tedda wägga saggedaste russikate ja wemmaldega  ni ütteliga armastanud, et tal allati smnised  silmad, werrine pea ja kärnas selg kanda  olnud. Ühhel ösel, kui ta mees rahholist  magganud, olla ta kirwe kätte wötnud ja sellega meest peast ja öllast hawanud, ommetige  ei pea hawad surma hawad ollema. 27. Junil olla Sarapoli makonnas ühhe sealatse tallo poeal, nimmega Iman Shiwäkowil  ommast naburi küllameestest keel suust wälja leigatud, ilma et teada õlleks, kes se teggia olnud ja kuida sedda tehtud. Selle ülle kaevatakse wägga, et süggawas Wennemaal wina jominne hirmus wöimust wötta. Et seläbbi wägga suur kahjo ja hädda rahwa kaela langeb, sest mitmed ei holi ennam omma ma tööst egga kellegist asjast, olla sealatsed üllemad nõuks wötnud rigi wallitsust palluda, wina mümist koggoniste  ärrakeelda ja et keik kõrtsid saaksid kinni  pandud. Annaks Jummal sedda, siis õlleks jälle üks suur tük head tööd tehtud. Wologdast. sLojuste Sealane rahwas õhkab wägga Jummala witsa al. Siberi  katk olla 18. Junil hakkanud nende jures  mässama ja olla mönne külla hobbustest üsna laggedaks teinud. Ka sarw-ellajate kallal  olla se többi, agga mitte ni walli kui hobbuste kallal. Õnnetumaks ei olle seal küllas ellajate tohtert, kes selle többe wasto woiks söddida. Wöeralt maalt. Preifi ja Austria rahho protokol on jubba alla kirjutad ja Preisi söa-wäed hakkawad  koeo pole minnema, kus mundrest wöiwad  lahti wötta. Preisi ja Austria wahhel põlle nüüd ennam muud selletust, kui et Preisi kunningas tahhab weel sedda ka korda sata, et ta söbber, Jtalia kunningas, julge woib olla, et Wenetsia temma parralt on ja jäeb, egga kegi parrast temmale rehnungi tagga järrele ei sadaks. Jtalia ja Austria wahhelinne  rahho õlleks ka jubba korras, agga rahha asjad tahta weel selletada ja se wita nattuke aega, ennego settega malmis samad. Mingo aega mis lahhäb, agga sedda potte kül mitte karta, et söa tulli ueste meel peaks pöllema hakkama. Seddaksrd on se suur mürrin mödas, mis eddespiddi jälle saab, kes sedda woib ette teada. Kord olli, otse kui ähwardaks Prantsusse poolt Preisile suur äppardus kaela langeda, agga kuida nüüd seitungid könnelewad, ei pea sest middagi wälja tullema, Prantsusse rahwas  ei tahta koggoniste mitte södda, sepärrast põlle Preislassel mitte karta, et Prantslane temmale waewa teeks ehk temma madest tükki mahha leitaks; keige surem hirm olli neil, et Prantssusse kul ommad küned Reini jöe arest made sisse lööb ja neid Preisi küljest ärratömbab, agga se kartus olla asjata jäeb keik manna wisi. Wanna paawsti parrast olla Napoleoni pea täis warblassi, ei tea mis tehha ja kuida tedda aidata; sest ta wanna mehhikessel ei pea ennam head luggu ollema. Midda liggimale Septembri termin ronnib, mil Prantsusse söamehhed Romast peawad wälja minnema, sedda suremaks lahhäb  temma kartus, et tool alt ümber kukkub. Tannini seisis ta Prantsusse tuggide naeal. Ta olla sellepärrast ommad ministrid kokko kutsunud ja nendega nöu piddanud, kuida asja tallitada ja ka Napoleonile kirja läkkitanud,  tedda koggoniste mitte ta ennese tuggide  naeale jätta, sest siis olla langmist karta. —Ta olla. ka öölnud: ..Minna tahhan Peetrusse  toll peal surra, mis se keige wäggewam  mulle kohhaks on andnud ja kui se ka temma pühha tahtmisse järrel peaks ollema, ilma kellegi wöimuseta. Kui mul ka middagit  wallitsust põlle ja ma üsna kunninga Wiktor  Emanueli kätte wahhel olleksin, jägo se too! mo alla senniks, künni surm mind sealt pealt onuna sülle wöttab ja iggawesse rahho sisse kannab. Prantssusse keiser olla ka ommalt  poolt üht kirja temmale wasto kirjutanud  ja sowib, et paawst temmaga kassi käes peaks käima ja pallub temma käest abbi sedda hirmust tülli, mis temma ja paawsti ümber, ärrawöita. Ta kirri tunnistab, kui õlleks Napoleon wägga kurb ja nõuab ühhe wanna 270