Kirjawastussed. 20) Heinr. Fr. R... s. Teie armast kirja olleme tännoga  kattesanud ja tahhame tullewa kord, kui üllemad lubbawad,  prukida. 21) C. M. T...a mõisas. Tänname wäggaZ Leiate jubba tänusse numre seest. 22) K. H. U. K. Teie kaebdus ja nurriseminne ei olle kül mitte tulest wöetud, agga nago kirja löppetusses  isse peate tunnistama ei putu selle sulle külge, mis „ Postimeest" peab kirjutama. Ommeti wäljarändjate p olest ei sünni meie mõtted mitte kokko. Mis wöin senna parrata, et sedda asja parrem tean ja omma rahwale pahba ei tahha sowida? 23) M. D. P....5. Jummal andko Teie kohtoüllemale head terwist, kes rummalusse ja pettusse wahhele nattuke söördo teinud, et essimenne ni awwalikkult wiimse wörko ei peasnud.- 24) J. M. K........Z. Meletulletus ei te mingisuggust melepahbandust egga kahjo; agga se on nattuke kahjo, kui wenda löte, et wöeras peab wallo tundma! Mis Teie >ammetiwennale olleme wastanud, sedda wötke ka ommale. Küllad aeg annab ka selle polest head nõu. 64 üks kärner, kes naesemees, kui wiljapude ja lillede kaswamist hästi mõistab, wöib mitmeks  aastaks tenistust leida ja selle ülle Paide  linna aptekis selgemat teadust sada. sl^j Zddawerre mõisas Haljalla kihhelkonnas Mrromaal tarwitakse üht kärneri pois meest, kes omma ammetit mõistab. Triiphonet ei olle mitte toimetada. W Rahwale antakse selle kulutusse läbbi teada, et üks Tarto sure koli peal wälja õppinud (studerinud) hobbuste, weiste ja lammaste tohter  on Rakwerre linna tulnud. Temma käest wöib keigesugguste lomahaiguste wasto rohto sada. Temma ellab kaupmehhe Bünkowi jures,  ja wöib seal igga enne lõunat temmaga kokko sada. sl^j Harjo Jani kihhelkonnas, Tallinna liggidal,  on tallokohtast miin. Selgemat teadust  antakse Annia mõisas. s3^j Üks pissuke möisake, 10 wersta Pihkwa linnast, saab ärramüdud, mis isseärranis linnakauplemisse  peale wägga kõlblik on. Temma  rumi surus on ülleültse 1391/2 Dessätini (418 wakkamaad) ja nende hulkas 69 Dessätini  head kasse,- awa- ja kusemetsa. Rukki külwi on 13 sekwer. (36 wakka), mis agga paljo suremaks wöib aetud sada. Heina saab liggi 90 koormat aastas. Põld on kerge liwaseggalinne sawwi, kaks aastat jubba kondijahho ja Guano sönnikoga rammutud.  Honed on heas korras. Jädawwarra  (Jnventarium), lehmad, hobbused, Saksama  pölloriistad ja massinad, sawad kohhaga  ühhes müdud. Selgemat teadust annab pookbendermeister Metzner Pernus ja Gouv.-Sekr. G. Kluge Pihkwas ommas maeas. Suri ja pissukesi Saksama adrafid, ni hästi pu-kurgedega, kui hopis rauast, mönned ühhe hobbose, teised kahhe hobbofe  tarbeks; nisamma ka raud - äkkid ja ; ka linnakolkimisfe massinaid on müa Tarto linnas kallaturro liggedal seppa-meistri Lieberi maeas. Pöl- lomeeste sowimisse peale seatakse neile ka nimmetud  pölloriistade tarbeks raudnöud issepäinis,  ja pu-tö tarbeks antakse pabberi peale seihkendud juhhatust; ka parrandakse keik pöllotö  massinad seal ussinast ärra. Pernus, Heinr. Ferd. Pulsi saksapodis  (et ennam rumi saaks), sawad 21. selle ku päwast künni 14. tullewa ku päwani, mitmesuggused inglisse ja wenne portselani ja klaas asjad oddawamaks lodud hinna eest müdud. sl^ Sindi wabrikus müakse kiwwifõe-törwn 100 topi 5 rubla eest, kui wadiga ühhes, siis makswad 100 topi 5 rubl. 25 kopp. s3^ Keiksuggused wõernsma kedowilja- ja lille-seemned on sada Pernus, kärner C. F. Metzneri jures. Eht punnast ehk kossenilje, mis minna enne  Raplas ladamäel wärwisin (ja kelle lõngad  weel minno käes on, wöiwad neid kätte sada) wärwin ma weel surema hole ja alwema  hinnaga praego, nendasamma ka keik muud karwa Tallinnas Harjowärrawas kingisep Luksi maeas 532. H. Hollberg. sl^ Et se aasta jälle Zäärja metsast palka ja puid saab raiutud ja jõe äre wäljawetud; schärrast kutsutakse neid, kes neid raiuda ja wälja weddada tahtwad, Jäärja ädika wabriko  peale kaupa teggema. sl^