Ma ei tahha sest pikka juttu tehha, agga ma patlun teid süddamest, armsad perrewaunemad, mmretsege iggaüks jõudo möda selle eest, et iuneto  ösine ümberhulkumiune meie noorde iunimeste  jurest ärrakauuks, mis meile lummala ees paituks ja teiste innimeste ees häbbiks ja teotusseks on! Tõeste, teie perre ei lähhä selle labbi mitte panemaks, waid igga Pääw pahhemaks. Õige asja jures ei pea õige mnimeuue mitte arg.egga uõdder etlema. Kegi ei lasse teitest lapsi sepärrast mitte arratäitada. et peasuggcminne nattuke tülli jä waewa teeb. Suggege sest paggana  kombest ka omma suremaid leiwalapsi puhtaks! Eddasi, ärge nõudke ial middagi omma perre käest, mis teie ning nende snddame tunnistusse wasto on. Olgo tö ehk kauba jures, olgo teie sõbrade ehk waeulaste wasto, nõudke igga! pool õigust ja tõssidust nende käest. Ärge sundige neid omma anuks ehk kassuks patto teggema. Nemmad sawad sellega eksitud ja õnnetumaks, agga lummala wihhapilwed seiswad teie pea peal. Mis ma siin ütlen, ei ütle ma mitte üksi nende Mrewannematele, kedda „perremehheks"  ja „perrenaeseks" hütakse, waid ka neile, kedda „ issandaks" ja „emmandaks", ~herraks" ja „prouaks" nimmetakse. Perrewannem on perrewannem,  ja eksiad olleme keik. Saggedaste kuuldakse ka kergemeelsid perrewaunemaid  ütlewad: „ Kui perre agga omma tenistnsses sedda teeb, mis nende kohhus, mis meil nende mu elloga teggemist on?" So! Ärge pange pahhaks, nisuggune jut on nisamma rummal kui kergemeelne. Sedda ei wõi teie omma härjast egga hobbusest ka mitte tõega  üttclda. Neuda ei wõi üks melemõtleja innimmne  mitte üttelda. Teil peab onnneti, kui ristiinnimestel, omma tõssme maeaseadus ollema, ja on teil sedda, siis peate sest kinnipiddama. Kes wõib teid selle asja sees keeldu? Mitte Perre, waid perrewaunemad peawad maeaseadust tegg ema. „Neuda on min no- ma eas prunk," peab perremees ütlema, ste tööd ja pällu Jummalat)  kes sedda ei tahha, joosko omma teed." Tühhi kartus on, et- õige perremees ilma per» eeta Oiged Perrcnmnnemad, mis muidogi mõista, puüdwad ka ibholikkus asjus omma perre eest hoolt kanda. Teenrid ei jä ka iggawesie teen- riks. Tenistnsse aastad peawad neile ühhel hobil  ka kottaastad ollema. Laske neid mitte üksi maeatööd tehha, waid ka maeapiddamist õppida. Mis kahjotei! sest on? Selletage neile kord sedda, kord teist asja nrra; õppetage neile knida innimenne, olgo põllo- ehk kattel õös, olgo kcw jakaswatanüsscs, nhhest ehk teisest asjast Wõib kasso sada. Olge iggal pool isse ka ees ja tagga. Nssilm perrewannemate jnres ei siggi laisk perre, waid iggaüks püab omma au parrast nenda kehha,  kui perremees ja perrenaene. Igga tema, kes omma lciwawannemate ees mvistlikko töteggemist,  ussinust, kassinust, kokkohoidmist ja muud sellesarnast on õppinud, tcinnab omma etloaea selle eest. Mis tenia teie jures omma eddespiddise  etlo peale õppib, on ennam waärt, kui fe, mis ta palka saab. Tõeste, se on lõbbns kuulda, kui endised teenrid weel kaua parrast sedda ütlewad: „ Nenda õppetasid mind ininno kassowannemad, lummal andko neile kallist termist  sehk õnuiStago neid haua Põhja), nende lcibbi ollen minna innimesseks sanud!" Kui teie pahhased ei olle , siis kõnneleme teine kord weel sest asjast. Ommalt maalt. Tartust. sßamatut e Tännase lehhega südame lnggejatele sure hulga ramatute nimmesid kasa, ütleiiltse 149, mis kelk siin Tartus H. Laat ma uni jures trükkitud ja iggal aeal sada. näete, neid on selle ühhe trukkimaea kohta hea lossikond, .ja meie ci tea mitte üht teist trukkimaea, mis nisamma pikka nimmekirja cestikele ramatntest wõiks wäljaanda, kui Laakmanni trukkimaea. Ehk Misse Saksama  mees, on Laalmanü ounueti keige euualu ses asjas meie Cestirahwa eest murretseuud, mis Lemmale Paljo tööd ja kullo on teinud. Selle eest sünnib nuie armattS tännolik olla. Kru nüüd raske ja tümata wilja Lcrrade seas ka kergeid  leitakse, siis ep olle sedda mitte immeks panna; sest kus on nõerakele mehhel allati teine käepärrast, kes wõib üttclda: se kõlbab, se ei kõlba: peale selle on innimestc mõtted ramatnle jures nisamma mitme kessisid, kui toido jures: mis üks kidab, sedda teine laidab, ja keige seliejnres jääb emu nii nisso nissuks ja liisijas lnstjaks. SP- 155