Ommalt maalt. Riast. sTullekahjo. Ria linna Moskwa allewis on 20. Augustil öse kello aeal, teises linna jaus, ühhes wäikesses pumaeas tulli lahti läinud, kuhhu warma appi  sadi. Pritso meeste hoolsa kustutamisse peale said pea tulle wasto, nenda et ta suurt kahjo ei sanud tehha. Kust tulli wälja läinud,  sest ei tea seitungid weel könneleda. Pääw enne sedda on sealsammas allewi jaus üks täis toppitud heina küün, pärrast lõunat kello 5 aeal, pöllema hakkanud. Otse selsammal aeal olnud nelli tömeest seal ammetis,  kust siis ka arwata, et tulli mitte mude,  kui nende käest lahti peasenud. Et üks prits seal lähhedal ja Peetri kirriko kellad appi hüüdnud, olnud abbi warma seal, mis läbbi ka tulli pea kustutud sanud. Kahjo arwatakse 530 rubla suur ollewad. Kurrefarest. sNoor neitsit kurwa Lassi ta Maddis wötta! Mis on mei! Kurresare nore neitsi kurwa näoga teggemist?  Eks seal põlle, kes tedda woib trööstida  ja römustada. Tossi, armas wend, kes sa nenda ütled, agga kannata nattuke, lasse mind ka sönna kaks wahhele räkida, ehk so pahha mee! siis lahkub ja sa saad armastustega  kurwa neitsi silmi watama. Sest wata,  sobber, Kurresare rahwas on Eesti-rahwas,  meie lihha ja werri, rägiwad meiega üht keelt ja tewad meiega üht tööd se on: harriwad pöldo kui siis neil üks lige haige ja monni kurwa näo teeb, siis peame ka meie sest wallo tundma. Nad on kül merre tagga, agga mis sest wigga; armastus lendab  ka ülle wette, olgo nad ni laiad kui tahhes,  ta sirrutab omma kät wälja ja aitab kus abbi tarwis. Wadake, minnewa aasta ehhitadi Saremaal Ansekülla koggodussele uus kirrik, mis 6. Septembril lummala au maeaks ja pühhaks koeaks sai sisse õnnistud ja pühhitsetud;  agga sesamma uus pühha kodda jäi sepärrast ilma tornita, et rahha pudus kätte tulli.  Keik se rahha, mis enne korjatud M, kullus mu ehhituste tarbeks. Agga et Üks pühha kodda ilma tornita nago põlleks ta weel pühha kodda, sest et tal torn, mis nago Jummala  sõrm taewa pole näitab: ..wata seal on so Jssama!" weel pudub, sepärraft on üks auus koggodusse lige üht wäikest ramatut selle nimme al wälja annud: ..Noor neitsit kurwa näoga ehk Kerjaja laulo poisike", et sedda rahha,  mis nende ramatute eest sawad, kirriko torni heaks korjawad. Mis ramatukessest kita ehk laita, se jägo luggejate omma holeks, waid meie watame agga siin selle peale mikspärrast  ta ilmale tulnud. Ta tulleb meie keske kurwa näoga ja pallub, et omma kukkurt peame lahti teggema ja ommad koppikad selle üllewägga tarwilisse asja tarbeks ohwerdama. Sago need koppikad, mis kurb neitsit kokko korjab, kui sojad wihma pisad sedda siggiwaks  teggema, et selle kirriko torn, kui kenna putk haljendama heinama peal rohhust wälja tõuseks ja taewa pole kaswaks. Pärrast on seal weel teisi ramatuid wälja antud, mis Ansekülla  öppetaja ka selle torni ehhitusse heaks trükkida lasknud. Armad ristiwennad! Ma annan teile sedda  head nõu: ostke neid ramatuid ja ostke rohkeste, et selle nore neitsi kurb naggo rõõmsaks  lähhäks ja ta pea ennesele ehte pähhä saaks, kelle pärrast ta näggo nüüd weel kurb. Perno rahwale ütlen: sate neid ramatuid omma  öppetaja jurest. Peterburgist. sTännawuse wilja sagi  Weodosiast kirjutakse 6. Julil, et seal ja ühhes jaus Simperopoli makondas  ni suur wilja ja heina lotus se aasta  olla, mis keige wannemad innimessed ei mälleta näinud ollewad ja pöllomehhed arwawad,  üht ni rohket wilja saki sawad, et seitsme  aastane wilja ikkaldus neile weel ei sa nälga toma. Teiste Krimmi made sees arwatakse  sagi waeseks jäwad. Polamaalt kirjutakse: „Meie se aastane wilja saak ei sa wist rohke ollema, sest Mai ku ö-külmad ja Zuni ku põud, on meie talli-wilja põllud koggoniste ärrarikkunud; sui wiljad on kül pissut parremad; agga ka weel teadmata, mis sealt same. Aea wiljad, nenda kui: kartuhw- 282