keik olnud ilma asjata. Lauda jurest olla ta toa jure läinud, kus ka parremat palka põlle olnud. Kui ka seal keik uksed kinni leidnud, olla ta rihhalusse otsa läinud, kus üks kuur seisnud ja sea porsad magganud rahhus seal kuri al. Kui wanna onnut ollid seal näinud, karganud keik rinno ta wasto ja hakkanud tedda omma kele augutama, mis ta agga, kas põlle mõistnud, woi põlle tahtnud mõista, waggusi nende ette seisma jänud ja odanud, kas kegi peaks teiste seast wälja astuma, kossita  ssele suud andma, agga kegi põlle ni mõistlik  olnud. Perrerahwas kuulnud wimaks siggade  karra, üks pilleti soldat, kes seal korteris  , jooksnud wälja meesterahwa perre põlle koddo olnud ja näinud, et wanna halli-watti mees rinno siggade wasto seisnud, ta olla tale seal mönne pahha sönna öölnud, mis ülle ta kulmo kortso tömbanud ja tuhhat  nelja õuest wälja läinud ja olnud rõmus, et omma kassuka terwelt ärrawinud. Arwatakse  tedda sealt Lätti ma pole läinud ollewad." Riast. Selle ku 14. päwal, enne lõunat kello pool üksteistkümmend, on meie aulik kindral  kubberner raudte peal Peterburgi sõitnud, kust ta pühhadeks jälle taggasi lodab jöudwad. sßaudte Riast antakse teada, et nemmad Peterburgist sönnumid sanud,  et nende Dünaburgi-Witebski raudte hea tük peab pikkemaks wennitud sama; tahhawad tedda künni Oreli linna wennitada ja sedda ettewötmist olla Keisre Herra keige kõrgemalt kinnitanud. Rahha mehhed, kes sedda ehhitada  lubbawad, olla üks paar Jnglassi. Ükski assi ei woi meile suremat römo tehha, kui se, kui head asjad eddasi lähwad. Tartust. jUus Kuida sealt kirjutakse, olla sealane rae kohhus ühhest suust Wiktor Kupweri. (Kupffer) Tarto üllemakö pürjemeistriks wallitsenud. Tännini olli ta Mitawi rae-kohto ka lige. Tallinnast. sLanstoa nöu pidda- Eestima möisawannemad olla 7. selle ku päwal Tallinna Dom-ruütlite maeaöse kokks tulnud omma mapäwa piddama. Enne kui omma nöupiddamessi ollid allustanud, sai Dom-kirrikus, kuida jubba mannast se pruuk, jummalatenistust petud, kus aulik kindral supertent  Schultz jutlust piddanud. Peale jummalatenistusse  olla nad kirrikust otse rüütle maeasse kokko läinud ja seal omma nöupiddamessi  allustanud. Et nende peawannema aastad täis ollid, sepärrast piddid nüüd enneste  keskest jälle üht teist selle ammeti peale wallitsema; agga keik koggo wallitses baron v. der Pahlenit jälle ueste ühhest suust kolme aasta peale, mis ta ka wastowötnud; jäeb siis jälle kolme aasta peale neile pea-wannemaks. Mitawist antakse teada, et nende saksa seitung ue aastaga tahhab mönneks aeaks puhkama  jada; kas wässimusse woi mu asja parrast,  sedda meie >ei tea, egga ütle ta isse ka mitte, waid pallub agga ennesele sedda lubba wälja, et kui omma jaggo on puhkanud, siis jälle käima woib hakkata ja et ta wanna wisi jälle lahket wasto wötmist woiks leida. Sesamma seitung annab ka teada, et Kurama möisawannemad omma Lanstoa nöupiddamissel  koos olnud ja nüüd selle töga walmis janud,  ning iggaüks jälle koeo läinud. Mitawist kirjutakse IZ. Detsembril nenda: ..Ühhest pärris talwest ei woi meie jures weel jutto olla; kui ka wahhest  nattuke kahhutab ja pari tunni peale siin ja seal pissut lund nähha, siis põlle se weel kellegi põhjama talwe. Otse kui Jummala talli waene ja nago ommas korras põlle, nenda ei tahha ka rahwa keskes middagi eddasi minna;  kellegil põlle õiget julgust, keik on otse kui lonkamas. Agga se keigest keige üllem assi on se, et nälg tikkub kätte tullema. Ma mees ei woi omma kaupa turrule tua ja linna rahwas ei tea kust sedda wötta, mis ihho iggapääw  tarwitab, kui püsti peab seisma. Oh! et wanna taewa tadikenne pea omma ilma wöttaks põõrda!" Peterburgist. sMon Moskwa sure koli seitung könneleb, et sealt sure koli Wennema sündinud asjade prohwessor S. M. 420