Monni innimenne on mitto näddalat haigede hulkas olnud, allati nende külge putunud, neid tõstnud ja aituud, agga isse terweks jänud, ehk kül ta lähhemad suggulased temma ümber haigeks jäid ja mõuned ka ärrasurrid; ta lähhäb jubba julgeks, haigus ei hakkada temma külge, Lemma ihho sees ei olla sedda õrnust :c., agga ennäh! mõnne kerge külmetamisse ehk harjumatta toido järrel jääb mees akkiste haigeks ja lähhäb hauda. Imme kül, sesamma mees, kelle peale haigus  esmalt ei hakkanud. Kust se nüüd tulleb,  et Lemmal esmalt sedda õrnust ei olnud ja parrast olli, kui ommeti ta ihho muutmatta sekssammaks jäi? Se näitab kirju kül ollewad,  agga on ommeti kerge ärramõista, kui süggawam tähhelepanneme. Tähhendame innimesse  kehha põllo mullaga ja haigusse kihwti seemnega, mis Põldus iddaneb, kaswab, õitseb ja parrast jälle närtsib ja ärrakuiwab, siis on meil kerge arro sada. Nago põld ja seme, neudasamma on innimesse kehha ja haigusse kihwt teine teise wasto. Just nago seme muldas,  nenda on ka külgehakkaja haigus innimesse kehha sees, mis meie arstid haigusse protsessiks  nimmetame. On haigusse kihwt innimesse ihho sisse sanud, siis iddaneb se esmalt nago seme põldus, saab pääw Päwalt suremaks ja kangemaks künni sennamale, kus haige kas surreb  ehk ellab. Sedda nimmetawad tohtrid ommakele  krisis. On nüüd innimesse ihho rammo  tuggewam olnud, kui haigusse kihwt, ja krisis mödas, siis wähheneb haigus jälle nisamma  Pääw Päwalt, nago esmalt kaswas, künni innimenne täieste terweks saab. Haigussed ja nende kihwtid on agga isseenneste  keskes nisamma mitmesuggused, kui põllud  ja seemned. Nago mõnne põllo peal üks willi wägga lopsakalt kaswab, teine kõhnakirralt ja kolmas üsna tühja lähhäb, neudasamma on ka luggu haigustega innimeste kehha sees. Nenda juhtub saggedaste, et kolera kihwt mõnne ihho sees wägga ruttu iddaneb, tihwusse (soeatõwwe) kihwt aegsamalt, rõugekihwt toob ehk kergeid tulerõugeid  ja sharlah ei te middagi. Meie wõime ka nisamma hästi üttelda: waggewa, rammusa maal on se olleminue (õrnus), et temma nõggeste  ja mu umbrohho semet ui wäggewast kaswama  ja mühhama aeab, et se nisso ärraläm- matab, nago ööldakse: selle innimessel on koleratöwwe  õrnus, mis temma sees ui sureks saab, et ellule otsa teeb. Külwa uõggcsid kuiwa, lahja põllo peale, siis ei mühha nemmad mitte, saab põld agga parrast külwamist rammutud ja nisutud,  siis hakkawad jälle mühhama ja wõiwad parrast nisso ärralämmatada. 9cisamma wõib kolerakihwt innimesse kehha sisse sada, ilma et sest esmalt suur haigusse protses tõuseks; tullewad  agga parrast külmetamissed, ilm mõetota sömissed ehk jomissed, hirm, ehmatus, wihhastamissed  ee. senna jure, mis ihho haigusse wasto ettewalmistawad, wata siis, kas kolerakihwt kehha sees mühhama ei hakka ja tihti mitme ellule otsa ei te. Jälle teised jäwad kül warsi haigeks  ja tõbbi hakkab nende külge, agga nende haigus ei õlle mitte raske, waid lahhäb waggusi eddasi, nago .külgehakkajat haigust ei ollekski möllamas. Jäme meie omma tähhendusse jure seisma, siis näme seal uisamma, et mõnne põllo peal üks ja sesamma seme. mõnnes kohhas mühhab,  teises kõlledalt kirratseb. „Sellepärrast kuuldakse tihti innimessi (mitte tohtrid) eksides ütlewad, se ehk se olla koleratõbbe  sanud ühhest gurkist, õunast, torest nairest, kalist ze. Walle! Tõbbi ei olnud mitte naire egga kali sees, waid sinno sees. Wõib kül olla, et kui sinna neid toreid asjo, mis so koht se kord ei kannatanud, ei õlleks sönud, et kolera sinno sees mitte ep õlleks waljatulnud; agga uisamma tõeste olleksid sa neid asjo ilma wiggata  siia woinud, kui so kehha jubba kolera kihwtist mitte enne ep õlleks rikkutud olnud. Kolerakihwt sinno sees olli haigusse näggematta juur ja seme, agga tores pu- ehk aeawilli aeas tedda tärkama, haljendama ja õitsema. Agga meie peame jure ehk seemne ja kaswo wahhel wahhet  teggema. Nenda olli ka Pola mässamisse juur Polakate kangekaelne meel Keisri wasto,- agga nekrudiwõtminne olli temma wäljatärkaminne. „Nüüd peaksime küssima: mis siis arstil seal jures tehha on? Agga et se meid tänna liig kaugele wiiks, siis jättame sedda tullewa korraks. Ommalt maalt. Tarkust. sKrono pühhüd.j Meie kaks kronopühha on nüüd mödas ja meile ep olle 296