agga mis segi aitab, nad pannewad teised hilbud ümber ja lahmad ommeti. Wata, nisuggused asjad aiawad paawst Pius IX. ja temma piiskoppide pead ennam wallutama, kui keik muud, mis Ztaliamaa! sünniwad. Paawst sanud rahha. Sedda on Lemma ennegi ikka tahtnud ja sanud ja saab pärrast meel. Agga üks saksa seitung sanud Romast sönnumid, et ülle Marselje linna kaugelt  maalt (ei tea kust?) 4! weikest kasti täit kulda ja höbbedat Roma linna paawsti jauks tulnud, mis marsi rahhaks lastud kehha  ja sega lootwad pea aasta otsa jälle lab? bi samad. Prantsusfema alt. Prantsustel on praego kolme asjaga keige ennam teggemist. Esmalt on neil omma söameestega Roma linnas kirjo luggu. Neid sealt ärrakutsuda ei tahhaksid nemmad mitte, sest Prantsus panneks,  kui se wöimalik õlleks, igga pealinna ommad söamehhed korteri ja wahhe peale; agga neid seal kauem piddada, on nisamma kirjo, sest keik teised nurrisewad sellepärrast. Se nimmi, et nemmad seal paawsti kaitsmisseks  seiswad, ei tahha ennam maksta, sest kegi ei tikko paawsti peale, egga põlle temma  käest muud ennam wötta, kui paljas Roma lin, mis ka wasto Prantsuste tahtmist  parrast ommeti Ztalia pealinnaks jääb. Teiseks on neil Siriama asjadega paljo jäggelemist. Kas wäggi peab ärratullema ja ristirahwast Türklaste melewalla kätte jätma, ehk wasto Türklaste ja Inglaste tahtmist weel senna jäma ja neid kaitsma? Agga kas siis Inglased ristirahwa werrewallamissest  ei holi ja Türklaste nöuus on? Ei sedda kül just mitte, agga neil on wist asja karta, et Prantsus omma wäggi mitte üksi ristirahwa kaitsmisseks hommiko maal ei hoia, waid ka mu asjade parrast, mis Inglaste mele pärrast ei olle. No kes teab, ehk neil wöib ka õigus olla. Kolmandaks öppiwad nüüd Prantsusse kaupmehhed, nago lapsed kolis, Hina keelt, mis hirmus wissa on pähhä jäma. No kas Prantsusse keel ennam  ei maksa, mis muido ni sureks asjaks petakse? Maksab kül, agga mitte Hinamaal,  kus nüüd Prantsustel pärrast södda paljo kauba kasso õlleks sada, kui keel kinni ei peaks. Amerikamaalt. Söawa l m istus - sed. Se on immelik luggu, et siin rahhoto mailma peal rahho ei tahha stggineda. Waewalt  on ühhes kohhas tulli kustund, kui jubba  teises pai kus jälle töuseb. Se keige hirmsam  södda on se, kui ühhe rigi rahwas iöse wastastiko tülliSse lahmad, nago nüüd Amerika  ühhendud rikides hakkamas on. Präsident  Linkoln on käsko annud, et 75,000 meest peawad wälja astuma nende rikide wasto,  kes ärralahkunud, ja sedda tehhakse sure römoga, et mehhed walmistawad, nago pulma  minnema. tthhes paikas (Bostonis) pakkusid  20,000 meest ilma kutfumatta pärris orjapiddajate wasto wälja astuma. Teises paitus (Pennsilwanias) pakkus üks rikkas mees 40,000 Dollarit rahha söatarwidusse peale ja sedda on ka mitmed teised ennam ehk wähhem teinud, et rahha ja mehhi iggalt poolt kokko jookseb. Agga seddasamma tehhakse ka teine poolt wasto , ja Zummal isse teab, kui sureks ja kaugele se tülli wimaks lahhäb. Õuna - ja marja- pude piddamissest.  (Mis minnewa süggise No. 44 polele jäi.) Minnewa süggisene warrane külm ei lasknud  kül paljo aia-tö peale möttelda, ja olli ehk ka mönne! ütlemast: „Postimees tahhab  weel puid istutada, kui jubba aia-teiwas külma parrast paugub." Ugga egga siis sellepärrast  se nöu ülle talwe ehk ülle aasta mannaks  ei jä. Essimenne tö on siis kewwade öuna- ja marja-pu aedas, kellel pokimist on pogi oksi leikata, kas ommast aiast ehk teiste käest murretseda  ja ni kaua külma mulla sees hoida kui pokimisse aeg tulleb, kui lehhe pungad hakkawad  jubba lahti löma ja pogi wössud 142