Eesti Postimees ehk Näddalaleht KA YE H 864, Tartus, 16. Septembril. MNL ma- ja linnarahlvalc.A^- Essimenne aasta» Ses lehhes seisab: Di'. Graefe. Om malk maalt. Kohtoseadusre kommieskon. Tarto Maarja-ladast. Penike höbvcrayna. ttttkiandre hai emaea. semina.i-kool. Siberia kark. Põud ohro pool Siberiamaal. (Hrahw Bergi kapital. Poia kolidest. Wöeralt maalt. Rahhowibi'aminne. Saksamaalt. Rahho-.värk lähhäb wagga pikkalt eddasi. Prints Humdert. Bankrotti hirm. Jnneto üllekobhr-s. Uemad sönnumed. T-rrust. -- t reisimaalt. Baierimaalt. Aultriamaalt. Ilaliamaalt. Prantsusmaalt. Kirjawascussed. Tcahaandmisred ja kulutamissed. Dr. Graefe. *) Eestlaste hirm tohtre leikamisse eest. Mitmed hirmud ou innimestel ilma asjata, ning ta hirm tohtre leikamisse eest ei olle parrem. Mõnni kardab, mis ei sünni karta ja waewab ennast ilnm waewata. Meie tohter sõbber Lahtis juöba tänna isseärranis silm ah al gusse  st kõnnelda, agga arwab enne meel mõnni sõnna muud tarwis otlewad ja hakkab nenda: „Minnewa kord olleme jubba keige kuulsama  silmaarsti nimme ninnnetanud, kes praego ma peal ellab, se ou Graefe Beriinis. Tänna tahhame ka paar sõnna temma tööst ja tallitussest kõnnelda. Ka temma ei te muud, kui arstib üksi silmi ning temma! on aastas keskelt Läbbi 10.000 haiget arstida. Need tullewad  kaugelt ja lähhedalt kokko, temma käest abbi otsima. Minna ollen seal abbiotsiaid näiuud  keigist mailma nnrgadest, nenda kui: Tnrgunaalt,  Spaniamaalt, Nootsimaalt, Hollandi- *) Makele hellissb se saksa nimmi: Sräwe, kui kegi selgem ei sa wälsa ööldud. maalt, ka Hommiko-ludiamaalt ja mitmelt mulalt  Paigust lähhedamalt. Sest näeme jälle, et silma haige pikka teed mõib käia ning sedda ?ak mitte ei karda, kui tal lotust on, omma silma Mälgust jälle taggasi sada. Mis õlleks nüüd ennam sowida, km sedda, et ka EestirahwaS mitte raskeks ei panneks nisugguses häddas abbi otsida, kui õppind silmaarsti kohhegil teadwad ollewad. Et Dr. Graefe sedda suurt haigede hulka üksi ei jõua ärratallitada, on muidogi mõista. Temuial on meel 5 abbitohtrit, kel iggaühhel isse am'-net mis Lemma isseärranis mõistab; nenda on üks kalloleikamsse, teine prillide, kolmas uisugguste silma haiguste peal, mis palja silmaga mitte ei woi nähha, sest et sees pool silma asset on, maid silmapeegliga peamad ärratuutud  sama m. Silmapegel, mis vr. Graefe -isse 13 aasta eest on leidnud, kui omma arstimist  hakkas, on nisugguue riist, misga silma sisse wõib uähha, ehk silma seest piddi walgustada  ja häddisid kohte ärraruuda. Et nähtaw haigus hõlpsam on parrandada, kui näggematta, mõistab igga mõistlik innimeuue, ja sellepäccast