heal, waid ka terrane pea, mis öppetust kinni rvöttis, ja pea olli Wahtel Meklenburgi hertsogi  tenori - laulja ja reisib praego Saksa-, Prantsusse - ja Inglismaal ümber, kus laulosöbrad  rahha eest temma laulo kuulwad. Wata senna! sedda wöib kutsarist ka sada, kui Jummal önne annab. Nisuggune illusa healega Laulja körri toob suurde linnade sees hopis ennam aastas sisse, kui mönni möisa. Praego laulab Londonis üks Sakslane, nimmega  Steger, kes aastas ennam palka ei sa, kui MM naela ehk peale 25,0 M höbberubla.  Mis sest arwade? Kas igga möisa toob ni palja sisse? Ma ei usso mitte. Jtaliamaalt. Neapoli kunninga asjad  näitwad pääw päwalt ikka pahhemaks minnewad. Jubba ta ommad lähhemad suggulgsed  langemad ärra, nago hiljuti kaks onno, kes möllemad on tunnistanud, et Neapoli rigil  muido ennam head põlle lota, kuid üksi siis, kui Sardinia kunningrigiga Wiktor Emanueli  al ühhendud saab. Mis ello seal Prants 11. ennam wöib olla? Ta omma lähhemad suggu lased langemad temmast ärra, rigiwannematte  hulk ahwardab temmast ärralangeda, seddasamma teeb ma- ja merrewäggi ja suur hulk päilikuid on üsna awwalikkult tunnistanud,  et nemmad Garibaldi wasto mitte möeka ei tösta. Nendasamma arwatakse, et kunninga  sure mäe hulkas waewalt paar rüggementi  on, kedda ennese eest tullesse wöib sata, kui lahhing Garibaldiga peaks hakkama. Rummalus  ja ebbausk peawad Garibaldil ka sureks  abbiks ollema, ja tännini sai Neapoli rahwas sure rummalusse sees hoitud. Söa hakkatusses piddasid Neapoli soldatid tedda sabana  ommakö pöiaks, pärrast peti tedda pühha Rosali wennaks, kelle peale püssikuul ei hakka, ja weel parrast pühha Januariusse armsamaks pöiaks, kelle otsa peale peaingel Mihkael üht tärni pannud ja tedda iggas Lahhmgis peab hoidma ja aitama. Se on kül keik tühhi ebbausk, agga mis tehha, kui Neapoli soldatid nenda ussuwad ja otsekui pattuks piddawad Garibaldi wasto söddida. Sel kombel on Garibaldil paljo, sgga Pmnts 11. wähhe lo- tust/ kui mitte Jummala tahtminne isse sekka ei tulle; agga Neapoli asjad on arvust ärra. Lahhingide polest põlle se kord weel kulutada.  Seitungid on isse ka nattuke seggased.  Mönned kulukamad sure suga, Ganbaldi olla jubba ni ja ni mitme tuhhandega Neapoli  rikis ning astuda pealinna pole eddasi; teised jälle ütlewad, ta walmistada ennast alles  Messina linnas ülle merre kaela minnema. Peame seitungide selgumist nattuke arraotamü. Neapoli linnas kardetakse Garibaldit marsi linna alla tullewad, ja wöera laewadele saddamas  on käsk antud, ni kaugele linnast tagganeda,  et suretükki kulid, mis ehk malli pealt Ganbaldi wasto tullewad lasta, mitte nende külgi M üllata. Kunninga onnud, prints Akwila  ja prints Sirakus, kellest üllemal rääksime, on jubba mollemad keige omma perre ja warraga Neapolist ärrareistnud; jo seal wist middagi head põlle odata. Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. Lõuna-merre fared. Otaheiti. (Mis Nr. 32 polele jäi.) Paljo palmid ja paljo kannatamist olli karmis.  Söad ja mässamissed töusid ning saggedaste  piddid missionärid pöggenema ja saggedaste  surma silma watama. Mitme aastase  ootmisse järrele hakkas Issand neile 1811 nattuke teed teggema. Neil aastail kui Eiropamaa!  Bunaparti wöimus keige suremaks olli tõusnud ja allanema hakkas, sepärrast et hädda mõnda üllemat ja allamat öppetas kassi taewa pole tõstma ja ellawa lummalale au andma,  nago Jsraeli rahwas Karmeli mäel: selsammal  aial olli ka, Issanda Waim lõunamerre  saarde peal lähwitamas. tillemad ja allamad pagganad hakkasid ärratundma ja arrosama,  et meil kui waeste pättuste innimestel  Lunnastajat tarwis on, mis kesk ristirahwa seas praego meel mitto tuhhat ei tea. Jah, 1813 tulli assi jubba ni kaugele, et 500 innimest kokko tullid ja tunnistasid: 262