui naesterahwa  poledsapad. Kas se tössi peaks ollema, sedda kurja tööd arwatakse ühhe Lemburgi  tallopoea süüks. Tallinnamaalt. sWargade jaht.^j Pärdik on se kül kuu!da. Küünla ku 24. pawa ösel wasto 25., se aasta, tulnud kaks meest, üks perre sullane ja teine wabbandik, ree ees rakkendud hobbusega W. mõisa margile.  Esmalt katsunud nad mõisa seppa tö riistad ennesele pärrida, agga kahjo, põlle seppipaeast  muud leidnud, kui mönned haamred ja tangid, mis parrast marga tunnistuse järrele  lumme seest wälja todud. Parremad riistad  olnud Peeltsebuli süllas te eest teise kohta pandud. Parrast sedda olla need hundikäppalised  pessokogi ukse eest mahhalöhkunud ja senna sisse läinud, kus suur mask kattel sisse müritud; sedda olla nad müri seest wäljakiskunud  ja uksest wälja winud; agga kolmatkümmend:  assi läinud nurja. Sedda teab se ja teine, mis kirp mõisa tisleri hammustanud, ärkanud öse kello 12 aeal üllesse ja kuulnud pessokökis krabbinad ja mõelnud: se põlle kellegi  õige assi, wist närriwad mönned rottid katla kallal, jooksnud marsi watama, jah tossi, seal nad ka olnud. Kattel olnud parrajate  kögiukse tagga wäljas. Nipea kui manna sarwilise sullased tisleri näinud ja ta heält kuulnud, pannud nad putkama ja jätnud katla senna paika. Tisler annud sedda nikohhe möisawallitsusele  teada, kes latre tullega jälgimöda järrele läinud, mis sel ööl mägga kerge olli, sest et õhtust ööd nattuke wärsket lund tulnud.  Kui essimese jälgi ollid taggaaeanud, mis ta, kui jännes koera ees hüppates teinud ja wimaks te peal ärrakaddunud, siis olnud teise otsimine, paljo löbbusam, sest et ta mitte nenda, kui essimene senna ja tänna põlle hüppanud,  maid otse üht körwalist teed läinud, künni wimaks senna sanud, kus warras pikkali  lumme peal maas, omma seltsimeest oda- nud. Nipea, km ökul taggaaeajaid omma lähhedal  näinud, tahtnud ta weel lendu heita, agga põlle ss tal wöimalik olnud, woetud mehhike  kinni ja todud mõisa, kus ta ka omma seltsimehhe üllestunnistanud. Praego on nad möllemad kohto al ja otawad omma pa!ka> Noh Postimees! Mis sinna nüüd neist meestest arwad? Kas on nad nälja parrast wargile läinud? Ei tõeste mitte, waid wist wina himmo parrast! Siin on wägga häddast perremehhi manitseda, et parremine omma sullaste  ülle wallitsewad, egga neile mele walda anna, öseti ümberhulkuda ja teistele pahha tehha seläbbi saab nende maea õnnistus ja koddune rahho rikkutud, ehk kui jullasid nisugguste pahha möttete pealt leidwad, siis neid wibimata kohto kätte andma ja neid karristada  laskma, et sesuggune pahha többi aegsaste  saaks rohhitsetud ja parrandud, selkombel  saaksid ökullidi pessad enne löhhutud, kui poead wäljahautud. Agga sullased, wadake ette, et se pahha warguse hais teie jures, otse kui süggelise rohhi, ei lehka, ükski uus perremees  ei wötta teid ennam omma tenistusse; ja mis saab siis wimaks nisugggustest, kellel se pahha hais jures? kegi ei wötta neid omma tenistusse ja siis on nälg warraks. Noh, se peab ommetige iggaühhel tuttaw assi ollema,  mis ilmliko ja taewaliko kohto otsused tähhendawad! Peterburgist. sWarguse protsess Mönni aeg taggasi on kaunis hulk rigi pabberberrahhade  tarbeks walmistud pabberid rigi trükkikoeast ärrawarrastud ja kuida wenne seitung  ..Golos" könneleb, on assi 22. ja 23. Webruaril kohto ees järrelkulatud. Jarrelkulamises  leitud süüdlassed ülles: üks nimmega Wetgow ja teine Wrolow; Wetgow olla Wrolowi  nõuandmise peale pabberid ärrawarrastanud,  misläbbi siis temma trahw ka nattuke kergem piddi ollema. Trahwi seaduse jarrel sanud möllemad pürjeri õigusest lahti ja essimene  nelja ja wimane kahheksa aasta peale wangi mõistetud. Nüüd lubbab agga trahwi seaduse 775 paragrahw armo palluda, mis ka tehtud ja Keisre Herra arm on Wetgowi trahwi aega ühhe ja Wrolowi poolteise aasta peale kinnitanud. 84