riko öppetaja ühhel pühhapäwal, Märtsi kuus, koggodussele teada, et keik, kes ses loosimisseö  tahhaks liggi aidata, ommad anded mõisa wallitsusse kätte wiiksid. Eestotsa tullid need kingitussed arwa, agga jubba mönne näddala parrast olli neid hea hulk kous ja paar näddalad  enne suistepühhi ollid jubba kingituste läbbi sisse tulnud 1175 wõito, sest igga kingitus olli üks isseärranis wöit. Üks jaggo neist kingitustest tullid möisade käest, nimmelt: Torri, Tali ja Kirrikomöisast, kaks jaggo agga tallorahwast, isseärranes Torri ja Kirriko wallast, agga ka teised wallad on mönned  kingitussed tonud. Loosi numrid ollid eestotsa 4000 tellitud sest loosi wötja sai igga loosi jauks üks trükkitud Pillet, kus peal temma wöetud nummer seisis agga jubba kolm näddalad pärrast wäljapakkumist pudusid  numred ärra ja said weel 456 nummert jure tehtud; needki ollid enne wäljaloostmisse päwa se olli wiimsel suistepühhal ja sel pühhapäwal parrast pühhi, sest et ühhel päwal  walmis ei sanud - otsas. Loosi mümisse  labbi ollid sisse tulnud 445 rubla 60 koppikut, peale selle kahhest ausast Torri mehhest  kingitud 90 rubla, s. o. ühhest (Jaan Schmidt) 50 ja teisest (Jaan Tammann) 40 rubla ja weel 32 rubla mitme kingituste läbbi,  kust seast von Wöhrmanni herra käest Sindi wabrikust 25 rubla, et ühtekokko sisse ollid tulnud 567 rubla 60 kopp. Pilt, mis Peterburgis tellitud, tulleb keige rami ja siatomissega kokko 525 rubla maksma, saab ühhest prowessorist malitud ja kui Jummal temmale terwist annab, lodame meie omma kirrikut jubba selle aasta Septembri ehk Oktobri  kuus ue altari pildiga ehhitada. „Löppetusseks tänname weel keigest süddamest keige kihhelkonna nimmel meie armast mõisa wallitsust, kes keigeesmalt sedda head asja on allustanud, sest ilma temmata põlleks meil wissist jubba se aasta sedda römo olnud, omma  kirrikut ühhe altari pildiga ehhitada, agga  weel ennam tänname armsaid meie walla ja kihhelkonna liikmid kui ka mõisa wallitsussi,  kes mitte sedda head nõu ükspäinis nõuuks põlle jätnud, waid ka teuks on teinud, mis meil igga kord kui omma Jummala  kotta astume, silma ees seisab ja nago ütleb: wata! sedda on üks meel rahwa' seas teinud! agga keigesurem tänno tulleb armsa taewa Jssale, kes keikide süddamed selle hea asja pole on pöörnud, ühhed nöu piddama ja teised sedda täitma." U. H. Olge tuhhandeks terwe, armsad Torri koggodusse  liikmed. Mis eest? Noh selle eest, et isseennestele ollete head teinud ja teiste Eestirahwale head eesmärki annud. Kui kerge on rahwal suri asjo tehha, kui nemmad  ühhes meles on. Omma kirriko, kolide,  waeste ja mu asjade eest sel wisil ühhes  murretseda, se on oige wiis. Mönne aasta eest ollete alles uut kirrikut ehhitanud, pärrast sedda ue orreli murretsenud, nüüd attari-pildi tarwis liggi 600 rubla kokkopannud,  ükski põlle seläbbi waeseks jänud sedda sünnib ni mitme koggodustel tähhelpanna,  kus ka üht ja teist tarwis õlleks, agga hea nöu pudub. Aitko Zummal teid allati heas asjus Eestirahwale eesmärgiks olla. — Willandimaalt. Et suri küttipiddusid minnewa aasta Saksamaal peti ja tännawo aasta Sweitsimaal petakse, sedda on wägga hõlbus teada sada: seal on innimestel tinti, sulge ja pabberit käes, mõistust  ka peas, pistawad üllesse, siis on kaes; agga et meie ommal maal ka üht kenna pissukest  küttipiddo petud, ja üsna lähhedal, se on teisel suistepühhal Köppo massinawabrikus,  sedda on wägga raske teada sada; peame  enne ärra ootma, kui mönni saksa seitung, nago se kord Ria linnast, ni hea on, meile sedda nelja näddala pärrast könnelema, mis muido kolmandamal päwal olleksime wöinud teada. Eestirahwas kuulwad ja näggewad asjo küllalt, mis kulutada sünniksid, agga mis tehha, tint, pabber, sulled ja mõistus on kassinad. On kegi kord omma käega Posti-. mehhele kirja kirjutanud, siis puhkab mönni aasta, enne kui teine tulleb. Aega möda asjad  käiwad, ja Postimees ei olle mitte nende seast, kes tahtwad, et nattukest soja wihma ja päwa paistet pöllo peale warsi malmis nis- 197