jata karra, mis Ztalia waenlassed tewad, otse kui peaks se mässaminne usso asjusse putuma  ja sedda teotama. Se ei olle koggoniste nenda, waid selle wasto ütlewad Roma söawäggede  üllemad: „Meie ei kuluta södda mitte pühha altaride wasto, waid meie tahhame  agga nende kahhe wallitsuste soppast ja rojast ühhendust murda, mis igga wähhegi mele mõtleja innimenne peab tundma tarwilisse  ollewad." Wlorentsist kirjutakse 12. Oktobril: „Olleme  Romast sönnumid sanud, et sealatsed asjad praego koggoniste seggased ja sassis ja sepärrast mönned linna wärrawad allati lukkus  selswad ja mönned jälle üksi päwa aeges lahti on. Paawsti soameeste ja Garibaldi sullaste wahhel olnud kaunis lahhing, kus mönni mees maggama pandud ja mönned hawatud sanud. Kunninga Wiktor Emanueli  mele parrast ei olle se mitte keik, mis Garibaldi teeb; sepärrast olla ta ka öölnud, et Roma assi Ztalia ja Prantsusse wallitsustest  peab selletud sama. Prantslane könneleb ommalt poolt ka Roma asjust ja ütleb 10. selle ku päwal Roma rahwast  ka kihhinal kahhinal nago weiksed kili jooksmas olnud, sanud agga pea jälle waigistud.  Kui se tulli ühhes kohtas pissut wähhemaks jänud, woi kustutud sanud, siis põlle sellepärrast weel keik mitte waggusi, waid tülli ja pahhandust igga nurga pealt leida; sest rahwas on kord likumas, egga woi enne waggusi jäda, kui selle tülli otsa on näinud ja omma tahtmist sanud. Sedda ütleb jubba üks wanna sönna: innimesse tahtminne olla temma Jummal, ja sedda näeme ka iggapääw; tahhab innimenne middagit, ei jäe ta enne rahhule, kui sedda sanud; otse sesamma luggu on nüüd Ztalia ja Roma rikis, nad ei salli ükskord sedda ennam, et wanna paawst weel ilmaliko kroni kannab, sepärrast ei tahha nad ka enne rahhule jäda, kui teadwad, et se kroon temma peast ja troon temma jalge alt ümber lükkatud. Ms teised weel ei tea ja kuhhu nende meel ei mõtle, seal aitab wanna Garibaldi  takka lükkata; ja ehk temma jallad kül kammitses, ommetige ta ei woi rahhul seista, waid katsub iggapiddi, kuida asja eddasi aeada. Kas ta issi sedda tülli otsa näggemq saab, sest et jo ellatand innimenne on , ketz sedda woib teada, eks se olle Zummala käes! 351 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 24. October 1867. Teadaandmissed. Peale selle, kui pearahha kohhus nende nimme-kirja, kes omma maeade maksusid 1867 aasta eest weel põlle ärramaksnud, sia raekohto  kätte saatnud, saab keigile, 4. Oktobril 1866 keige kõrgemalt kinnitud maea maksude seadusse Z 24 järrele köwwaste kinnitud, nende maeade peale jaggatud maksust, mis agga weel maksmata, keige hiljemast künni 31. Oktobri ku päwani pea rahha kohto kätte peawad ärramaksma. Kes selle polest holimata ja sedda makso üllemal nimmetud  termini aeani põlle ärramaksnud, langeb  sellesamma seädusse Z 25 järrele politsei kohto holeks, kes igga wölglasse käest temma wölga saab wälja sundima. Peruus, raekoea peal 11. Oktobril 1867. Rae kohto nimmel: Zustits pürjermeister Fr. Rambach. 2213.) Sikkertär Schmid. i Perno wogtei-kohto polest antakse seläbbi teada, et rae-kohto loaga, mis Me ku päwal antud, Karl Banka parralt, 2?es Perno-Ria allewi kwartalis M 206/57, seisaw  pu ello-maea, aeaplatsi ja körwaliste honetega,  auksjoni kaupa peab müdud sama ja wäljapakkumisse päwad 7., 8. ja 9. Detsembril  ollema ja wimane termin agga, kui sedda peaks nõutama 11. Detsembri ku päwa peale kinnitud, mis pärrast sils neid, kes sedda maea osta tahtwad, nimmetud päiwil, enne lõunat kello 11, nimmetud kohto ette kutsutakse, omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma ja siis otama, mis jure lõmisse pärrast saab mõistetud. Pernus, rae-koea peal 20. Oktobril 1867. Oberwogt R. Hehn. 656 ) Sikkertär A. G. Mors. 3