raudtee MrWi-tawak MBpiddamW hhmmikO merre chchnyg äärffZ.kuhbermaygudelA mis, enne Wennema . perls tomA. l Kes meie Molga mailma teed ja mejes-suurt raudteed  rigisüddames, tundma öppida,ei sa wist nende sarnane ollema, kes eht Liwi modi issiennaff  Peterbuxgi.surL.postmaanteeuja temma jamadest Udderna, Kuigatsi, Ueilitsi U. parrast kui Wennema süddams sonest kiitleb. Za ommetige  kirjutab mönni meel stalt meile : ..need ftal tagga" ..nende ello põlle suur aM" Kus au praegusel aeal..tagga" ja kus ..ees?" ..PrankwM Main" kiitleb, ka ikka: - Saksama on se südda ja ello hallikas, egga panne sedda tähhele, >et ta wimaste aastade j ees kaums teiste sekka Mirristud; wanna harzutud wiis on njz maggus ja mele pärrhst. Mul naitaMad aumsad kubbermangud otse sellesamma sugguse - uMsnäggemise sees unnistamad.  Gedda ei panne nad et sesugguste unnmäggemiste sees palju õnnetust jg kaddMd aega on kui sedda agga-Mhhetakse  arratundq! Ma Mhtsin jo meie raudteest kirjutada, Mydtee ehhitusest, mis Saratowiff  künni Tamhowi lähhab, mis,mawannemate  eestkostmise peale krono polest lubhatud  sai;; akstenid on puhha mõetud ja maksetakse  nende eest praego paljo kassorahha ostmises  jure; kahhe künni kolme aasta aea sees peab tee malmis Zurri kuul tahhetakse  Zambomist peale Hakkata, kus jubba arrutumad  materigli lassud kokko wetud. PõllastamM)  waärt on, tee mitte Kensast ja PetrOmikist läbbi ei lahhä, waid sedda tahhetakse  Atkarskist läbbi tehha, kust sadik ehhitus  paljo löbbusam ja kullo wähhem saab ollema  ;, - ggga sealt künnis SaratoW, mis. 70 wersta. pik, lahhäbuMskeks ja maewallseks, sest et seG kõrged ja süggawad orrud wahhel, mis suurt kullo tewad. Meie pöllomehhed  wärxisewad jubba, et raudtee ehhituse  läbbi suur tõrahma pudus saab ollema. Peale selle tahhetakse weel kaks teed tehha, mis Wolga jõe are lahhawgd, stks mis Tamara  ja sealt Orenburgi lahhäb ja teine Borissoglehsft  ja Tsaritsipi,,zMeb säMd kryno kullo peal tehtud. MielgMeK odetakju pik- Wlmi eynese jarrsl lasseb odata. - .TaN'..Dllj Meil MK KSM AwWa talwe-modi, ennamiste'.weösine/  Ms. Mjale,. mis - pesl slli, suurt kahjo teggi; praego on meil jubba nelli näddalad  kennad agga kaunis külmad päwad.  Kahhs aasta eest olli meil selle aeaga jubba ammo kemwade; se aasta jääb keik paljo hiljemaks , mis pöllomeeste arwamise järvele wägga hea peab ollewa. Wöeralt maalt. Dmma ma asjad tarwitawad sekovd paljo rumi>vsepävrast peame wäljama sönnumed kskks  piggistama ja otsast ni paljo mahha leikama,  kui se ja! woimalik, sest egga taskut selle ühhe korva parrast wsi suremaks kehha, ja peale selle on wäljama asjad keik waggusi; on iggal pool suur tule wahhe aeg.: GuMbisMW. Seal olla 19. Märtsil öhto saddade kaupa tömehhi rigimallitsusemaea ette kokko tulnud ja nõudnud tööd, sest nälg tikkuda mäggise kallale. Ni pea kui soamehhed  senna tulnud ja wahhe soldatid maea ümber  pandud, läinud nad omma teed; teisel päwal koggonud nad jälle raekoea ümber kokko sellesamma asja parrast, kus agga ka suremat karra egga tülli põlle olnud, nipea kui soldatid  nende silma putunud, läinud nad omma tech. taggasi. Ztaliamaalt. Wlorentsist kirjutakse 18. Märtsil: Kunmngas, kesOtänna jälle sia taggasi  tulli, tahhab Home Wennema Suurwürsti Wladimiri ja uut Preisi savikut wastywötta ja parrast Neaplisse soita, kuhho ta kümneks päwaks tahhab paigale jada; 30. Märtsil  kirjutakse : Meie kunningas on tänna Wennema  Suurwürsti Wladimiri ja Preisi sadiko Moeringi wasto olnud ja neid terretanud, ning wimasele üht aumärki «Laatsaruse ordenit"  rinda pannud. Rahwa käes jooksta jut, otse km õlleks seal mönnes makonnas seggamist ja mässamist  karta, agga suremah mehhed ütlewad sedda tühja lörri ollewad. Mönnes kohtas on ka pissukesed. kokkojooksmised olnud, kellest ei maksa jutto weel wähhem karra tehha<, Kunningas Wiktor Emanuel on 23. Märt- 110