limaea jures ou, keik halwad asjad peaksid sündimata  jäema? Ei wissift mitte! Meie söbber ei olle ommas süddames wist weel mitte järrel möttelnud,  mis ühhes kristlikkus kolis ja temma ümber peab ollema ja mis seal mitte ei pea ollema, muido ei õlleks ta nisuggust sowimist mitte kirja pannud. On wist koggematta sündinud. ~Seadust möda ei wöi walla koggomaea mitte mõisa jäeda, agga wallakool ei salli tedda ka mitte omma jure. ~Löppetusseks ragib meie söbber weel koggokonna  kirjutajast ja ütleb, et koggokonna kirjutaja  muud middagi ei prnkida mõista, kui eesti'.eelt  ja pissut eestikele kirjutust, sest olla lemmale üllalt. Minno arwates wöib sedda agga üks nisuggune  innimenne wäliaüttelda, kes walla kirjutussest  middagi ei tea, ehk kes sedda sowib, et keik wallatallitusse asjad peaksid nurja minnema; *) melega ei kõnneleks innimenne mitte nisuggust jutto." ~Söbber ütleb, et koggokonna kohto ja wallawallitsusse  kirjad eddespiddi seadust möda eestikeli  sawad kirjutud. Olgo nüüd kül, et seadus ütlleb: „Kirjawahhetus üllewaatja kohto ja wallawalliiusse  wahhel peab eestikeles sündima", sellega ei olle agga weel mitte koggokonna kohto ja üll ema kohtode wahhel saksakele kirjawahhetus ärrakeeltnd; ja meie ei leia weel mitte, et Ria kubbermangoseitung,  nisamma kui keik Keisrilikkud patentid eestikeles  wäljatullewad, mis agga siiski üks wallawallitsus peab luggeda oskama ja teadma. Mis teeb nüüd üksi eesükeele kirjutaja, kui tal nisuggune patent, ehk surema kohto kirri kätte tulleb? ! Mis muud kui lähhäb targema käest keelt laenama, ja mispärrast?  sepärrast et koggokonna kirjutaja ei pea mitte saksakeele mees ollema!! !Ei wanna söbber, iggamees  käib parrem saksa saapus, kui palja jallo. Eks olle nõnda? „Lühhidelt üttelda: kui meie armas küllasöbber  meile rummalaid koggokonna kirjutajaid sowib, siis tõmbab ta sega meie koggokondade wallitsustel keige kindlama toe alt ärra. ~Kui keik asjad meie koggokondades korra peal peawad ollema ja hästi eddasi minuema, siis peab, minno arwates, koggokonna kirjutaja üks hästi kolitud mees ollema ja mitte ükspäinis tubli eestikeele mees, waid ka saksa- ja wennekeele mees; ja üks mõistlik wallawannem saab sedda isse ärratundma,  et üks tubli kirjutaja temma parrem kässi saab ollema, ilma kelleta temma mitte läbbi ei sa. „Isseennesest on mõista et: kuida mees, nenda palk! mis oddaw se mädda, mis kallis se kaunis! G. R Möttelgo nüüd igga luggeja holega jarrele ja tehko omma parrema teadmisse jarrele. Agga meie arwates saab ses, mis wiimne söbber isseärranis wallajaotamisse, koli- ja koggomaea ühhendamissse ning koggokonna kirjutaja polest ütleb, raske ollema  temma käest õigust ärrakiskuda. Mis kül eSsimnnne söbber ka mitte ei sowi. Eestirahwa  kasso nöudwad möllemad, kui ka sönnad üsna kokko ei sünni. S. P- Ommalt maalt. Tartust. kirri.^ Minnewa kord olleme liihhidelt meie Mustud  üllempiiskoppi vr. K. Kr. Ulm anni jubelipühhast  kõnnelenud, tänna anname kirja lug« geda, mis 2. lannaril Peterburgist piiskoppikohto  assesseri, praos A. Willigerode kätte tulnud, agga meil minnewa kord rnmipudusse parrast wõimalik ei olnud trükki panna. Agga piiskoppi kirri on nenda i /« «/SSKAt /K MSZ6 6^- LSKtZeiLt E/6FUFFFKt / LLMU//6 S/Z MM?ZS 6is.s6>6ttN?'^KsM'LL6 Mwai t?^ZZsMiSS6 Mi?ZeZ 66 Zi?'?'K6ZZ«fZ?/tZ emstK Ki /?KZ/s 3öö?'t?/Ws M6FM st M?.iZ M?tt6 si siis, ASZÄ SK«Zm/i/i Kööi SMMS Fk/MKMöZWs ZZMKO 6ZZsSZi/»/,?>ZK</« /tt oZZs» I?iM«M?66Z ZZmZ»S?'SS/t/sttt7?)l/Z ZtZK^MK. «/UMMK/a LK?/?' mis MK ism- MKÄ MZUti K//s??//?/LL6L AM/KLt SU t?/UUiL^KMK.- ei s//s m/eif/KAZ /?6KteAA6???iLk6AK t?'?/?/LL6 M?L LK SMMK S?///KLe/6 si/6«? —- L??L SU ?? '6?/ SLSKMSi L??LS6// MZL ?U?///s M????/ LKAAKMKLt  M «/?/? K^s/?/?KKU KAAK  siis /si??UiiKU?/?/. Us?A6Lt L???/?/KM6Lis iKUUKU MK ss//e 66Lt / M/i /tK sMsLMtisii weei K?'???s L??L /?6KMK/iU66//Li?ZUKtL6si K?/?/LiK/i KMM6kiM67SeiKei6L /cSAAO?/?/Li6 AK L//MKM6LF K?'MKLi?//i AK KK?/Lt?//i i?MZ'M6Lis iKUUiLt?/LL6/i USU/ie /?ttMKt/e M/L MZ/iis M6si <?//«</« MS ASA/is AK ?SMS ksis Ls/is mis MMNS SU LÜMs- 11