Niast. sLanstoa kokko Selle ku 8. päwal ollid kelk möisnikkud Ria linna kokko tulnud. Lõuna kello 12 läksid, nende pea - wannem würst P. Liewen ees ja teised keik järrele Jakobi kirrikusse, kuhhu koggodus rohkeste kokko olli tulnud. Kindral kubberneri herra grahw Shuwalow ja kubberneri  herra Vr. v. Oettingen ollid ka nende seas. Jummala tenistusse hakkatusses astus kindral supertendi assemik, praust Karlblom  kantsle peale ja piddas nende sonnade järrele, mis prohweti Jessaia ramatus seiswad:  .Minno mõtted ei olle teie mõtted, egga  minno teed teie teed :c." üht wäggewat jutlust. Pärrast Jummala tenistust läksid jälle keik ühhes, seks nimmetud maeasse kokko, kus omma nöupiddamessi tahtwad piddada ja seal allustas nende pea-wannem sedda tööd. Tallinna kubbermangust Haggeri kihhelkonnast  weel ükskord 1864. (Uus koli ma ea.) Jubba monne aea eest olleme wanna aasta Jummalaga jätnud, agga möda läinud asjo tulletame ikka jälle mele, sedda teab iggaüks. Tahhame se kord ka Ühhest asjast räkida, mis weel wanna aasta sees meile rõmuks ja arratamisseks on olnud. Ilmal Nowembril 1864, olleme lummala abbiga Sallotagga walla kolimaea  essimenne  meie kihhelkonnas sisse õnnistanud; olleme sedda teinud süddamelikko tännoga Jummala  wasto, süddameliko palwe ja kindla lotussega,  et Issand ka eddespiddi sedda asja meie seas tahhaks õnnistada. Jubba kolme  aasta eest otti Sallotagga herra, Baron Meiendorffi sowimisse peale walla koli assi ühhe koolmeistre holeks nimmega Kustaw Wender kätte antud, kes Keila kihhelkonna  mees ja Jeddewerres wäljaöppind olli. Kaks talwet ollid lapsed mõisas koos ja said öppetud, minnewa sui sai walla nõupiddamisse  ja mõisa herra sowimisse peal mõisa ja walla kullutamisse ja töga kolimaea ehhijud.  Mardi päwaks sai maea walmis ja pääw parrast Mardi päwa tullime lummala abbiga  senna kokko ja olleme temma nimmel laul- misse, tänno ja palwega sedda honet kolimaeaks  sisse õnnistanud. Järg on nüüd käes; lobame et Jummala abbiga pea jälle sest asjast same räkida. Lohhu  walla kolimaea on ka walmis ja lapsed jubba hakkanud kolis käima, agga on alles sisse önnistamatta. Ühhes teises waldas walmistawad  kibbedaste selle wasto, weddawad praego holega kiwwa ja palka wälja, kewwade hakkawad ehhitama. Jesus önnistago, mis temma nimmel ettewoetakse! Neid rõõmsaid sönnumid on aulik Haggeri õppetaja meile läkkitanud, mis sure tännoga olleme wastowötnud ja pallume ka teisa öppetajaid  ommalt poolt waewaks wotta mõnda tarwilist ja kassolikko asja meile teada anda, mis ka omma posti tasko woiksime pista. -- sTerwise Söbber kirjutab:  ~Kui sinno tännawuse aastase essimesses numris Siberi järwest luggesin, kelle wessi imme terwise rohhi olla, tulgatas mul mele, et ka meil ommal maal wägga head terwise andjat wet on. Ja möttelge, head Eesti sõbrad,  sedda ollen ma siamale ennese teada piddanud,  andke andeks! - Nüüd jälle ededdasi:  Kel kärnad ehk muud wäljaspoo! nähtawad  többed, ehk ka haiged silmad, sel põlle Larwis Siberimale minna wet otsima, waid kui tahhab, siis mingo kas isse ehk toimetage  teise läbbi, et ta Perno makondas Köima mõisa piris, Tootsi hallikast wet laöseb tua, sellel on sesamma imme arstija rammo, kui Siberi järwe weel. Kui se ka iggaüht terweks ei jõua tehha, kahjo ei te se wist ka mitte. - Ei pea meie ial unnustama, et keik Jummala käe on. Sealt hallikast on monni  omma terwist kätte sanud ja nimmelt mv omma wannem wend, kes nüüd jubba monni hea aasta muldas maggab. Ta pöddes mõnda  aega omma jalgo, mis wägga paistetand ollid: katsus kül mõnda linna tohtre rohto, kül mõnda solapuhhujat ja tuletallajat, agga ei ükski assi aidand. Wimaks olli sedda ma ennam selgeste ei mälleta, kelle käest teada sanud, et Köima Töötsi hallika wessi terwisele ni hea olla, ja monni mees ka sest terweks sanud, polnud mehhikessel muud, kui 90