Perno Postimees ehk Näddalileht äss. 59 t«6t Wi-S kesknäddal 4. Oktobril.^ aasta. Ses lehtis seisab: Koliöppetus ehk koddone öppetus' Ommalt maalt: Perno laat. Aurosöioo allustus.  Littawia tallomade müminne. Wöe - ralt maalt: Saksa söalaewad. Bwrtsuka nuhtlus.  Kronimissepääw. Mis ei pea ollema ja ommeti on. - Ronga issa. „Lewiatan".  Suurwürsti  teereis. Amerika södda. vr. v. Jannau 50-aastane ammetipühha. .Õiendus. Koliöppetus ehk koddone öppetus?  („Eesti kolidest", mis M 38 polele jäi.) Kui auwäärt „Tallinna seitung" 191 Eesti koliasjust olli könnelenud ja sedda, mis .sulla tössi on, ka suust wäljaüttelnud, siis- töttas üks aus mees 293 warsi ommal  kombel selle peale wastama. Temma wastus agga peab igga öige Eestlase ihhokarwad  püsti ja süddame rindus karjuma aiamai  Kui ta 1661 nenda õlleks kirjutanud, siis õlleks teine assi, agga 1861, se on koggoni  hul! Et ta just meie Eesti koliasjust  rägib, siWpallume lubba, mönni sönna sekka üttelda. Agga kuulge isse sedda kirja ning mis meie allandusses penema kirjaga Maötoseks wahhele pistame. Se luggu hakkab  nenda: seitungi lissaleht" M 191 rä- A „tallokolidest Eestimaal", ja püab selle- tada, et koddone öppetus tällolastele liig kassin on ja kolid sellele peawad appi tullema.  Ta sowib et se assi peaks seitungides öiete holega läbbirägitud ja läbbiwaieldud sama.  Tal wöib siis ka hea meel olla, kui ta siin sest asjast möttid leiab, mis koggoni temma  möttede wasto on. Minna, nende sönnade  kirjutaja, ollen ka nende seast, kes sure hea melega selle peale mötlewad, et nemmad ühhes kihhelkonnas ellawad, kus pea keik tallorahwas  luggeda möistwad, ehk kül keigeö kihhelkonnas mitte ühtainust koli ei olle". tulete nüüd? Jubba hakkatus on hul küllalt.  Se wöib Eestirahwa söbber ja heasowia olla! Temma römustab ennast, et temma kihhelkonnas  mitte kolisi ei olle! Eks se olle, kui ütleks temma: „ma römustan ennast, et meie kihhelkonnas kaewosi ei olle muial, kui mõnnes  suremas õues; mu rahwa ja lomadele on sest küllalt jua ja ennast pesta, mis maantee krawis  ja wirtsa aukudes leida on. Põlle tarwis päikesse tõusmist, widdewikus on parrem; kuhho sellega minna, kui keik innimessed ennast jubba innimesseks hakkawad piddama? Seggatud wee sees on hõlbus kallopüda." Nahwas möistwad  luggeda mis se on? Kas m mitto sadda asja meile selgeste ei näita, kui paljo nisuggune  luggeminne wäärt on? Kas meie nüüd mitte arro ei hakka sama, et pwmedusse pilwed sealt üllesaiawad, kust muido koido tõusmist peaks sime ootma. Agga tuleme eddasi: