tega olleme sedda puhko walmis ;a põlle nad se näddala mitte liig kurwad; agga nüüd tahhame nattuke ka wäljama asjo wadata, kuida seal lood lähwad, kas se nutto wäärt werrewallaminne hakkab üks kord lõppema, woi lähhäb ta wanna modo ikka eddasi. Sedda  olleme jubba ammogi näinud, et kui üks paar tuttipiddi kokko lähwad, ni pea ei lahko, otse on nende asja luggu ka: tahtwad wist senni rammo katsuda, künni teine ärrawässib,  siis jäwad rahho, agga enne mitte. Kuulge siis üksikud sönnumed, mis wägga lühhidelt teada antakse, noh, pikka jutto põlle ka seal jures tarwis. Berlinist kirjutakse mis nemmad Dani seitungide  seest luggenud: Meie se on Daanlasse  wäggi on Alseni sare peal; sillad olleme keik ärralöhkunud ja waenlasse suretükkide  paukuminne, mis wägga hirmus, tahhab taewa ja ma kokko pörrutada, egga weel otsa sada. Meie wägge on wägga paljo langenud ja isseärranis pealikkuid; Düppeli kantsid käest ärrawöetud ning se peotäis, mis weel söameestest  järrele janud, kedda waenlasse kulid põlle leidnud, ka Alseni sare peale eest ärra saatnud. Üks hirmus werrewallaminne, mis kantside wötmisse jures ööd ja päwad olnud, sest seal on mehhi nago seäska mahha langenud  ; neid põlle seal ennam kümmekonna, waid saddade ja tuhhandete kaupa langenud, issi weel need, kes wangi sattunud. Ühhes teises kohhas kirjutakse: Düppeli kantside wötmisse  jures said 44 pealikud ja 3145 söameest  wangi wöetud ja 22 pealikud ja 480 söameest  iggaweste maggama pandud; hawatud, kes Preisi piddalitesse widud olla 21 pealikud  ja 580 söameest; ühtekokko 87 pealikud  ja 4205 söameest. Wangide seas on ka suri wäe-üllemid ja rüggemendi kommanderisi  ja nendasammoti ka nende seas, kes söa platsi peal langenud; neist on 20 Daanlaste matta antud ja kaks senna kantsidesse mahhamaetud.  Et wäggi sure ruttuga ülle Alseni waina laks, on paljo senna ärrauppunud. Keskpaigast läbbi arwata, on Dani kahjo 100 pealikud ja 4500 söameest. Alseni sare peale on parrast weel järrele todud: 800 hawatud ja ZW surnud, mis läbbi siis keik kahjo ühtekokko 5560 meest olla. Kas nüüd keik kahjo numre peal tossi on, sedda teab Zummal taewas, agga meie mitte; ma kardan et paljo luggemata maetud. Peale selle on neil saggedaste weel wähhikessed  lahhengid olnud, mis agga ei maksa isseärralikkult  nimmetada, sest se raiskaks ilmaasjata  paljo rumi. Pea assi kellest nad könnelewad,  on se, et Daanlassed iggalpool nende käest tuggewaste wammuse peale sawad ja saggedaste  nenda, et luust ja lihhast läbbi käinud; nad rohhuwad neid ikka ennam koeo pole. Düppeli kantsid on nende käes ja nüüd on jälle Alseni saar, mis kui suur pind neil silmas torgib, sedda tahhaksid ka heamelega kätte sada, agga arwawad jubba ette, et kui Daanlastega mitte ühtlasse ülle wäina ei sa, siis assi mitte wägga kerge põlle ja wist raskem  kätte sada, kui Düppeli kantsid. sßerlini rahwa Kui se essimenne sönnum Berlini linna jõudnud, et Preisi wäggi Düppeli kantsid ärrawötnud ja enneste kätte sanud, on ennamiste igga maea kattusse peal lippud ja plaggud korraga nähha olnud. Ohto kello 8 kulutasid lvi suretükki  pauku keige linnale sedda auwäärt woido  römo ja keik lin särras autulledest. Parrast koggus arruto rahwas kunninga maea ette kokko ja romo öiskaminne: „ellago kunningas" kollas  keik linna läbbi. Peale kello 9 tulli kunningas omma prouaga palkongi peale ja terretas rahwast lahkeste ja ütles: Meie Lahhame  omma julge ja trui söameeste auuks hurra hüda, mis ka kohhe tuhhandete suust kollas. Rahwa rööm ei lasknud neid suggugi  selle peale möttelda, et ö aeg olli ja et iggaüks ka peaks koeo minnema, waid käisid liggi hommikuni möda ulitsaid ja laulsid römo  laulusi. Lübekist.. Künni Preisi sured-tükkiv Düppeli kantsisid lohkusid ja laewade käiminne Preisi saddamates lonkas, on meie jures kaupleminne wagga tõusnud, sest mitmed kaupmehhed on piddanud rohkemat  abbi ennestele wötma; põlle muido en- 142