Perno Postimees ehk Näddalileht M 58 Üksteisikünines , kesknäddal 20. Septembril.^ aasta. Ses lehh es feisab. Lappo-rahwast ja nende ellamissest. —Omm a l t Maalt: Peruust: Uppunud laps ellusse aetud. Wina surm. Riast: Walsid wierublased. Õnnetus auro katla läbbi. Peterburgist: Mees maggab, ön ellad. Komissarow-Kostromskoi pärris mõisa tarbeks korjatud rahha. Wangi palwe. Laplasse naese wötminne.  Moskwast:  Warrane lummi. Permist: Rööwli tööst. Wöeralt maalt: Jtaliamaalt: Garibaldi paamsli wastõ. Prantsussemaalt: Nukker meel. Spaniamaalt: Mässajate karrisws. Türgimaalt: Rööwlitest. Malta sarelt:  Wawärrisemissed. Õiendus. _ - . Sappo-rahwast ja nende ellamissest. Metsa lomi, ni hästi immetawad km lendawad  suggo, on seal küllalt; ning tulleb sedda teada, et keige külmemad maad sesuggusid  lomi toidawad, mis keige kallimaid kässuka  nahko andwad. Seal on leida: hunta,  musti ja walgid karrusid, keiki suggo rebbasid,  nuggisid, ilwesid, tedresid, mets kann o ja muid sellesarnasid lomi, agga keigist keige tarwilikum  ja prugitawam on pöhja-pödder, sest et temmast Laplassed keik sawad, mis nende ello üllespiddamisseks tarwis lähhäb. - Kehha polest on pöhja-pödder otse nendasamma  lodud, kui se, mis ka meie metsades ellad; agga temma sarwed on teist modo. Need on mitme arralissed ja wägga sured, ning otse kui kähhärad tamme oksad läbbistikko  kaswanud. Kuida enne olleme öölnud, arwatakse hommikoma maeamehhe rikkust ta kameli karja järrele, agga Lappomaal, sedda põdra karja järrele. On ka sedda saggedaste nähtud, et ühhel nöuakal perremehhel, omma wiis, kuus ehk seitse sadda põdra koddo elläjaiks,  kedda ta keik kui koddo ellajaid tunneb;  iggaühhele temma nimme annab ja tedda nimme kaupa omma jure kutsub. Perremees tedda lauta ei panne, egga tedda sõda: sest et lojus isse sui ja talwe ennast toidab. Suil sööb temma rohto ja pu wössukessi ning talwel  põdra sammalt, mis keige süggawama lumme alt jallaga wälja kabib. Sedda sammalt  on Jummal senna wägga rohkeste lonud,  et ta ialgi ei lõppe. Kaswab sedda ka meiegi maal, metsades nõmme made peal kammariko  al. Ta on narmalinne ja kuiw kui nahk, agga kui tedda hästi leotakse, siis kui märg semiskeri nahha lappike wäljanäitab. Somemaal tedda wägga rohkeste ja prugib sealane rahwas sedda jubba 60 aastat leiwa jätkuks. Se olli aastal 1807, kus suur leiwa  pudus olli, mis sedda rahwast wägga waewas, juhtus üks Saksama öppetud meeS, nimmega Lents, sedda maad läbbi reisima. Kui sedda suurt leiwa pudust ja ni paljo põdra sammalt näggi, andis ta rahwale nõu,