pealik, kes omma söameestega jama lahhedal seisis. Ta hakkas ruttaja naesterahwaga könnelema  ja tundis warsi, et asjad hästi ei olnud. Pällus lubba, Lemma tõlda läbbi otsida, agga ei lasknud tedda ennast silmast. Kui tollast middagi ei leitud, palluti naesterahwas  teise tuppa ja otsiti läbbi (selle tarwis wöeti tüdrukut abbiks) ja ennäh! naesterahwa  pöued ja kueallused ollid ebbawallitsusse käskusi ja muid sallapabberid täis. Oh kahjo! teekond olli nüüd korraga otsas ja prouake wöi preiliks, mis ta olli, pandi puri ning wahhed ümber. Säh, ussu weel neid postimehhi,  kes tõllaga söitwad. Mõnned neist kandwad sallatasko kaelas! sJälle mõrtsuka 2B. Julil sündis Warsawis werrejännulisse ebbawallitsusse  sandarmide kätte läbbi jälle hirmus assi. Hommiko wärra, kello 7 tungisid tundmatta innimessed kaupmehhe Wihherti maeasse ja tapsid kaupmeest, temma ödde ja nende ümmardajat.  Ka nende koer ei janud ellama. Kui politsei wannemad pea parrast sedda senna tullid, ei leidnud nemmad muud kui 3 innimesse  ja 1 koera surnokehha. Kuida kulukse, on kaupmehhe sü se olnud, et põlle tahtnud ebbawallitsussest peale pandud makso ni hölpsaste  maksta, waid olla politsei peal kaebamas  käinud. Kaupmehhe ödde piddand sellepärrast  surrema, et wennale nõu andnud ja tüdruk, et olla appihüüdnud; koerakutsikas ka healeteggemisse parrast. Tappa ja surmata on nende surem room, nenda tahtwad Pola riki assutada! Polemeelsed! Nisuggusid werrisid sandarmist peab Warsawis  209 meest ollema ja muial linnades ka mitto. Kui kaua tahtwad need werrekoerad  nenda hullustada? Agga mis neil wigga?  Eks Zesuiti pappid olle seal, kes neid tröostiwad ja nende werrist tööd Zummala meleparralissekö ja issama abbiks tembiwad. Oh pappid! oh mõisnikud! ei tahhaks minna teie assemel olla, kui lummal teid keige selle kurja tö ja werrewallamisse pärrast nattuke omma kohto laua are pallub! sPaljs kurja seas ka nattuke Eks olle tossi, kui innimenne mäd- dasoos ja rabbas romades mönne köwwema mätta ja künka jalla al tunneb ollewad, siis römustab ka sellegi ülle. Nenda on meil Pola sönnumetega. Tulleb wähhegi parremat, siis on hea meel. Wilna kubbermangus, kus Murawjew  ni mönnusaste mässajate mädda rakkus:  katki leikab, et pahha wesst wälja jookseb, on 233 polasuggu möisniko ma lodan, et neil õiglane meel on ärratunnud, et keik hullustaminne agga Polakate ello sedda hullemaks teeb, midda kauem nemmad hullustawad.  Needstnnatsed mõisnikud on Keisri Herrale üht kirja üllessepannud, kus sees nemmad mässajate teggustd ennestest ärratöukawad,  endid truiks allamaiks tunnistawad ja seks palluwad piddada; ka omma eddespiddist käekäiko täieste Keisri Herra armo holeks andwad. No aitummal! Mähhärdust õiget  allamat ei peaks se essimenne haljas öllioksake  Polamaalt mitte römustama? Kurri mässajate ebbawallitsus saab kül selle ülle sappi ja kihwti süttitama, agga kes tont selle peale wöib wadata. Polakad potte kül meie onno- egga täddipoead, agga nad on innimessed, pealegi ris tiinnimessed ja meiega ühhe Keisri allamad: miks ei peaks meie sowima, et lummal neile jälle õiget meelt ja mõistust annaks, sönnakuulmisse tee peale taggasi põörda ja rahhus ellada. Jah, sedda andko lummal. Wöeralt maalt. Ue punktide ehk notide ülle ei tea ma se kord weel middagi tossist otsust anda; assi põlle weel küpse. Nenda paljo ma tean, et Prantsus ommad nodid (ööldakse  ka, et Austria ja Inglane seddasamma teinud) jübba Peterburgi saatnud; agga kas nende healed kokko sündiwad ja Wenne wallitsusse  mele parrast on: sedda ma weel ei tea. Nemmad wöiwad paljo kirjutada, sest pabber on kannatlik ja ei nurrise wasto; ommeti  ei hakka kegi nende pilli järrele tantsima,  kui se jalla parrast ei olle. Prantsus tahhab södda, se on tossi, agga Inglane mitte, se on ka tossi. Austria, noh, tem- 256