Mekfikomaalt. sKeik ei olle kuld mis kullaks Kui meie Prantsusse seitungist loeme, siis kidab Napoleon  seal ennamiste iggas reas, kuida temma wöit seal hiilgab ja õitseb ja kui wägga hea põlli temma söa wäel seal olla, kus ommetigi  mitte sönna tõt sees ei olle: sest hiljoti luggesime üht ramatud, mis üks Prantsusse pealik omma sõbrale olli kirjutanud,- temma laulab üht koggoni teist laulo, ja ma kardan tal on ka wist õigus. Ma annaksin sedda ramatud ka teile luggeda, agga põlle sedda puhko ennam rumi; olgo ni paljo ööldud, ta laidab sedda ello seal wagga ja tulleks parrem  tänna, kui Home sealt ärra. Wöib siis kül waene luggu olla, et nenda himmo täis on. Rasukesed. Keige kangem wessi. Ei wola se jöggedes, ei laenenda mailma merres,  ei lange pilwedest, ei tõuse hallikatest, maid, mõtle järrele ja aea walleks kui wöid: se keige kangem wessi, ehk kül wähhe tilkades end näitab, on silmawessi. L a i t j a d. Sähhärdused innimessed, kes ikka teistest innimestest  ja nende teggudest middagi laita leidwad, on harrakate sarnatsed, kes pu lawva otsas köigumad,  et teised peawad uskuma, neid wägga kaugele  näggewad ja sepärrast targaste käddistawad. Kulla- m ä e d. Et rikka surnutele saggedaste kulda ja höbbedat kasa antakse, wöiwad surnoaedadeft aega möda kullamäed sada. Tisleridel', arstidel' ja hauakaewajatel'  on nemmad sedda nüüd jubba. Mis kegi on, seks ta jääb. Kuld jääd kullaks, kui se ka sõnnikusse langeb; põrm jääd põrmuks, kui tuul sedda ka taewast savik  tõstaks. Keik waewaga. Waewaga tulled innimenne mailma, waewaga lähhäb ta mailmast ärra; lapsed ei tõuse ka hea melega Messe, egga lähhä hea melega maggama. Mis on kõrtsid? Kõrtsid on podid, kus jölledust ja jamsimeelt tobi ja möedoga müakse, ja narrid ostwad sealt ennesele römo ja hädda unnustust. „Temma õnnis." Ja! ep olle ma üht surnud meest näinud, kedda lesk ep õlleks önsaks nimmetanud ehk heaks kiitnud,  kui nad ka muido allati nago kas ja koer ühhe paela otsas ellasid. Armastus ja terraw nugga. Naesterahnias, kes armastussega nalja heitwad,  on nago lapsed, kes terrawa noaga mängiwad  nemmad hawawad end möllemad. Säng ja pusärk. Säng ja pusärk on poledwennad. Möllemate sees puhkatakse: essimesse sees päwa tööst ja waewast,  teise sees ellomurrest ja koormast; ja kuida kegi ommale asset teeb, nenda ta hingab. Hea ja pahha naene. Hea naene on nago wallowötja rohhi hawa peale, üks mehhe ellopikkendaja pulwer, kroniks ta peas ja römuks ta süddames; agga pahha naene kaddaka oks ehk karroohhakas mehhe põue, werrikammiks ta kaela peal, okkaskroniks peas, koirohhuks ta süddames, allalinne läbbitilkuja  kattus igga pä. Salomon ja Sirak möistwad möllemist middagi könnelda. Kronomaksud. Kronomaksud, mis meie armolinne Keiser meie käest nõuab, on kui aur, mis ma seest ülles tõuseb,  pilwiks saab ja pärrast omma märga jälle ma kossutusseks taggasi annab. 345 Von der Censur genehmigt Pernau, den 39. October 1863. Teadaandmissed. Tallinna raekohto polest antakse seläbbi teada, et pahhem pool Nunne-wärrawat Glasinaplatsi  neljas tükkis, igga tük 899 runtsülda  suur, maeade ja aedade platsiks oksjoni wisil kruntrahha peale ärraantakse. Väljapakkunusse  päwad on 5. ja 8. Nowembril s. a. parrast lõunat kello 2 raekoea peal. Pakkumisse  tingimissed mamöetja kaardiga on raekohto  kantseleis nähha. Tallinnas raekohto peal, 2. Oktobr. 1863. Kohto nimmel M. 3899. Sikr. Aleksander Schütz. sIZ Perno wogtei-kohto polest antakse selle kulutusse  läbbi teada, et 19. Nowembril ja neil järgmistel päiwil enne lõunat kello 19, kaup-