teist meest selga wõtnud ja eddasi taggasi köie peal kannud, kus jures ta weel tük aega ühhe jatla peal seisnud. Olgo kuulda ehk pealt wadata, agga mitte järrele tehha! Seal jures wõib innimenne kaela murda. Simbirskist. sTullekahjo. Kuida tellegrahw sealt poolt teadust toob, on 19. Augustil  Simbirski linnas wägga suur tullekahjo olnud. Et tulli kange tulega hakkanud, ei olle koggoni woimalik olnud, wastopanna ja kustutada, niis läbbi pea terwe liu on tuhhaunnikuks sanud.  Mvnned maead, mis weel seisma jäid, on teisel päwal jälle põllema hakkanud ja nenda weel 39 maea ärrapõllenud! Keisri Herra on warsi peale selle kindral-adjudanti baron Wrangeli omma silmaga waatma saatnud, kui suur se hädda on ja kuida wõiks awwitada. Saratowist. eikuSse Midda ennam  meil wihma, sedda ennam seal kuiwa, isseärranis  esfimesse Pole snil. Parrast oa seal ka wihma tulnud, agga wiljale liig hilja. Kuida põllomehhed kaebawad, olla rukkid seal 3'/-2 ja nissud mitte ennam kui 2 terra annud. Se on kassin! Laggendiko rohhi on kõrgema kohhade Peal üsna kui ärrapõllend, maddalama ja metsasema  paikade peal kül nattuke parrem, agga ommeti mitte suur assi. Üksi Wolgajõe asade Peal on hea heina saak olnud. Heina hind olla jubla 25 —30 kopp. puud. Keige selle labbi on ka lojuste hinnad langenud. Härjad ja lehmad,  mis muido 15—30 rubl. maksid, miiakse nüüd 7—lo rubl. eest. Keige kõrgemad hinnad  on 15 ja 16 rubl. Tihhedad tullekah- Zlld, mis Wennemaal ümberringi kulukse (nago Simbirskis), neid olla jubba ülle knbbermango seal 60, olla ka Saratowi rahwast wägga ettewaatlikkuks  teinud. Isseärranis kartlikkult wahhiwad  uemmad ösel omma linna. Gdessast. Weunemaal õu jälle üks suurkool jure tulnud ja sedda Odessa j linnas. Keisri p olest on jubba käsk antud, et j keik pead walmistud ja prohwessorid assutud sama, neuda et tullewa kewwade 1. Maiku Päwaga j studentide õppetus ja vppimiune wõiks peale hakkata. SeÜe ue surekoli ülles piddamisse tar- wis on esmalt 167,490 rubla rigi polest lubbatud  ja kolide ministeriumi holeks jäetud, sedda iillespiddamisse tarwidust, km peaks tarwis ollema,  213,550 rubla peale tõsta. Nendasamma  on essimenne prohwessoride wallitseminne ja seädiminne ministeriumi h oleks jäetud ja parrast peawad nemmad, nisamma kui mu surekolide peal, isse wallitsema ja ministeriumi polest kinnitada  laskma. Kerssnist. sßikkas assuja.j Lõuna pool W ennema al etlawad kui assujad paljo Saksama  innimessi ja mõnned on neist märka järje peale sanud. Seal surri 22. Jutil üks ellatand assuja ärra, nimmega Fein, kes 71 aastat mannaks olli sanud. Ta issa jättis temmale nattuke maad ja pissukest lambakarja järrele; agga nüüd, kui Fein isse silmad kinnipanni, jäi temmast 150,000 Dessätini maad ja 380,000 lammast kahhe tütre ja nende lastele pärrida; isse meel rahha ja muud asjad. Keige selle sure rikkusse jures ei läinud Fein mitte upsakaks, maid surri omma Saksama tatlomundrisse. KiLeriamaaM 13. lulil peasis Tjumeni linnas tulluke lahti, mis 3 tunniga keige parremat lmnajaggo on tnhhaks teinud. Ühhegi innimesse abbi ei olle seal mõunud, sest et pumaead wägga liggistiko seisnud. Teisel Päwal on postimaeas ueste tulli lahti peasnnd ning kange tule abbiga omma taastamisse  tööd teinud, nenda et pari tunni Parrast sealt poolt jõe lin keik nago tullemerri olnud. Peale 1500honet on ärrapõllenud! Mitto sadda perrekonda innimessi on ilma peawarjuta ning ei olle leiwapallokest ettewotta! Wöeralt maalt.  s?a-laewad  Kili saddamas.j Ee on surem assi, kui mZuni arwab, ja ma ütleks Peaaego: selleparrast  on Preislcsed ni wässimatta Taanlaste tagga olnud, et sedda wõiks sündida; sest se on Preislaste silmas, kellel ka nõn on keigest waest merrewägge assutada, üllem assi. Üsna teadmatta  on, kui hertsogirigid merrest kaugel, kuiwal  maal olleksid seisnud, kas Preisil mitte kahjo 293