lärwa Jani kihhelkonnast kirjutakse meile nenda: „Postimees! kui sul just ni palla tagga ei olle, siis Pea nattuke kinni, rägime sönna kaks. Ma tean jo, et sa ennast rõmustad, kui Eesti asjust middagi head kuled." (Jah, süddamest, sest pahha asjo tulleb muidogi  paljo. E. P.) „Po jah, kule siis. Meie õppetaja seadis süggise, et igga piihhapääw üks koolmeister omma  kolilastega kirrikns kori peal, kui jutlus lõppelb, üht neljahealega korilaulo ehk korali peab laulma. Sedda käsko täidetakse nüüd igga piihhapääw. Sa wõid jo issegi mõtteida,  et hakkatusse asjal ka mõnni kord ommad pudussed on, eks lähhä nago lastel wahhest lähhäb;  siiski paistwad mõnued koolmeistrid, nago Hans Uuslal, Maddis Kok, Mart Metting ja Hindrek Metting omma kolilaStega kaunis teiste seast wälja. Wata, ma tean issegi, et need sõnnumed pissu kesist asjust on, agga tunnistawad ommeti, et meie eddasi astume, kui ka alles lühhikese sammoga. „Agga ota, mul on weel middagi. Ma ollin 20. Webr. Tallinnas ja läksin õhto Dommäele  üht suggulast watama. Seal kuulsin korraga  mödaminnes surest maeast wägga kenna laulohealt wälja hellisewad. Pikkemalt kulates sain arro olli eestikele! Noh, sedda armsam.  Pärrast kuulsin, olnud Kaarli-kirriko köster  Wurmberg omma lauljatega, se on „Rewalia"  lauloselts, kellest sa ommal aeal kõnnelesid. Kulaminne olli kül otsego wargsil wisit, agga minna egga teised, kcs seal enne kulasid, ei teinud  jo sellega middagi pahha. Õlleks laul mitte illus olnud, olleksime muidogi ärraläinud. Agga kahjo, seal olli ka paar „penikesi mehhi" ni jämmeda suga ja häbbematta, et kuuljad arm piddid minnema. Noh, kus puhhast maad, peab ka soppast ollema. Olgo peale, agga meie rõmustame  ennast ommcti, kui kuleme ehk näeme, et Eesti asjad aeg aealt ikka sammo eddasi tungiwad." PeLerönrgist. sSõawäe kuida kulukse, ei tahheta eddespiddi mitte ennam jahwatud,  waid jahwatamatta walmks osta, sest terrad  on kergemad üllewadata ja seiswad kauem kui jahho. Kui se sünnib, siis arwatakse, mit- med auroweskid salvad tõusma, isseärranis Peterburgis,  kus neid siamale meel snggngi ei pea ollema. Muidogi saab siis söameeste leib puhtast  ja wärskest jahhust koggoni teine assi ollema,  kui siamale. sMaantee Kersoni kubbermangus  on üks Wenne mõisnik, nimmega Wradij, auromassinat wäljaleidnud, misga igga tee peal woib koormat weddada, ilma rt raudmaanteed  tarwis õlleks. Arwatakse jubba Mai kuus sõitma hakkawad Kiewi ja Ostrogi wahhel  kunstmaantee peal. Sedda wahhet on 816 wersta, mis ta sui aeal 48 ja talwe 40 tunniga  tahhab ärrasõita, kümme kerget wankert tagga. Kenua õlleks kül, kui tõeks lääb, agga otame weel, ehk lääb ka walleks. Sel wisil saaksid jo worimeeste hobbused koggoni ammetist  lahti. Kiewis.j Seal linnas  kaebadakse wägga, et willi ja keik toit wägga  kalliks läinud. Kaera wak olnud enne 50, nüüd peale 80 kopp.; tangud, enne 60, nüüd 80 kopp.; erned, enne 50, nüüd liggi rubla ja peale selle, se olla hirmus hind. Kas meie ka nisuggust hinda ommal maal mõiksime hirmsaks  nimmetada? Wõeralt maalt. Preisi ja Austria asjad on alles kahhe peal. Hmd sõuno on jnbba möllemilt poolt kuulda, agga süddamed ei nähta weel mitte jahtund ollewad. Möllemad salgawad, et nemmad  sõa peale olla mõttelnud, ja mõllemad kõllistawad praega alles moeka pusa peal. Õlleks  rahhakoppik rohkem ja naabrid wähhem karta ollewad: nad olleksid Home karwopiddi kous. Ka ei pea Inglane egga Prantsus kumbgi sõa nouus ollema, nendasamma ka Jtalia. Iggal nhhel on omma kodduse asjadega teggemist küllalt. Agga pea kinni! Laupääw, 19. Märtsil tõi telegrahw Berlinist sõnnumed Tarto, et PreiZlane  omma söamehhi hakkab rodo pannema ja püssi ladima; nendasamma on ka Preisi sõalaewad  käsko sanud, walmis olla. Preisi rahwas ei pea agga mitte sõdda tahtma, weel wähhem Austriaga. Preislaue peab sedda sellepärrast teggema, et Austria mahha ei jätta ennast sõa 95