korilaulo ärralauldud. Se olli meie essimenne  «kontsert" ehk korilau! waeste heaks, agga meie lobame, kui Zummal ellp ja termist  annab, et se wiimseks ei jä. Zubba suur kasso õlleks sest, kui seläbbi meie linna koggodusses  ja muial paikus laulohimmo meesteja  naesterahwa seas, kennel Zummal healt annud,  saaks arratud. Tullekahjo. Pühhapawa osel wasto esmaspäwa, kello 2, hakkas kesk linna sees rätsepmeistri Beekmanni maea, mis wasto Strohnu podis seisab, pöllema, ja põlles pea sootumaks ärra. Jummala abbi ja kustutajate  wahwa tö läbbi said muud honed kaitstud.  Ilmake olli üsna wagga, muido õlleks kahjo wägga sureks wöinud minna. Ürirahwa  asjust on paljo sisse janud. Kirjawastussed. 118) S Ch Teie ollete wist katsuda tahtnud, kas meil ka silmaselletust peaks ollema? On weel nattuke. Kes Teie „orrawa-metsanne-luige" kirja läbbi mitte põhja ei näüks, peaks ka poolpimme ollema. Kirjad, mis agga tühja tülli tõstaks, ei õlle Eestirahwale mitte kassuks, ei sünni sepärrast ka mitte postitasko. 119) Fr. L. T !. Tänname, wägga, olge terwe saatnnst. 366 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 20. November 1862. Teadaandmissed. Ma ollen leidnud, et minno nimme peale walksid 25koppikused rahhamarkid likumas on, separrast maenitsen ma rahwast, neid mitte wastowötta, sest et ma neid mitte taggasi ei wahheta. Keige selgem on walksid markid sest tunda: 1) mo nimmekirri on walkside peal kiwwi peal trükkitud ja öigede peal tindiga kirjutud; 2) nende sönnade wahhel .. fünfundzwanzig" ja „ Kop." on walksi markidel üks püsti kilomodi triips; 3) taggümisse külje peal on walksi markidel selle sönna sees ..Pernauschen" üks pissuke ümmargune s ja öigedel pik f. Aug. Grimm, sl^ Kaks noort innimest, kes kingiseppaks tahtwad õppida, wöiwad Perno trükkimaeas kuulda sada, kuhho neid tarwitakse. Pernus R. Jakoby k Co. ramatopodis on 1863 aasta peale keiksuggu fakfakele Kalendrid sada. sl^j Keik suggu Ria linnast todud MW- jodmat Vina müüb Ria hinna peal, kus agga wori rahha.jure  lissatud, Willandis kaupmees Sewik. Kasna mõisas müakse häid fola räime pütta kaupa, wägga oddawa hinna eest, mis seläbbi teada antakse. Lodna mõisa järrele karjamöis Kösal, mis Kullama kihhelkonnas, on tullewa Jurri päwast  rendi peale sada. Lähhemat teadust saab Welikse mõisa wallitsusse käest Wiggala kihhelkonnas.  Ühtlasse on ka kaks kõrtsi rendi peale sada. Oddawa hinna eest müakse: Rootfi rauda,  kiwwi fussa, sola, räimi, heringaid  ja gipfi kiwwi Willandis kaupmehhe Grahwi jures ja ostetakse ka sealsamma wilja ja linno, mis seläbbi keikile teada antakse. Oiso mõisas, Kosse kihhelkonnas, müakse ümmargusi wägga hea maoga kartohwlid. Ärrakadduttnd. Tee peal Ulu kõrtsi ja Perno wahhel on üks kottikene, kus erne- ja kurgiseemned sees ollid, ärrakaddunud. Kes sedda leidnud, pallutakse Tahkoranna köstre ehk Perno ma köstre jures ärraanda, kus leido antakse, Rapla ladalt on üks must lehm, kel walge pea ja pahhem pool reie peal üks 8 keigatud, ärrakaddunud. Kes sedda lehma Tallinna lihhoniko meistre Schlichtingi kätte wiib, saab ömma waewa tassutud.