pool römo, agga jautud rööm on mitme kordne rööm. Ilma asjata ei ütle mitte p. kirri: ..Nutke nutjatega ja römustage rõõmsatega;"  sest jautud wallo on poo! wallo, agga jautud rööm on kahhe kordne rööm. Kui ma, kui Eestimees, keige Eestirahwa römust  ja kurbdussest ossa wöttan, ja km ristiinnimenne  keige ristirahwa römo ja wallo ühhes tunnen, siis ma ollen, mis pean ollema:  õige Eestimees ja ristiinnimenne. Waatke,  kust sesuggust üht meelt leiame, seal römustagem.  Kui mul tänna immewisi ja ilma teadmatta 1000 rubla rüppe kukkuksid, no wata, se õlleks waese innimesele suur rööm; agga kui mulle tänna ööldakse: se ja se hea assi on Eestirahwale sündinud, olgo pärrismade,  parrema kolide, kihhelkonna tohtride, abbiämmade ehk mu sellesarnatse asjade polest,  se õlleks paljo parrem, surem ja puhtam  rööm. Õppigem, Eestiwennad, ennast nenda Eesti asjust römustama, siis tenime sedda nimme kanda: ..Eestirahwas."  Sepärrast  ollen ennast ka wägga römustanud, kui ühhe Eestimehhe käest Wirromaalt kirja sain, - kus sees ta tänno annab omma öppetajale,  kes oigel kombel kolide eest murret piddada, ja tänno annab nende auwäärt innimestele,  kes Järwamaal külla-arstide ja ämmade öppetamisse eest hoolt kannud. Ta tänna b ka Jummalat, et nüüd ennam ni tarko mehhi koolmeistriks ei panda, kui temma omma  l aeal olnud, kui tevda !6 aasta eest mõisa waljalt adra takka wöetud ja koolmeistriks pandud. Kui ta parrast parremat näinud, ehmatanud ta omma endise tarkusse ülle üsna ärra, misga ommeti ka olli ennast koolmeistriks  piddanud ja mönni kord mötlenud: ..minna  isse, kas ma mees ei olle?" Se aeg, kus pimme pimmedat juhhatas, põlle nüüdke weel selja tagga, agga tänno Jummalale, ta on aasta aastalt nihkumas ja selgemad pawad  tullemas. Et maal öppetud ja möistlikkuist  ämmadest suur pudus on ja rummala katte al asjo sünnib, mis ei kõlba konnelda, sedda kahhetseb ka Wirro söbber ja rägib üht Küünla kuus sündinud asja, mis sedda pudust  ni wägga tunnistab, agga mul ei sünni awwalikkult järrele räkida. Oh waesed talloemmad,  kes meie ma toitjaid sünnitate, kui mitto on teitest jubba ämmanaeste rummalusse parrast keige omma koormaga mulla alla läinud, ja kui mitto elluks aeaks pödduraks janud! Ämmanaeste  polest põlle teil weel paljo parremat luggu, kui Uhwrika Neegridel ja löuna-merre saarlastel. Annaks Zummal ka teiste üllema innimestele sedda kallist nöu süddamesse, mis Paide tohtril ja Peetri öpp. abbikasal olnud, tõeste, keik Eesti suggu saaks sest römustama ja selle eest tännama! Wennemaalt. sSöaministre käsk nekrudi  õppeta misse Nekrudl öppetamisse aeg olli muido jallameestel 3 kuud ja hobbusewae peal 6 kuud, ennego neid teiste sekka pandi; aggs tännawo Võetud nekrutidega  peab nimmetud aeg lühhendud sama. Römus on kuulda, et' söaministre herra keige soaüllematele käsko annud, holega selle peale wadata, et ued nekrudid lahkeste ja sõbra- Likkult öppetud sawad, et nende ammetiöppetajad  nendega kannatawad ja milgikombel neid ähwardamistega ei hirmuta. Jummal õnnistage  meie Keisrit! sLiig Meie maal olli Viin enne ni oddaw, et nüüd aksi läbbi ennam  kui pole kallimaks tõusis; Wennemaal olli ta ni kallis, et aks tedda allamaks teinud ja selle kahjulisse märja armastajad 40 kopp. tobist anda, weel oddawaks hinnaks piddawad.  Kurski linnas, kus 30,000 in nimest ellawad, on selle aasta kahhe essimesse päwaga  (1. ja 2. Januaril) 50,000 topi wina ärrajodud! Jummal hoidko meid sähhärduse waprusse eest! Mödaläinud aastal olli Wenne merrewäe surus ülleültse: 228 auro- ja 58 purjo-söalaewa ja nende peal 49,405 meest, 3038 pealikkut, 93 admirali ja kindrali ja 2103 suurtükki; 19 auro- ja 1 purjolaew ollid polel ehhitada. Po lama alt. sP õlakate mässamisse  st. Pea assi, mis Pola mässamisftst tänna  wöin kulutada, on se, et nende kulus ül- 103