läbbi on woimalikuks tehtud, et igga linna jaus ilma maksuta haigedele korterid ja tohtride abbi sada olnud ja neile, kes koggoniste waesed,  rohhud ilma maksuta antud. Keige selle aea sees on nemmad liggi wiis miljoni höbbe rubla ärrakullutanud. us fi l Kes sedda ramatut „Wenne südda ja Wenne hing" on luggenud, se teab kül, mikspärrast Borodino külla nimmi kulus ja keige Wenne rigi üllamatel, iggaweste melespetawaks jänud: seal on sure Prantsusse söa aeal, aastas 1812, Prantsusse ja Wenne söä wäggede wahhel hirmus lahhing  olNud, kus mittv päwa järges tuhhanded  inmmessed tappetud. Moskwa jöe peal olli wanna sild, mis omMa wannadusse parrast ni jõuetumaks janud, et sisselangemist  karta olnud, kus mõnda õnnetust õlleks wõinud juhtuda; sepärrast woeti nõuks, senna üht uut ja tuggewad kiwwi silda ehhitada. To sai wäljapakkutud ja ehhitusse meister Struwe wöttis tö 265 tuhhands rubla eest ennese katte ja kontrakti järrele piddi sild 15. Märtsil 1869 walmis ollema. Meister ruttas  töga, wõttis rohkem abbi jure, et aasta warrem walmis sai, mis nüüd 17. Märtsil sure pühhandussega sisseönnistatud. Sild sanud  sepärrast, et te ülle selle silla Borodino küllase lähheb, nimme „Borodjno-sild." Mtub nüüd tegi silla peale, siis peab se lemmale  sedda hirmust werrewallamist, mis Borodinus  olnud, meletulletama. Kamenetstst. Mõrtsuka toosti Kelle!  Jummala werri süddames, eggä se teise kallale ei lahhä, kui temmal ka keige surem nälg peaks ollema; agga pörgulissed ei holi kellegist. 17. Märtsil, kello kaks parrast lõunat, olla kindrali proua Lahmann, sündinud  grähwina Pototski, üks 70 aastane wanna naesterahwas, kes waggusi ja waiksel kombel ellanud, ommast korterist leitud surnuks  lödud ollewad ja asjad, mis tal toas olnud, puhtaks ärrarisutud. Ta olla omma teniad kirrikusse lubbanud ja janud üksi koeo ja sedda olla nago mörtsuk teadnud. Kohhus  otsib kül, kas jalga peaks leidma, agga tännini põlle tal sedda õnne weel olnud, mõrtsuka  jälge peale sada. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Mis peame sealt könnelema?  Kui matame ühhele ja teisele pole, ikka leiame ennam pahha, kui head. Jnnimenne on jubba omma ollemisse polest üks nurrakas loom, kes ühhegi asjaga ei tahha rahhul olla. Seal ta nüüd on ! Prints Ludwig Darmstadtis,  seggab sealt asjo Preislassega nenda, et Preisi kunningas kokka senna piddand läkkitama,  padda tullelt mahhatöstma, mis ni wägga üllekenud. Suurhertsogi riik.Hessen, olla omma leppitusse ühhendusse kohhust Pöhja-Saksa  rigi koggo wasto, söawäggede sead- Misses nattuke eksinud ja se olla PreU kunnipgast  sundinud kindral v. Bonsni Darmstadti  asja õiendama. Lptus oy suur, et assi ilma pikka juttu ja waljo sönnadetq  oiendud saab, sest prints Ludwig põlle jo rummal mees, kes ei tea, kuida kesk teed käia, on jo ammugi tuttaw asst, kes körwa astub, se kommistab ja woib ennesele suurt wigga tehha, otse nenda ka seal. Tülli tömeeste keskes, põlle ka wägga liig arruldane assi, sedda woib wäljamaal igga nurga peal leida, kui agga tahhame iggakord täyhelpanna ja saggedaste põlle ässi ni suur, et kärra wäärt õlleks. - Shmäileninke linnakesses,  mis Wenne piri lähhedal, on tömehhed sepärrast suurt tülli teinud, et kiwwi maante tömeestele nende palk wäljamaksetud. Siin tulleb nüüd küssida: Mis olli teistel sellega teggemist? Seal peame ommetige neile appi ruttama ja ütlema: egga kegi muido kärra te! Neil olli weel wanna torahha sada, mis omma karraga ni kaugele saatsid, et waljamaksetud  said. Austriast kuleme nisamma pissut head, kui mulalt; seal olla otse essimessel üllestöusmisse  pühhal üks tüllikas mees, kes rahwast mässama kihhutanud, kohto küsi langenud ja lukku tahha pandud, ja selle mehhe nimmi olla Astalos. Kui nüüd tulli enne weel lahti ei olnud, siis läks ta nüüd lahti. Teisel  päwal, se olli teisel pühhal, siis olli arruto  rahwas koos, kes sedda wäggise nõudis,  et Astalos peab lahti lastud sama ja ehk kül linna wannem neile pikkad könned 126