didest, mis pölwest pölweni ma sees seisnud, agga mitte põlle ärramäddanenud. Peale selle on sc ka wägga waewalinne ja raske ning pea koggoniste woimata, raswasid konta peneks  jahhuks tehha; sepärrast peawad kondid, kui neist head wägge põllule peab tullema ja et ennast hästi peneks lassewad tehha, wee auro läbbi seks walmistud sama. Et agga kondi jahhudest põllule head wägge sada, on wägga häddast tarwis, et se, kes neid walmistab,  sedda kunsti selgeste teab ja ka trmste teeb, mis tarwis, egga koggoniste mitte uisa päisa ei saaks tehtud. Kuida kondi-jahho pöllo harrimisse jures prukida, on mitme suggune; ennamiste saab ta enne külwi selle ma tükki peale wälja lautud,  kuhho semet tahhetakse peale külwada. Weel tulleb sedda nöu anda, enne wälja laotamist  sedda ossa kondi-jahho, mis peab wälja lautud sama, mullaga seggada, et ta parrem senna seisma jäeb, kuhhu tedda pannakse, muido woib tuul tedda kui tolmo laiale pillutada.  Kondi-jahho ei pea agga ka mitte liig süggawasse mulla sisse küntama, sest seläbbi saaks keeldud, tuult temma liggi samast, ilma kelleta temmal õiget wägge põlle. Ma wäetamisseks  on kondi-jahhud nihästi talli- kui sui wiljale wägga head ja sowitawad. Wägga hea on ka kondi-jahho selle sodi ma peal prukida,  mis pärrast põlluks saab tehtud. Stokhart  ütleb: „Se ei tohhi ei ühhegi wao egga ma ossa peal pududa." Ühhe wakkama wäetamisse  tarbeks on Ä — 300 naela parras jaggo. Ülleüldse sedda suurt kasso tarwidust, mis pöllo harrimisses kondi jahhudest tulleb, tähhendan  minna lühhedelt, et Ria linnas Edmund  Götsheli jures hilja aego selle polest üks hea öppetus wälja antud, mis sedda näitab, et kondi-jahhud paljo oddawamad ja parremad  põllo wäetamisseks, kui ükski mu wäggi, mis pöllo peale pannakse ja et temma läbbi põllule paljo pikkema aea peale wosworihapput  rohkes te saab murretsetud. Andke mulle lubba ka sedda rähhendada, et minno wabrikus ka sarwe-jahho walmistakse,  mis oddawa hnina eest sada on ja mis kunstlikko kokko seggamisse läbbi mitmest as- jast kokko pandud ja mis siin allamal keik isse arralikkult nimmetame. (Siin tullewad nüüd wöerakele nimmed, mis meie ma kele sönnaramatus põlle leidnud.) Kondi-jahho anal.ise: Wet 5,338^ Solahapput (liwa) 1,996 „ Wosworhapput raualubja 0,338 „ Wosworhapput lubja 55,861 ~ Wosworhapput magnesia 2,303,, Süttehapput lubja 5,040 „ Kassuwaist asjadest 28,740,, seal sees Stickstohw 4,898 Kahhandus 0,376,, Summa.loo,ooo v/y Järrelkatsudes on selle summa seest wosworhappud leitud. Teise katsumisse jures 8. Junil s. a. on Karl Kristian Schmidti arro läbbi walmistud kondi-jahhudest o wosworhapput leitud,  sest tulleb wosworhappu lubja peale 62,976"/0. Rigaö, 10. Junil 1865. Prohwesser Dr. A. Toepler. Sarwe-jahho analise: Wet 8,530vy Liwa ja sullamata Mineralsubstantse.. 3,297,, Raua lubja 0,225,, Lubja 3,552 „ Maguesia 0,068,, Wosworhapput 3,122 „ Kassuwaist asjadest 80,552 „ Kahhaudus 0,654 „ Summa 100,000 v/y Tähhendada tulleb, et selle 0 kaskuwa  asjade sees 0 Stickstohwi ja 0 wewelt on. Prohwesser llr Toepler. Rohke Stickstohw ja wosworhappu ühhendus  tuhha sees, tewad sarwe-jahho rammusaks pöllo wäeks, kelle wäggi ruttust nähha ja igga taemele wagga tullus. Ee auro labbi kõndidest sadud wirts kuida allamal analis sedda näitab, on igga suggu wiljale, ka aea rohtude ja kartuhwlitele ning heinamadele wagga hea. Kui selle peale warame, kui kunstlikkult ta kokko pandud, on ta ommetige ni oddaw, et igga kaapsa ja kar- 178