kassa tarwis õlleks. Kellel suurt jõudo ei olle, peab jo ni sure õnnetuse al pea pankrotti jäma. Agga kui hulk ühhe kahjo aitwad kanda, siis ei rõhho se keddagit ülleliga ja kahjokandja saab jälle jallale." Meil on lotus ka selle asja polest parrema korrale sada, kuid peame agga sam sammult astuma,  kus jures kannatust ja kannatuses mässimata  kindlat meelt tarwis on. Nõnda pyrrandab  aeg meie asjo. Pernnst. Kõhhotõbbi on tännawo Perno  linna ja ümberkaudset maad kurbduse ja leinamisega  täitnud. Paljo innimesi, nori ja wanno, on sel wisil hauda läinud. Minnewa ku lõppetuses  olnud weel (25. Aug.) ühhe näddala sees 46 surnut matta, ja surm ei käi seal mitte üksi maddala ja waeste maeades, waid kopputab ka surema uste peale, ehk astub ilma pallumata sisse. Kaebadakse ka, et arstirohhud wägga kallid  olla, mis sest arwatakse tullewad, et mõllemad  linna aptegid ühhe perremehhe käes on. Merrepõied. Perno jões olla tännawo  uus ellokate selts nähha, mis õppimata rahwal enne tundmata olnud. Need olla weike kannamunna surused walged põied, kellel al pool külges pikkad narmad rippuwad. Saksad nunni  etada neid „Seeblasen," se on eestikeli „merrepõied."  Harrimata rahwal on mõtlemine raske, õppetus ja teadmine wõeras, sepärrast tulleb neile mõistmise assemele ebbausk, ja se üttelda nimmetud ellokaid kõhhotõwwe tojad ollewad, ehk kül need ilmsüta merrelomakesed kõhhotõwwest  middagi ei tea. Torri kihhelkonnas on 18. Aug. kuuni 1. Sept. ühte kokko 71 innimest ärrasurnud.  Köhhotöbbi peab seal otsego kahte wisi likumas ollema: Paiguti põddewad järge möda kõik omma korra ärra ja sawad terweks, paijuti jälle surrewad ühheteise järrele ärra; näitab, kui olleksid 3 haigust. Rukki saak on kõrre järrele hea ja willi raske, agga paljuks kõrsi on? Seemne järrele saab surem hulk põllomehhi wägga wähhe, 3 —5. seme; suiwilli 1 —3. seme, mõnnel weel wähhem. Kartohwlid saaks hästi, agga liig weikesed, kui neid hilline wihm mitte ei paisuta. Linnad on lühhikesed ja seemned kassinad. Peruus maksab 5 rubl. wak, agga maal küs- sitakse 7 rubl. Hein on hea, agga kassin. Nukki-ussi olla kül põldus nähha, agga kahjo ülle ei olle weel suurt kaebdust. Naired läinud  seal pool ühhe perremehhel nõnda korda, et mõnned neist jubba 1. Sept. 7 naela rasked olnud. Uättimaakt. Õppetud selts. Lättirahwal  on ka üks õppetud selts Liwi- ja Kuramaal kokka, agga teisel wisil, kui meie õppetud Eestiselts  Tartus. Sesinnane selts on omma liikmete  keskel ümberküssimas ja nõupiddamas, kas mitte aeg käes ja wõimalik ei õlleks, üht lättikeli  aealehti kolide tarwis wäljaanda? Kolide hulk kaswada ikka suremaks, sepärrast olla ka isseärranis kolilehti tarwis, ja meie arwame,  et se üsna tossi on. Lättirahwa seas, kes terrased zeitungi luggejad, saab sähhärdune ettewõtmine ka missist korda minnema. Ka Eesti kihhelkonna koolmeistride seas olli jubba ennam pari aasta eest seddasamma nõu kuulda, agga siamale ei olle weel kegi peale hakkanud. Muido wägga hea, kui agga laste wannemad ja koolmeistrid sedda ka tunneksid tarwis ollemad! TäMnnast. Wäljarändajatele tähhelepanna!  Liwi- ja Kuramaal olli se jubba enne, nüüd antakse ka Eestimaal kubbermango zeitungi, wist ka „Maa walla kulutaja" läbbi teada, mis neile tarwis on, kes mõtlemata ommalt  maalt wõerale male tahtwad minna, ilma et neil seal kohhad walmis olleksid. Nimmetud zeitung kulutab umbes nõnda: Kubberneri kässo peale antakse teada, et üllema wallitsuse ette ni Paljo pallumesi mitmelt poolt on tulnud, kes Kaukasus maad tahtwad, et wõimalik ei olle, neid tähhele panna ja kuulda. Rigi ministri herra eeskirja järrele annab sepärrast kubberner kõige Eestimaa kohhalise kõhtudele käsko, neile, kes Eestimaalt, olgo kalli aea ehk mu asja Pärrast  tahtwad wäljarändada, teada anda: 1) et, kui nende Suurwürst Kaukasiamaa wallitsejale sadetud maa pallumised peaksid kuuldud sama, et se pallujatele kodduse kõhtude läbbi korra järrele  saab teada antud, ning ei tohhi siis kegi muido omma ellokohta mahhajätta, weel wähhem  naeste lastega ühhes, kui temmale enne üllemate polest ei olle ööldud, kuhho ja mis tingemiste  al temma wõib wäljarändada. 2) Wallitsus  ei wõi egga sa mitte lubbama, et Ees- 292