Spanias lähwad asjad wanna wisi eddasi;  minister Narwäts istub pukki peal ja kutsid. Ta mõistab keik nenda seada, et ilma sure pahhandusseta läbbi saab ja iggaüks täidab,  mis ta kohhus. Hilja aea eest olli, kui aea taggused waenlassed waigistud said ja neist ennam middagi karta polnud, aea sees mönned omma pead tõstnud ja keik seitungid teggid suurt kärra, otse kui õlleks rigi süddames  tulli lahti peasenud, mis agga peagi awwalikkuks  sai, et assi ni wägga pahha põlle olnud, maid minister Narwäts olla sedda kärra wälja puhhunud, ja nenda kunninga proua metest armsamaks sada, et ta sedda kohhe waigistanud, misga ta temmale liwa silmi wissanud, ja näidata tahtnud, et kunninga  proua ilma temmata koggoniste läbbi ei woi sada. Senati präsidendi ja ministre Narwätsi wahhele olla üks must kas ronninud,  kes nende wahhel paljo pahha haiso tehha,  mis otse kummagi mele pärrast põlle; agga tedda ärra sada, olla wägga raske, mis isseärranis suurde meeste wahhel ennamiste ikka nenda on. Katsko issi, kuida nad Lemmast  lahti sawad. Nalja nattukessed. Üks issa ütles omma täis kaswanud tütrele:  ..Lähhäd sa mehhele, teed sa hästi; ei lähhä sa mitte mehhele, teed sa parreminne!" ..Ma tahhan hästi tehha", wastas tüttar, sedda  parreminne teggemist jättan teiste tehha!" ..Kui õnnelik ollen minna omma abbikasaga!"  ütles üks norepärralinne Sakslane omma seltsilistele trahteri uksest sisse astudes: ..keik maea asjad on nihästi omma korra ja paiga peal, et kui ma kesk-öse üllestöusen, ma igga tükki ommast pessust pimmedas leida woin!" Neid sönno ööldes tõmbas ta ninnarättiko assemel üht naeöterahwa õ-tanno taskust, et omma higgi otsast ärrapühkida. ..Kule Luise", ütles üks maea perremees, „meie ürimees maksab wägga ausaste ja öi- ge! aeal omma ürirahha, sepärrast woib temma  üri kül paar kümmekond rubla suremaks tõsta/' Kust se tulleb, sai ühhe käest küssitud, et iggal pool naesterahwast rohkem on, kui meesterahwast, mis peale ta wastas: „Se seisab jubba lomisse seadusses, et iggal pool taewast rohkem kui maad nähha on." Kirjawastussed. P. T. A. Olleme Teie kirja kätte sanud, agga pallume  mitte pahhaks panna, kui nattuke silledamaks teme. J. E. W. Teie söbrade wahheline könne vileks muido wägga bea, agga Peter könneleb liig waljuste; kardame, et mönni, kes körwalt kuleb, selle ülle kohkub ja lange többe woib sada. ? ? Wanna tuttaw assi on se, et meie, ilma nimmeta kirja prukida ei woi, sepärrast ütleme: kes kardab nimme alla pannemast, se ärgo raisako omma aega ilma aego ja ärgo tehko ennesele asjata kullo pabberit ostes ja posti rahha makstes. H. U. S. Teie kirja olleme kätte sanud ja üks ossa temmast ka prukinud; teiste asjade ülle anname kirja läbbi wastust. 155 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 9. Mai 1867. Teadaandmissed. Perno politsei kohto polest kinnitakse neile, kellel linna maksusid weel maksa, köwwaste, et neid wastoräkimata künni 15. Mai ku päwani ärra peawad maksma, kui mitte kohto  risumisse alla ei tahha langeda. Peruus, 28. Aprillil 1867. Kohto peawannem R. Hehn. M 635. Sikkertar E. Borg. i Perno linna karjama kommission annab seläbbi  teada, et linna karjama 1. Maist lahti prugitaw on ja kellel ellajaid senna sata, seks karjama märgid ennestele peawad murretsema, mis oldermanni Oehlbaumi herra jures iggapääw  hommiko kello 8 künni 16 ja parrast lõunat kello 2 künni 6 sada on ning tulleb neil maksa: ühhe hobbuse pealt 2 rubla, ühhe lehma pealt 96 kopp. ja ühhe lamba pealt 25 kopp. Pernus, karjama kommissionis, 24. Aprillil 1867. Peawannem J. Ehrenstreit. M 1. Brackmann, kirjutaja. 2