Gusiaw Blumberg . .46 „ 35 „ 34. Aprillil nöör-ramatoga Mihkel Arik . . . . 10 „ „ seddda on 62 rnbl. 50 kopp. Enne sedda ollid sisse wlnud 823 „ 94 „ se teeb kokko 885 rubl. 44 kopp. Sest tulleb mahha arwata pantkirja otsimesse eest .3 „ 50 „ jääb järrele 883 rubl. 94 kopp. Andko lummal tarwilise asja peale rõõmsaid andjaid!< Preisimaakt. suredtükkidj, mid olla Zl6 tükki, mis Taanlaste käest ärrawõeti  ja mitmed weel nende enneete wasto lah-- hengi aeal iimberpöördi, sawad keik Berlini linna widnd, kus neid Dani silm ennam nähha ei sa. Inglismaalt. slnglane  ommad  sõalaewad Läne-merresse sata, kui Preisi ja Austria järrele ei auna Dani peale rõhhumast; agga se on muido ähwardauiinne, sedda teadwad Sakslased, ning ei anna sepärrast Danile mitte järrele. Inglasel on Amerika Parrast wägga tarwis, et ennast Dani kiuso Parrast sõa paelde sisse ei mässi; agga ta ähwardab onnneti, ehk mõnni kohkub. Telegrahwi sõnnumed. 25. Aprillil. Londoni konwerentsi liikined jaggelewad ikka alles sõariistade rahho parrast. Ei Sakslased egga Taanlased tahha järrele anda. Teised andwad scdda nõu, et Taanlased onnna merrerisunnst järrele jättaks, Alseni sare pealt ärratagganeks ja siis Sakslased lütimaad Danile taggasi annaks.  Kui Taanlane risutud laewad ja kaupa taggasi annab, on Preislane selle nvunga rahhul.  Seeb se agga on, mis Taanlane ei tahha. 26. Aprillil on Sleswigi rahwas Rendsbnrgis,  (üks telegram ütleb 4060, teine 40,000 meest) kous olnud ja nõuuks wõtnud, nisauuna kui Holsteini rahwas, mitte ennam Dani'alla heita. 27. Aprillil. Eilsel päwal, (28. Apr.) piddi  sõariistade rahhoseadus konwerentsi peal tehtud  sama, agga kas nõuud kokkosündinud, on teadmatta. Preislased tahta lütimaad künni põhjapoolse tippo otsani Taanlase käest ärrawõtta. Mõnnesuggused sõnnumed. Wiljapudesõdikud. Tallinnaaednikudeselts on leidnud, et tännawo keik wiljapude noremad oksad ja lehhepungad täis pahha puttukate nmnne olla, mis läbbi ette ürra nahha, et tännawune puwilja saak neist rikkutnd saab; sest soema ilmaga  auduwad neist nuumadest mardlased wälja, mis parrast keik puwilja raiskawad. Mis selle wasto heaks nõuuks piddada? Aednikude selts annab sedda nõu, keik noremad sõrmejämmedussed  õnnapu oksad keige pungadega ärraraiuda ja ttrrapõlletada. Selle läbbi on aednik tännawo  aasta omma puwilja sagi st kül ilma, agga puud jäwad järrele ja wõiwad teine aasta parrem kanda. Mõnned aea perremehhed on jubba selle nõu järrele teinud. kewwade. Krimmisare peal on kõwwa talwe järrele aegsaste soe kewwade  tulnud, mis läbbi rohket wilja saki tõdetakse.  Wjätka kubbermangus on jälle karta, et tännawo suur wilja ikkaldus saab ollema. Kajani  ja Nowgorodi kubbermangus on jõed jeälaggumisses ui kõrgeks tõusnud/ et maanteed ja tellegrahwi postid ärrarikkuud. Saratowis ei mälleta keigewannemad innimessed, ui illuft kewwadet näinud ollewad, kui tännawo ja aurolaewad  on warrem kui enne ial omma sõito allustannd.  Harkowi kubbermangus on kül ka warra kewwade tulnud, agga sellega ühhes ka uks Pahha hiride selts, mis põllomeestele paljo kahjo peab teggema. Kül püda rahwas neid tulle ja weega kautada, agga se ei pea paljo aitama. Hiljuti on nemmad üht auromassinat selle peale prukmud,  et selle massmaga Päwas hiri peawad arratapma, agga ei olle mitte nimmetud, kuida se mässin on ja kuida temmaga lcme hukkatakse. Hea kiil, et meie maal sähhärdussi waenlasi ei olle. Wapper sõamees. Düppeli kantside ees on üks Preisi sõamees kahjo et ma temma nimme ei tea, omma ello teiste eest ohwer-- dannd. Preisi soamehhed seisid ühhe kantsi tagga ja ei sanud eddasi. Jgga silmapilk niitsid Dani kulid kantsi pealt mõnda neist mahha. Seal astus üks soldat ette, ütles: „ Minna tahhan omma ello wendade eest ohwerdada" wõttis ühhe Lissaleht Nr. 18 j ure. 149