lübbi temma ka rasket sõatrahwi makso omma kaela tõmbas. Keige nende made wallitsejad  süllitawad kül tuld ja kihwti, agga mitte rahwas, mis ühhendud ja kindlat Saksamaad ammo iggatseb ja kolme tossina kronide assemele parrem üht ainust tahhab, mis ka selle nimme w äärt on. Baieri, Würtembergi ja Vadima sadikud  on nüüd ka Berlini tulnud rahho pärrast kõnnelema, agga mis tingimisse al Preislane nendega rahho teeb, ei wõi meie weel ette ärrateada,  kuid ni paljo on teada, et keik Saksama Põhja pool Maini jõgge Preisi ütlema melewalla alla jääb, kui ka mõnned hertsogid, kes Preisi wasto ei olnud, omma nimme kandma jäetakse. Preisi kunningas isse peab omma printside ja kindralidega õhtopoolset sõawägge Maini jõe äre watama minu ema, mis nisamma wapper olnud, kui hommikopoolne wäggi, kus kunningas isse jures olli Temma essimenne te lääb wist Prankwurti linna, kus Preisi õhtopoolse mäe peakorter seisab. Wõib siis olla, et sealt Parremat  kät ülle Darmstadti Manheimi ja Heidelbergi  sßadimaal), ja pahhemat kät Würtsburgi  ja Nürnbergi sßaierima) linna lähhäb,  kus iggal poo! Preisi Mäed sees seiswad. MMamaast. Seal petakse nüüd ka aggaraste  rahho nõu ja waidlemist on paljo seal jures. Italia tahhaks seddawõrt Tirolimaad ka ennesele sada, kui Lombardia ja Wenetsiama wahhel seisab, agga Austria ei tahha anda. Õlleks  nüüd sõdda Austria ja Preisi wahhel weel eddasi läinud, siis õlleks Italia omma tahtmist ka sanud; agga üksi Austriaga pissukese ma tükki pärrast kiskuda, ei arwa Italia ka mitte heaks, waid saab wist sellega leppima, et Wenetsia  temma parralt jääb. Neil on ka sõast himmo ärra, mis maad ja rahwast lahjaks kurnab.  Kui rahho kindlaste on ärratehtud, siis andwad Austriamehhed sõalinnad nende kätte. —- Prantsusjemaal on waggusi asjad ja iggamees  panneb immeks, et keiser Napoleon ennast tõeste se kord kui omma kasso otsimatta siamale olla üllesnäitnud. Head nõu olla temma kül Preisile, Austriale ja Italiale annud, agga mitte soaähwardamissega wahhele tunginud, ja se kinnitab  temma aujärge paljo ennam, kui keik mu assi ning sel wisil on temma ommeti omma kasso meles piddanud, ilma et kegi sedda pahhaks panneksl Austria hawatud sõameeste heaks on Prantsnssemaal 44,01)0 ja Preislastele 27,000 pranki armoandeid kokkotulnud. (Preislased isse omma koddomail, sedda peab ütlema, murretsewad ausaste omma hawatud sõameeste eest. Iggapääw lääb aurowankridega Berlinist woor wälja, mis neile keiksuggu Parremat  toito sõaleri wiib, ja peale selle on jubba 320,000 taalrit nende heaks kokkotulnud; nisamma  truiste murretsetakse ka arstide ja haige tallitajate eest. Meeste- ja naesterahwast on saddade wisi sõaleri ja hospiddalidesse tõttanud haigid aitama ja tallitama ja ei nõua selle eest mingisuggust Palka. Kedda hospiddalist koeo lastakse, neist wõetakse mitmed maeadesse wasto ja kantakse nende eest hoolt, künni nemmad taieste terweks sanud.) Uemad sönnumed. Tartust. Liwima õppetajaid peawad selle ku 17. päwal sinodi piddamissele kokkominnema. Gerlinist. Preisi prinz, Anton Hohenzollern,  kes Königgrätsi lahhengis raskeste hawatud  sanud, olla ärrasurnud. Muist Preisi wäggi hakkab Bömimaalt taggasi Lullema. Hannowri kunninga proua, kes alles Hcmnowris ellab, olla sõnna sanud, et riik käest ärrakaub. Kirjawastussed. 175) Ph. H. S s. Meie ei olle aega wiitnub,  Teie kirja marsi prukida. Sellesamma asja pärrast kirjutas enne ka I)r. S. Kui kaugel on jubba tö ja millal on walmiSsamist odata? !76) P. W. U l. Runo sare asjust olleme ka enne kuulnud, agga se seisab meie lehhest mäljaspool. Teisest asjast wöime ka alles siis könnelda, kui küpsemaks sanud. Z 77) G. K. St. J. Tänname Teie kirja eest, kedda meie ka ootsime. Ägga kus ta ni kaua seisnud: 12. Julil kirjutud ja Wmal tulli alles meie katte? Se kord ei olnud ennam wöimalik, pallume teise korrani odata. !7s) C. R. J. P . Meie arwates peaksime enne weel middagi arraotama, muido kardame et arroiamatta  mödalähhäb. Kui pea ei tulle, noh, siis tulleb. 251 Bon der Censur gestattet. Dorpat, d. 2° August >866. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Bewilligung.) Tarto linna Lntterusse nsso ning Eesti koddaniknid ning suggokonna wannemaid pallutakfe tullewa piihhapäwal, V'. Augusti ehk leikusse ku pawal peale lõunat kel nel-