keleS haigussekS nimmetawad. Surnokseas  on 6 pusärgil rumi ja keik asjad kaepärrast  jures, mis tarwis on. Wennenm linnades ei olle weel paljo kusgil nisuggusi surnokoddasi. PMrOurgrst. sJntressi maksminne.j Ue 5-protsentilisse koddose laenopabberite intressimaksminne  hakkab Z. Januaril 1866 peale ja maksetakse neile, kes essimesse aasta kupongid keiserlikko  pankmacas ehk nnual temma kontorides ettenäitwad,  intressid wälja. Intressi ehk laenopabberid  terwelt ette näidata, ei olle mitte tarwis, waid wõetakse kupongid, mis pabberiommanik isse lahti leikanud, rahha assemel wasto. Laeny pakberipiddajad, kes rigi pankmaeast ehk temma kontoridest, mis mude linnade sisse assutud, kaugel  ellawad, Wõiwad omma kupongid ka Postiga senna sata ja sawad ommad intressid postiga taggasi; agga postjkullo peawad siis isse kandma.  LähheMad pankmaea kontorid on meie rahwale  Rigas ja Pihkwas. Komemaakt. sM awauminne/j Somemaal  on äkkiste kahhes kohhas sured tükkid põllomaad paar sülda süggawasse waunnd. Essimisses  kohhas on waunlid 149 sülda pik ja 16 s. lai; kolmas jaggo traunud maast olla süld maad süggawuti wee al. Teises kohhas on 59 sülda pikknti ja 16 s. laiuti peale 2 sülda süggawuti ma alla waunud, agga peab kltiw oilema. No nüüd on asjad kordas! Kui ma jalge al ka ennam kindel ei olle, mis peab siis aealikkust asjust tveel kindel ollema? Seal arwatakse se wauminne järwe wee allanemissest  tulnud ollewad, nago sedda hiljuti Hel-- go sare peal ka olla nähtud. Egga minna tea, kas tõssi on. Wõeralt maalt. Kuida lõppeb nüüd wõeral maal tännawune  wanna aasta? Aitummal, waggusi. Nende omma Kalendri järrele on ta jubba 19. Detsembri  ku päwaga ärralopnud ja uus alganud; agga meie Kalendri järrele ellab mailm ja kelk, mis temma sees surrclik on, 12 päwa wannemaks. Sõakärra ei olle meie teada kusgil Eüropamaal, kuid teine pool Atlanti-merd Brasiliamaal, mis agga meitest liig kaugel on, ja Eüropama kaupa mitte kallimaks ei te , olgo siis kohwi, suhkrut, wärwipnid ja muud sellesarnatsid illoja  maijusseasjo, kelle nälga meie mitte ei surre. Watame nüüd aasta lõppetusseks mõnda weel nimmelt ja esmalt Preisimaakt. Tullewa kuus tahhetakse Peisi parlament jälle kokkokutsuda, mis, kuida ette teada, nisamma paljo on, kui kibdedat waidlemist  jälle algada. Nende tülli näitab nisamma  pikkaks wcnuiwad, kui Jsraeli laste teekond kõrbes. Kui Bismark Pranlsussemaalt taggast tulli, pistsid Preislased pead kokko, küssisid: ei tea, mis sõnuumid ta sa sa tõi? Bismark ei la usund sönna. Meie agga mõtleme omma pissukese „Postimehhe" mõistusse järrele nenda: PranK sussel on nipaljo wölgo ja au sü! jubha, et mõuni aeg wöib puhkada. Agga siis tahhab temma, et teised ka peawad puhkama ja ounnaga  rahhul ollcma. Terwe Eüropama peab nat-- tuke puhkama, siis puhkab Prantsus ka, muido mitte. Tahhaks agga Pceislane Shleswig- Holsteinimaad ui waggusi ja sallaja tasko pista, siis õlleks Prantsus wist essimeune, kes silmad lahti teeks ja hüaks: „Pea kinni, naber, minna tahhan ka teada, mis seal sünnib! Wõttad sinna sealt, siis wõltan minna siit sßeini jõeäärsid maid)." Nenda on loud; sest Prantsus maggab ühhe silmaga ja on kohhe nllewel, kui mönni ligntab. Tahhab nüüd Preislane nimmetud maid ennesele sada, siis peab kahhest happo õunast  üht hammustama: kas Neini-jõe arest muist omma maid, mis 50 aastat temma kaes olnud, Prantsussele andma, ehk tennnaga sarwed kokkolöma. Mõllemad õunad ou ni sapwihhad, et ka Bismarki sunahha kortsu tõmbawad. Sealt se tulleb, et temma teniad seitungid sest reisist sadik paljo Lassasem hertsogimade wõtmissest kõnnelewad. Bismark mõtleb ka: aeg annab head nõu. Agga sedda on teada, et temma neid ennam lahti ei lasse. Ta teeb nago kass hinga: kui ta ei tohhi tedda ärraneelda, siis hoiab käppa al. Htaliamaatt. Pühha issa pahhandada ja rõmustada, Jtalia kunningat rõmustada ja pahhandada,  sedda kelk mõistab Napoleon, nago nöri pealt. Omma wägge Noma linnast ärra- 436