Kirjawastussed. 85) K. L. T....s Teie aptegi-seddelit olleme kätte sanud ja tahhame, kui rmni leiame, prukida. Rohhi on missist hea, többisid ka küllalt, agga kuida isseennesteft teame, ei olle paljo neid, kes sedda hea melega sisse wötwad; on wanna seestpiddise hawale nattuke „mörro." 26) O. P. S s. uks päsoke ei to weel suwwe, neid peab ennam tullema. Meil on se lotus, et tullewane aasta lelle polest selgemat otsust toob. Pallunie kirja läbbi pikkemat  wastust odata. 27) W. L. L.... s. Tänname wägga Teie kirja eest ja römustame Teiega ühbes, et Pillo Hans surmast peasüüd.  Tullewa näddala könneleme sedba luggu. Orenburgi koli-orreli tarwis on Tarto linnast „mönnest sõbrast" 3 rubl. 45 kopp. meie kätte sadetud. 72 Metso mõisa pu-hinnad. a. Ahjopuub. 1) Seitsme jallane süld, 18 wersoki hallud pikkad: Kasse löhhud ehk laewapuid, maks. 2r. 50 k. Kase „ »» «» «» 1»» 7«)» 2) Seitsme jallane süld, 1 arssin hallud pikkad: Kassepuid ...... 1 r. —k. Leppapuid . . . . . . .. 80 Kasepuid . . . . . . .. 80 .. Awapuid - 70 .. Seggatud puid . . . . „ 75 „ Kasse lömmud (4 jalga pikk.) 2 .. 50 „ d. Aeapuud. Lea-roikad (hirred) 7-jall. süld 4 r. 25 k. Aea-teiwad, 100 tükki . . . 1 .. „ Tähheudus: Kui ostja isse teiwid raiub, siis on 100 tükki 10 kopp. allamad. Ä. Mattukse lattid. 1. Okkaspuust. 2 sülda pikk. maksw. 100 tükki 2 r. k. 3 3 50 4 5 2. Lehtpuust. 3 sülda pikk. maksw. 100 tükki 3 r. k. Ostjad kulago järvele ja tehko onmma tellimessi  Metso mõisa metsawallitsusse ees, kus nemmad ka palkide hinda teada sawad. Metso mõisas, 20. Januaril 1863. Metsawallitsus. Mitmed maiad ja heinamaad sawad müdud adwokati Bunge läbbiTallinas postulitsal  Sederhilmi maeas. M Ühhe Harjoma mõisa al sawad tallomaad müdud ja selgemat teadust selle ülle annab adwokat Bunge Tallinnas postulitsal Sederhilmi  maeas. W Tali mõisas on Wira-körts ja kõrtsi maad 1. Aprillist 1863 rendi peale anda. Ue Pöltsama mõisas müakse mõisa aidast häid rukkid ja seme odre. Tarto ja Werro linna lähhedale tarwitakse ühhe ma harrimisse tarbeks jullasid. Kes senna tahtwad minna, sawad lähhemat teadust  Pernos kaupmehhe Sieberti jures. Üks paar nori hobbusid, mustjad raudjad, mis jubba sõitma öppetud, on müa Heinr. Ferd. Pulsi jures Pernus. Üks uut modi, wähhe prugitud tõld, kus reisikastid jures, on müa. Selgemat teadust antakse Perno trükkimaeas. Annan seläbbi keikile teada, et minna keiksuggu walget pesfo oddawa hinna eest ja hästi õmblen. Järrele küssida Tallinnas Toompä lossis. M. Tönnissohn. M Perno allewil, Karaseli ulitsal, 375, on üks ellomaea, mis korrapärrast hoitud, ühhe weikese herberri, aida talli, sure howirumi  ja weikese aeaplatsiga oddawa hinna eest müa. Selgemat teadust annab Besuhker Jwan Jgnatjew. Perno allewil 150, on üks puust sllomaea  aeaplatsi ja mönnesugguse körwatisse honetega  müa. Lähhemat teadust antakse Riaulitsa  äres Daugulli podis. Pernus, kalo herra Behrensi maeast künni  parkmeistri Adolph Knochi maeasse minnes,  on Lee peal üks rosa karwa sarwest tehtud  jahhiwÄle ärrakaddMud. Leidja saab/ kui sedda willet Behrensi maeas kätte annab, minno käest leido, Mamöetja Eylandt.