seltsi koos ollemisses M Märtsil, on teiste nöupiddamiste körwas ka sedda nõu petud, weel üht uut Eestikele seitungi wäljaanda, ja sellega püda, ni paljo kui öppetud seltsi kohhus sedda nõuab, rahwa rummalust mahha  röhhuda ja tarkust ülles tõsta, kuida nende seltsi allus - kirjade ehk reeglide, § 1 sedda nõuab. Ettewöetud seitung peab aastas 24 pogent toma ja tulleb kuus kaks kord selle nimme al: ~Eesti koit" wälja. Temma pea assi, mis ta tua tahhab, on öppetussed möistlikkult ja selgeste arru sadamalt könneldud;  ka nende meeste elloluggust, kes Eestikele Eestirahwa kassuks tööd teinud ja löppetusseks  lühhidelt igga lehhe löppetusses ue Eestikele  trükkitud ramatutest kui kassu- ehk kahjolikkud  nad on. Selle seltsi aulige l)r. Kreutzwald  saab selle seitungi wäljaandmisse murret  omma holeks wötma. Sowime selle ue wennale, kui ta ilma sünnib, rohkeste söbro ja õige pitka igga ellada ja aulikko tohtre herrat tänname süddamest, et ta sedda waewa omma holeks wõttab, meie armsa Eestirahwa heaks tööd tehha. sNaese Sinna kallis aeg! mis loeme Eesti Postimehhe seest: „Laupäwal,  18. Märtsil parrast lõunat on Tartus üks jodik ja riakas soldati naene, An Kara  nd, joobnud peaga mõrtsukaks sanud, ja teise naesele, nimmega Marri Nõmm, kirwe terraga pähhä lönud, ja ni raskeste, et wähhä lotust on, tedda hospiddalis weel kaua hin-' ges hoida. Tigge An Karand sanud seddamaid kinni pandud ja otab omma tö palka. Oh sa heldeke! Mis wiin woib tehha! Siin tahhan ka warsi selle hirmo parrast, et wiin innimest mõrtsukaks woib tehha, juhhatada, kes wina j omist mõistab arstida, ja se mees ellab Peterburgis, ning temma nimmi on Isstomin. Temma mõistab neid wägga tubliste parrandada, kellel aeoti wina j onusse lange-többi peale käib, ja seks ei prügi ta rohkem aega, kui kolm päwa, tedda terweks tehha. Sest asjast kirjutab üks tohter, nimmega  N. Buinow ühheö Wenne seitungis nenda: ..Jsstomin põlle mees, kes omma tarkust  ennese tarwiö üksi warjul hoiaks, waid ta rohhud ja mil kombel ta neid prügib, on awwalikkud, ja lodab sega rahwa usko ennese  pole tömbawad, et igga többine sedda julgem temma jurest lähhäks abbi otsima. Aasta! 1862 teggi ta mönne seestpolise ministeriumi  tohterdamisse konseili liikmete ees üht prowi, mis keikide sureks römuks wägga hästi korda laks ja temmale selle noupiddamjsse  seltsi polest täielik melewald ja lubba anti omma tohterdamisse kunsti rahwa kassaks  prukida. Se arstiminne ei turi kauem, kui kolm päwa ja sünnib ta omma silma al. Se kasso, mis sest parrandamissest tulleb, põlle mitte ükspäinis se, et üks suur jodik agga sedda sowimist ja himmo, kange joma aeade järrele kautab, waid nad lähwad temmale  ni wasto meelt, et ta neid ennam silma otsas ei woi sallida." Tohter Buinow on paljo neid näinud ja tundnud, kedda Jsstomin  parrandanud, üks ainus neist on agga jälle selle hirmsa tobbe sisse taggasi langenud, sest et ta põlle sedda täieste piddanud, mis tedda olla kästud. Keisre Herra on Jsstominile  temma hea ja holeliko tö palgaks Stanislause  aumärgi 3 klassist rinna peal kanda andnud. Kül õlleks wägga hea, kui meie wina sobrad ennast Jsstomini tohterdamisse alla annaks, sest meiegi jures on neid paljo, kedda se többi hirmus waewab ja räkimatta suurt kahjo teeb. VKillandimaalt. sPärris  Willandi  makondas on kahheksa kihhelkonda ja neist on üllamal seitsmes kihhelkondades maid müdud: Willandi kihhelkonnas 4667 talert 8668/N2 krossi, 836,631 rubla 96 koppika eest. Helme kihh. 3178 talert krossi 466,396 rubla 56 kopp. eest, kihh. 136 talert 17 krossi 18,875 wbA. eest, Pöltsama kihh. 275 talert 82 krossi 44,416 rubla eest, Paisto kihh. 1736 talert krossi 297,578 rubla eest, Pillistwerre kihh. 691 talert 78 krossi 84,288 rubla 25 kopp. eest ja Tarwasto kihh. 1666 talert 41 krossi 142,652 rubla eest. Ühtekokko on siis seal tallorahwa pärris ommaks sanud 11,747 talert r«bla 65 120