Perno Postimees ehk Näddalileht W »SKB KJnes Wer«us, kesknäddal 2t>. Juml. I Sss lekhes Msah. Sõbra'kM. -7-Vymmalt maalt: Pemust:. Astkrahhad^'..'WAja'pöWchest. Surus-aeayützW. Riast: Seadus koggokonna eestkostjatele. Tartust: Armo-anded. Peterburgist: Mõnda. Moskwast: Kaupmeestest.  Kiewist: Suur põud. Hobbuse Margused. Odessast; Suurwürsti merre reisist.  SoMemaa!t:Römulikud  fönnumed. Irkutskist: Römus lotus. Wöeralt MNÄIt: Preisimaalt: Kust pahhäd sKMumch Gälia tulnud. Kdnninga reisist. Wormsist: Lutterusse mällestusse samsta pühhg. Jtaliamaalt: Kurjatmgiatest m mõrtsuka tööst.'— Prantsusemaalt: Rohkest wilja lotussest. Belgradist: Mõrtsukatest. Teadaandmissed sa kulutussed. Tellimisse teadaandmine. Juli ku esstMsse päwaga hakkab teine pool aasta, kus jälle Postimeeste tellimessi pole aasta peale woib tehha on pole aastane Postimehhe hind 65 kopp. ja postirahhaga  70 kopp. Sõbra kirri. Ehk nüüd kül tük Ma ue kirjutusse wisist sönna põlle laustud, ja keik ni waggusi nago surno haudas õlleks: siiski tuksub monne südda sallamahti Lemma rinduG kui selle peale mõtleb,  et uut kirjutusse wiit ni wägga kidetakse ja wanna selle wasto laidetakse, nenda, et sulg mõtted wimaks päbberi Peale malib ja pabber neid Me relste katte peab kandma. Saime möda Wnud naddala! wanna sõbra käest kirja, kes omma ello sees ka paljo Eesti rahwa heaks ja-MssuH julge prukinud ja omma aega sellega wiitnud, kuS ta ka ue kirjutusse  wasto urrab ja wanna parremaks kidab.  Anname siis kirja siin allamal sönna sönnalt luggeda, mis Lemma käest olleme sanud.  «Armas Postimees^, SaHedäsie^luHeD me, möda läinud aastal, Some kck mWD j'ä. ue kirjutusse wisist, mis üks kitis ja teme laitis ja monni mõllemaid Leggi. Ninna ei olle kül se õige teadja ja õigeks seadja, kes tamme pu otsa tahhab körwitsed panna, waid ollen uks paljas kuulja ja näggiaz agga K ma kaua aega (44 aastat) Eestirahwa juhhataja  ollen olnud ja sedda ka praego weel ollen, ning ue ja manna kirjutusse modi kir- jasid näinud ja luggenüd; sepärrast moin ka omma poolt öölda, et Some ja monned tei.  sed Eesti - kele murded Tallinna Eesti -kele - wasto otse sevdäsammä on, mis Saksa keel 2W aasta eest, Meie praeguse Saksa kele körwas olli. Kui Tallinna keel sõnnade polest saaks rikkamaks  tehtud, nenda kui Saksa keel, laddina  ehk teiste keelde läbbi, mis wimaks ühte jullasid, siis õlleks ja jäeks se Eesti keA selgem,  kui keik teised Eesti kele murded. Keige selgem arro on jo ikka Met nenda peab kirjutama, kuida Eestlane rägib. Temma ei ütle mitte: ..Zumal" waid Mummal"! Temma ei ütle mitte: Se ..oli", Mid se «olli"