Kirjawastussed. C. F. W. Üsna tossi, mis ütlete: kurjus kaswab hirmo  wöärt, head volle ennam kussagi kuulda. Tahhame tullewa kord teie kirja kasa wötta; tänna polnud seks ennam  rumi. 48 Lerantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 4. Februar IBV9. Druck und Berlag von F. W. Borm m Pernau. Teadaandmissed. Perno wogtei kohhus annab rae-kohto kässo peale 19. Nowembril 1868 -N 2692 seläbbi teada, et underupseri lesse Matrana Jewimowa pärralt 3. allewi kwartalis M 96/399 al seisaw ellomaea keige selle pärralt körwaliste honetega awwalikult peab ärramüdud sama ja müljapakkumise päwad on 12., 13. ja 15. Webruaril.lB69 ja neljas ning wimane termin kui sedha peaks nõutama, 17. Webruari  ku päwa peale kinnitub. Keiki neid, kes sedda maea osta tahtwad kutsutakse nimmetud päi- Wil ja igga kord enne lõunat kello üksteistkümmend kohto ette omma pakkumist ja ülle pakkumist pakkuma  ja siis otama, mis jurelömise palest saab mõistetud. Pernus, rae-koea peal 31. Detsembril 1868. l Oberwogt Brakmann. M 1062. Sikkertär A. G. Mors. i Perno makonna abbimurretseja kommission annab  seläbbi teada, et temma Perno kaupmehhe W. L. Sternbergi kuntori läbbi, keige parremaid wäljama  rukkid koppika eest puda müa lasseb. Liwima Landradi kollegiumi polest antakse seläbbi teäda, et se aastane tallohobbuste näitus ja katsumine  ning au palga jaggamine 7. ja 8. Juni kü päwal Tartus ja 16. jä 17. Augustil Wolmaris  saab ollema. Rigas, rüütlite maeas 27. Januaril 1869. (M 80.) s Rendi peate sada. Ulu mõisa wallitsus annab seläbbi teada, et senna karjamõisa „Kolnmbia"  pima rentniko tarwitakse ja nendasammoti  on ka 1. Aprillist se aasta Ladi faeweske sa Ladi kõrts keige madega ühhes rendi peale sada. Rendi kauba tingimise kontrakt on iggal aeal Ulo mõisas nähha. Räma mõisas on maid tallo-kohtade assutamise tarbeks wälja anda. i Räma mõisa telliskiwwi-ahhe on tullewa Jurripäwast  sadik rendi peale sada. i kihhelkonnas, Sõrike mõisa kõrts, meski,  põllu ja heinamaga on 1. Aprillis 1869 rendi peale sada. Kaupa teeb mõisa wallitsus iggal aeal. Koonga mõisas, Mihkle kihhelkonnas, on kaks suurt körtst, kas rendi mpi kümnese peale sada. i Saaftna maldas Lääne-maal, Karruse kihhelkonnas  sawad Jürri pämast M 69, suremad ja wäh- Hemat tallo kohhad parraja hinna eest rendi peale antud ehk ka pärriseks ärramüdud. 2 Tallskshhsh. WÄK. Küwa mõisas, Halli küllas, mis Liwiinä raeas, mütakse tallo kohti. Ostjad moiwad selle parrast järrel küssida Küwa mõisa herra jures ehk Tallinnas adwogadi Jwerseni  jures Ue-ulitsas M 58. Z Rendi pesle fsds. Üks kimmist Hollandi kahhe kimmidega tule-meske, on rendi peale sgda. Järrel küssida Eestimaal Korruse kihhelkondas Piwarotsi  mõisas. 3 Walmis tehtud pusärgih on Peruus endise seppameistri  Eldringi maea homi peal, sure Ria tee äres. Nõmme trahteri wasto, älwa hinna eest sada. Frische holländifche Hearinge in 16tel und 32ftel Tönnchen empfiehlt J. B. Specht. , Lojuse konta ostab ning maksab head hinda, Haapsalus Kaupmees Lehding. 2 Head hinda annab lojuste kontide  eest PernuS A Heinrichsen. s a apsa l u s Laane wanna Kar r 0 podis müakse kiwwi-füsfg oddawa hinnaga. 7 Üks kuld tanttonõel on pühhapäwal näddala eest, ärrakaddunud. Ausat leidjat pallutakse sedda kõstre Lorenzsoni jure mia, kus head waemapalka maksetakse. 1 Hobbune warrastud. 18. Januaril on mul öhto kello kuus, Kollowerre ladal üks mustjas-pruun  ruun (tallo hobbune) keige sani ja riistadega  ärrawarrastud. Saan on pruni wärwiga wärwitud ja rautud, üks jallase raud takka üllespöördud  ; hobbusel olli wennemodi sedelka ja punnane  look ning kaks weikest kella peal. Kes sest hobbusest Wiimsi mõisa selget teadust annab, saab head waewa palka. Krahw A. Buxhöwden. 2 Eila näddala eest on Täitama kõrtsi ait, mis kolme lukkuga kinni olnud, ärralöhhutud ja sealt - on ärrawarrastud Abia modi särgid ja püksid, ennamiste  igga särgil on rinna ees kaks pookstami P. K. ja pükstel parrema reie peal need sammad pdokstawid; ka kindaid ja sukki; kaks kangast, üks linnane ja teine willane, üks paar sapid ja üks kahhepolega  nahk task ja ni paljo on teada, et margad Perno pole tulnud, sest Surjo kõrtsist olla mönned asjad leitud, mis nad senna mahha jätnud. Kes sedda märgust teab üllesanda, olgo kas Täitama kõrtsi ehk Perno Postitnehhele, sdsaab onima rvaewa  ausaste tassutud. i