peale, mis ta seal teeb , kargas wõeras Lemma kallale. Agga trahteripiddaja olli wahwa mees, panni wasto, hüdis teisi appi ja nende abbiga sai kelm kinni seutud. Kes olli se kelm? Üks Ostrowi rüggemendi soldat, mis Tallinnas seisab.Ka wargussest ei pea Tallinnas wiimsel aeal pudu ollema. raudmaanteestj, lsedda ei õlle koggoni immekspanna, on nüüd seitungides  saggedaste jutto. Jubbm Makse 'seal nõu, Äegsaste ärrawadata ja ettewalmistada, kus kohta raudteehoow peab seisma sama ja kust te saddawasse käima, nsndasamMa ka, kust mannad ilmasjata mallid Mahhalõhhutud sama ja kuida seläbbi sadud ehhitusse platsid wäljapakkutäma, et keik enne malmis mõeldud ja wadatud õlleks, et Hm ehhitusse tö kätte tulleb, siis mõnni assi Äekaela wilto ei saaks, mis hiljem kahhetseminne iennÄn ärra ei parrandä.— Ni hästi Tallinna 'lMa km keige mu rahmale, kes eddespiddise lähhedal samad ellama, on süddäMest õnne somida. Selle läbbi hakkab kaup jooksma,  ja kus kaup jookseb, seal ei jä muud asjad  ennam kämmitsesse. Paidest kirjutakse Talliüna, kui wägga mõnnus se õlleks, kui Tallinna  raudte ülle Tarto Pihkwa raudteega ühhendud  saaks. Et keik Tarto linna ja marahwas  nisamma sowinmd, on muidogi mõista. Selle peale kastetakse Tallinna poolt, et kui se ka eestotsa mitte nende planis ei seisa, siiski on arwata, et Parrast nenda saab tnllema, mis jubba selleläbbi kergem olla, et Tallinna - Peterburgi raudmaante, Jenneda mõisa alt läbbi minnes, Tartust mitte ennam, kui 80 —90 mersta kaugele  saab. Onimal aeal samad rahhamehhed ärratundma, et kui raudte mitte üksi Peterbmgist,  maid ka Pihkwast Tallinna käib, siis ost kül ehhitusse kullo, agga nendasamma ka parrast sissetullik kahhekordne. Alõllemad arrud olleksid -siis rahhameeste käes ja teine arro käiks kesk ma süddamest läbbi. Muidogi peab üks te enne malmis ollema, agga meie ei ussu mitte, et kellegi! tarwis õlleks liig mannaks ellada, ennego raudteed ülle Tarto näeb käiwad. Kartvast. Kuida Narwa-linna leht kulutab,  olla uks warras ni häbbetnatta olnud, seal õnfa keisri Petri!. maeas neid asjo ärrawõt-- ma, mis ni kaua stlle sure keisri mällestusseks üllewel hoiti! Narwas on tännawo M 83 laewa käinud, 1,461,416 rubl. eest kaupa sisse tonud ja 815,078 mdl. eest wäljawinud, kelle pealt krono 330,198 rubl. 13 kopp. Lollirähha WZttis. ' Wõeralt maalt. Preisimlrakt» Berlinis ollid mõnne päwa eest kunninglikkud pulmad. Üks prmtses sai mehh ele. Kui na orpäar altari'' ees sorinuksid wahhetas, mürrasid suredtükkid õues. Parrast tullid sögid, jogid, pMMng ja pulmatants. Weime jaggamist ei olnud. Tühhi teab, mis seal ettetulnud, Prantsusse ja Inglisse sadikud tõmbunud korraga mokkad torrusse ja läinud pulma pealt ärra. Wist põlle neid m patjo auustud, kui nemmad tahtnud. ' Preislased olla omma rigiMhwast jälle kord ülleluggenud ja leidnud kokko 19,255,139 Pead ollewad, peale selle püssiallusi soamehhi 279,421 pead mis jubba ülleültse 20 miljoni liggi aeab. Gelgiamaalt. Kuida minneMakord jubba kartsime, nenda on ka tulnud: Belgia kunningas Leopold i., kes 4. Detsembril 1790 olli sündinud  ja liggi 75 aastat Mannaks sanud, on 28. Nowembril lõuna aeal silmad'kinni pannud ja maggama läinud. Ta on 34 Vs aastat Belgiamaad  wallilsenud. Aüjärjepärria, Prints Leopold, kes Aprilli kuus 30 aastat mannaks sai, astub temma assemele. Rootsi ma alt. ued asjad. Mõisnikud ja preestrid Pannid kül kunninga seadusse uendamisse wasto ja hoidsid küti ude, harümastega ommast mannast öigussest kinni, agga mis se aitas, piddid 'ommeti järrele'andma,  ehk kül mitto nende seas tuld süllitasid. 9kliüd on siis kunninga md seadussed keigest neljast seisussest mastowõetud ja Stokholmi liu ning keik Rootsima tännv- ja rõmokissa täis; kui ka mitmed nimmetud kahhest seisussest mitte liig waljo liggi ei hõiska, sedda Maljum hõiskawad  teised. Prantsussemimtt. Owma Meksiko soh- 412