Ommalt maalt. Tartust. sTallomaad.j Monne päwa eest tulli Rigas üks weike saksakele rauiat walja, mis ka neist asjust kõnneleb, mis nüüd Sullewa  kuus mõisnikude kokkotullemissest ehk Ria Landtagist odetakse. Selle ramato seest leiame meie, et Lihwlaudi kubbennangus ülleültse774s adra alla tallouiaad olla; sest maast olla 1843 adra krouo- ja 5902 adra Pärrismõisade al. Keik wõllad, mis nmmretud ramato järrele selle ma peal seista, kanda, uenda arwata, 35 ehk 40 wiljouit  hõbberubla, mis agga meie aeal ja rahha järrele mitte ennam, kui ma hinnast wätja teeb. Ramatokirjutaja, isse ka mõisnik, annab teistele nõu, endist adra järrele ma hinna annani  ist mahhajätta ja keik niaad, olgo mõisa, olgo tallomaad, taalri arro järrele arwata, mis läbbi mõisa wõllade pant ühhetassase ja Paljo surema hinna peale tõusta, kui siamale. Kas nüüd teised mõisnikud ja Ria Landtag") selle ramato nõu wastowõtwad ehk ei wõtta, se ei putn meiteose; agga sedda nõu annab temma, et 1) Tallorahlva rentkassa ja mõisnikude rentkassa peaksid ühhendud sama, 3) sesinnane ühhendud rentkassa eddespiddi keik laenud, mitte ennam adra, waid taalri arro järrele arwama, 3) keskminne rent taalri eest peaks ollema s) Ria- W oluni makonnas 7 rubl., 5) Perno-Willandi makonnas 6.rubl. <!) Wõnno-Walga makonnas 5 rubl. ja Tarto-Worro makonnas 4 rubla. Kui keik sedda reutrahha 5-protseutilisse iutreösirahhaks  arwatakse, siis peaks pärusmõisa made hind 34,053,000 rubla wäljateggema. Sesuggnse  pandi peale, ütleb nimmctud ramat eddasi, wõ ks siis ühhendud rentkassa igga parrisma ostjale ehk perrcmehhele temma taalri ma surusse järrele laenata, ui hästi snremale kui wähhemale ja 5 kopp. rubla pealt intressi wõtta.  Ramato  kirjutaja on üllespammd, mis temma metest õige olli; mis mõisnikude maapaäw saab tullewa kuus teggema, ja kuida parrast Keisri Herra nende nõupiddaAesst riiksradi läbbikatsunnsse jarrel kinnitama ehk muutlua, tahhame, uago tru rigiallamate kohhns, waggusi ärraodata. Niis lummal tt'.eie kalli Keisri *) Gedba wöera kele nimmi wöikstme meie ka nöuiclks edk nimmckoda, mis ommeti wöeram ci oUc. kui saksakele sönna mis scddssaWma tähhendad. Mln meile anda, heaks arwauud, sest ei sa meie ial ilma jäma. Ellago meie Keiser ja keik üllemad, kes Temma kombel armastuSsega allamatte peale mõtlewad! - sKihhelkvnna haigema ead ja ämuianaesed.j  Meie ei kõnnele sest mitte essiinest  korda. Kel meitest innimesse südda rinduS ja wähhegi selgund mõisttnst Peas on, se peab süddamest sowima, et meil nimmewd kahhe asja polest mitte ni suurt pudust ci õlleks, kui sedda parrako siamaate on. Küssigem ommeti üks kord tõssise melega teine teist: kuida on luggu maa! küllades ja maeades haige arstimisse ja ja tallitamissega? Oh mo lummal! whhat aastane tuimus üksi woib seal jures tukkuda ja külmaks jada! Kus on haigede Mi? Kus on, kes nende haigust tunneb ja õiget rohts annab? Kus on nende waeste wallo kannatajate maggusad kohhad, korralissed sögid, jogid, pehured  wodid ja tarwilinne tallitus? lummalale olgo se kaebatud, ei kuskil! Jõuka maeawannematel,  kennel lapsed ja teenrid küepärrast, on ta jubba ui millets ja waene, et lummal hoidkõ, zuis siis weel teenritel, päiliStel ja mu waetzte inuimestel, kennel middagi ei olle, ei ka neid, kes nende su jure tulleksid kussima: kas fa kuiwa ehk märga tahhad? IsseärraniS hirmus on tallo haigede luggn weel talwe aeal. Ma mõtlen siin isseärrams waeste saunlaste peale. põrsad Luustiwad kolde ees, lambad mägimad sängisamba kulges, kannad kagutaMad põrmandnl, toaurtsik snitso täis, uks lahti, haige oigab ja higgistab  nnrkas kõwwa sängi lande peal manna kassuka tükki al ja uksest jookseb külma õhko kahhenal  peale! Kas ma liga rägitt ehk walletan? Ei missist mitte! Kes tallo asjo selgest Lnudwad,  teadwad kül, kuida sellega luggu on. Arstimissest ja rohhust ei olle ennamist jnttogi. „Kust meiesuggune need tohtrid ehk rohhuv mõttab?" nenda kuuldakse haiget ennast nurgast kostwad. No jah, piua enne mõnni päLw eh? näddal, ja siis surre peale! Kel on aega, jah, mis Meel hirmsam, kel on süddaNt nisuggust  häddalist, km ehk meel küna haige olüud, tallitada ja awmitada? Arsti assemel on ennaulist  mannad õppimatta enmmkcsed omma eb-- bausso tempudega. Kes ruttu terMeks ei sa ehk handa ei lähhä, sellejärrel ei küosi Parrast 59