11. Kuramaal. Dobbele makonnas 32 koggokonnakoli. Bauske „ 21 „ Bridrikstadti „ 27 „ Jllukse „ 20 Tukkumi „ .27 „ Talseni „ .36 „ Goldingi „ 34 „ Windo „ 20 „ Hasenpoti „ 59 „ Grobini „ .33 „ kokko: 309 koggokonnakoli, kelle laste arro meie põlle teada sanud. 111. Tallinnamaal. Siin on kolid praos konnade peale ärrajaggatud.  Hommiko-Harjo praoskonnas 13 koli. Õhto-Harjo „ ' 10 „ Järwa „ ..48 „ Wirro „ .... 66 „ Läne (Ma-Läne) „ 24 „ „ (Ranna-Läne) „ .........23 „ Allutagguse „ .42 „ kokko: 226 koli. Kolilaste hulk Riamaal olli nenda: Wörro makonnas . .238 koli, 9742 last. Perno „ :... Wolmri „ .... 40 „ 1696 „ Wönno „ 66 „ 1506 „ Willaydi „ 103 „ 1290 „ Walga „ 46 „ 1081 „ Ria - „ ..32 „ 912 „ Tarto „ .126. „ 625 „ kokko: 19081 last. Kolilaste hulk Tallinnamaal olli nenda: Allutagguse praoskonnas 42 koli, 2207 kolilast, Wirro „ 66 „ 2150 „ Järwa „ 48 „ 1392 „ Läne, Ma- „ 22 „ 806 „ Läne, Ranna- „ 23 „ 647 „ Hommiko-Harjo „ 13 „ 289 „ Õhto-Harjo „ 10 „ 158 „ Läne Sare- „ 2 „ 59 „ kokko: 750! kolilast.^ Hea kül ka, et luggu nendagi on, kuida praego on, sest parrern ikka pool munna, kui tühhi koor; agga paljo on weel jure sowida. Riamasl on 19,081 last kolis käinüd ja öppetust  sanud ni paljo kui anti ja wasto mõistsid  wötta; aitummal, assi ka; agga kui ma nende hulka nimmetan, kes omma wannadusse järrele piddid kolis ollema, siis on neid liggi 113,000! Seal on siis alles nappist jaggo kolts olnud ja koddo õppinud. Koddone  öppetus ei üllata agga kaugemale, kui wäewalt luggema ja seddagi ennamist ilma möistusseta. Tallinnamaal, kus kolilaste hulk paljo wähhem yn, peab koddoöppiate arro sedda surem ollema; seal on ülleültse weel kolid arwad, sest kui keik sealt ma wallad kokko arwame, siis ei olle peale jao wallades  weel koli assetki walmis wadatud. Nüüd agga könneldakse sest jubba hopis köwwem, kui enne. Riama kolide hulk on kül keige surem, siiski Kuramaal keige parrem; Tallinnamaal  alles keige norem. Kui meie üllemad. ja wannemad wiimsel aeal jubba ennam' kui enne meie öppetusse eest hakkawad hoolt kandma, siis on sedda sure tännoga wastowötta; agga armad Eestiwennad  ja lastewannemad, ma ei wöi mitte järrele jätta teid pallumast ja teile ikka ueste meletulletamast, et se keik senni suurt ei aita, kui isse tuimaks jäme. Kes peab meie laste öppetust ennam süddame peal kandma ja selle eest murretsema, kui meie isse? Kui senni tahhame odata, kui taskud üllejookswad, siis otame wiimse päwani. Ehk tahhame senni odata, kui keikil pärrismaad Ms on? siis ma küssin: kas öppimatta innimenne neid ennem kui oppetud mees? kas rummal neid parrem mõistab harrida, kui tark? Wastage  isse. Sepärrast pallun ma keiki wallaja  lastewannemid ja kedda muido pandud koggokonna ehk kihhelkonna asjo tallitama: kulla wennad, murretsege ni paljo kui iat jõuate, rahwa ärratusse ja öppetusse eest! Suremat head ei wöi teie neile tehha. Kes sedda süddamest ja lpässimatta liggimesse armastussega  teeb, selle mällestus ei kau ja temma hauakink ei pease laggunema. Lastewannemad,  koolmeistrid, kohtomehhed ja wöörmündrid,  ärge laske ennast ilmaasjata Sönnumed wöeralt maalt. Austriamaalt. Usso wihkaminne. Plekmeister Willem Pleüss Määrnamaal, hei- 325