Worei (Forey) teadaandmissejärrele onPrantsussed  seal, kui linna ärrawöitsid, ka ühhes 17,666 Meksiko söameest, 26 kindrali ja 1666 pealikud wangiwötnud; agga ommad suretükkid ja muud söariistad on Meksikomehhed, ennego linna ärraandsid, ärrarikkunud ja katki murdnud,  et Prantsussed neid ennam nende issama kahjuks ei wöi prukida. Nüüd ööldakse Prantsustel  köwwa nõu ollewad, Meksiko pealinna > kallale minna; küllad saab kuulda, kui kaua neil sellega aega lähhäd; sest Meksiko ööldakse  hopis kindlam ollewad, kui Puebla olli. Inglismaalt. sUed lnglased  on ommast kohhast ka ewangeli usso innimessed ehk kül nende ussukombed ja kirriko  tenistus just meitega ühte ei lähhä. Nemmad  jätsid ka 390 aasta eest kelk katoliko kombed ennamist mahha, kautasid meeste-ja naesterahwa kloostrid ärra, lasksid öppetajad abbiellusse heita ja pühha jälle leiba ja wina rahwale jaggada zc., ja nende seas on praego wägga paljo usklikko innimessi,  kes missionitö ja lummala sönna lautamisse  eest hoolt kandwad. Agga nüüd tikkuda  üks eksitus nende sekka. Mönned öppetajad  olla nöuuks wötnud, jälle kloostrid ehhitada ja munka ello ellada ning öppetajaid jälle Roma wisi elloaegse poismehhe pölwe alla sundida; jah, mönned neist uut modi Ewangeliumi usso munkadest olla jubba suistepühhil  keik Roma kombeid omma kirrikutes katsunud ueste assutada, nenda kui: hingepalwid  (missa) luggeda, küünlid pölletada, suitsetada ja muud sellesarnast, mis Romlased lummala tenistusseks prugiwad. Nemmad ei tahha kül Roma usko heita, waid ommas uskus Roma tempusid tehha, ja mis wahhe on siis seal? Seggadus ja eksitus, muud mid- dagi. Kellel selge, puhhas hallika wessi käes on, need ei peaks ial ssiswa kikide ja loikude seest wet otsima. Sel wöib kül punnakas ja kollakas karw olla, agga kus selgus ja puhtus? Kui meel mönni peaks tahtma „Perno Postimeest" pole aasta peale tellida, siis antakse  teada, et 1. Juli ku päwast sadik wöiwad sada ja hind on postirahhaga 70 kopp. ja ilma postirahhata  65 kopp. höbb. Ka on 1. Januarist sadik meel temma lissaleht ~Psgganate õ ja koit !e." sada, maksab ilma Postimehheta 90, ja Postimehhega izhhes 80 kopp. Tellimessi wötwad wasto linnades: Tallinnas Kluge ck Ströhm ja F. Wassermann, Tartus Th. Hoppe, Kmresares  J. H. Jürgens, Willandis saksa öppetaja Krüger ja Pernus W. Borm. Maal samad ausad koggoduste öppetajad, möisawallitsussed ja muud ustamad innimessed sedda hea sönna eest teggema. Ka on minnewast aastast meel „Postimehhest" ja temma „lissalehhest" täis numrid sada. „Misstonileht" tulleb tullewa numrega wälja. 202 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 35. Juni 1863. Teadaandmissed. Kulutusse tellimessi „Perno Postimehhe" sisse wöetakse seatud hinna eest wasto ja sadetakse warsi trükkimaeasse: Tallinnas Kluge st Ströhmi ramatopodis,  Tartus H. Faakmanni trükkimaes, Willandis E. J. Karowi ramatopodis, Kurrefares H. L. Jürgensi ramatopodis.  Paides Chr. Sioni jures. Es werden in einem anständigen Hause in Pernau Pensionaire aufgenommen. Näheres in der Expedition des Perno Postimees. Rautud tallowankre rattaid müüb Killingi  mõisa sep Joh. Kabsas. A Häsd seppise kiwwisüssa, mis kaks kord labbisöelutud, müüb Willandis oddawa hinnaga  kaupmees H. Wahrhusen. 6. Zuni ku päwal on üks Baastane körw ruun, kellel 3 walget lappi üllewel kaela peal ja parrema taggumisse jallal sees pool külgis  pissuke haaw on, Tallinnas karjasma pealt Lasna mäe liggidalt Tarto tee arest ärrakaddunud.  Kes sest hobbusest teadust teab anda, pallutakse sealsammas mäel Tarto maantee äres paemurdmisse augo lähhedal M 762 Jakob Thomsonile üttelda.