nimmetud paiwil meie randas wägga mullas, ei põlle mitte ükspäinis siin, waid kuida wäljama  seitungid könnelewad, isseärranis Preisi randas suurt kahjo teinud, mis agga weel keik isseärralikkult põlle teada antud." Wennemaalt. Peterburgi seitung annab meile need.sönnumed, mis Nitsa linnast senna sadetud, teada, et suurwürst aujärje pärna essimessel selle ku päwal kalli terwisega senna jõudnud. Temma keiserlik emma, kelle termis, tänno Jummalale, ka peab wägga hea ollema, läinud Willapranka temmale wasto. Kauaks  põlle ta ka mitte senna jänud, waid sõitnud  4. jubba jälle Genua ja sealt olla tal nõu Wlorentsi linna sõita, kuhhu ta talweks tahhab jäda. Selle ku essimessel päwal on Keisre Herra  ennese ette lasknud tulla: Prantsusse-, Türgi-,  Italia-ja Belgia-ma savikud kellega ta konnelenud,  agga mis asja ülle, kes sedda meie suggusele hakkab ütlema; sest on jo küllalt, et teame, et nad koos olnud. Kui need ollid  ärraläinud, siis sanud Lihwlandi ma mõisnikkude  peawannem (Adelsmarschall) würst Liewen Keisre Herra juttule ette lastud. jAuro-laewa Oktobri ku 21. päwal on torm Peterburgi ja Kronstatti wahhel nattuke pahha teinud, agga ka warsi jälle head. Umbes 5 wersta Peterburgist emal wissanud äkkilinne torm auro - laewa ..Kindral-Admirali" mis Kronstatist Peterburgi olli minnemas, te pealt körwa ja otse ühhe liwa panga peale, mis seal kesset merd olla. Znnimesed kes seal peal ollid, olnud sure kartusse  sees. Auro-laew „Newa" läks selsammal  päwal kello 9 enne lõunat Peterburgist Kronstati, piddi agga te pealt ümberpöörma, sest et koggoni woimata olnud jeäst läbbi sada; tulnud lõuna aeal Peterburgi taggasi. Te peal on ta ka „Kindral-Admirali" suitso näinud,  agga mitte temma liggi sanud. Kronstatist  antud telegrahwiga sönnumid, et..Kindral-Admiral"  õigel aeal Kronstatist wälja läinud,  ja et ta weel Peterburgi polnud jõudnud,  sai „Newa" wälja läkkitud tedda otsima. Leiti kül peagi ülles, agga ommetige polnud se woimalik liggi sada, et innimessi õlleks woinud teise laewa peale wia; sepärrast läks ta tühjalt jälle taggasi. Nüüd peti nõu sured  padid wälja sata, agga torm läks ikka kangemaks ja seläbbi tõusis wessi ning öhto kello kue aeal olli laew lahti ja tulli keigega mis peal olli, Peterburgi saddamasse. - jUus mood tuld Mis innimessed meie päiwil keik wälja mötlewad, on üsna immeks panna. Tännini olli wessi se ainus assi, mis kullest ülle olli, kui sedda parrajal aeal ja õigel kombel prugiti; agga nüüd loeme seitungis, et üks mõisnik Tweri kubbermangus ni tark olla, üht weddelikko (Flüssigkeit) walmistada, mis kohhe tuld kustutab,  kui sellega pritsitakse. Kaks korda on ta sellega prowi teinud, ja wägga hea leidnud  ollewad. Essimenne katse olli 28. Septembril  ta omma mõisa peal, mis 7 wersta  Tweri linnast emal. Ta lasknud senna ühhe maea, mis 15 arsinat pik, 8 arsinat lai ja 9 arsinat kõrge ning arsinat teiste maeadest emal olli, üllesehhitada, ja siis seest pöllema südata. Tund aega pärrast sedda olli tulli jubba nikaugel et kattuse peale hakkas. Nüüd laskis ta ühhe wahhedlasse pritsuga, kus kuus meest tarwis ollid, sedda walmistud weddelikuga  peale pritsida ja kahhe minuti pärrast olli tulli kustutud, egga põlle sest weddelikust ennam kui 19 eimerit se on makele 19 raanda täit tarwis olnud. Teine katse olli Tweri linnas, Läponowi nenda on selle möisniko nimmi omma maeaga, mis ta selle tarbeks ostis. Ta laskis sedda pöllema südata ja kui ta jubba taieste põlles, laskis ta selle weddelikuga pritsida ja silma pilk olli tulli kustutud, mis ülle keik römustasid. Kolmas  katse piddi 1. Nowembril Peterburgis katsutud sama. Seal tahtis üllem politsei meister ühhe platsi peale kaks ühhesuggust maea ülles ehhitada laska, mollemad maead kergeste tuld wöttawa asjadega täis täita ja siis pöllema südata. Üht maea piddi siis weega ja teist Läponowist walmistud weddelikuga  kustutadama, et nähha kummas parrem  saab ollema. Kuida assi seal läinud, sedda põlle weel seitungides luggeda. 371