Perno Postimees ehk Näddalileht M 56- tSVV Neljas sPernus, kesknäddal 14. Septembril^ a«sta. On põllul wigga ehk põlloharrimissel?  Kord wöib ühhel ehk teisel, kord möllemil wigga olla; agga meis EsM ja Lätti põldudel  on kül wagga paljo wigga harrimissest tulnud. Sedda tundwad mitto meest ja se küllamees ka, kes mulle minnewa näddala se polest kirjutas. „Tallopoiad ütleb temma unnistasid wannast aiast sadik ikka sedda jutto, et ei tea, kuida se peaks tullema, et möisa pöllo peal ikka willi mühhab, ja tallo pöllo peal, mitto kord üsna seal körwas, huikab üks körs teist tagga. Sealt olli se wanna sanna tulnud: „„Saksad wötwad ka Zummala käest waggise.""  Sellegipärrast said mehhed aega möda arro, et luggu ommeti nenda ei olnud, waid se wahhe tulli pölloharrimissest. Uks tük maad on kül parrem wilja kandma ja andma,  kui teine, siiski tulleb surem wahhe rammust  ja harrimissest. Agga mis wöis senna parrata? Ei jõudnud parreminne wäetada egga  tehha, sepärrast piddi põld sü olluseks jama,  sest et wasto ei wöinud räkida. Agga nüüd hakkawad mehhed arro sama,, et ka meie tallo pöllud aega möda parremaks lähwad ja laitust ennestepealt ärralükkawad. Ma jääb ikka maaks, agga kust se siis tulleb? Se tulleb sest, et teo - orjus tallo perremeeste kaela healt aeg aialt wähhemaks langeb. Tanno Jummalale, et nenda on. Kuida piddi Lallopöld enne wkkstt andma, ehk kui ta andis, kuida piddi se falwe  sama? Möisa kutsus kallil tö-aial keik perre  omma pöllo peale. Tallo pöllo jauks põlle Jummal teist külwamisse egga korristamisse aega  lonud. Mis piddi perremees koddo nödra mannade ja wäetima lastega teggema? Perrenaesel  011 l kuhjaga tööd küllalt maiatallitust ttrllitada  ja selle peale wadata, et wälliste moon korrapärrast saaks walmistud ja pahha könnet ei töuseks, ja se läbbi teine aasta perrest ilma ei jääks. Kas siis immekspanna, kai kvddused  asjad sel kombe! lonkama hakkasid? Ommeti  jäi sü kaua aega pöllule, ja ööldi ikka: „ „OH pöld on waene, ei kanna wilja!"" Ehk wahhel sekka jälle: mäljal ei kaswa se ehk se willi, te mis tahhad!"" Zummala  and sai rummalusses wabbandud ja warrandus  jäi ma sisse marjule. Agga nüüd hakkab tuul teise külge pöörma, ja ma ütlen teist korda: selle eest au lummalale! Sest aiast, kui perremehhed rahha-rendi peale samad, hakkawad ka tallo pöllud ennast muutma ja rohkem andma, kui rendi-körgus mitte koggoni  hinge kinni ei panne; agga mee! selgem näikse sedda, kus holakad pärrisperremeh-