maad peawad kül kätte jäma, agga Preisi üllema wallitsusse alla sama, kuhho Austria omma näppo ei tohhi putuda. Preisi wallitsusse alla jääb ma ja merre peal nende sõawäggi, mis rahwa hulga j õrrele peawad andma, peale selle tollirajad, postid, wõerama kauba aeaminne ning sadikute tallitus. Woib pissukese perremeestel eestotsa kül raske olla, agga üsna lahti sada, on weel raskem. Parrast rahho saab siis Preisi makaart paljo teine ollema, kui nüüd on. Mis nüüd lõunapooli  Maini jõe rigidega Würtembergi,  Badimaga) saab tullema, on alles teadmatta. Waggise ei sunni Preislane neid ennese külge heitma; kui nad ei tahha, wõiwad enneste wahhel isseärranis rigikoggo assutada. Otame, mis nad Lewad. Prankwurti lin leikab nüüd, mis ta 50 aastat külmanud. Kuskil Saksamaal ei olnud Preisi peale soimaminne surem, kui Prantwurtis ja nüüd maksa 35 miljoni kulnat,  murretse 60,000 puddelit marjawina, 300 ratsahobbust ja anna peale sögi weel igga Preisi sõamehhele päwas puddel wina ja 8 siggarit suitsetada.  Katsu, kuidas mekkib! Nüüd on oh! ja ah! enne ei uskund kegi, et Preislase käsfi nende külge üllataks. Hannowri kunningas satis sõa hakkatusses ommad miljonid ruttu Inglismale Marjule. Agga nago mttoga tulleb, olla temma ka mitto miljoni s 20,335,387 taalrit) rigirahha  ühhes sissepakkinnd, mis Preislane taggasi pärrib. Kärwa nende järrele rehkendamist! Nüüd ei sa kunningas keigest omma mõisadest sennikaua mitte punnast koppikut omma peusse, künni kaddund miljonid tassa sawad. Ta isse jääb sellesamma põlwe peale, mis Prants 11. Italiamaal ellab. Kunninga nimmi on ka ühhes  Lemma kunningriik. Agga kuida on siis loud Itasmmsak? S varustab nisamma waggusi, nago Preisi ja Austria wahhel. Ommas  merrelahhengis näitab nende assi ommeti nattuke pahhaste läinud ollewad, sest admiral Persano assemele on admiral Wakka pandud ja mitmed merreohwitserid sõakohto alla heidetud. Wenetsiamaal kulutakse jubba Italia seadussi ja kloostri ja munkade asjad, mis Austria al ni kennaste lesuiti modi läksid, seatakse nisamma kui muial Italiamaal. Kuida se keik Roma linnas pahha meelt ja murret teeb, on kerge mõista. Paawst õhkab, nago lõukoer aukus, et ma ja taewas olla tedda mahhajätnud! -- Muido kül tru Austria issalik sõbber, olla Wenetsiama  arrakinkiminne Prantsussele, ka paawsti, kui Italiameest, pahhandaimd. Selle tembo läbbi on Prants Josep keige mailma silmas ennast alwaks teinud. Noma pappid peawad üsna kahwatand ja kahhewahhel ollema, kas Preisi wõido õn peaks weel õige assi ja üllewelt  ollema, wõi tulleb se „ketserile" alt poolt, et kegi nende wasto ei sa. Kunningrigid kukkuwad  ümber, sured sõawäed tallatakse jalge alla ja Preislased käiwad omma suretükkidega nago jännese jahtis se ei wõi õige assi olla! Pappid löwad risti ette ja tännawad lummalat, et Roma liu Berlinist paarsadda pennikoormat kaugel on. Inglased on muido uhked innimessed ning ei rõmusta Paljo mu rahwa asjust-, agga Preisi onne ülle rõmustawad nemniad se kord ommeti ja keik nende seitungid on sest täis, nenda et jubba Prantsussel meel pahhaseks lööb. Teine hea meel on neil omma merretelegrahwist, mis fiamale alles terwe on ja prowimisse sõnnumed lendawad eddasi ja taggast merre Põhjast läbbi. Saab nähha, kas terweks jääb. Uemad sönnumed. Merlinist. Laupäwa õhto, 23. lulil tulli kunningas Wilhelm wahhel Berlini taggasi  parlamenti allustama ja tronikõnnet piddama.  Liu särras autulledes. Parlamenti hakkati  essimest korda pühhapäwal, mis enne weel ep olle olnud. Keik rigiwannemad ja rahwasadikud ollid kunninglikko lossi walges salis kous ja kunningas isse piddas tronikõnnet. Se kord lodetakse parlamendi nõupiddamissed leplikkumalt ja rahhulikkumalt minnewad, kui enne, mis ka wägga hea õlleks. Preisi rahhakukkur peab ni Püstiseisma, et sõa parrast laeno egga maksude üllenadmist tarwis ei olle. Se teeb rahwale rõmo. Ka onuna lõunapoolse waenlastega on Preisi kunningas sõariistade rahho teinud. Praego ei mürrista suredtükkid kuskil ennam, ja sünniwad juttud rahho tehhes kokko, siis jääbki sõdda seisma. Annaks lummal! Werd on küllalt  ärrawallatud. 243