Perno Postimees ehk Näddalileht 56 26 t8«o Neljas Wernus, kesknäddal 6. Julil/ aasta. Kolm aastat täis. „Postimees" käib kül jubba Nearist sadik neljat aastas, agga on tännase pawaga alles kolm aastat wanna. Lühhike on ta ello, agga  ta ellab alles ja aitummal, öige terraseste.  Et ta ennast omma Lätti- kaimodega luggejatte hulga polest ei wöi körwo seädida, on tössi kül; agga ta on jo ka alles lapsepölwes  ja sedda on mõistusse ja luggemisse himmo polest weel terwe Eesti rahwas. Kannatust  on tarwis. - Aega möda asjad käiwad.  Et meie omma öppitamatta rahwa seast ommeti peale MM lnnimese leiame, kes jubba  seitungi piddawad, on ennam immeks panna  , kui et neid nenda wahhe on. „Postimees"  peab ennesele aega möda isse ka luggejaid  kaswatama. Mis wöime meie ommast  rahwast suri seitungi luggejaid tahta, kelle seas weel saggedaste nisuggusi leitakse, kes kui pruut ja peigmees öppetaja ette astmad  ja tihti kummagi luggeda ei möista? Egga  nad nüüd ennam öppima ei hakka. On agga maiaperremees ehk issa öppimatta innimenne,  kes muud ei möista, kui künda ja süa: kes seal maias siis seitungi peab luggema? Ramato luggejaid on meie rahwa seas sellegipärrast  küllalt leida, agga kuida on luggu nendega, kes möistussega luggewad? Nen- de hulk põlle weel ammo liig suur. Ja kui innimenne möistussega ja kirja wahhetähtide järrele ei möista luggeda, mis maggu wüid nisugguse luggemissel olla? Kui siis meie seitungi  luggejatte hulk kolme aasta sees mitte paljo suremaks põlle kaswanud, kui essimeösel aastal, siis ei tunnista se meie arwates muud middagi, kui et ikka tööd peame teggema ja kannatama, sest kolme aasta sees ei wöi üks rahwas nende volide ja öppetussega, mis meil käes on, mitte tuletiwul eddasi sada; ja kes sedda südi, et nad parremad ei olle, ehk neid surema holega ei prügita, muud kannab, kui ikka se wanna tuhhat aastane tuimus, mis weel Eesti rahwa süddames ellab, ja kui muido  ennam puiklema ei pease, siis sedda wanna  wigipu lehtest pölle habbikatteks ette wöttab,  ööldes: „kuhho waene talloinnimenne tarkussega lähhab? kes meie wannemattele kolis:  ehhitas ehk seitungi kirjutas? eks nad sönud  ka leiba?" - So! talloinnimenne ei ella siis mu pärrast, kui et leiba sööb? Lojuste! on kül sömis nende ainus iggatseminne, agga  meie põlle weel kellegi suust kuulnud, et ennast „tallo weiseks" nimmetasid, waid ikka  inn im es seks. Jnnimeste seas. kennele Jummal meelt ja möistust, surrematta hinge ja iggawesse ello lotust kinkinud, ei peaks