meste kurgud kinni, ja needsammad seitungid öiskawad: hurra! hurra! Prantsussed on märka mehhed walget mustaks ja musta walgeks  teggema. Napoleon teeks parrem, kui ta omma ueste wallatud kroni mönne köietantsiale  pakkuks, se ehk mõistaks selle al nenda käia, et ei libbiseks egga kaela murraks.- Nenda könnelewad Inglased ning minno arwates  ei köllise mitte liig pallawat sõbrust nende  könnest wälja. sMinne hunti appi, saad ham- Mönned Jnglassed, mässajate seitungidest tagga sorritud, tahhaksid ka Polakaid  appi tulla. Üks hea mees hakkas koggoni  awwalikkult neile abbilessi palkama. Seal tulli Wennema sadik ja kaebas temma peale, mehhike wöeti kinni ja pisteti torni, kus ta praego alles istub. Säh, pista sõrmed törwa  sisse, siis sawad törwaseks. Kes tedda  käskis! Eks ta ei teadnud, et kes sutte peal käib, se jallad körwetab. Würst Gortsakowil  on tulline õigus, kui ta ütleb: „Pola mässamisse tulli õlleks ammo kustund olnud, kui wöeruma poolt kegi. ölli jure ei wallaks egga kihhutaks." Selle polest ei õlle keik kolm punkti ehk nodikirjutajad mitte puhtad. Agga kellele teed se suremat kahjo, kui Polakatele, kedda sega awwitada tahtsid? jMilja Selle polest on Inglaste  suud tänno täis. Nende põllud olla Issand tännawo rohkeste õnnistanud. Nemmad  on seal nisso teggiad mehhed ja kiitwad,  et neil 1856. aastast sadik ennam sähhärdust  head nissosaki põlle olnud, kui tännawo;  pealegi olla willi raske kui tinna. Ka odra willi peab hea ollema ja kartohwlid tännine weel mitte plekkisi näitma. Rukkid Inglismaal paljo ei tehta. Jutto jätkud. Küsfimissed js kostmissed. Wirro Tomas: Ms sa arwad, Zarwa Mihkel, kas tännawo peaks södda tullema, wöi mitte? Zärwa Mihkel: Mis sa arwad, Wirro Tomas, kas tännawo peaks külm wilja ärrawötma,  wöi mitte? Wirro Tomas: Minne ikka, narrisabba! se on Zummala kä, kes külma hoiab ja sadab. Järwa Mihkel: Noh, tagga- parremaks! kas södda siis in nimes te kä on, sedda jätta ehk wötta? Wirro Tomas: Agga Prantsuste issa ja Inglaste emma maliwad jo ..punktist", 6 tükki jubba walmis. Järwa Mihkel: Minno pärrast! sedda wöib iggamees tehha. Rummalaste küssida on kergem, kui targaste kosta. Agga kui Jummal  ühhe punkti teeb, nago 1812, siis on sest raske ülle sada. Metsawahhe ammet. Toapois: Aus herra, meie metsawaht on arrasurnud, andke se koht nüüd minnule! Her ra: Zürka, se ammet ei olle suur assi ja palk pissuke! . Toapois: Ma tean kül; agga ärge pange pahhaks, kui ma metsawahhe ammetis üks ainus kord päwas silmad kinni hoian, tenin ma ennam, kui neid siin näddal otsa lahti hoian. Herra mõistis ärra, ja sellepärrast ei sanud toapois kohta. Nenda annab ahne leido. Üks rikkas kaupmees, kes ennam omma ahnusse  kui rikkusse parrast kulus olli, kautas omma rahhakukro ärra, kus 5 100-rublast, 2 50-rublast ja hea käppo täis penemat pabberi  rahha sees olli. Ahne õlleks ahhastusse parrast ennast pea üllesponud. Ta pällus seitungides Jummala kele, et aus leidja piddi kätte toma, ja lubbas head leido maksta. Kolmandamal  päwal tulli üks waene ulitsapühkia ja tõi rahhakukro terwelt kätte. Oh sedda römo!  Ahne andis silmameega omma rahhakukrule  suud ja õlleks pea leidjale seddasamma teinud; agga se sai tuhhat tännoga omma leido terwelt 1Z kopp. höbbedat! Mis sa weel tahhad? Agga waene mees lükkas nende sönnadega need koppikud taggasi: „Aus herrake, kui mind kirriko ukse takka leiate 265