Kirjawastussed. 55) M. Hz. L —s. Mis on raske? Keik se on raske, mis mmmenne hea melega ei te. Nisugguses lögas kinni olla, kui Teie ollete, on tõeste raske kül ja ma tunnen ühte, kelle luggu just nisammasuggune on; agga on kegi ahhetas, siis er te ta sellega omma pölwe kergemaks, kui neid wennitab ja rapputav. Tõstke silmad Messe, ütteni  el on üksi abbi. Risti raskus surrub ihho, agga tõstab hinge. Allandussest tulleb meie üllendus. Teie teate jo, mis sellele lubbatakse, kes otsani jääb kannatama. Teie teate ka, et üks tru südda pöd ja päwad pallawa armastussega  Teie peale mõtleb ja ial ei wässi, sepärrast piddage  kergeks, mis raske on. Teie ei kannata mitte üksi. 56) J.E.-B.T—s. Armas ehk Teie kül essimest korda meile kirjutate, paistab ommeti igga rea wahhett wälja, et Eestirahwale head sowite, ning et selgeste tunnete,  mis meie rahwa weao on ja kust need tullewad. Tössi kül, „se rahwas on alles mitmes asjas kammitses"; surem hulk on alles pu-tuimad, ja sedda on nad, et nad rummalad on, ja rummalad on nad, et neid ni wähhe on öppetud, ja nüüdke on Meel mõnda satterkue meest leida, kes ei häbbene üttelda: «Eestlastel põlle muud öppetust tarwis, rui mis koddo emma koonla körwas sawad." Nenda on kaua aega rägitud, sellepärrast olleme ka ni targaks sanud, nago praego olleme. Kästakse odata, kui esmalt rikkaks olleme sanud, et meil ehk sohwad, teemassinad ja kohwikannud toas seiswad, noh siis alles hakkagem middagi  õppima ning, kuida kioetakse, marsi sak sakele! Agga millal se peab tullema? Kes peab meio rummalalt rikkaks teggema? Wist arwatakse, et Eesti kannatus ja Jummala armastus, mis 1000. völwest sadik üllatab, ühhepitkused peawad ollema. Meie kõht tahhab süa, se on tössi; agga et meie Eestlased omma za teiste röhho pärrast üksi mailmas olleme, se ei olle mitte tössi. Wägga õige on, mis Teie «Postimehhe" kirjutamisse ja luggemisse polest ütlete. Temma kirjutajal peaks hopis ennam abbi ja lemma  luggejate hulk hopis surem olleme. Kui ühhes maias 10 innimest ellawad za 2 agga luggeda möistwad, siis wöime  üttelda: se on üks rummal maia; agga kui 1000 Eestlastest  4 ainust seitungid loewad, kuida peame siis ütlema??  Oh kui kaugel olleme seal Lätlaste ja Soomlaste tagga! Seitungi kirjutamisse abbiga on sesamma luggu. Kes tahhaks, ei jõua; kes jõuaks , ei tahha; kes tahyaks ja jõuaks, ei tohhi. Mitto head Wra on meile su sisse üttelnud: «Postimees, meie näme kül ärra, sul õlleks ennam abbi tarwis, agga meie ei tohhi sind awwitada,  muido langeme teiste wihha alla; katsu, kuida isse walmis saad." Se on ehk pärdik kuulda, agga neil on sulla õigus. Sedda rõõmsamad olleme, et Teie ka meile lubbate eddespiddi abbiks jäda, ja et Jummal Teile ni paljo Eestiwendade armastust süodamesse annud, et julgete  ni hästi neile, kui nende eest mönni sönna üttelda,  mis liggimesse kassuks wöib tulla, nago üks armas söbber Järwa poolt sedda teeb. Ärgem mässigem mitte ärra. Kui meie õiglase, melega Jummala peale lotes omma  rahwale head sowime ja iggaüks jöudo möda sedda ka teme: ma ei tea mitte, mikspärrast Jummal, kes ni hea melega õnnistab, sedda peaks önnistamatta jätma, kui ka meie silmad sedda ennam ei peaksid nähhä sama. Km keik kardame ehk suurt palka otame, siis ei sa meie ial eddasi.  Head tehkem hea pärrast, agga mitte tühja kitusse ja tänno pärrast. Jummal andko kallist termist Teile ja keige meie söbradele, kes Eestirahwale waimo walgust ja õnne sowiwad. 57) 58) 59) I. 11, 3—Ms. Tuhhat tänno Teie armsa kolme kirza eest! Wõtke üllemat ja pitkemat kirjawastust m ennesele, kus Teie peale olleme müttelnud, ilma et Teie kirja tee peal teadsime ollewad. «Tülliks olleminne" olgo nimmetamatta. 352 Teadaandmissed. Minna annan sellcsinnatse kulutusse labbi keikile teada, et ma siin Perno linnas üht podi ollen assutanud, kus meeste- ja naesterahwa  walmis rlded, kui ka sapad ja üllekingad MaloHih) allati sada on. Minno  pood on kaubatnrro äres Kostini maias. Pernus, 3. Nowembril 1861. U. Bratinkin. W Wölla walda, Audro kihhelkonda, nõutakse üht koolmeistert. WW surus on tiggi 7me taalri maad. peale läbbi kaisutud mehhed, kes Whta tahtwad, mingo Audro kirriko öppetaja jure kulama. sl^j Perno merrekDa allewis, Karaselli ulitsal,  on ükS^MaÄ.keM mu honete ja sure aiaplatsiga WWWat teädust annab J. Kauffeld, kassakohto - tener. HHM,müriseppa Jakob Matsi ellomaia, Simo MW tagga merre äres, on müa. Liggidamat  teädust sette ülle annab Maddis Aöpe. s2Z Kaks ausaste kaswatud ja kolitud noort innimest, kes tisleri ammetit tahtwad öppida, wöiwad Pernus tislermeistri Winkleri jures kohta leida. I^j Pöltsama kirrikomöisa tahhetakse ilma talloorjusseta rendi peale anda. Selgemat otsust antakse Pöltsama kirrikomöisas. sl^j Ued Kalendrid RB«2 aasta peale on walmis ja Pernus ramatotrükkia W. Bormi jures sada. Torid luid ostab Tallinnas C. Rotermann. s4^