et surm on akkilinne ja kohhus on iggawenne ja et meie allati kui need targad neitsid malmis  olleme, et kui Issand tulleb, temma meid leiaks malmis ollemast. Raudtee sissetullik. Ria- Dünaburgi jätta omma perremehhi  mitte nälga. Meie olleme jubba kuulnud,  et 12. —30. Septembri ku päwani, se. on 18 päwaga, olli sissetulnud 20,814 rubla 10 koppikat, mis 1095 rubla päwas  wäljateeb. Oktobri ku sees on assi meel parremaks läinud, sest seal on jubba üllepea 51,495 rubla 89 koppikat söidorahha sissetulnud.  Kui luggu nenda eddasi lähhäb, siis tulleb neil iggas kuus ennam kui ühhe wersta ehhitamisse rahha sisse, ja 17 aastaga  on ta omma ehhitamist wiimse tingani isse ärratassunud, ja mis peale selle sawad, on nago maast leitud assi. Agga iggapäine kullo? Noh, sedda on muidogi ka omma jaggo, agga sellegipärrast wöiwad nemmad omma sagiga rahhul olla. Neil on ka köwwa  nöu, omma raudteed Dünaburgist künni  Oreli linnast sadik pitkendada, et sel kombel  sure Wennema lõunapoolse raudmaantega kokko üllatab, mis läbbi siis Balti merri ja must merri, ehk Ria ja Odessa lin ennam  teineteisest kaugel ei olle. Kuramaalt. Mitawi hantwärkide-selts.  Mis ühhel liig raske, on hulgal  tühhi assi tööta ehk kanda. Olleme ka ennegi sest könnelenud, kui kaunis assi se on, kui hantwärgid ehk törahwas seltsi heitwad ja nenda üks hulga ja hulk ühhe eest murretsewad.  Inglismaal on se wägga tuttaw assi ja sadab suurt kasso. Mitawi linna meistrid  on nüüd ka enneste keskel nisuggust seltsi assutanud, ning ka selle tarwis Keisri lubba sanud. Esmalt ostab sesinnane selts, keik, mis neil omma üllespiddamisseks ja ammeti tö peale tarwis on, ühhe korraga üllesse, saab parremat kaupa ja alwema hinnaga: teiseks peab se selts ühhe sure podi, kus keikide hantwärkide  kätte tö ühhes müa seisab, et neil ennestel sellega põlle aia wiitmist; kolmandaks murretssb nimmetud selts selle eest ja se näitab mul se üllem assi ollewad et hantwärgi  seisus ikka ennam öppetud saaks, et harrimatta wiis ja rummalus, mis nende seas mitte weike ei olle, neist tagganeks ja nemmad  kui melemötlejad innimessed, mitte ennam  mötlematta iggamees omma liisto järvel  tööd ei te, selle hooplemissega: „Minna ollen wäljaöppind sell ehk meister ja „Bürger",  mötle sedda! agga..... muud middagi. Käed möistwad nattuke sedda ehk teist tööd tehha, mis nad mitto aastad teinud, agga pea..... üsna Lühhi. Mitawi meistride nöu õlleks muiale ka tarwis. Kurama ihhonuhtlus. Südda römustab  sees, kui silmad näwad, et asjad ikka eddasi lähwad, ehk kül neid ka weel on, kes omma manna asjo armastades, nago haiged wankres karjuwad: „Tässa, tassa! söida tassa ülle silla, muido lagguneb sild ehk wanker ja sa murrad kaela!" Sähhärdust ö-kulli laulo olli Wennemaal ka kuulda, kui rahwas priust sai ja Zummalat ning omma kallist Keisrit tännas. Nisuggusi äggajaid peab ka ollema. Zallutumad ja laisad tahtwad endid hea melega pimmedatest kanda lasta. Agga senni kaua, kui ohjad meie Äleksandre peus seiswad, põlle neil karta keddagit, asjad lähwad eddasi  ja Zummal hoiab keik kohhe. Kuulge mis Kurama seitungis seisab. 1) Tallo perremehhed  ja nende naesed, kui nemmad middagi  karristust teninud, ei sa seal ihho polest  mitte ennam nuhheldud, maid neid pannakse mangi ehk nuhheldakse rahhaga. 2) Eestotsa jäwad weel teniad innimessed ihhonuhtlusse  alla, kui nemmad sedda wäärt eksinud. 3) Peawad nemmad ihho polest nuhheldud  sama, siis siit sadik mitte ennam muu! wisil, kui meesterahwas lappiti piitsaga ja naesterahwas lapse witsaga. 4) Keik ihhonuhtlus keppiga on Kuramaal koggoni ärrakautud. Eks se ep olle jälle hea sam eddasi? Wennemaalt. Keisri-kirri. Keisri  Herra on meie endise kindral - kubberneri herra würst Suworowile üht auustusse 382