gema, agga ni kaugel põlle nemmad weel ammo mitte. Mönnesugguste madel, mis enne isse rigid ollid, on ka mönnesuggused mötted ja tahtmissed. Seal on wägga paljo, kes römustawad ja wägga paljo, kes nurrisewad,  et põlle fanud, mis ollid ootnud ja tahtnud; lähhäb weel aega, enne kui üsna ärraselgub. Garibaldi palk. Ztalia Parlamenti  käest nõutakse et Garibaldit essimesseks Ztalia koddanikuks peaks töstetama ja temmale  rigi kullo peale üks ni suur möisa ostetuma,  mis 150,000 pranki (40,000 höb. r.) aastas sissetoob, et Neapolj rigi wöitja murreta ja ausaste wöiks ellada. Müra ti seggadus. Mitme seggaduste  sekka, mis isseärranis nüüd Neapolimaal  on, tulleb weel Müratit seggadus. Sesinnane  prints Mürat on Napoleoni täddipoeg,  kelle issa, Zoahim Müratit, wanna Napoleon  ommal aial, kui omma õemeest, Neapolis  olli kunningaks teinud. Nüüd ellawad need Napoleoni suggulased (issa ja poeg) ka Prantsussemaal. Et nüüd Neapolis mitme asja polest alles seggased loud on, arwanud prints Mürat, ehk wöib kunninga kroon weel koggematta temma pähhä kukkuda. Ta lasknud  Parisis sure hulga kulutussi trükkida ja saatnud Neapoli, kus neid sallaja tahheti rahwa kätte wälja lautada. Nende kulutuste sees, kui Neapoli rahwas tedda tahhaksid kunningaks tehha, lubbab ta neile paradisi ms peale tehha ja keik priust ja õigust kätte anda,  et neil mingit hädda egga kaebdust ennam ülle ei pea jäma. Tõotus ka hea mees. Tõotus  ei maksa jo middagi, sellepärrast wöib ta rohkest tõotada. Agga se assi ei läinud õnneks. Tolli-üllemad said neist kulutustest paljo omma näppo wahhele, ja ehk kül Müratil omma abbimehhed on, issearranis pappide seas, kellele  ta kuldset pölwe tõotab, ei tahha se assi temma! ommeti hästi sigginede. Kas nüüd Napoleon, kes kül omma suggulase tempo awwalikkult  laidab, sallaja kidab, kes teab sedds üttelda? Wöib tössi, wöib walle olla; agga Ztalia asjad ei wöi sel kombel mitte waggust jada. - Punnased särgid. Neid kandsid ommal aial Garibaldi söamehhed, kes isse ilma sundimatta temmaga Sitsilia ja Neapoli rahwale appi läksid. Pärrast kui tö walmis ja Prants ommast kronist ilma jäi, wöttis Garibaldi ennast tenistussest lahti ja temma söamehhed ka. Punnane särk on nüüd seal maal kulus rie. Et nüüd seggadust ennam saaks, wötsid Prantso soldatid, kedda Gaetas wangi wöeti ja pärrast lahti lasti, ka nöuuks ennestele punnased särgid murretseda, et neid Garibaldi meesteks piddi petama, ja teggid nende sees ühhel päwal Neapolis wallekombel kissa ja kärra, kui lasseks wallitsus neid, kes ni paljo head ollid teinud, nälgas ja jännus kannatada. Agga se kelmus tulli ka pea üllesse,  ja rahhorikkujad said omma parraja palga. Nenda pütakse seggadust kaswatada. Uks uus riik ehk wallitsus, mis alles assutakse, peab esmalt teistest klMningrikidest otsekui wastowöetud ja heaks kidetud sama. Nenda on nüüd luggu ka ueste wallatud „Ztalia kunningrigiga", kus ni mitme üllema maad kokko langesid. Mitto tewad kül, nago ei tunneks nemmad sedda uut kunningriki ja nende seas isseärranis Austria. Agga Inglis-,  Sweitsi- ja Rootsima on jubba tunnistanud,  et neil middagi senna wasto räkimist ei olle. Prantsussemaalt. Kolm korda maetud. Kelle surnokehha se olnud, kellel ühhekordsest matmissest weel kül ep olle olnud? No eks jälle wanna „Punapart", Prantsusse esstmenne keiser. Esmalt maeti tedda kui waest wangi Helena sare peale. Kunninga Ludwig Wilippusse aial todi temma surnokehha sealt Parist' ja maeti sure au ja illoga keiserlikku! kombel teist korda mahha. Nüüd õlleks kül wöinud hingada. Agga keik häid asjo on kolm. 21. Märtsil sai wanna Napoleon kolmat  korda weel maetud. Praegune Napoleon laskis omma keiserlikke suggu matsusse tarwis  uut hauda ehk surnokabbelit ehhitada ja senna piddid nüüd wanna Napoleon ja prints Hironimus, temma wend, kes minnewa sm 118