„Kui 3 päwa Samaras ollin olnud ütleb meie reisia läksin ma äOO wersta löuna pole Eestlaste assutusst watama. Ma läksin möda Wolga-jögge Saratowi, mis Eestlaste  ello paikadest 80 wersta kaugel on. Siit laksin ma kaks jama wahhet Weitsenweldi küllasse,  kus Lutterusse usso öppetaja ellad, kes ka Eestlaste hingekarjane on ja siit 23 ja 30 wersta tagga neid watamas kaid. Lagge soot, kus Eestlased assunud, on üks koggoni kolleto paik; ni kaugele kui silm ial ullutab, põlle seal kuski! puud egga wössakest nähha. Ma ei näita kül sant ollewad, ja wöib ehk heal aasta! mis hästi niiske on, omma wilja kanda  ja anda, agga kuiwal suil on luggu waene.  Rammo ei anta seal põllule mitte ja kolme ehk mitme wäljalise pölloharrimissest ei olle juttogi, waid mis põlluks on olnud, jäeb kopleks, ja koppel küntakse jälle üllesse  ja nenda lähhäb luggu aasta aastalt ümber. Rohhi olli kollane ja willi näitas willets wälja, sest et neil tännawo ennam pöudo kui wihma olnud. Rukkil ollid ennamist  tühjad pead ja sui-willi jalla kõrgune ning arw, kust suurt wiljasagi lotust ei wöinud olla.  Sessinnatses Eestlaste küllas ellawad 113 meest omma naeste lastega ja 50 nende seast on perremehhed. Keik, ka need, kes jubba wie aasta eest senna läinud, on alles tännawo  kewwade omma jaggo maad kätte sanud; sia male on nemmad ümberkaudo wenne tallopoegade  jures päilised olnud, ehk nende kaest nattuke maad rentinud ja nenda kirratsedes waewa wisi omma pead toitnud. Nimmetud 30 perremeeste ellomaiad on muist mullast, muist sawwist tehtud. Sawwi-maiad põlle muud, kui paar sülda iggapiddi laiad, mehhe  körgussed sawwikastid, kuhho nõrgad lattid  peale pandud, mis kalli rahha eest ja kaugelt  peawad ostma, ja nende peale ni paljo kuiwa rohto kokko aetud, et wihm sisse ei peäse. Mitte ühhe ainsa nisugguse maia seest ei leita üht palgitompi, sest neid ei olle kuskilt  sada, ehk peawad ni kaugelt todud sama, et neid kegi Eestlane ei jõua ärrassta. Wähhe  on neid maiasid, kus laud uksed ja aknad nähhakse, surema hulgal on uksed hagga- dest ehk ölgedest labba-matti wisil pöimitud. Seestpiddi on nisuggustes maiades üks ainus tubba, kaunis suur ahhi sees; arwa möyne sees on toidokambre jauks wahhesein wahhel, ja weel wähhem on neid maiasid, kus lojuste jauks rehheallused ehk laudad ühhes on. Eestlased, kes seal ellasid, kaebasid wägga, et nemmad pahha awwatellemisse läbbi pettetud  sanud, ommalt Lihwlandimaalt ärratullema,  ja et neile sedda maad koggoni teist wisi kidetud, kui ta on; nende ello olla wägga willets, ümberkaudsed Wenne küllarahwas pölgada  neid ja nemmad sada ka saggedaste neist pettetud. Nende willi körweda wäljal ärra ja hein ni sant, et lojused ei tahta süa; neil olla pudus keigest asjast. Keik pöllo- ja mu töriistad  olla wägga kassinad ja kallid sada; ka lojuksid  ei jöuda ükski ärraosta, iggapäine lehma  hind olla 25 ja 30 rubla ja peale sedda olla lehmadel weel pödra surus ja kitse pima and. Keige suremat hädda tehha neil wee pudus  ; küllas olla kaks ainust kaewo, 20 sülda süggawad, agga ei anda mitte ni paljo wet, et läbbisaaksid; mönnikord olla ni weepudus, et piddada igga pa 25 wersta pealt amiga weddama.  Lojuste jootmisse tarwis on neil üks weeauk ehk loik, kuhho kewwadene wessi koggub.  Agga parrago mis wessi se on! haiseb ja tais keiksuggu lomasi, sedda peawad häddaga  joma ja innimessed ennast sellega pessema.  Sealtep se ka tulleb, et weiksed ja hobbused  surrewad; mönne perremeestel ollid jubba  kewwadest sadik kolm hobbust surnud. Ka nende lapsed on saggedaste haiged ja surrewad,  sest tohtre abbi ei olle. kuskilt leida. Mehhed näitwad kaunis jõukad ja terwed ollewad,  agga naesterahwas on ennamiste nago innimesse marjud, peawad ka paljo raskemat koormat kandma, kui meie naesed siin maal; sest sawwi sötkuminne, kellest maiad tehhakse on naeste tö. Omma pöllotööd tewad nemmad seal nenda:  Süggjse Augusti kuus löhhutakse uus ma üllesse ja jäetakse talweks seisma. Södikündmisse  peale prugitakse seal üht wöera ma adra, kuhho 4, 6 ja 8 härga ette pannakse, et V 2 jalla paksult ma pinna üllesse saaksid, 322