Neüorki itnua kauymeHliod Ameri- onlanuari kuus nõuuks wõtnud, ühhe omma admiralile, nimmega Farragut, keS mässajate  wasto issamaale suurt kasso saatnud, 100,000 Dollarit aupalgaks kinkida. (1 Dollar  on 1 rubl. 35 kopp.) 23,000 Doü. olla sealsammas nõupiddamisses seddamaid kokkotulnud.  Se mees wõib aitummal anda, et temwa  omma issamaad ja rahwast truiste on teninud. Meksiko keisri kroon hakkab jubba omma okkajaid wälja aeama. Temmal ep olle mitte üksi mass aja tega järgest tülli, w aid nüüd ka paamstiga ja keige temma preestritega. Et' ta nende pilli ei tahha tantsida ja keik nende tahtmisse järre! tehha, sepärrW ei olle temmal Ika paljo walget Päwa odata. Temmal olla agga siiski nõu, kohhe teed eddasi astuda. On temmal  nisuggune meel, nago endise snggulasel losep tl. Austriamaal, kellest mõnda head oüeme  kuulnud, siis põlle tal waenlaste pudust. Rasukesed. Ullandus on av-chte. IM W allandlikkuks,  ei mitte kitusse, waid ka laitusse jures, Ms on La tõeste allandlik. ' Mitme hea umimesse all andus saab kitusse suitso läbbi surmatud, ja mitmed kiitmissed on ennam kahjo teinud km laitmissed. Ärra kanta omma usko egga loiust ärra, Ms jääd igga kahjo jures ikka Meel rikkaks küllalt. Tännolik meel on kallis, agga arroassi. Midda ussinam kegi annab, sedda wähhem ta tännab, kui tenimale antakse. Nohkeste andjad on wägga arwa tännolikkud innimessed. ' Elle sudda, kes sa is s sen nast otsid: sinna e! kingi ial, waid müüd allati nago Juut, kui sa igga hea teo eest. mis teistele teed, ikka tänno otad. Süggawa Lundmisft ja süggawa mõttedega innimestel ei olle just mitte kerge ellada. Pealtsekaudsed,  kortsus mele ja kitsa süddamega rahwas  ei sa neist Paljo arro. Sured katlad ojuwad  süggawas, agga widikad wee peal. Mis puul lemma lehhed, sedda on meie wainml Lemma mõtted; surema waimoga umimestel  suremad, pissumatel pissumad. Kotkad lendawad kõrges pilwede al, liblikad maddalasrohho peal. Käib torm pu lehhedest läbbi,siis lLNgswad  wiggased, närtsind ja kollatand lehhed mahha; tulZewad kiusatussed, õnnetussed, kitsikusfed, siis ei aita kahtlased, kerglased, nddused mõtted ka middagi, waid langemad nago ilma tiwota messi- tule käes mahha. Inmmesse wahn ilma mWeteta, o« nagp kühhi Lubba ilma mnimestetag MS Pm ei sehsa.  - Harrimatta waim W nago harrimatta Wg, miD kül umbrohto ja oWNd> WgaMW Wilja egga lillesi ei kanna, s Härja hinda arwatakse temma surusse ja rammo järrele; mehhest petakse lllggu teWna Hvaimo ja mõistusse järrele. Ei. plle keik Mred, kel suur kehha on, eggo keik pissukessed, kes pikkad ei vlle. Keik, mis tark on, selle pMe on jMa W M enne mottelnnd; agga meie peame katsuma omchast kohhast ka targaste mMeHa, Jnmmenne ei wõi mitte keelda,; et ÜWud Me temma pea lendawad, agga ta woib kiil keelda, et nad temma Pahhä ei pessita; nenda ei wVi mmmenneka mitte keelda, et kurjad Mõtted ei tulleks, agga tawõib kül keelda, et nad tem» M süddames ei pessita egga kurje teggust ei sünnita. (Lutterus.) Mõeldes teggMla ja tehhes mõtlema, selle sees pn keik wnimeste tarkus) kellest agga msn- Md mitte selget, ja wõnned sugguge arw ei sa. Wilja hinnad. Mittttewa 5u loppetusses maksid TsüiüugS sällits (IV tsbetlvert) _ Rukkid, kul 118 Ä . . . W 7ubl. N 5 T . . . 80 „ » ' " 113 T .. . . 75- ,» 1! 0 Ä ...» 70 « ~ 106 T . . ' 05 Obrad, jämmevad, 106 T . . . 65 „ Ma-odrad „ 103 Ä ... 65 „ KsHrad > 7T 16 ... 48 (Sia jure üks lissaleyt.) 86