mis spärrast raske wastata. Hiljoti kautanud  üks Prantslane seal smma ello ja se Ma Prantsusse keisert wihhale ärritanud, et kõhh-6 aurolaewa senna wastamist ärrahukkatud  mehhe eest nõudma saatnud; mis temyial ka wägga hästi korda läinud. Marokko keiser  lasknud mõrtsukad, kedda nad kohhe kätte sanud, ärrahukkata; tehtud keik pea jaggo lühhemakö. Parisist kirjutakse, et keiser Napoleon jooksja haigussega peab saggedaste tüllis ollema;  pari näddala eest piddand jälle paar päiwi wodis maas ollema. Többed ei wata selle peale, kas keiser woi saunamees, kedda ta agga kätte saab, sedda wodisse wiskab. Londonist. Jnglisma piibli selts olla Aprilli kuul koos olnud ja omma tööst ja teggemissest  arru andnud. Selle arru andnusse kirja järrele on se selts omlna sündimissest sadik ehk ni kaua, kui ta pühha kirja wälja lautamisses tööd teinud, ülleültse 55,069,865 piible ramatud wäljaandnud. Neist tulleb möda läinud aasta peale 2,400,776 ramatud.  Parist minnewa aastase näitusse peal on üksi 91,000 pibelt wälja laudud. Keik need ramatud on 170 kele murde peal olnud. Nende sisse tullik olnud 186,398 naela, mis meie rahha järrele 1,306,168 rubla höbbedad  õlleks; wäljaminnik olnud 185,612 naela; selle jure tulla weel 15,268 naela mis ehhituste eest wälja antud ja selkombel on siis möda läinud aastal 12,000 naela rohkem wälja läinud kui sisse tulnud. Nimmetud  selts on 1804 aastal assutud ja on temmal praego 9,916 abbiseltsi, mis kui hallika  soned iggale pole jooksewad ja waimoliko kõrbe maad kastawad, et woiksid haljendada ja wilja kanda. Koddused sõnnumed. Meie koddused asjad põlle sekord jälle mitte head egga römolikud, waid üsna kurwad. Möda läinud rede lõuna aeal läks üks Inglis laew, mis meie reidi peal linno ladis, pöllema;  kust ja kuida tulli lahti läinud ja kui suur kahjo olnud, põlle selle lühhikesse aeaga weel arro peale sadud; ni paljo on ommetige selge, et kahjo wägga suur olla. Ühheksa sadda perkpunda linno ollid jubba sees, kellest muist polest ärrapöllenud, ja mis järrele janud,  on kustutamisse jures märjaks sanud. Uks ossa linno sanud kohhe ülle parda merresse  wissatud, sest terwe pordingo täis olnud laewa lae peal. Sissepakkitud linnad said pärrast jälle wäljawoetud ja taggasi, ning laew issi ka pärrast saddamasse todud, kus jälle parrandud peab sama. 169 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 21. Mai 1868. Teadaandmissed. Ilma sest holimata, et sedda kül saggedaste  meletulletud ja keeldud, tulleb se ommetige  ja isseärranis allewites ette, et pühkmid ja muud sellesarnast ulitsate peale wäljawissatakse  ehk ka lähhema krawi lastakse. Ss seadusse wastane ja terwisele kahjolik assi aeab, et politsei kohhus igga maea perremehhele  meletulletab, eddespiddi ni hästi omma perre, kui üri rahwa ülle walwada, et üht sesuggust seadusse wastast asja mitte ennam ei saaks ettetullema, waid et keik ulitsad ja krawid  ehk muud kohhad puhtad, kassitud ja harritud  peawad ollema, mis eest igga maeaperremees  saab wastama. Keik need maea perremehhed,  kes sest kässust ei holi ja wasto käsko tewad, egga selle eest ei murretse, et nende ma piri jaust ulitsad puhtad on, need ei pango sedda immeks, kui politsei kohhus nende kullu peale neid lasseb puhtaks tehha ja temma issi weel peale selle, kuida rahho seadusse SZ 55 ja 56 ütlewad ühhe künni kolme rubla peale sawad trawitud. Pernus, 2. Mail 1868. Politsei kohto pea-wannem Brackmann. 761.) Sikkertär E. Borg. i Perno kassa-kollegiumi polest antakse teada, et se lagge plats, mis Wannas Pernus, 26, Zurri Nerjosoni platsi korwas, 167 ruut rutenit suur, 3. ja 6. Zunil awwalikul saab wäljapakkutud. Pernus, kassa-kollegiumis, 17. Mail 1868. 137.) s