kallim ollewad. Sellesamma ku sees olla jÄbci Tallinna raudtee söbradel nöu ommad Danid rigiwallitsussele nähhä sata ja peale hMMisss lubba palluda. Wägga õlleks sowida, et kei? se nöupiddaminne ja ettewalmistaminne  mitte ilma asjata ei õlleks; sest nisuggune assi tooks rikka ja waesele ühhetassa kassö, ja tömeestele weel keige enne; sest möttelge  isse, kui paljo kirwid ja labbidaid, hobbuse  ja jallamehhi seal jures enne tarwis on, enne kui nisuggune tö malmis saab. —- Ntartvast. Tömeestest könneledes tulleb mul Narwa poomwilla-wabrik mele. Uks tuttaw rejsia kirjutab temmast nenda: „ Min na ei jõua selle wabriko surust kül immekspanna,  kelle wasto teised, nags Sindi kallewiwabrik ja muud, üsna weikesed naitwad  dllewad. Sedda hirmust Narowa joa wee wägge et õlleks ma enne ial ni sureks piddanud.  Sure poomwilla - wabrikul, ehk kül 3 alles hüüdmas, on 3 suurt wesstrattast, mis kokks ennam kui 1100 hobbuse jöu waart wet tarwitawad; peale sedda weel siin pool kaldas suur saeweske, teine pool kaldas kallewiwabrik  (poomwillamabrik seisab keskel sare pea!) mis ka hea hulk wee jöudo tarwitawad, siiski jookseb weel surem hulk wee jöudo muido mahha. Narowa jugga wöiks omma weega rohkeste ni paljo furruda, kui 30,000 hobbust  tömbawad ehk wee! paljo ennam. Ja sedda ep olle kannini kegi paljo tahhelepannud!  Törahwa hulk on ennamist keik Eestlased  ja nende jarrel Wennelased; Sakslasi ja Inglast on ka, agga mitte paljo. Mönne aia eest on Liggi 300 Sakslast lahtilastud, parrast sedda, kui Eestlased, kes paljo wah- h emaga ja Wennelased, kes nattuke wahhemaga  leppiwad, ni paljo töga harjunud said, et nende assemele wöisid astuda. Eesti tömeeö  panneb issegi sedda rohket palka immeks,  kui 8, 10 ja 15 rubla kuus saab. (Mil ja kus ta enne sedda sai?) Kes issearranis terrased, aggarad ja usstnad on, peawad tüktö  peal ühhe poisikese abbiga 50 rubla kuus tenima." (Eks lahha korda?) ,Dübba hakkawad siin pool kulges mitto ka arro sama, et Eestlased ja nende tö mitte just mahha wiskada ei olle. Kui armas on ühhe reisial, kes sui otsa ümber kõndinud, kui kuskil üht paika leiab, kus Eestlased ka kölblikkus  ellomaiades ellawad, ja mitte ursikute sees, mis lojustelgi kölbmatta on. Nisuggune paik onMetsatagguse (Palms) mõisa, Kadrina  kihhelkonnas ja paar teisi waldasi weel seal lähhedal. Ka on wabriko ellomaiade luggu koggoni teine. Neil on pnhhas, walge, soe tubba, puhtad majariistad ja toit, ja ei ella mitte nisugguste Eskimo ehk Laplaste onnides,  nago surem hulk pölloteggiaid Eestlasi, (muist waesusse, muist ka isse omma harrimatta  ellokombe pärrast)." Nenda kirjutab reisis ja rägib sellega suur hulk sulla töt. Ntosktva linnas on ka õnnetuma Sina rahwale rahha korjatud ja marsi essimessel pawal 5222 rubla kokkotulnud. Nikolai-raudmaante, Peterburgi ja Moskwa wahhel, on tännawo I. Zanuarist künni 1. Julmi, pole aasta sees weddanud innimessi: 711,100; kaupa ja reisiatte krami 14,581,082 puda ja 20,950 tükki; worirahha  sissetullik selle eest olli ülleültse 4,477,127 rubl. kopp. höbb. Se annab jubba luggeda. Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Meklenburg-Strelitsa suurhertsog,  kes se kord Eiropa keige wannem wallitseja  olli, on 25. Augustil ärrasurnud. Ta olli Preisi kunninga ja temma wendade lihhane  onno ja nende önsa emma wiimne wend, 31. Julil 1779 sündinud ja 25. Oktobril 1816 wallitsema sanud. Ta olli siis peale 81 aastat ellanud ja liggi 44 aastat kronikandja  ja wallitseja olnud. Kül on hea tük aega! Jtaliamaalt. Kunningas Prants N. on jubba 25. Augustil omma pealinnast tagganenud  ja laewaga pöhja pole Gaeta kindla lossi läinud; kui kaua ta senna jäeb ehk jäda 286