nisamma ollid, kui minnewa öse, kui et hüppamist  ja kerutamist ep olnud. Kesknäddal, 6. lulil. Olli lauljatel kello 10 aeal jälle proow ees piddomaeas teise kontserti tarwis; agga seal lõi assi jubba lonkama. Waim mõis kül walmis olla, agga lihha olli mitmel  alles sängis, tek ülle pea! Kes ööd päwaks teeb, peab päwa ööks teggema, teist nõu ei olle. Suur hulk lauljaid pudusid prowis. Miks- Pärrast? Ma ütlesin jo: kello 10 olli wägga warra, nemmad maggasid alles. Laulojuhhatajal aeab nisuggune puduminne kül werre tuksuma, kui ta ka sõnno, mis tal wägga õigus üttelda õlleks, mõnni kord alla peab nelama. Agga lauljad mõtlesid: „kes maggab, ei te patto," (?) ja noorskasid eddasi, kuuni himmo täis sai. —> Noh, sellegi parrast sai õhto Kadrintalis keiser Peetri lossi ees laulokontserti petud. Rahwast  olli arruto paljo kous. Piddo tallitajate waewa ja wässimatta holekandmist peab immeks pannema, et keik kuuljad rahhulist omma platsi leidsid. Siin sai lauljate hulk ka korraga päwamassina  läbbi ühhe pildi peale ülleswõetud. Igga laulo järrele olli kuuljate hõiskammne suur. Kas ses kontsertis jaotasid laulomeistrid jälle omma tööd: esmalt kandis läkel ja parrast Krüger taktikeppi. M õnned laulud ollid ni kuuljate  mele Pärrast, et 2 kord piddid lauldud sama. Pärrast kontserti widi lippud piddomaeasse taggasi ja õhto tulli seal jälle, mis enne jubba olleme kuulnud, teine tantsoõhto. Sest õhtust ep olle meil teist korda ennam suremat üttelda, kuid ni paljo, et tantsiate jallad sedda kergemalt kepsusid, midda ennam neil wähhema rahwa Pärrast rumi olli ennast kerutada. Mailmas on nüüd kord asjad nenda: sähharduste piddade peal sawad mõnnesuggused tutwussed tehtud ja saggedaste ka nenda, et mõnni paar nori innimessi  pärrast altari ette peawad minnema ja lähwad hea meiega. Imme õlleks, kui ka Tallillna laulopiddul naljakas omma Kes on ~A m o r"? —Saksa (Kreka)rahwa armastusse jummal, kes nore meeste- ja naestershwa süddamesse ommad  noled sel silmapilgul lasseb, kui teine teise silma matawad  ja nüüd ei woi teine teist ennam ärraunnustada. Kui mönne pildi peal ingli kujo näete, kel wibbo ja noled käes, siis teate marsi, kes ta on. Ncnoa malitakse „Amori-" Lemma noli hawaminne peab nore innimestele imme maggus  ollema. Wöib olla; sest meie olleme ka nori tallekesi näinud, kes punnetand palgel, agga waggusi omma körwo lasksid werristada. nolidega mitte ep õlleks näggematta laskmas olnud. Muido on temma ikka seal, kus nored innimessed  kous, nende süddameid hawamas, ehk kuida meie omma kele ütleme, nende kõrwo werristamas. Ommalt maalt. Tartust. sLätlaste ja Eestlaste kirjawarra.j  Sesinnane warra ei seisa mitte ühhe egga teise innimesse taskus egga salmes üksi, maid on terme rahwal kokko. Kirjawarra ei täida mitte umbes innimesse köhto, waid pead ja melewaimo, agga teist misi, kui kange jõuluaeg.  Midda rikkam üks rahwas kirjawarra palest  on, sedda terrasem ja targem on temma ja sedda wähhem teiste orri ja keppi allune. Midda ennam kolisi, ramatuid ja seitungid, sedda targem rahwas, kes siis ka omma PZllotööd, maeapiddamist, kohto, kauba ja muid asjo Parrem  ja harritud innimeste wisil mõistab toimetada.  Midda selgemad innimesse silmad, sedda julgemad ja kohhemad temma sammud; ehk midda eunam innimenne teab ja mõistab, sedda ennam temma wöib, mis ta tahhab. Tarkus on ennam  kui rikkus; agga tarkus tulleb üksi kirjadest ja kolidest. Igga innimenne, kui ta pörris lambapea ei olle, tahhab parrem waene ja tark, kui rikkas ja rummal olla. Et luggu nenda on, teab ehk peaks iggamees jubba teadma. Agga seal pudub weel paljo ja otab parranemist. Et meie Lätlased ja Eestlased omma kirjawarraga  weel suurt ei woi kidelda, on muidogi teada. Nende hulk ei olle suur loetakse 900,000 ja Eestlasi 700,000 hinge) ja peale selle on nemmad mitto sadda aastat ühhe põlwe al ellcmud, mis Neegriorja põlwega ni ühte näggo olli, kui üks silmaweetilk ehk pissar teisega.  Tarwis olli kül nende tuggewaid luid, agga mitte nende tarko Päid. Sel wisil ei wõinud  ka nende kirjawarra kaswada. Kelle läbbi ehk mis tarwis? Hoost egga härga ei Zppetada ka mitte luggema egga kirjutama. Sünniks sedda, kes peaks siis weel koormat kandma ja wcddama? „Jah, agga Lätlased ja Eestlased  ollid jo innimessed!" Ollid kül, agga neil ei olnud weel innimesse-õigust. Siiski, olgo kõht tühhi ehk täis, rided terwed ehk narrnd,  ellamisse urtsik lund ehk wet täis nende 239