Rukki põllud on wägga mitmekessised, limase ja kõrgema rusi made peal on nad wägga kennad, agga maddalama made peal on messi keik ärrawötnud. Metsa made peal olgo räsimata  , seal põlle middagi järrele janud. Rohhi on praego kennaste kassumas; kaera ja erne põllud hakkawad ka jubba haljendama ja odra külli on käes löppetada. Peterburgist. Pühhapäwal 28. Mail on allamal seisawa surema suggu rahwal se au olnud Tsarskoje-Selo lossis Keisre Prouast mastowöetud sada: keik reihsradi liikmed, ministrid, senati kohto liikmed, rigi sikkertär ja keiserlikko lossis teniad üllemad ammetnikud,  ka keik naesterahwas, kellel se lubba keiserlikkus  lossis käia. Peterburgi kubberneri herra ja keik möisnikude peawannemad ehk adelsmarshalid, ja otse nendasammoti ka kaupmeestest  wallitsetud sadikud ja kauba koea komite  liikmeo. Neid önnesowimisse, et Jummal  meie arm õlisse Keisre Herra ni kallist ello on hoidnud, on Keisre Proua armolikkult mastowötnud ja omma tänno selle wasto wälja räkinud. Ühtlasse on. ka Keisre Proua neile öölnud, et Keisre Herra köwwaste omma plani järrele saab sõitma ja selle järrele ka nimmetud aeal Peterburgi taggasi jõudma. Se räkimatta suur rõmo sönnum, et Jummal meie armolisse Keisre Herra ello se aasta jälle ni immelikkult hoidnud, on sure ussinussega iggale pole laiale laggunenud ja rahwa süddamed ja meled ni rõõmsaks teinud,  et tö seisma jätsid ja Zummalat tännasid ja sedda on keik wähhemad linnad ka Liwija  Eestimaal teinud. Mönned on ka kindral-kubberneri  herra läbbi Keisre Herrale telegrahwiga õnne sowimissi sata lasknud. Sures Peterburgi linnas olnud laupäwal ja pühhapäwal, se on 27. ja 28. Mail keik maead kenna plaggudega ehhitud, keik poed ja kauba koead kinni ning möllemil õhtuil serranud keik se suur lin rõmo tulledest. Keik surem suggu rahwas, mis Peterburgis asset, kelle seas ka keik keiserlikko sugguseltsi liikmed, olla rede, 26. Mail, Keisre Prouale käinud õnne sowimas ja telegrahw winud allati õnne sowimisse Parisi linna Keisre Herra kätte. Ellago keiser! on igga tru allama süddameöiskaminne,  ja ellago kaua, iggaühhe sowiminne.  sSuurwürst Konstantini kirri Keisre Warsi peale selle, kui se sönnum sia jõudis, et üks kurri innimenne Parisis jälle Keisre Herra ello kallale tikkunud,  mis agga Jummal armolikkult hoidnud, on keik merrewäggi mind pallunud omma suurt römo ja õnne sowimist, et Jummal Keisre Herrat hoidnud ja ka eddespiddi ikka muutmatta saab hoidma, Keisre Herra jalge  ette panna ja on se nende süddamelik palwe  ja sowiminne, et temma weel kaua önnelikkult  ja kalli terwisega Wenne rigi ülle woiks wallitseda. Konstantin. 27. Mail sanud Suurwürst Keisre Herra käest allamal seisawat wastust: ..Minna tännan wägga süddamest reihsradi ja keik merre wägge selle armastusse eest, mis nad ommas kirjas on üllestunnistanud. Aleksander! Meskwa kindral-kubberner on H 7. Mail ka keige Moskwa Unna koddanikkude nimmel Keisre Prouale üht römo ja onne sowimisse kirja läkkitanud ja selle sees sedda suurt römo ülles tunnistanud, mis keik Moskwa koddanikkud  sest tundnud, kui se sönnum senna olli jõudnud, et Jummal Keisre Herra ello ni immelikkul kombel hoidnud ja selle peale olla Keisre Proua allamal seisawat wastust läkkitanud:  ..Moskwa kindral-kubberneri, würst Dolgurukile. Keigest süddamest tännan minna teid ja keiki Moskwa linna koddanikusi omma trui allamate armastusse eest. Praego ja ikka on se mulle ühheks troostiks. Tännagem  ühtlasse Jummalat sedda wäggede Jehowat,  kes omma armo käega mõrtsuka kuti on körwa lönud ja meie keigist üllewägga armastud  Keisre Herra ello hoidnud. Maria." —3. Junil. Meie armolinne Keisre Proua saab pühhapäwal 4. Zunil parrast lõunat kello wie aeal Suurwürstidega Sergei ja Paul Aleksandrowitshide ja Suurwürstina  Maria Aleksandrownaga Peterburgist  wälja sõitma ja olla tal nõu Warshawist läbbi künni Tshernowitsi raudte peal sõita ja 195