ngi surus, au ja wäggi, agga nisamma ks temma murre ja tallitus, on nüüd hopis suremaks  läinud, kui enne olli. Temma nöu olla nüüd ka igga aasta mönned kuud Neapoli  linnas ellada. Tunnis, kus kunningas  tännini ellas, on rahwal südda hirmo täis, et kunningas mujale ellama lähhäb ja nende lin seläbbi paljaks kubbermango linnaks  allaneb. Sepärrast ollid nemmad ommad  sadikud kunningast palluma saatnud, et ka eddespiddi Tunni linna ikka ommaks ello kohhaks peaks ja neid mitte waesekslapsiks ei jättaks. Kunningas olli wastanud, et se ka temma sowiminne olla. Peaks se ommeti nenda sündima, et temma isse mönneks aiaks piddada neist lahkuma, siis jäda temma sugguselts  allati senna ellama. Se olli rahwa süddant nattuke waigistanud. - Garibaldi nimmepääw. Omma  Garibaldit ei unnusta Jtaliamehhed ka mitte ärra. Teisipääw, 7. Märtsil on nemmad  seal mitmes paikus, isseärranis Neapoli linnas, sure römo ja pitka könnedega remma nimmepäwa piddanud. Pitkad innimeste rongid  on lauldes möda Neapoli ulitsaid käinud ja mütsi tõstnud, agga kegi neist ep olle kässo wasto sönno räkinud egga teggusid teinud. Prantfussem a a lt. Kohhinhinamaalt  on sönnumed Prantsussemale tulnud, et nende wäggi seal kaugel hommikomaal 1. Januaril lahhingit piddanud ja wöito sanud.  600 pagganat on seal jureö surma sanud  ja Prantsusse poolt (kui se tössi peaks ollema) mitte ennam, kui 6 meest langenud. Teäda muidogi, on Prantsusse söamehhed ja söariistad koggoni teised, kui Kohhinhina pagganattel,  siiski näitab se wahhe nattuke liig suur ollewad, ja sedda olleme ka mitto kord jubba näinud, et Prantsussed sest suurt luggu ei pea, kui ka monne kare ülle piri niitwad. Inglismaalt. Inglis ma leinapäwad.  Minnewa kord olleme jubba lühhidelt  nimmetanud, et Inglisse kunninga maiasse  nüüd leinapawad sisse tulnud: sest kunninga  proua emma on ärra surnud. Se olli sündimesse polest ka Saksama innimenne ning omma waimehhe, prints Alberti äm ja täddi;  sest Inglisse kunninga proua abbikasa, prints Albert, on surnud Saksen - Koburgi hertsogi poeg, ja remma proua emma, kes nüüd ärrasurri, olli selle hertsogi ödde. Inglis  kunninga proua ja temma abbikasa, prints Albert, on siis õeste wennaste lapsed ja liggldalt  suggulased. Kaddund suur naesterahwas  olli ommas ellus kaks kord abbiettus ellanud ja möllemad abbikasad ollid enne tedda mulda läinud. Ta teine mees olli Inglis  kunninga wend, sepärrast temma tüttar Wiktoria ka praego Znglisma aujärje peal wallitseb.  Uks temma wendadest Leopold, sai (1831) Belgiamaal kunningaks ja wallitseb praego alles ja saab omma allamattest wägga armastad.  Praegune Inglis kunninga proua sündis 12/24. Mail 1819 ja 8 ku parrast läks ta issa mulda, lapsoke jäi ilma issata mahha ja emma teist korda lesseks. Wiktoria  on omma wannematte ainus laps ning sai lessest emmast sure holega omma kunninga  ammeti peale kaswatud. Selle eest auustasid  ja armastasid emmat keik Inglased künni surma tunnini, ja leinawad nüüd kunninga proua ja lastega ühhes tedda järrele. Temma matmissest same wist tullewa kord kuulda. Sönnumed pagganattest ja missioni  tööst. Lõuna -merre fared.  Neü-Seeland.  Et meie miösioni liösa - leht, mis tullewase numriga õlleks piddand ühhes wäljatullema, meel nattuke hiljemaks jääb, kuida lehhe löppetusses  selgem wöite kuulda: sepärrast ei peäse „Postimees" missioni sönnumete kandmissest  weel mitte lahti. Mnnewa aasta wiimse numre sees olleme meie Neü-Seelandima  endisest pimmedussest könnelenud; waatkem  tänna, kuida seal meie päiwil loud on, ja kas pimmedusses koit töusma hakkanud. Au olgo Jummalale, temma sönnal on ello wäggi sees: kus sedda selgeste ja puhtaste 100