Eesti Postimees ehk Näddalaleht z. Tartus, 2. Webnmnl. iua- ja liiluaraWalc. Kolmas aasta. Register: Kust tulleb koleratödbi? Ommalt maalt. Tartust: Ladalöppetus. Aupalk. Laulopiddo. Kontsert. Riast: Baptisti segzadussest. Eestirahwa laulust ja ennemuiststst juriudest. Mapääw. -- Nia lojuste kaitsmisse selts. -- Peterburgift: Sola tellirabha. Wöeralt maalt. Preisimaair. -- Austriamaalt. " Shweitsimaalr. Italiamaalt. Prantsussemaalt. Jnzlismaalt. Turgimaatt. Kirzamastussed. Teadaandmissed ja kuluta» missed. Turro- ja podi kauba hinnad. Kust tulleb koleratöbbi? AU. kiilgchakkaminne peab hingede roja  st tullema, ütles tohter minnewa kord. Meie küssime: kuida sünnib se? ja temma koötab: "Selle läbbi, et knlgchalkaja, kihmtiue õhk, kolerahaigede sallakohhadest wällise öhho sisse ülleötõuseb  ja siis terme innimeötest saab sisse hingatud. - Mis hingawad agga innimessed sisse? Need on wagga pissukesed tussukesed, ui pissukescd, et neid kegi palja silmaga ei wöi näbha, hallitusse tussukcöte modi, agga meel paljo piSsumad. Agga hallitus ei lenda jo tule käes ümber, sedda leitakse manna letma, maddand pude ja mitme mu maddaneja  asjade seest. Walline tuleõhk on ommeti üsna puhbas. Jah, palja silmale näitab õhk kül üsna selge ja puhbas ollcmad; kui sa agga suruSklasi läbbi keik neid lomakesi ja taimekesi, mis shho sees ümberlendamad olleksid näinud, siis hakkaksid  üsna jälledaid asjo mõtlema. Wata ommeti kord paljagi silmaga könvalt ..selget, puhhast öhkv," kui päike läbbi ukse prao ehk akna sisse paistab. EkS ta näita nago paks tolm ollemad, agga katta päwapaiste Juni, siis on jälle keigs selgem õhk toas, sest ct paljas silm middagi ennam ei näe. Nendasaunna lendawad kolerakihwtised tussnkesed ka tule käes ümber, ilma el siuna neid näeksid. "No hea kül, ma hingan need Lnösokesi sisse, mis sünnib nüüd?" Need lahmad esmalt sinno kopso sisse, sealt merre sisse ja tewad seal seddasamma, mis pärm wärske õlle sees teeb: aewad so werd käima, ja sedda werrekäimisse protsessi nimmetame meie siis kolera, Kolera ei õlle mund middagi, kui haigusse protses, kus innimeSse werri käib. (Nord. 2M70t.) "Agga, armas tohter, ütleb mönni, knida wöid pärmi tussukestega kokkopanna, mis tule kaes ümberlendawad? Pärm on jo weddet rok, agga mitte tnssnke." Eömalt pean sulle ütlema  , mis ehk ammo jubba tead, et pärm muud middagi ei olle, kui pissukesed tussnkesed, mis nago  pissukesed pöiekesed teine teise körwas seiswad. Teiseks, kas sa mitte linna podis ehk muial paikus kuiwa pärmi ei olle näinud, walge nago jahbo? Kopputa nisuggnse kotti peale, et tolm tagga, wata, siis on sul öhho .sees ka pärmi tussnkesed, miS sisse hingad. Kui sinno sonedes nüüd merre assemel  wärSke öllut mõlaks, siis hakkaks se sissehingatud  pärmi tussukestest nisamma käima, nago werri