olnud. Se on tuttaw assi, et meie laat sure ellaja laat ei olle; sedda ennam tulleb puddolomasid  kokko ja seapörsaid olli tännawo jälle nenda todud, et neist paljo sai taggasi wia. Jnnimessed küssisid wanna hinna ehk weel koppik rohkem, ja kartohwel on se aasta tassin,  willi ka kallis: kust need pakkujad ja ostjad  piddid tullema? Sellegipärrast jäi neid hea hulk ka linna. Mönned suremad lomad, mis siin ollid, maksid rahha küllalt, ja innimeösed, kes teiste ladade peal ollid käinud, ütlesid seäl parrem ostnud ollewad, kui siin. Lambaid, annesed ja muud krami olli ka, agga se kord mitte liga ja ollid sepärrast hinna polest solased  küllalt. Wessi jookseb meie päiwil rutto mäest mahha, agga kauba hinnad rutto mäest üllesse, ja on nad mäe otsas, ei tulle siis ennam mahha. Pakso wöid meie leiwa peale ei tohhi märida, sest külla eided küssiwad ilma punnastamatta  1? ja 18 kopp. naelast; kes allamalt  müüb, arwab omma kaupa ärrakinkiwad. Immeks on panna, et külla sidet nisugguse hinnaga wimast petti pima tilka ka wöiks ei lö. Ei karjalastele sel kombel wist paljo kanneka  sisse ei anta. Zomissest, tüllidest zc., mis ladal paljo nähhäkse, mis ma sest kirjutan?  õlleks iggawam kui sõnnikut ulitse peal kokko aiada. - Surest Elsest pean ka paar sannakest  ütlema. Jälle olli meil üks immelik naesterahwas  minnewa näddala rahha eest nähha; agga se polnud mitte Pastrana, maid suur Els ehk Elsbet Austriamaalt, Wini linnast, kes möda maadilma ümberreisib ja rahha eest ennast näitab. Selle naesterahwa jures põlle muud middagi, kui temma liig surus immekspanna:  17 aastat wanna ja 7 jalga pitk! Eks nisuggune tüttarlapsoke lähhä jubba korda? Siin Pernus näidati tedda 30, 20 ja 10 koppiko eest innimesse pealt, nenda kui kegi essimesse, teise ehk kolmanda platsi pealt Vadata tahtis. Kui se tüttarlapsoke weel nenda eddasi kaswab, kui kannini, siis saab temma jures kül sündima, mis ennemuistne jut könneleb:  et kündja ja pari härgi wäljalt pölle sisse wöttab ja kui lapse kanni ksio näidata wiib. Risst. Põlle raudtee weel malmis, ja jubba on seal raudtee õnnetust kuulda. 10. Septembril, nenda arwata 80 wersta Riast kaugel, sündis ue raudtee peal õnnetus, mis läbbi 4 tömeest surma ja teist nenda paljo raskeste hawatud said. Aurowanker olli koggematta  ühhe töwankre wasto pörkanud, mis tee peal ees olnud ja mitte ep olle tähhel pandud, ja sealt olli õnnetus tulnud. Sannumed wöeralt maalt. Saksamaal, Koburgi linnas on nüüd sured küllalessed. Jnglisma kunninga proua Wiktoria, temma abbikasa prints Albert, kes Koburgi hertsogi wend, ja nende tüttar printses Alise, on suggulaste jure wöersile tulnud. Et nad Preisimale omma essimest tüttart watama tulleksid, sest ei olle nüüd mitte ennam kuulda; wist lähwad tüttar ja waimees neile senna wasto. Preisi kunninga haigusse ning ka praeguse kirjo mailma asjade  pärrast, ei arwata teereisi künni Preisimale  pitkaks wennitada, mitte sündsa ollewad. Austriamaalt. Seal on nüüd söameestel  wasto Jtalia radda allati püssid minnas.  Nad kardawad jargest, et Jtalia rahwas  Wenetsiamaad nende kaest ärrakiskuma tullewad. Kui loud Garibaldi ja temma sarnaste  tahtmist möda lahmad, siis on Austria! asja karta; sest se ei rägi muust, kui et Wenetsiamaad  wäggise Austria käest ärrawötta tahhab. Jubba paar naddalad ei panda Austria  piril, Adria merre randas, tuAetornid ösel mitte ennam pöllema, et Jtalia söalaewad teed ei leiaks. Küllad same nähhä, kas Jtalia söatulli töeste senna male üllatab; praego on neil alles Neapoli ja paawsti kikis küllalt teggemist. Saksamaal peab jubba jälle mitmes paikus süggisene kewwade wäljas ollema, se on, et öpikkud laulwad ja rosililled teist korda õitsema hakkawad. 309