olnud. Sea! lähhedal seisnud üks kenna tük kastani-metsa; sedda olla ta terwelt pöllema  pannud ja nendasammoti ka paljo maeasid  ja nende jaust pöldusi, soutumaks ärrarikkunud;  rahwas pöggenenud kelk eest ärra, muido olleksid ka ommast ellust ilma janud. Kohtud olla ühhe ossa söameestega senna rahwale appi läinud, nende warra kaitsma ja neile kes seal häddas, abbiks olla asjo wälja weddamas. Muido on Jtaliama asjad waggusi,  egga põlle neist middagit könneleda. Prantfusfemaalt. Et meie ja Prantsuse  keisre wahhel sõbralik ollemine, sepärrast on ka sõbralik könne iggas paikas nende wahhel,  kus issi teine teisega ehk nende savikutega kokko samad. Meie Keisre Herra on selle ku essimeste päiwe sees Prantsuse sadikut, kes Peterburgis asset, ennese ette lasknud ja önnesowimist  Prantsuse keisre polest wastowötnud,  et Suurwürst Aleksei õnnelikult merre häddast peäsnud, mis ülle meie Keisre Herra wägga romustanud ning Prantsusse keisert süddamest temma söbraliko ossawötmisse eest tännada lasknud. Danimaal on sedda kord nattuke kosja jutto likumas. Nisuggused asjad ei woi ka seal pududa, kus täis kaswanud lapsed koddo. Dani kroonprints käib kosja sabastega ja tahhab Rootsi kunninga Karl XV. wäimehheks minna; asjad olla wist jubba nikaugel selged, et seitungid sest teadwad könneleda; laulatus arwatakse tullewa Mai kuul ollewad ja muidogi  teada, Stokholmi linnas, prudi issa maeas. Ehk wannematel kül weime kirsto murret põlle, woi sellegi parrast assi kerge on? Jgga wannemal ikka omma murre last kotto wälja sates. Kirjawastussed. J. M. B. S. Tulli parrajaks aeaks; sepärrast leidis ka kohhe rumi. A. F. R. K. Ei kummagi mitte. E. J. M. T. Mis kord ö oldud jäeb seks; kaubelda ei tahha meie ses asjas; pallume selle polest meid rahhule jätta. ' 383 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Bon der Censur gestattet. Pernau, den 19. Novbr. 1868. Teadaandmissed. Perno wogtei-kohhus annab seläbbi, raekohto  kässo peale 28. selle ku päwast 2476 teada, et pankroti janud pookbindre meister B. Gildenmanni parralt 2. linna kwartalis  nummer 194/73 al seisaw pu ellomaea keige selle parralt körwaliste honetega, weel ükskord awwalikult peab ärramüdud sama ja wäljapakkumisse päwad on 26., 27. ja 28. Nowembril ja neljas ning wimane termin, kui sedda peaks nõutama 39. Nowembri ku päwa peale kinnitub. Keiki neid, kes sedda maea keige temma krundi ja körwaliste honetega  osta tahtwad, kutsutakse nimmetud päiwil,  iggakord ennelõunat kello üksteistkümmend,  sia kohto ette omma pakkumist ja üllepakkumist  pakkuma ja siis otama, mis jure lömisse parrast saab mõistetud. Pernus, rae-koea peal, 29. Oktobril 1868. Oberwogt Brakmann. 848. Sikkertar A. G. Mors. i Perno kassa kollegium annab seläbbi awwalikult  teada, et linna pärris mõisa „Kastna mõisa" maad, 1. Aprillist 1869, kahheteistkümne  aasta peale sawad rohkema rendi pakkuja  kätte rendi peale antud. Wäljapakkumisse  päwad on 25. ja 27. Nowembril se aasta, enne lõunat kello üksteistkümmend kassa kollegiumis. Rendi tingimissed on igga pääw, mitte agga pühhapäiwil ja surel pühhil, kassa kollegiumi kantseleis nahha. Pernus, kassa-kollegiumis 17. Okt. 1868. M 315. i Tarto makonnas, Torma kihhelkonnas Peterburgi  posti tee äres seiswad Torma, Gondo  ja Toikwerre mõisa tallomaad on parraja hinna ja hea leppimissega müa. Tähhelepannemisse  wäärt on, et igga taadre ma peale ühhe pole wakkama illusat metsa jure antakse ja keik need ostjad, kes enne 1. Detsembrit kauba kontrakti tewad, woiwad Zürripäwal 1869 omma koht katte sada. Selgemat teadust annab  moisawallitsus Tormas. i Sidi-, willast- ja poomwillast riet wärwib igga karwa ja otse nendasammoti saab ka kennaste trükkitud, ruttust ja oddawalt Perno- Ria allewis podrätshiko Marka wihtlemisse sauna wasto. Wärwia Semenow. i