hea meiega wasto ja tahta lemmale nimme panna „Berlin", ning ka selle eest murretseda,  et se nimmi mitte ei pea kadduma. Preislased tundwad ka omma rahwast. Üks Berlini seitung möistob nenda terraseste üttel  da : „Meie möisnikude selts, kes siamale sure holega selle eest hoiab, üht koppikut söalaewade  ehhitamisseks anda, saab, kui nad malmis on, ni armolinne ollema ja keik peälikokohhad  ennesele pärrima." Hirwe- jaht. Suurwürst Nikolai, Keisri Herra wend, on enne kui Preisi kronimissepiddult taggasi tulli, weel Podsdami  metsas jahhi peal käinud ja 4 hirwe mahha lasknud; ühte hirwe on ta terwelt ja teiste kolme sarwed Wennemale kasa wötnud. Attstriama keiser peab omma kullateest Korwo sare pealt, kus omma häddist prouat watamas käis, judba taggasi ollema. Ei südda ep olle kannud prouat ennam senna jätta waid on tedda kasawötnud ja ärratonud. Taimeks  peab örna terwissega proua Wenedigo linna korteri jäma; agga se on ikka jubba ommal maal, ehk kül tük maad pealinnast lõunapool Adria merre randas. Jtaliamaalt. Küssiminne ja wastus.  Paawöti wastasest paatrist olleme jubda  üttelnud, et ta önnega Roma linnast pöggema  peäsis. Temma ellas ühhe Znglisma naesterahwa maias, nimmega Woljambe, kes mönne aasta eest paawöti usko olli heitnud ja sepärrast Roma linna, nago Juut Zerusalemma,  keige önsamaks ettokohhaks piddas. Siin tahheti Passaglia kinnitabbada; agga et sedda ennam ei sadud, sest ta olli jubba pöggenenud, siis otsiti keik temma ramatud ja pabberid lädbi, kas sealt mitte middagi leida ei õlleks, mis läbbi tedda hukka wöiks möista? Senni kui politsei teenrid sedda teggid,  aias nende üllem maiaperrenaesega, kellel  se assi suggugi mele pärrast ei olnud, maggust jutto, ja küssis jutto sees ka, kas se tössi olla, et Znglisma kunninga proua paawsti usko heitnud? Se olli awwalik pil- kaminne ja pahhandaö Woljambet wägga. „Ma ussun, ütles temma, et kui Roma asjad  nenda eddasi lähwad, siis on karta, et keik, kes Roma usko heitnud, jälle tsggasi langemad; agga Jnglisma kunninga proua ei sa sedda narritempo ellades teggema; sest narritemp olla töeste, ühhe usso sisse heita, kus neid keige ennam tagga ,kiusatakse, kes töt ragiwad, nago Passaglia sedda teinud." Se olli politsei üllemal kibbe kuulda ja aias ta mokkad wingo, agga mis naesterahwaga tehha, pealegi wöera kunninga allam?  Passaglia on agga peäsnud ja wöib keelmatta Toökanas eddasi kirjutada, sja paawst õlleks tedda ni hea melega senna pistnud, kuhho  ial ku egga päike põlleks paistnud ja kust ial üks ridda kirjast rahwa ette ep õlleks üllatanud. Et lind purist peäsnud, sellepärrast on ka paawst omma politsei ütlema  peale ni pahhane olnud. Paawsti endine rigiwallitsus. üks Inglane kirjutab Bolonga linnast, endisest paawsti rigist koddose rahwale üht asja, mis need warsi seitungi on pannud, et mailm teäda saaks, mähhärdune „pühha issa" ja temma essikute rigiwallitsus ja õigusse möistminne olnud. „Ma kahhetsen, ütleb Inglane, et ma sedda  luggu, mis siin teada annan, 10,000 passunaga  mailmale ei wöi kulutada! Aastal 1857 käis paawst Pius IX. ka Bolonga linnas  ja kardinal, kes seal wallitses, tahtis Lemmale  suurt römo tehha ja üht Maria - kujo walmistada, kus 4 Ewangelisti ümberseisid; 28 pawa olli aega. Kes piddi sedda teggema?  No leiti nöu. Bolonga keldrides olli teiste wangide hulkas ka üks tark kujoteggia, kes kord sönna kaks paawsti wallitsusse kohta töt olli räkinud ja nüüd jubba 9 aastat puusse  järrele öhkas, agga siamale ilma asjata. Sedda laskis kardinal wangikoiast ennese ette tua ja lubbas suurt makso ja lahtipeäsmist, kui ta nimmetud kujo seks ajaks piddi walmis teggema, kui paawst tulleb. Wang lubbas ja hakkas peale. Tö läks temma targa kätte al immelikkult korda ja sai aegsaste walmis. Kardinal laksutas kässi römo pärrast. Nen- 348