Peterburgifi. 18. Mai! sai seal Newa-jöe  kaldast üks wagga suur aurolaew, nimmega  „Keiser Nikolai" wette lastud, kuhho paljo tahmast olli kokko tulnud. Sedda laewa  ehhitadi 51/2 aastat ning peab 234 jalga pitk ja 58 jalga lai, tannine keige surem Wennema  söa-aurolaew ollema; temma kannab 111 suurttükki ja maksab . 8(10,000 höbberubla. Se wöib laewoke olla! Sannumed wöeralt maalt. Ta?t6Maatt« Rahhe saddo on tännawo  jubba mitmelt poolt kuulda. Brünni linnas ja ümberkaudo on 14. Mail tük aega rahhet saddanud, kus tui munna surust' jeä tukka paljo seas olli. Selle labbi on innimissed  seal aedades ja wälja peal suurt kahjo sanud, sest keik peab ni purruks ollema lödud, et sealt mingisuggust lotust ennam ei olle. Siiski teab Jummal wägga hästi nöu, kui meie häddas appi hüame. Preisima ja Prantsussema on kül öhto pool külges naabrid, agga sõbrus ei näita mitte wägga süddamelik ollewad. Enne pühhi käis Preisi wallitseja prints omma öhtopoolt maid watamas ja Prantsussed nõudnud wägga,  et nende keisriga ennast kokko õlleks annud,  agga ei olle ta sellepolest juttugi wötnud,  waid üttelnud, sedda põlle tarwis. Saksa ja Prantsusse süddamed põlle ial hästi kokko sündinud. Ztaliamaalt. Sitsilia asjad näitwad iggapäwaga kirjumaks minnewad. Garibaldi peab seal imme tempo teggema. Rahwas peawad  hulgani temma pole heitma ja wäggi peab temma!, (se on nisuggusi, kes temma ennese kombel ilma kutsumatta senna lähwad) weel küllalt järrele tullema. Neapoli wäggi olla jubba öiete kitsikusses. Garibaldi omma 12,000 söamehhe ja 12,000 mässajattega astuda  pitka sammoga Palermo linna pole ja mönned ütlewad, et olla jubba kümmekond päiwi enne pühhi linna ärrawötnud. Kahheksa tuhhande meestest, kedda temmale Palermust wasto sadeti, põlle ennam, kui 1500 weel hingega taggasi tulnud. Sare rahwas olla tedda seal omma wallitsejaks tõstnud ja Lemma  olla sedda ammstit omma kunninga nimmel  wasto wötnud. Sitsilia rahwal olla nõu just seddasamma tehha, mis hertsogi-rigid ollid teinud, se on Sardinia allamaks heita ja ennast  Neapoli kunningrigist lahti lüa. Palermus  peawad keik maiad jubba tühjad seisma. Kes ial wöib, se pöggeneb laewade peale, kus wöerad laewakapteinid selle eest hirmus üri peawad wötma. Siin tahtwad nüüd ärraodata,  mis Neapoli ja Garibaldi wahhel linnaga  sünnib. Mönni perrekond peab neist laewade  peal 150 pranki pawas üri maksma. Oh, södda toob allati hirmus hädda innimeste kaela! Agga Garibaldi peake on ka wägga kalliks tõusnud ja põlle wist naljalt ni kallist pead ennam teiste öllade peal, kui temmal. Neapoli poolt pakkutakse 30,000 tukkatit sellele  palka, kes ta pea otsast wöttab, et Lemmast  rahho saaks. Agga kes sedda peab teggema?  Sitsilia rahwas teadwad kül, et nad temma peaga isse omma pea mahhalööksid, ja waenlaste poolt ei peäse kegi temma liggi. Kui temmal siis lahhengis õnnetus ei juhtu, ei aita wist se suur hinna pakkuminne mitte paljo. Ikka jälle tullewad ued sannumed, et Garibaldi  pühhade näddalas wist Palermo linna ärrawötnud. Neapoli söalaewad on saddamast  tullepombisi linna sisse lasknud ja lin mitmest kohhast pöllenud. Parrago, seddap söast ikka tulleb! Oöldakse ka ühhelhobil, et wöera konsulide tahtmisse järrele pombi laskminne  olli järrele jäetud. Kui paljo werd wöib nüüd Palermo ulitsate peal jooksta! Kord ollid nemmad seal ka pariks päwaks söariistad puhkada lasknud, agga warsi. jälle peale hakkanud. Mönned seitungid kulukamad,  et Neapoli wäggi jubba Palermust arraläinud  ja lin Garibaldi kätte janud, agga kas se tõeste tössi on, ei tea praego weel kinnitada. Saab nüüd nähhä, kui kaugele se merrine luagu tullemaks naddalaks on jõudnud. 173