jatähhed oa nendasamma, kui Eiropamaal numred,  mis kül igga rahwas omma kele wälja ütleb, agga ommeti teik möistwad, se on; kui ma WM kirjutan, siis möistab sedda Prantsus,  Inglane ja Sakslane nisamma, kui Eestimees,  agga iggamees omma kelemurdes. Nenda on Hiinlaste kirjakeel. Agga Hinamehhed  peawad ello aeg öppima. Keige alllamas kolis peawad lapsed 7W kirja tähte tundma, enne kui keige kergemat ramatut luggeda möistwad;  kes jttbba üht ilma wiggata kirja tahhab  kirjutada, peab 6999 ehk 7999 kirja tähte eht sanna märki tundma. Mesitse on 7V,VW kirjatähte, mis 79 ramato sees üllewel  seiSwad. Kes arwab, et Hinamaal rahwas  öppetussest ei holi, se pettab ennast, sest Hinamaal ei anna fündiminne kellegile suremat seisust egga kela sedda ka mitte samast, waid sedda annab üksi möistus. Seal on ka hertsogid,  würstid, krahwid, paronid, nago siin Eiropa mulla peal, agga mitte omma sündimisse  egga wannematte pärrast, waid kui möistus  senna male kannab, siis oa kimmi kääs. Saab kegi nenda üllendud, siis üllendakse ka temma wannemad ühheö temmaga, agga ta lapsed peawad nisamma sure waewaga nimmi tenima, kui temma isse, sest ei anna kegi järrele,  ehk peawad muido allamas sejsusses ellama,  kui wannemad. Hina keel ei olle mitte kerge; missionarid ja muud ammetmehhed, kellel sedda tarwis sW, teadwad kül, kui paljo pea murdmist se maksab. Keik, mis neil wannemist ma!- lestusseks janud, peawad nemmad pühhaks, nago  altari riiöto. üksi sedda petakse targaks, mis wannemad on teinud ehk kirjutanud. Seeb se neil kammitseks jalgus on, et nemmad paljo eddasi ei sa. Witts asja on kül, mis polest nemmad meitest  tagga käiwad, agga mönni ka, mis polest meie nende tagga peame käima, nenda kui: Hinamaalt leiad sa wagga arwa üht meest, kes mitte essimenne rehkendaja ei olle; se lähhäb  nende kaes, nago wessi, ja wigga ei tulle muido ette, olgo siis, et sind petta tahhab, ja sedda tahhab Hiinlane kül wagga saggedaste.  Kuida ööldud, kuskil mailma nurkas ei auustata neid, kes amwo mulda läinud ja nende  tarkust nenda, kui Hinamaal. Kui meie ütleme: „mailm lahhab wannemakS ja targemaks",  siis ei maksa se nende maal middagi;  nemmad peawad üksi neid targaks, kelle haudade peal nad käiwad. Sellepärrast peab ka keik Eiropa tarkus nende wärrawa takka taggasi  pöörma ei lasta sisse. Nende kolid on täis ja öppitakse sure hole ja waewaga; agga et se üksi surnud innimeste tarkus on, jääb nende tarkus ikka üksluiseks ja ei aita tundmisse tee peal paljo eddasi. Jgga kolme aasta takka sadetakse keige targemad  öppiad kubbermango linnade sisse krono katsele, ja koggub siis ennamist ikka omma M,WO pead kokko, kes omma tarkust tahtwad  kaloda lasta, kennel wannemad ja suggulased  kasa lähwad. Need krono katsumissed on Hinamaal se immelikkum assi, ja need on ni kanged, et kui 10,000 mehhest 100 kölbawad,  siis on weel suur assi. Kantoni linnas  peab nisugguses katsemaias 9000 kambrit ollema ja iggaühhe sisse pistetakse üht nisuggust,  kes katsele tulnud, seal peawad ennast selle peale walmistama, mis nende kaest küssitakse.  Mönned on seal tuderides jubba peast rummalaks janud, mönned ka surnud. Katselissed  põlle agga keik mitte nored innimessed,  waid tihti ka 60, 70 ja 80 aastased, keS tannini weel põlle jõudnud aunimmi wäljatenida,  ja ilma selleta ommeti ei tahha surra. Saggedaste on katsujad paljo noremad, kui katselissed,  kuida kellegil mõistust on antud. Et katsuja 23 ja katselinne 50 aastane on, sedda  tulleb tihti ette. Keik katsujad sadetakse pealinnast, kus nende pitka patsiga keiser ellad.  Et nemmad agga tee peal makso eest mönnele  omma küsimessi ette ärra ei ütle, pannakse  neid jubba pealinnast wälja tulles lukkus  tõlda ja wötti sadetakse ühhest linnast teise ette, kus ta kinni peab ja puhkab. Nisuggune mees on keik se aeg iöse wahhi al, et kegi temma liggi ei pease, ehk kül tedda muido temma  sure tarkusse pärrast, nago poolt jummalat  auustakse. Keik aunimmed, mis katselissed  katsumisses sawad, ei olle ka keik mitte 82