Jtaliamaal nattuke meelt jahhutamaö. Otse kuida allama seisusse rahwal kodds keik näppo otsad tööd tais, et wähhe aega üllejäeb, nattuke  muido aega wita ja meelt juhhatada, nenda ja paljo ennam on se surema suggo rahwaga ja issiärranis rigi wallitsejatega luggo,  kus suur wallitsusse murre raskus nende Made peal ja sepärrast wägga tarwis, et ka wahhest mele jahhutusseks kotto walja lähhäwad.  Tedda olla seal, kuhhu ta ial omma jallad tõstnud, imme sure römo öiskamissega rahwa wannemist ja hulgast terretud ning wasto woetud. Ebbauskliko innimessi on jo igga! pool otse kui nöggesid aea äri möda ja kellest tark middagit ei arwa, sest peab rummal suurt, luggo. Üks ramato kaupleja Karlsruhe linnas  kulutab ühhe wäljama seitungi läbbi, et temma jures neid küünla otsukessi müa, mis sel ösel Napoleoni !. wodi äres pöllenud, kui ta Wennemale tulnud. Üks Preisi seitung  wastab selle peale: ..Meie sowime omma issama poeale, et ta kulutus temmale rohket leikust woiks sata z agga ommetige sedda mitte töutada, et se nenda saab sündima; sest Napoleonide  asjad ei näita Prantsusse ommal maal ka ennam ni hinnas ollewad, kui enne. Mönne päwa eest sai Napoleoni l. taskoramat 85 prangi ja keisre ninnarättik.33 prangi eest auksjoni peal müdud; mis woiwad need wahha  küünla otsukessed suurt sisse tua?" Turinist kirjutakse: ..Preisi kronprints jõudis 8. selle ku päwal parrast lõunat kello 4 kalli terwisega meie linna müride wahhele. Igga raudte jama maea jures, kust ta Weronast  tulles, läbbi tulli, olli luggemata rahwa hulk kokko tulnud, sedda wöerast printsi terretama  ja temmale au andma. Peshiras ja Mailandis hüüdsid ka suredtükkid ommalt poolt hurra terretamisseks wasto, ja Karda merre peal seisawad suretükki padid tõmbasid smma au-plaggud ülles. Senna sades Ma prints kohhe kunningast watamas ja terretamas  käinud ja warsi selle järrele olla jälle kunmngas temma jures wöeraspeul olnud»" Inglismaalt ei tulle middagi head; ikka wanna haisew Mma. haaw parranda. Rigi waüitsus katsub kül üht ja teist rohto ja ohto Me wasto, agga ükski rohhi ei tahha sedda többe parrandada. Peale netti kuud aega on politsei Klerkenwelli pölletusse asja järrelkulanud,  agga ommetige mitte selgemat otsust sanud, kui käes olli, nüüd langenud, kedda süüdlasseks  petud, surema kohto kulamisse alla, kus selle tüllile otsa tehha tahhetakse. Kui sü nende kaela langeb, kedda seks petakse, siis on muidogi teada, et neil muud odata põlle, kui nattuke paela otsa kaela ümber; agga siis on tulli jälle takkus, otse kuida se ennegi olnud. Prints Alwred, Edingburgi hertsog, kes praego Austriamaal, olla mönne näddala eest hawatud sanud ja kuida arwaEakse, ühhest Zrima mässajast. Ommetige ei pea haaw mitte ellokardetaw ollema; kuu! sadud jälle wälja. Bukkinhami hertsog olla Osborne läinud,  et seal kunninganale sest ettejuhtumissest teadust anda. Teised sönnumed, mis sealt tulnud, on nattuke selgemad, ja seal on luggeda:  ..Edenburgi hertsogi mörtsuk, nimmega OWarell, kes 13. Märtsil, kus hertsog se! korral Poti Jaksoni saddamas olnud, sedda tööd teinud, olla kätte sadud ja sedda omma suga tunnistanud, et temma uks Zrima mässajaist,  ja meiega hertsogi peale lasknud olla. Tedda kinniwöttes olla teist korda weel lastud,  mislabbi üks hertsogi lähhedal Msaw mees hawatud sanud. Arwatakse et prints Alwred pea Znglismale taggasi saab minnema. Inglisse kunningana ja Abessini kunningas Theodor tüllitsewad jubba mönni aeg kaunis tuggewaste; kord on wöit ühhel kord teisel pool olnud. Agga nüüd wimaste Märtsi ku päwade sees olnud nad õige tubliste koos ja otse teisel lihhawötte pühhal olla Znglassed  Magdala linna tormis Abessinlaste käest ärrawötnud; kunningas Theodor sanud surmatud,  keik Inglisse wangid lahti lastud ja tuhhas Abissini söaMeest olla ommad söariistad  mahha pannud ja alla heitnud. Jngglastest  sanud üks pealik ja 14 meest hawatud;  agga Abessini mehhi olla 500 söaplatsi peal langenud ja 1500 hawatud sanud. Spaniamaalt. sßahwa tüllis Bartsellonast  kirjutakse 2. Me ku Päwal: ..Muna sai keik KatalonieK söa-seädusfe alla pandud. 134