newa aasta sured söa lahhingid ollid ja paljo söaplatsi peal langenud mehhe maetud sanud, rahwa ello wägga waene ja pöllastamisse wäart. Jsseennesest mõista: kus tuhhanded  korraga nago kärbsed langenud ja maetud sanud, kes on neile iggaühhele pusärgi teinud ja iggaüht ühhe isseärralikko hauda matnud? waid sawad sured arrutumad kaewandussed kaewatud ja senna laotakse saddade kaupa surnuid  sisse ja mulda takka peale, egga wadata selle peale, kui süggawa mulla alla nad maetud  sawad. Seläbbi, et ni paljo korraga maetud ja wägga liig kassinaste-mulda peale sanud, tõusta hais maast ülles, mis keik luhwti nago kihwtiga täidab. Põllomehhed, kes seal töös, on sest pahhast luhwtist äkkiste haigeks jänud, ja mõnned ka järsko ärrasurnud.  Mönnes kohtas, kus neid rohkeste maetud, tõusta öseti sest et pimmedas parrem nähha woib surno hais maast otse kui tulle laened ülles, mis issiärralikkul  kombe! luhwti käes wehwtlewad ja se on innimesse terwisele kui kihwt, mis kui sisse hingab, kohhe tappab. Mõnned koggokonnad  on warsi kewwade, ni pea kui ma süllaks  sadud, sured mulla unnikud nende haudade  peale weddanud ja seläbbi on ka nende luggo parrem, kus sedda põlle tehtud, seal on karta, et ni pea kui ilmad sojaks ehk pallawaks  lähwad, katk innimeste ja ellajate sekka  saab tullema. Tõeste tössi on, et need kes sedda surno kehhast töusewad kihwti sisse hingawad, ikka enne surrewad, kui jälle terweks  sawad." Siin tahhame ka omma armsa Eestirahwale  mele tulletada, et ka nemmad omma surno matmisse jures holega sedda tähhele pannewad, mis käsk kässib, et igga surno haud kuus jalga peab süggaw ollema; egga ärgo kostko, kuida sedda jo mitto sadda kord kuulnud olleme, kui haua maddalusse pärrast olleme nurrisenud, egga ta sealt wälja tulle. Kuled nüüd issi, ehk ta kül surnud ja muldas  maggab, woib ta sind ommetige weel tappa! Austriamaa! Wini linna lähhedal olla ühhes  pissukesses linnas „HeiligenstadL" üks kin- gissep hiljoti ommad silmad kinni pannud ja Issanda rahho sees hingama läinud; ta olla 114 aastat mannaks sanud. Künni omma ello lõppuni olla tal selge silma selletus,  täis kuulminne ja meel ja mõistus olnud.  Ta on aastal 1752 Ungrimaal sündinud,  kaunis norelt ühhe kingisseppa jure õppima  pandud, pärrast wäetenistusse heitnud, kus ta Türgide wasto lahhingis wiis hawa sanud. Peale omma wäe-tenistusse olla ta Wini linna meistriks jänud ja künni 1865 aastani kui kingseppa meister tööd teinud, siis kutsunud suur Prantsusse sodda, manna Ponapardi aeal, tedda jälle tenistusse. Haige põlle ta ialgi olnud, muido agga kassinusses ellanud. Üksteistkümmend aastat põlle ta ennam  lihha sönud; keige omma ello aeal põlle ta suur lihha sõbber olnud, sedda rohkem on ta tubbakast prukinud; piip seisnud allati suus ja sellega olla ta wimaks surnud. Hollandimaalt. sSüddame tunnistusse  ei tulle iggaühhel mitte iggakord warsi pärrast selle, kui ta middagi kurja teinud, waid saggedaste mönne aasta pärrast; mõnda ei jätta ta agga koggoniste rahhule, waid on kui kohtomöistja allati temma  tagga tedda waewamas ja pinamas, künni  ta isseennast ilmalikko kohto kätte peab andma. Se olnud meie kalendre järrele lihhawötte pühhade laupäwal, 15. Aprillil, on Hollandimaal Winshoteni linnas üks tömees  omma üllewaatja jure läinud ja tedda pallunud ennast kinniwötta ja kohto katte anda,  sest ta tahta üllestunnistada, et temma aastade ees üht mõrtsuka tööd teinud. Pürjermeistri  ette widud olla ta tunnistanud: ..Umbes kahheteistkümne aasta eest olla ta hulga teiste meestega üht suurt kanali kaewamas  olnud ja seal olla ükskord nende üllewaatja  neile näddala palka wälja maksnud. Uks temma ka - tömeestest põlle seal olnud ja siis andnud se üllewaatja selle teise palga rahha  ka temma kätte, et ta sedda temma kätte annaks. Ta olla sedda rahha wäljaandnud ja et pahhandust ei saaks seläbbi tullema, olla ta nõuks wötnud omma seltsimeest warjule 162