kes 103,107 perrekondas ellawad, ja nende arw peab igga aastaga kaswama, nago se iggas  sures linnas on. Saksa-Bashkirid. Bashkirid, kuiva  meie söa aial siin olleme näinud, on maijad  hobbuse lihha söjad. Nende pruki on agga Sakslased ommal maal aggarad järrele teggema. Sealt tullewad kaunis tihti sönnumed,  kui paljo seal ja seal kabjakandjaid aastas  ärrawerristud. Se kord kuleme Hannowrimaalt,  seal olla minnewa aasta kohta 330 hoost ärrakedetud ja küpsetud, mis kokko 11,000 leisikat Valunud. Meie ma rahwas ei õlleks neile wist mitte hea melega lauawöeraks  läinud, ehk kül iggamees teab, kui karsk loom hobbune on. Agga nattuke wöeras  osti siiski nähha, kui Bashkirid siin söa aial üht wanna walget runa söid, et sõrmed raswa tilkusid, ja möda ulitsat käisid, werrised  hobbuse jallad käes ja rauad alles külges. Prantfussemaatt. Abd-e-l-Kader, minna ei tea, kas temmast enne ollete kuulnud,  on kulus mees- üsna nenda, kui wanna  Kaukasusse Shamil, kes nüüd waggusi Kaluga linnas söawässimust puhkab. Mis se Kaukasusses, sedda olli Abd-el-Kader enne Alshiriamaal  Prantsuste wasto, künni wimaks wangi sattus, esmalt Prantsussemaal kinni peti, pärrast temma palwete peale Türgimale lasti ellama minna. Seal ellas ta eest otsa Brussa linnas (Asta jaus) ja kui mawärriseminne  sedda linna ärrahäwwitas, läks ta Damaskusse  linna ja seal ellal) ta praego Prantsusse  kullo peale. Sesamma Abd-el-Kader on nüüd Prantsusse keisrile kaks Arabia hobbust  kingitusseks saatnud, mis ta järge möda omma prohwet Muhamedi märra suggust kidad  ollewad. Ka üks arruldane assi. Inglismaalt. Ussi auduminne. Londonist  kulutakse nago imme asja, et seal üks löuna poolt Ahwrikamaalt kinnipütud suurt seltsi ussipaar wangipölwes omma munne pea- *) Druside ja Maronitide mässamisses olli ta ennast ristirahwa wasko ausal kombel üllesnäitnub. wad wäljaauduma, mis enne kegi ussidest ei teadnud. 2. Januaril on emmane omma munnad  munnenud ning peab sest sadik röngas munna-unniko ümber neid auduma. Neid lome petakse seal soja kohha peal. Munne ar» watakse tükki ollewad. Ussi munnadel ei olle mitte nago linno munnadel, köwwa koor, waid nahk peal. Seitse ehk kahheksa näddalat  arwatakse külma werrega lomal audumisseks  tarwis kulluwad. Uhhe pool audund munna seest, mis emma alt kätte sadi, leiti jubba ellawat ussipoiakest seest, mis 6 tolli pitk olli, agga mitte weel wäljakorimissekS täielinne. Õppetud innimessed kaiwad sedda ussiemma, kui immeasja watamas, mis siin Eiropamaal ka suur imme on. Kui ommad pöiad on wäljaaudunud, küllad temmast rägitakse  siis jälle. Kulutaminne ühhe ue ramato pärrast. (Tartust sadetud ja kitsa rumi parrast nattuke lühhendud.) „Tallorahwale saab igga aasta hea hulk usi ramatuid trükkitud, siiski on surem hulk neist otsego need kerged kölkad, mis tulamisse kä rehhe uksest tule katte lendawad, ja kenne parrast  põlle tarwis leinada, et need ni rutto omma parris paika on sanud. Wähhem jaggo  neist trükkitud ramatuist on otsego need terwed ja rasked wilja terrad, mis sarja seest mahha tullewad, ja mis aita wiakse, ja kennest  leiba saab mannadele ning noortele. Nisuggune hea kölbaw ramatokenne on nüüd hilja aego ka siin meie Tarto linnas malmis sanud, seddasamma trükkia meistre H. Laakmanni  sures, kes jubba mitto kaunid könned omma kullo peal on mailma katte saatnud: ja selle ue ramato pealkirri on nenda: Eesti Uaulik ja laulo wisi, neile, kes hea melega laulwad  ehk laulo kuulwad. Essimenne jaggo. Tartus H. Laakmanni noditrük, ja sealsammas  nenda kui ka Perno ja Tallinna ramatopodides  müakse. 111 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby.