töös olnud, urisi kastide sisse pakkimas, tonud se ja teine maggasini perremehhe poea öse kello kühhe aeal wäljast koeo, kes neid maggasinist leidnud ja nende kallale läinud. Sure waewaga  on se tal õnneks läinud, wargate käest, kedda ta omma keppiga lootnud ärrawöita, ja kes ta kurko püüdnud kinni tõmmata, howi peale sada, kus ta appi kissendanud. Kui abbi tulnud, olnud margad kaddunud, agga et howi wärrawad tubliste lukkus ja se wargate!  woimata, wälja sada, hakkanud nad -otsima ja leidnud neid tallist, kuhho ka omma warrastud  warra ollid marjule pannud. Ehk nad kül omma töpealt said pelletud, olli se neil ommetige korda läinud 30 tuhhande rubla eest urisi ja ZW rubla rahha tullewase aea peale kasa wötta ja ärra peita. Kuida Peterburgi seitungid könnelewad, olla urid keik kätte sadu  d, agga rahha weel kaddunud. Wargad olla möllemad nored mehhed, üks 18 ja teine M aastat manna ja imme julged kohto ees wabbandama, et nad koggoniste maggasinis põlle olnud. sUus Peterburgi Newa-jöggi on omma laiuse ja süggawuse polest iggapääw meie linna jöe emma, kus wee oog allati pea nisamma kange, nago meie jõel parrast jeä minnemist, ja seal seisab üks kindel kiwwisild peal, mis Nikolai- sillaks nimmetakse. Nüüd olla neil nõu teist sesuggust silda kassile wötta; agga issiennesest mõista, on se üks suur tö, mis paljo maksma tulleb ja fepärrast kaluwad  asja igga nelja külje pealt enne hästi jarrele ja piddawad nõu, mis suggune neist keige tarwilikum kassile wötta ja kust tarwitaw  rahha peab wälja tullema. Kuida ..Rigi teadaandja" läbbi teada antakse, on holeliko läbbi katsumise läbbi assi selge, et Peterburgi sild keige tarwilikum olla, et allati peal seisab ja kartuseta woib ülle minna. Silda tahhetakse  wallatud rauast tehha ja nimmelt linna koddanikude kullo peale, mis pärrast jälle ülle söidetawa ja jalla käiate pealt wöetawa silla rahhaga tahhetakse ärratassuda. Veröitfhewist. sTu!lekahjudest.Z Se liiknakene on löuna-Wennemaal Wolhini kubbermangus  ja seal olla tulli wägga suurt kahjo teinud, kellest täielikumad sönnumed weel pu- duwad. Nende sönnumite järrele mis sealt tulnud, on ühhs päwa sees mitto tullekahjo olnud; kui üht jõudnud kustutada, olla tulli teisest kohhast jälle hakkanud ja sealt kirjutakse  nimmelt nenda: Essimene tullekahjo hakkas  37. Aprillil hommiko kello 7, teine enne lõunat kello 10, kolmas öhto kello 7, neljas 28. Aprillil öse kello 2, wies hommiko kello 8. Künni kello kümneni ollid sadda maea tuhha unnikuks tehtud. Wöime issigi arwata,  et kahjo seal ütlemata suur olnud. Meie silma ees näitaks assi nenda, otse kui olleksid maead pöllema pandud; agga kirjutaja arwab tuld iggakord holetuse läbbi lahti läinud ollewad.  Jeiskist ja Lätlastest kes Jeiskis ellawad, könneleb latti seitung ..Mahjas weesis" mis siin allamal leiame: Zeisk on, kuida mönned luggejad teadwad, üks neist keige uemast linnadest Wennemaal, mis Asowi merre are ehhitud. Seal on liggi 24 tuhhat innimest  hingekirjas, agga pissut neist seal ellamas.  Kui sedda linna ehhitama hakkati, lubbati  assutajatele krono polest prii aastad, kus neil middagi makso polnud, et sel kombel linna maeade ja rahwa arro ruttem piddi kaswama. Prii aastade sees ei olnud neil, kes maeasid ehhitasid, pearahha maksa; 15 aastad jäid nekrudi andmisest lahti ja weel mõnda muud kasso, mis neile lubbati. Sest priusest kasso sada, lasksid paljo kaupmehhi ennast senna linna hingekirja ülleswötta, ostsid ennestele senna maead, agga issi ei läinud mitte senna ellama ja nenda kaswis sealane hingede arro agga paljast nimme piddi. Meie wendade hulgakene  Zeiskis põlle mitte suur; seal on praego 21 latti wamili mis ewangeliumi usko ja 11 Kreka wenne ussulist wamilit. Enne olli seal rohkem Lätlasi, agga wimaste aastade sees on paljo ärra Witebski kubbermango tulnud ja seal ennestele pärris maid ostnud. Zeiskisse  läksid nende aastade sees 1853 künni 1858 keige rohkem Lätlasi. Essi otsa jäid nad keik linna ellama, ehhitasid senna enneste maead, kus õige prii parrast ellada tahtsid; agga kuida ni paljo, nenda ka nemmad, läksid kaugelt õnne otsima ja leidsid õnnetust. Nad lootsid seal töta ellada woiwad ja kuida nad 174