dasi „on weel nimmetada, et siin üks Tallinna  lahhedalt Känno kõrtsist ärrawarrastud hobbone  kätte sodi. Mees sai kül kohto palest lahti lastud, sest temma ütles hobbust tundmatta mehhe  käest ostnud ollewad; agga agga  mõtteida  wõib iggamees, mis ta tahhab! Meie teame kaks silma kohhegilt watawad, mis innimesse  rinnaludest läbbitungiwad. „ Teine hiir peasis ka lõksust ja se tulli hea süddame ehk nödrusse läbbi. Üks saksa lojusseostja olli onmiast tasscnbungist, kus weel 149 rubl. sees olli, middagi wälja wõwud ja sedda omma teada jälle tasko pistnud. Parrast leidnud tasko tühja ollewad, läinud warsi senna paika jälle taggasi ja küssinud suslanaese käest, kas ep olle leidnud? Naene kargunud kurja nimmega  peale: „„Kas minnul aega teiste tüsscnbungi  wahtida? peaks ommagi asjo hoitud sam»!*" Sähhärduse kurjustamissega Pudis ta wargameelt ärrawarjada. „Õnneks istunud teine ans küllanaene seal kõrwas ree peal (kahjo, et meie selle ausa iunimesse  nimme ei tea!) ja üttelnud: „„Miks sa ärrasalgad? Rahha on jo sinno Laskus! Eks ma isse naitnud sulle, et tassenbung maas olli ja sinna kiitsid ommal mahhapillanud ollewad?"" Ennäh, suslo.moor, warganäggo, ei peasüüd ennam salgama, teinud naeruse näo, ööldes: „„Noh, kui hea jootrahha annate, ehk säte kätte!""  - Kautaja annud ka mõtlema naesele leido ja suslanaene jänud pikka teereisist mahha,  mis tale kätte õlleks tulnud, kui assi kohto ette õlleks sanud. Leitud asja salgaja on nisamma  kui warras ehk weel nattuke hullem. Se seisko keikil meles, kes middagi leidwad." Kuramaast. sTullekahjo.j 13. Nõlv  embril läks Hasenpoti linnas üks emma nattuke  toast wälja, jättis onuna 5-aastast poega 3-aastast tüttarlast üllesse tuppa ja panni ukse lukko, et lapsed wälja ei tulleks ja treppi Pealt mahha ei knkkuks. Künni teised innimessed  tullekahjo hakkasid näggema ja ukse eest mahhalõid, ollid waesed lapsed snitso sisse jnbba arrasurnud! Tulli sai kül Pea jälle kustutud, agga emma ahhastns omma õnnetuma laste Pärrast olnud ärraräkimatta! Tulle hakkatus on keadmatta. Äennemaatt. uendud kohto seadussedj on 20. Nowbr. Keisri Herra pole  st sinatikohto kätte sadetud ja meie armolisse keigeüllema wallitseja selge tahtminne on, et nende järrele õigus ja heldus kohtokoddades peab wallitsema ja üllemad ning allamad sedda möda ellama. Keige kassulikko ja tullusa teggude seast mis polest Keisri Aleksander!l. wallitsus ni rikkas  on, WZime wenne tallorahwa prinsse järrele seddastnnast kohtoseaduste uendamist keige suremaks  heaks teuks nimmetadä, kelle tullo ja kasso  kegi ei jõua ärraarwata. Lasko lummal keik hästi korda minna! on ka PeterburgiS mödaläiuud päiwil olnud. Esmalt 15. Nowembril  hakkas Wiburgi pool linnajaus uus akademia  maea põllcma, mis liig kumaks köetud rand ahjo läbbi olli tulnud, agga Pea lustu-ud sai. Parrast lõunat läinud sure Ncwa äres uks masstnawabrik  põllcma, mis ka kustutud sanud, agga nhhe langeja korsua läbbi on 4 innimest seal jures hawatud. 19. Nowembril on ühhe tisler-- meister Nembergi tötoas, teise korra peal tulli lahti peasüüd. Nelli naesterahwast ja üks 6- näddalane laps olnud surma haddas sisse jäma. Lapsoke sanud aknast Mäljawissalud ja al kassukate  peal wastonõciud, scddasamma teed tulnud ka kolm teised uaesterahwas üllewelt mahha; agga üks wanua 90-aastane emmake on stsse janud ja ärrapõllenud. Waene iunimenne! 90 aastat olli ta otsekui sellcpärrast ellanud, et ni halledat surma piddi sama! Hiljuti olli üks Tweri kubberm. mõisnik, nimmega Läpun ow, nisuggustweddeliko hakkanud malmistama, mis wägga monnus peab ollema tuld kustutama, kuida sedda ka Peterburgis järrele  katsutud ja leitud hea ollewad. Kuida wisi ja mis selle weddeliko sisse pandud, et suurt tnld ruttu ärrakustutab, ei tea ma mitte, agga tarwis õlleks sedda iggale pole, sest tullekahjosid ütlleb parrako saggedaste ette. Poltawa linnas ja mnberkaudo  35 —40 wersta, on hiljuti HlB. Okt.) wihmasaddades külmetama hakkanud, neuda et wihm, mis pilwist langes, maeade, aeade ja pude peal seddamaid jeäks külmetas. Selleläbbi on nüüd paljo wilja-ja muid puid rikkutud sauud, etjeä- 397