sas 135 tallo 3943 taalr. 57 kr. sured; Wanna-Ottesse  mõisas 32 tallo 779 taalr. sured; Orgasse mõisas 5 tallo 299 taalr. 74 kr. sured;  Wihko mõisas 15 tallo 299 taalr. 59 kr. sured; ühtekokko 4323 taalr. 1 kr. maad. „Wimaks on Wõnno VIII. kihhelkonnakohto jaus 34. Aprilli k. p. sadik s. a. ärramüdud: Kempeni mõisas 7 tallo 153 taalr. 51 kr. sured;  Ue-Jehrzi mõisas 11 tallo 296 taalr. 29 kr. sured; Wanna-Jehrzi mõisas 4 tallo 129 taalr. 43 kr. sured; Ehweli mõisas 18 tallo 586 taalr. sured; Ue - Kahrke mõisas 17 tallo 532 taalr. 29 kr. sured; ühtekokko 57 tallo 1688 taalr. 62 krossi sAred." Kuida näme, se kord on latti poolt naabrid Lerrased ostma olnud. IlamöurgisL. sTullekahjo.j Teie teate jo, kus lamburgi lm teine pool 9tarwa Peterburgi  tee äres on? No hea kiil, siis ma tahhan  teile luggeda anda, mis hea sobber sealt on saatnud» Agga need sõnnumed põlle mitte rõõmsad» „Pühhapäüw sel 25. Oktobril, õhto kello 7. aeal, kui meie linna saksad keik teelaudas istusid, hakkasid ühhe korraga trummid ja wenne kirriko kellad hüüdma, sest radusse, ehk tullekahjo kella meil ei olle, nago suremates linnades. Muidogi jooksis rahwas nüüd kohhe Pritsissi wälja toma; kui paljo neid ühhes weikesse linnas on, wõib igga üks arwata. Kustutud ei sannd kül ennam middagi, agga ommeti hoitud, et tulli kaugemale ei läinud. Ühhe wenne kaupmehhe  maea, kus üllewal ello toad ja al wina ja mu krami pood olli, Põlles sutumaks ärra, ja seal kVrwas ka üks w.ike kõrts. Weel uks wauna pu maea kisti mahha. Teine pool kulges  on suur krono Postimaea ja katoliko kirrik, se hakkas ka põllema, agga kustutadi jälle. ärra. Siiski sai katoliko kirrik hirmoga ja wälja kramimissega  nago Sodomaks ja Gomorraks tehtud, nenda et nad mõnni aeg seal sees omma lummala  tenistust ei wõi piddada. Kui paljo kahjo, kuida ehk kust tulli wälja läinud, ei olle weel teada. Õöldakse, et podis on ahjo küttetud, kust kirosini lambi õlli põllema läinud. Se õlleks  kahjo, kui se õlli nisuggune kurjateggia õlleks,  sest hilja aea eest alles assutadi meie wei- kesse linna ulüsate peale nisuggused uut modi õlli lambid, mis pimmedal õhtul nago erretad tahhed taewas sättentawad. Teiste suremate tullekahjude kõrwas on se kiil nago kirp härja kõrwas, agga meie pissokesse linnale on ta ommeti  nago waese mehhe koppik rikka mehhe rubla kõrwas; sepürrast õlleks sowida, et nisuggune assi eddespiddi tullematta jääks. „Muido on meil kange kõwwa talwe ilm. 19. Okt. pandi meie laia Lugajõe sild jälle talli korterisse; sepärrast Leekaiad agga waewalt ülle sawad; talli koroke ei olle wcel nenda kõwwa,  et ue wenne sabastega, kus sure peaga naelad  al on, ülle wõiks minna. Teekäiad, kes lamburgist läbbi Peterburgi ehk Narwa lähwad, peawad hobbuste ja koormate pealt Shoshee ehk tee parrandamisse rahha maksma. lamburgi omma, ja ka tühja koorma mehhed peasewad muido läbbi." Paidest» sLinna eesti kõlisti „Meie eesti kotiga on assi siamate eddasi ja taggasi kaluuud, et ei teatud, kust selle tarwis kullo piddi wõetama, egga põlle weelgi õige Põhhi kä. „lubba minnewa kewwadest sadik peti sellega  nõu, agga ei sauud kuidagi wisi kullo Parrast  jone peale; korter, ahjokütte ja koolmeister peawad maksetud sama, agga ei olnud rahha auko teada, kust sedda wõtta. „Siis juhtus, et said ued kirnko wöörmüudrid  wallitsetud, ja need ollid kaupmees Silsky ja kohtowannem Greenkohr. Need hakkasid nüüd süddamest peale ja piddasid nõu, et linna kassast selle tarwis piddi rahha wõetama. „Sellega agga ei olnud linna koddamkud mitte rahhul ja kuuldi selle ülle paljo nurrisemist;  peale selle ei sauud se nõu tillema kohto polest ka mitte kinnitud, et linna kassas üllearro rahha ei olnud ja tullid ka weel muud wirastussed  senna wahhele, et peaaego laste ja wannemate  kmwastusseks ühhe ku parrast jälle kool limist lahti õlleks läinud. „Sago nüüd sellega eddespiddi, kuida Lahte ja kuida Imnmal aitab, agga totusse peale sai kool waestemaeas, kus waeste-kommite hea melega  lubba andis, 3. Augustil ommeti allustud ja lapsed läksid sure rõmoga omma tutwa koolmeistri  Maltsi jure koli. 364