sid, Mälgust tee peale õlleks juhhatud sanM Sedda keik õnnistage Jummal armust rohkes  te ja lasko sedda kallist külwatud semet head maad leidnud olla, et ta woiks iddaneda ja rohket wilja kanda. sJ ä ä r m a r Meie iggaaastane jäärmarkt ehk saksa laat, piddi ÄO. Julil hakkama;  et agga st pääw just pühhapääw olli, stpärrast jäi hakkatus pääw hiljemaks. Kaupmehhi  nähhikst st aasta wähhem ollewad, kui minnewa aasta olli, agga kardame, et needki kahhetstma sawad, et nad seie tulnud. Rahwas  on praego hirmsa waesuse sees, kellel iggapääw koppikat taskust leiwa tarwis põlle leida, misga peab ta jäärmarki minnema tühja uhkust ennestle ostma. Agga kaupmeeste assi on otse nisamma waene, lähhäwad totusse peale wälja ja otsiwad nisamma, kuida vmma iggapäwast pallukest sawad. Otse kui iggaaasta,  nenda ka st aasta, põlle rahha petjatest ja tühja tembo teggiatest pudo; - peaksid innimesed ennast nende kelmide eest hoidma! Riast. nõupi d damise Latti rahwas on jubba mõnda korda koos käinud ja nimmelt 29. Zunil wimist nöupiddamist  piddand, missuggust mällestüse sammast 26. Märtsi?u päwa mällestuseks peawad pannema.  Kokko tulnud wallawannemate, kirjutajate  ja koolmeistrite hulkas olnud sel päwal ka kolm Ria Lätti seltsi eestkostjat, kohhased koggokonna öppetajad, sillakohto herra ja weel paljo muid. Koos ollewast meestest andnud üks nöu pölloharrimise koli assutada, üks teine jälle rohkem walla-kolide eest murret piddada, üks kolmas jälle kassasid allustada ja rahha korjata, kellega waesid, kellel head pead ja lust õppida, sealt rahha anda, neljas ei arwanud pölloharrimise kolist, waid sowis, et aptegid saaksid male allustud; selle peale andis Ria Lätti seltsi wiitsepräsitent Tomson nöu, üht üllemat Lätti koli selle nimmetud päwa mällestuseks  allustada ja ses nõus ollid ennamiste keik. Se olla jubba ammugi Ria Lätti seltsi nöu ja sowimine olnud, Lätti rahwale üht suremat woi üllemat koli allustada, kus sedda keik õppida woiwad, mis neil eddespiddi nende iggapäwases ellus keige rohkem tarwis ja piddanud  sedda keige tormilisemaks/ Saksa-keelt õppida? siis woida nad muid 'tarwilesi asjo paljo kergemine õppida, mis neil muido paljo aega ja rahha raiskab. Üks mällestus, mis kassulik peab ollema, tarwitab süggawat järvel mõtlemist ja et-rah? was weel iggal pool ni kaugel põlle, et ka ülle aea kaugemale watama ullatawad, sepärrast  tarwitab assi paljo räkimist ja selletamist, enne kui nad ühhest kassust, mis weel silma nahha põlle, arro sawad. Ms peaks ühhel pöllomehhel tarwilisem ollema, kui ta -ommast maast ja karjast õiget kasso sada tahhab, km pölloharrimise kool, kus nore innimesele ta mõistuse uksed ja wärrawad sawad lahti tehtud,  et ta warst hea ja pahha wahhel teab wahhet tehha ja sedda wallitseda, mis kassulikum;  agga kes wöttab meie nõud kuulda. Kahjolik põlle se koggoniste mitte, kui ühhes sesugguses kolis pölloharrimise õppimise körwas  ka wenne ja saksa keelt öppiwad, sest möllemid  lähhäb neil ello sees wägga tarwis. slssiennese Zuli ku SZ. päwal, parrast lõunat kello 4, on teises linna jaus trahteris „Berlin" Ria-linna hingekirjas seisaw mees, nimmega Hindrik Rose, 32 aastat  wanna, üllespodud leitud. Surnud widud ni kohhe tohtre läbbiwatamise alla; agga mis assi tedda aeanud issiennast tapma, põlle mitte teada. sÄnneto K!assem walla hingekirjas  seisaw mees, nimmega Ernst Lulle, 25 aastat wsnna, kes Mitawi linna jaus kaupmehhe Thilo jures kutsariks olnud, on 13. Julil, hommiko kello 7 hobbusid Düna jõkke ojutama läinud. Zökke minnes astunud ta iihhe hobbuse selga, kes tedda agga ojudes seljast mahhawissanud, ja seläbbi olla önneto ärrauppunud. Kahhe tunni parrast sadud jälle kätte ja katsutud weel hinge aeada, agga keik katsumine ja möllamine jänud asjata; olnud surnud ja jänud ka surmaks! Walgast. sWee-uppu Meie näeme sedda igga pääw omma silmaga, et iggapäine  wihm jubba nattuke liaks tahhab minna, agga siiski põlle ta meie jures weel ammugi ni raske, et upputust õlleks teinud, kuida se muial siin ja seal peab ollema. Walga makonnas olla saddo paljo raskem olnud, seal 246