innimessi eksinud. Assi on ikka muda, kui jubba eestotsa olleme öölnud: Jao aeal on Prantsus ka jaggo samas. Sõdda on seismas, rahho on tehtud Austria, Würtembergi ja Badimaga; Baierimaga on alles polel. Preisimaal on parlament  kous ja seestpiddises asjus näitab ka leppimisse  ja rahho õhk seal maeas puhhumas ollewad,  kus muido allaliune waidleminne olli. Suur sõa õu teeb, et meled mõllemilt poolt pehmemaks käinud, ja se on lõbbus kuulda. Preislane  hakkab nüüd omma wõidetud saki nattuke üllewatama ja annab parlamentis teada, et Hannower, Kur-Hessen, Nassau, Prankw  urt :c. temma waewapalgaks jäwad ja Agga pea kinni! Just nüüd tulleb Prantsus ja ütleb: „Eks minna awwitanud teie wahhel ka räkida, mis ma omma su kullust nüüd saan?" Nenda selletab ta nüüd Preisile ärra, kui paljo ja mähhärdust tükki ta Reinijõe poolt omma su kullu palgaks himmustab. Agga se on kahjo, et Preislane ni ussin ei olle andma. Prantsusse  sadik Benedetti sõidab alles Berlini ja Parist wahhet eddast taggasi ja on teadmatta, kuida asjad wimaks jäwad. Mõnned ütlewad, Bismark olla jubba enne sõdda Prantsussele jaggo lubbanud, teised jälle: Bismark olla Prantsusse  sadikute su sisse ültelnud: „Kui ärrawõidetud,  õlleks meil jubba häbbi maad ärraandes,  kui wõitjad on meil kahhekordne häbbi. Mitte jalla täit!"— Se wiimne kõnne näitab ennam Bismarki jutto modi ollewad. Põlle ka imme: Preisi! on praego 640,000 meest Püssi al, kes õhto ja hommiko pool wõitnud ja peaks nüüd naabri ees wärrisema? Se õlleks jo häbbi Hannowrimaal ee. on nüüd suur kihhin  ja kahhin. Mõisnikud ja üllemad ammetmikud näeksid kül hea melega, et asjad Manna wisi jääksid, agga selle keige Mähhema ossa heaks meleks ei tehta middagi; muido peab agga rahwas  linnades ja maal sellega wägga rahhul ollema,  et tuggewama perremehhe alla sawad. Et Shleswig-Holstein Preisi pärralt jääb, on muidogi  teada, ja rahwal ei olle ka middagi ennam selle wasto. - ItMa ja Austria wahhel on rahhoteggeminne  paljo wissem ja wäggisem. Austria peab kül Wenetsiamaast ilma jäma ja jääb ka, agga ta püab ärraandmist Italiale ni raskeks tehha, kui ial wõimalik. Tirolimaast ei wotta Austria juttogi ja Wwetsiamaga saab Italia hea tukki Austria wõlga ennese kaela. Mis agga Jtaliameestele  keige raskem on: nemmad ei sa Wentstamaad  mitte omma wahwusse, waid Preisi wvitude  ehk Prantsusse kingitusse läbbi, kellele Austria sedda esmalt kinkis. Prantsussemaalt. Mis Prantsustel se kord weel ennam rakida annab, kui madesaak ja soaasjad,  on se, et Mehhiko keisri proua Charlotte (ütle: Sharlotte) ülle merre Parist tulnud. Napoleoni!  ei olle sest koggoni head meelt. Mehhiko  kroni ja troni assutamissega seeb se tcdda pahhandab on Lemma omma kroni alla okkaid pannud. Mehhiko suur perrenaene ei tulle muud ütlema, kui sedda: kutsud sinna ommad  söamehhed Mehhikomaalt ärra, siis tulleb minno Maksimilian ka takka järrele, Mehhiko keisririik on kustund ja häbbi jääb  Prantsussele,  kes üht last sünnitanud, mis ta ellus ei jõua hoida. Keik werri, mis Prantsus selle ue keisri kroni pärrast ärrawallanud ja miljonid, mis ta wäljäannud on siis mahhawissatud. Kui nüüd ka Napoleoni süddametunnistus tedda sellepärrast  suurt ei waewa millal on Lemma ehk ta kaddund onno ial süddametnnnistust küssinud? siiski ei olle Lemmal se, mis teised Prantsussed  ja muud Eüropa innimessed Lemma tühjaläinud  Mehhiko mängist ütlewad, mitte kerge kuulda. Et Preisi ja Prantsusse wahhel, ehk kül Prantsus tassakeste katsub ähwardada, sõdda peaks tullema, ei ussu siamale weel kegi. Paljo ennam kuleme praego, et Napoleon olla järrele annud, ööldes: „Ellante parrem rahhus ja iggamees  piddago, mis tal on." Wagga õige! Kirjawastussed. 179) J. M. J—E Meil on allati parrem, kui õiendust tarwis ei õlleks. Kegi er olle siamale weel kaevanud,  et temma kirri „hirmus wärskelt trükki pandud."  Neid sola panna, ei olle meil wöimalik, ia postikirjad,  warsked kallad, nissoleib, norcd tüttarlapsed ja mit- muud kallid asjad ei seisa jo kaua warsked. On „kohtamehhe"  aösemel ehk selle assemel temma „perrenaene" middagi teinud, siis ei olle se muidogi mitte üks puhhas, sest naeste peaaiod wöiwad ikka nattuke vissumad  olla, kui meestel; agga sündinud assi jääb sellepärrast ikka sündinud asjaks. ZBV) P. W. U ..... l. „Nr. 23." olleme praega kätte sanud. St. assi saab Teie tahtmist möoa tallitud. Meie kirja olleti missist ka jubba kätte sanud. I8l) C. E. N . . . . s. Olleme kätte sanud, agga ei olle tänna ennam wöimalik. 259