olla ka temmale sellepärrast üht kirja saatnud, kus nad tedda ueste pallunud, neid mitte kaua waeseks lapseks jätta. Omma wastuse  sees olla ta neile kirjutanud: ärge unnustage  ialgi ärra, kui paljo head Austria keiser ja Preisi kunningas teile on teinud, mis eest teie neile ja nende söa-wäggedele üht arwamata  suurt tänno wölgo ollete. Kui paljo werd on nemmad teie eest mallanud, et Dani alt olleti lahti sanud! Keik mis need maad nüüd ka peaksid kullutama, sünnib nende enneste  kasso parrast! Annate teie ka omma mehhi, kes merre peal harjunud, Preisi merrewäe  tenistusse, siis öppimad nemmad seal soa-kunsti ja sate ükskord malmis õppind mehhed  taggasi, kedda teil wägga tarwis lähwad; sest ilma merre mäeta ei moi need hertsogi maad ialgi olla. Dani pärrast peab allati üks tuggew merre wäggi malmis seisma." Löppetusseks  on ta meel tähhendanud, et tal se lotus olla, keigist kide wattitsustest pea neile wallitsejaks kinnitud sada. Austriamaalt. Põlle Galitsia maal Septembri kuul mitte ö- egga  päwa rahho sanud; ikka on jälle usi süüdlase ette todud, kellele otsust piddid andma.  400 süüdlast käisid nende kohto laua äres, monni rohkem monni wähhem süüdlane; igga ühhele anti omma otsus, sedda möda kuida  kellegi sü suur olli. Sedda keik issiärralikkult  nimmetada, mis otsust kegi sanud, tarwitaks  paljo rumi, agga ei sadaks kellegile kasso, sepärrast janud se nimmetamatta. Pikki silmi odetakse sedda silma pilko, mil söa-seadus  seal lõppeks. Austria keisril on sekord mitme sugguste asjadega tülli. Ministrid läinud issekeskes nattuke  jaggelema, mis ta peab õiendama; woib ka olla, et monni ammetist lahti saab, kelle assemele jälle ued peawad wallitsetud sama, et rigi wallitsus ikka ühhe talla peale jääks. Preisi kunningaga on ta sõbrust teinud, mis läbbi ta tahhab tunnistada, et ta ka ühtlasse  keige Saksa ühhendud rigide truiks sõbraks  jääb. Prantsusse ja Ztalia ühhendust ehk leppitust ei arwa ta mitte ennese kahjuks ollewad. Jtalia wallitsussele tahhab ta söbber  olla ja lodab sedda ka sealt poolt wasta. Kes ellab, küllad se näeb kui pikkalt nende  sõbrus kestab. Ma kardan kewwadise jeä laggunemissega otsas ollewad! Austria keiser tahtnud Jtalia naabri selja tagga Prantsusse keisre käest sallamahto nõu küssida: mis nõu siis ette wötta, kui paawst ennast suggugi ei tahha allandada? Napoleon  teinud nenda, nago põlleks ta kuulnudki, mis teine räkinud; janud sönnalausumata wait. Jtalia pärrast öölnud ta: „Ni pea kui Jtalia teeb mis temma kohhus on, kutsun minna omma wäe Roma linnast ärra ja siis põlle mul sönna lausumist, keik lähhäb nenda, kuida Roma wallitsus lükkab; on ta tark, woib suurt kasso sada. Nenda könneleb Napoleon. Italiama asjad põlle suggugi kita, seal aurab se wanna küttis ikka weel ja wanna mäddand haaw haiseb kangeste; kui ühhest kohhast hakkab parranema, siis lööb teisest kohhast jälle wälja. Sealt politik ei istu weel rosi aedas ja ma kardan, et wanna Garibaldi kord siit kord sealt tuult puhhub ja nenda omma wanna halli pea peale mõnda rasket süüd koggub, mis parrast pahha wastata. Kuida jubba ammugi teada, on Wenetsia se palk, mis temmale silma torgib ja sepärrast ei leia ta rahho; tahhab sedda hea melega enne surma weel wälja kiskuda. Temma sarnatsid  on seal weel, neile on ta omma poea läbbi lasknud öölda: „liig warrane hakkatus on Jtaliamale kahjuks, sepärrast seiske weel waggusi ja kannatage, sest kes kannatab se kaua ellab! Seal olla jut, et kunnin- Wiktor Emanuel Garibaldiga olla könnelenud  ja nöu piddanud, mil ja kuida Wenetsiat  keige oddawamalt woiks kätte sada; assi janud kewwadiks. Inglismaalt. Kindral Todleben, kedda meie sõbrad jubba Krimmi söast sadik ta waprusse parrast tunnemad, on praego Inglismaal,  kus tedda imme sure auustussega iggal pool wastowoetakse. Nüüd olla tal nõu 374