jalga tal ennam senna ei pea toma. Nimmetud  mehhed ütlesid mulle, et kül mönned küllarahwa seas olla, kes Leinbergi pettussest weel puhtad ei olle, agga ka nende luggu olla igga pääw parranemas ja ülleültse olla nähha, kuida rahwas sest aega möda nago wina peatäiest targaks sada. „Samrukist sõitsime Takultsaki küllasse, mis Samrukist 110 wersta kaugel Perekopi makonnas. (Oi wennike! ei seal kül küllakarjad  kokko ei putu.) „Takultsak ei olle mitte üks külla, waid kuus külla ühhe nimme al, mis 4 —2owersta ühhest teisest emal, kus ülleültse 116 Eesti suggukonda  ellawad. Takultsaki ja Zapundsi küllades  ellawad keik Tartoma Eestlased, ennamist Koddawerre kihhelkonnast. Teiste küllades on ka paljo Tallinnama innimessi, jah, just selsammal  korral, kui minna seal ollin, jõudsid jälle 8 perrekonda Tallinnamaalt senna, kelle passid  alles Simweropoli kohto peal ollid. ..Teisel päwal käisime mönne perremeestega külla wäljo watamas. Seal wöisin ma sedda suurt hädda nähha, mis Perekopi makonna Eestlastel solajärwede lähhedal koggoni ilmasiggimatta  ma peal ellades on. Seal wöib innimenne meelt ärraheita. ..Südda ei kanna räkida, ni willetsad näiksid  nende wäljad ollewad. Pool jalga ja weel kaugemal seisid kõrred ühhest teisest emal ja keik nago Warao tühjad wiljapead, waewalt  pool jalga pikkad, ja Sakslaste küllades olli willi jubba warsi walmis samas. Kolme sõrme ehk kämle paksult punnast solamulda peal, mis middagi ei kanna, ja al kõrre liwakiwwi,  mis keige jämmedamat wihma nisamma  pea sissewöttab, kui se üllewelt langeb ja ma pinda ommeti kuiwaks jättab; sealtep siis tulleb, et sel wihmasel suil ka nende willi ni waene olli. ..Nenda Olli nisso; rukkist ei wöinud weel tundagi ja kedowiljast ja rohhust ep olnud juttogi. Mönned laggendiko ja ohhakarohhud  kaswawad seal, mis köwwad nago traat, ja siiski ni arwa, et waese silmaga innimenne emalt muud ei näinud, kui punnast körwend maad» Tõeste, üks hirmus tük maad on sesin- nane Krimmi põhjapoolne solalaggendik. Kaewud  on 23 37 —45 ja 54 jalga süggawad,  wet wetakse hobbustega ülles ja tundide wisil lähhab aega, ennego üllesse saab. Kaewoköied,  mis omma pikkuse parrast wägga kallid on, ollid krono polest kingitud. Ühhes küllas ollid jubba 2 köit katkiläinud. Teine köis, Takultsaki külla sureks ehmatusseks, läks just sel aeal katki, kui minna seal ollin. Külla olli seläbbi korraga kuiwal ja ei teadnud mitte, mis heaks nöuuks. „Sim nende küllade sees on sepärrast ka räkimatta suur waesus wallitsemas. Sim ollid ka minnewa talwe põled külla innimessed,  muist köhhotöwwesse, muist just nälga ärrasurnud. Ka meie ei leidnud sealt muud, kui ni santi rukki leiba, et sest haigeks jäime ja pima on sure waewaga sada, ei kedowilja, ei wöid, ei mitte ühte ainust kartohwlit!" (Eks seal pea innimessed taewa Zssat wäggise  appi hüüdma, mis nad siin ehk teggematta  jätsid.) (Jääb polele.) Ommalt maalt. Perno makonnast. sAltari Küllad mälletate weel, et Torn koggodusse liikmed tännawo suil omma kirriko pildi tariv  ls suurt loosimist piddasid ja nenda hea tükki rahha kokko said. M 25 olleme sest lenud ja sedda olli ülleültse 567 rudl. 66 kopp. Nüüd on kirriko pilt koggodussel jubda  käes ja sai 29. Septembril katte pealt ärrawöetud  ja pilt sisseönnistud kirriko illuks ja ehteks ning meletulletusseks neile, kes senna peale waatwad. Pildi peal on Jesusse ihho mahhawötminne risti pealt üllesmalitud ja wägga selgeste ja illusaste, et koggodusse süddamed  rõõmsad on senna peale wadates. Ütlen teist korda, nago sui ütlesin: olge terwe,  armsad Torri rahwas, et teie põlle paljuks  pannud omma Jummala koea ehhitusseks  ennast nattuke kulutada ja sega teistele näidata, et hulgal kerge assi on head tehha. Willandi luakonnast. sPöllosaak ja Keige wilja polest, aitummal Jum- 325