keik kunninga Prantso, paawsti ja temma piiskoppide teadmisse ning tahtmissega, mis jures waese rahwa linnad ja küllad pöllewad ning nende hawad werd jookswad: siis pean tunnistama, et meiesuggune sedda kuuldes muud ei wöi tehha, kui öhkades risti ette lüa: oh Roma lm, oh Roma lin! kedda wöid sa ennesest weel pahhemaks nimmetada? Ep olle Znglismees sulle mitte liga teinud, kui kord omma ma Parlamentis sind „Jtalia katkopaiseks" nimmetas. Hiljuti sai jälle Neapolis üks sähhärdune Roma sallasadik kinniwöetud, kelle taskus pabberid leiti, mis läbbi mitmed mässamisse tulleassemed üllesseleiti  ja kustutadi. Mitmede jallad sattusid lökso, kellest, nago sure piiskoppidest, sedda kegi ei õlleks arwanud. Terwe Neapoli riik on nüüd kemas ja kähhesemas ja püssirohho  suitso tehti nähha. Pater Jakob. Kaddund Sardinia  minister Kawur olli hirmus paawsti wihha ja wande al. Temma surma tunnil seisis üks munk, nimmega pater Jakob, temma  sängi ees ja andis temmale Jummala armo ja kulis ta wimist patto tunnistust. Tedda kutsuti Roma linna. Esmalt läks ta Aratseli kloostrisse ja sai siin selle peale ette walmistud, mis temma käest tahheti; et agga pater Jakob ei teinud, mis tahheti, nudi tedda paawsti ennese ette. Siin wöeti tedda esmalt lahkeste wasto ja paawst, selletas  temmale ärra, kuida temma kui katolikko preestri kohhus olla, awwalikkult nenda tunnistada,  et Grahw Kawur weel surmawodi peal omma patto paawsti wasto olla kahhetsenud  ja andeks pallunud. Pater Jakob tunnistas,  et temma sedda hea melega teeks, kui se mitte walle ei õlleks. Nüüd widi tedda kloostrisse taggasi ja käidi ueste temma peale, et paawsti heaks meleks awwalikkult piddi walletama. Paawst laskis tedda teist korda ennese ette tua ja tahtis, et pater piddi kahhetsema,  et ühhe surrejale altari saakramenti vlli annud, kes omma paawsti wasto tehtud, Patto mitte ep olnud kahhetsenud. Agga julge  munk ei teinud sedda ka mitte, waid ütles:  temma olla teinud, mis ta kui ristiinni- menne ja preester piddand teggema, sepärrast ei wöida ta ennast mitte wasto omma süddametunnistust  süüdlaseks tunnistada. Nüüd süttis  „pühha issa" wihha pöllema, et ei sanud, mis tahtis. Pater Jakob tehti esmalt ammetist  lahti ja widi teise kloostrisse süddametunnistusse-kohto  ette, kus muido kellegi kassi hästi ei käi. Agga arwatakse, et nad selle munkale middagi ei julge kurja tehha, kui nad mitte Prantsusse, Jtalia kunninga  ja rahwa wihha omma kaela ei tahha tömbada, kes Kawuri kui tarka wallitsusse meest ja issama armastajat, wägga auustastd. Preestri ammetist tehhakse Jakob wist muidogi  lahti. Siin näeme jälle, kuida paawsti küned ja sarwed ärra on saetud. Oh, mis õlleks temma endises wöimusses nisugguse wastopanniaga teinud, kes Jummalat julges ennam karta, kui innimessi! Prantsussemaalt. Waewalinue prius. Kellegi rahwal ei olle pea nenda su priust täis, kui Prantsustel, agga siiski ei olle igga kord suurt selle tagga. Kuulge mis seal weel praego sünnib. Seal on ühhes makonnas meie usso koggodusses 6W hinge ja nende seas .3 ainust katolikko usso perrekonda.  Ewangeliumi usso rahwas ollid omma  kullo peale üht koli assutanud, et nende lapsed omma usso öppetusses kaswatud saaksid.  Aastal t 852 pandi se kool kinni ja seisab praego kinni! Kül rahwas pattusid, ei aitnud middagi. Neile sadeti 1854 katolikko  koolmeister nende lapsi öppetama, agga 1 ainus laps läks koli. Kes wöib sedda immekspanna?  Nendasamma peab keiges teistes meie ussu koggodustes seal külges ollema. Se on Prantsuste kidetud prius! *) Katolikko ussokulamisse-, ussust langejate- ehk suddame-tunnistusse-kohtus, nimmega JnkwisiLsion  (Jnquisition), olli mannast luggu ikka nenda:  salgasid sa, siis pinati sind, tunnistasid sa, siis tappeti sind; arwa peäsis kegi elloga taggasi.  Se Pörgo kohhus, ehk tedda kül „pühhaks" hüti, on pea ennam innimessi tapnud, kui katk ja södda ja keige ennam Hispaniamaal, kus ta kunninga Wilip 11. mallitsusse al (1555 —98) mägga õitses. 255