Mödaläinud laupäaw, 7. Märtsil on Preislased  Düppeli kantside ees kaks külla, Osterdüppel ja Westerdüppel, tonniga arrawõtnud. Lahhing ott wägga werrini olnud ja suredtükkid 7 tundi wahhepiddamatta mürristanud. Mollemilt Poolt on paljo mehhi langenud. Preisi ja Dani sõalaewad on Nügeni sare al kokko juhtunud ja mcrrelahhengut piddanud, agga et Dani laewo ennam olnud, on Preisi laewad eest ärratagganenud.  9. Märtsil. Düppeli kantside peale lastakse  igga pääw eddasi ja Pridritsia kantsidega tehhakse seddasamma. 87 Von der Censur erlaubt. (Nr. Dorpat. d. 9. März. t 864. Trükkitud H. LaaZmanni jureS. Teadaandmissed ja kulutamissed. Eine grotze Tuswahl von .Hüten, «Haubesr Md Csiffilrett ist zu haben iu derßusistrasie ge«genüber  der latholischen Kirche, im Hause Ma yer, Parterrs. Auch merden daselbst, bis Ende März Strvhhüte zur Wäsche in St. PeterHbuvg angenommen.  (2) 2Z. ja 22. Uprilli ku päwa! saab Kroiusse mõisa al, AllamuSti kõrtsi jures, (Kannepe kihhelk.) lojuste laat petud sama. (3) Arot usse mõisas, Kannepe kihhelkonnas müakse tallsmaid, Z2st rubla taler. (3) Üks hea ?ok ehk wisakas kögitüdrü? wõiwab te- Kistust leida. Selgemat teadust antakse Tartus V. Wvkki maeaS Wanna-uliisal. (3) Üks mõldresell otsib kohta, olgo ebhitamisse tö ehk jahwatamiSse jures. Lähhemat teadust antakse  Tarto kallaturro äres Hermanni maeas teise ?orra peal. MusilaküllaS on üks üsna uuS maea aeaplatsi ja kõrwalisse honetega müa. Lähhemat teadust annab  sealsammas Dr. v. H uck. (3) Addawerre mõisas samad 22. Aprilli ku p. (fe on pääw enne Jürripäwa) oksjonni wisil müdud: ÄS noort lüpsilehma, noort härga, ZO lehma mullikat, -» Ä härja marsi, Ä pari künni-härgi» S puLi, jaksama seltsist, ja poko riisto ja muud maea Lrami. (3) Tartus, I. linna jans yn M NSea, kus Ist tuhha sees, kui ka üks weite maea leige maeariista- sega ehk ilma selleta, mus. Selgemat teadust antakse  Tyrongi maeas Nr. !2!. Kahkowa mZisss.Räppina kihhelkonnaS prugitakse üht õppind seppa, kes poismeeS. (!) ÜkS iggapamane waimolik luggemisse romat, «ÄrratamLsse healed" müak.e Tallinnas Pikka-uiitlsl  Kluge <8: Strõhmi ramatopodis ja Sauna-ulitsal tamaw waljaandja Maktiisna jures Nr. 37!» Hind 75 ehk 85 kopp. (2) Eistwerre mõisal Pillistwerre kihhelkonnaS on lürripäwast 1864 iiks karjamõis ja kõrts rendi peale anda. Ka on sealsammas lakobi- PÜwa aeal talloköhhadrahha rendi peale sada. (y Nõo kihhelkonnaS, Annipea wallaS tohhetakse Kanni tallokoht oddawa hinna eest ärra müa, mis 38 tal?. 28 krossi suur on, ja kelle eest keigest agga pool hinda kohhe wälja on makSta. Ostjad tulgo sellesamma tqllo pcrremehhe Andresse jure kulama. (?) Tartus, Tshtwerre-ulitsal on üks puust ellomaea  õunapu- ja kedomUs aeaga übhes müa. Selgemat  teadust annab A. Obram ma-kirriko lähhedal ommas maeaS. Maarja mõisa al, üks werst Tarto linnast kaugel, on üks hea kõrts ja seppikodd a rendi peale anda. (4) Lihwlandi raja lähhedal Pitshura kloostri jnreS on üks w eske kiwwi allusmüriga, kahhe eLo toa, kögi, keldri ja 12 kõrwalisse honete ja kuuridega  3500 rubla eest müa. Kennel tahtmist on, mingo watama ja kaupa teggema. (1) Uks Wolga-aurolaewaseltsi „Samoleti" rentpabber,  suur 250 rubla, 9tr. 287., on Orriks mõisa ladal ärrakaddunud. Kes sedda peaks leidnud ollema, pallutakse selle lehhe wäljaandja  jure tua, kus temma waew ausaste saab ärra maksetud. (1) Anilini ja walmistud Koshenilje punnust  wärwi, misgy ka igga oSkamattä kässi kermest  eht ja illusat lõnga lvõib wärwida, on sada Tallinnas kaupmehhe Bökleri podis sure tnrro äres. M