ehk kül Sardinia kullepombid paljo maiasid on lõhkunud, on ka temma kulid Sardiniale mönnesuggust kahjv teinud, laewo rikkunud ja püssirohho wankred pöllema suutnud, mis läbbi paljo surma said. Temma abbikasa. Austria keisri proua ödde ja sündinud Baierima  innimenne, peab üks süddamik naesterahwas  ollema. Ehk kül kunningas mitto korda tedda pallunud, hirmsa tullepombide alt ärra Roma linna pöggeneda, peab temma ikka wastama:  Mis mees kannab, sedda peab ka naene  kandma", ja ei pöggene mitte. Mitto muud naest olleksid jubba ammo hire auko marjule puggenud. Hiljuti olli ta alles üttelnud: „Kui minna siin ka peaksin surma sama, siis on se ommeti mailma aiaramatus tullewa pölwe  rahwale uus ja kenna assi, et üks kunninga  proua enne ep olle eest ärraläinud, kui tullepombid tedda tapnud." Se wöib tru ja wapper naesterahwas olla! — 19. Zanuaril on keiser Napoleon jälle kunninga Prantsule kirjutanud ja nöu annud ilmaasjata wastopannemist  järrele jätta, kust ommeti middagit wälja ei tulle; agga Prants ei tahha sest middagit kuulda, maid annab agga Sardiniale tuld wasto ja lodab omma kindla müride peale. Kui kaua se kestab, on teadmatta. Olgo kül, ni hästi temma ennese kui ta issa wallitsus (kedda ommal aial „kunningas tullepomb" hüti) mitte kidowäärt olnud, agga sedda peame ütlema:  omma Gaeta kaljo 'kingo otsas on ta esstmenne süddamik mees wastopannema, kes kulide sajo al tännini ikka meel ellama jänud. Mönnel päwal peawad kummagilt poolt liggi 12,990 pauko laskma, mis mitte pulma paugud  ei olle. Paawstist ei tea ma se kord muud, kui et ta Roma linnas manna wisi turtsub ja Sardinia kunningale kümme meski kimmi kaela seuks kui ta wöiks. Prantsusfemaalt. Wendade tülli.  Kas malletate weel Prantsusse keisri onno, prints Hironimust, kes minnewa aasta 53. Junil silmad kinni panni? Se mehhike olli ka omma ello sees mönda olnud, mis iggaüks ei sa oldud. Kord olli tn kaupmees, kord kadakas, kord kunningas  ja kord jälle keiserlik prints ja ses pölwes temma ka surri. Temmal olli ommast  essimessest abbiellust, mis wenna kässo peale  lahhutud ja löhhutud sai, üks poeg järrele, kes sel aial emma jure jäi. Sestnnane poeg on ammo mehheks sanud ja kannab nüüd Krimmi söast sadik, kus ta Prantsuste huikas  tenis ja wapper mees olli, sedda nimme Bonapart - Patterson. Temma emma lahhutas olli üllekohhus, agga sai 40 aasta eest Napoleoni kässo peale wäggise tehtud. Nüüd on Hironimus isse surnud ja temma kaks last, teisest abbiellust, prints Napoleon ja printsis Mathilde, temma nimme ja warra pärnad. Agga nüüd tulleb nende pölgtud  poolwenda Bonapart-Patterson ja ütleb: „Ta olli nisamma minno issa, kui teie issa, minna  tahhan ka sada!" Selle labbi on nüüd Partsis  suur protsesstminne tõusnud, mis Prantsustel  sureks juttuks ja ueks asjaks on. Hironimusse  essimenne abbikasa on isse weel wanna  ea sees Amerikamaalt Parist tulnud ja aiab seal nüüd kohto ees omma öigust, et ükski innimenne, õlleks temma ka keiser Napoleon, abbietto ei wöi tühjaks tehha, kui abbikasal muud südi ei olle, kui et temma wannemad mitte kunninglikkust, waid kaupmehhe suggust ollid. Peale sedda ei olle paawst sel aial, kui Napoleon kül tahtis, sedda abbiello ka mitte tühjaks tunnistanud. Se immelikkum assi on se, et praegune keiser Napoleon sedda tülli mitte omma wöimussiga ep olle Vaigistanud,  nago endine Napoleon teggi, waid awwalikko  kohto holeks annud, mis ta onno lastele  kül mitte sureks heaks meleks ei wöi olla. Saab nüüd nähha, mis sest tüllist eddespiddi wälja tulleb. Mitto arwawad kül jubba ette, et essimenne poolwenda kautab, sest kel wäggi, sel wöimus; no agga kes teab? Prantsussed on kaugelt Hinamaalt ka jälle nattuke sönnumed sanud. 30VV Prantsust  ja 7OVV Inglast seista praego Tientsini  linnas korteris ,ja muda Hina rahwale asjo, mis nad nende keisri maiast ollid risunud.  Mönned soldatid on selle risumisse labbi  rikkaks mehheks sanud. Uks suretüM laskja olli ni terrane kallid asjo korjama olnud, et 45