Eesti Postimees ehk Näddalaleht 4864, Tarkus, 9. Septembril. ja liiilltMhlmle. NS^ Essimenne aasta. Ses iehhes seisab; Ärsti abdist maal. Ommalt maalt. Uus kelegrahrv. Wenne tallorahma Wäljanairmmne. Ladast Wo eralt maalt. Ministri teereis. Psla kadakad. Rahdokonwerentsi a^jad.— Prints Humbert. Polqkud küllalissed. Muyamed turtsud. Jälle mäösaminne. -- Uemad sönnumed. Missioniandcd.  Tännowaärt pärrismade müminne. Keiserlik armokmgitus. Sõakatsumissed. «Celegrahwi sönnumed.---- Ued ramatud. Kirjawastusscd. Teadaandmisstd ja kulutamissed. Arsti abbist maal. Kirsti abbist ou maal suur pudus, srdda ei wõi ükski salgada; agga kinda ja mil wisil keige ennemalt  ja hõlpsamalt sedda hädda parrandada, on raskem üttelda. Mis „ Postimees" ommalt poolt heaks on arm anud, sedda on temma ommal  aeal ka sunst wälja üttelnud, agga temmal ei olle arsti silmad ja kõnvad egga pea otsas. Ta ragib nisuggusist asjast ui samma kui mu lihtlabbane  innimenne, kes omma liggimestele süddamest  head tahhaks sowida. Niiüd agga tulleb  teine armas sõbber ja ütleb: „Hoia eest, Postimees, lasse mind nisnggusist asjust rakid a, sedda ollen minna õppind." No wägga hea melega, isseärranis kui weel sõbra kõunest Eestirahwa  wasto armastus wäljalehkab. Sõbber hakkab siis nenda kõnnelema: „lubba mõnda korda on Postimees sest kõnnelenud, kui wägga tarwis sedda õlleks, et maal ennam õppind arstist ellama assuksid ja isseärranis kihhelkonua-arstikohhad assutlld saaksid;  agga kuuni se wagga sowiminne tõeks lääb, wõiwad weel aastat möda minna, ja sünnib se ükskord ommeti, siis saab se ka polik ja pudulinne  assi ollema, sest nende märato pikka' tede parrast, mis meie paikus arstil maal ühhest  teise sõita on, kullub temmal 11) kord ennam  aega ärra soitmisse, km haigede arstimisse peale. (Kui kangel etlawad meil maal innimessed  ühhest teisest, soode ja rabbade tagga ja kui pahhad on teed nende wahhel!) Et meie marahwas ni mähhe arsti abbi tarwitab, ei tulle mitte allati nende holetussest, tmmussest ja ebbaussust, waid ennamist sest, et sedda ni wagga waewalt sada on. Saggedaste kuleme ütlewad, et tallorahwas WZeral maal hopis ennam  õppind arsti abbi nõuab, sest et hopis enuam  harritud ja õppetnd olla, kui meie rahwas ning ebbausk ja mu rummalus nende jures mitte ni juurdunud, kui meil. Sest wõib muist tõssi olla, agga ma ussun, Paljo rägitakse ka ülle rinna. ' Kes Sakso Saksamaal ja Eestlasi Eestimaal nende omma koddo on tundma sanud ja isse omma jallaga mõllemil mail käinud ja silmad lahti teinud, peab tunnistama, et sest