selle Larwis mitte enne kohto polest ep olle lubba  küssitnd, ja saab st lubba selle järrele kuida assi on, kas wogtei raeherrast ehk wogtei kohtust  anttld. 3) Nisamma kni ued ehhitusstd ehk jureehhitnsstd  ulitsa pool ja howi peal ning aedades mitte enne ei tohhi algada, kui wogtei raeherra seadmist möda linna pumeister ehhitusse platsi ep olle üllewaatnud ja kätte näitnud egga selle ütte tunnistust annud, nenda ei tohhi ka ühhe ne maea seest egga wäljaspiddine rohwiminne, üllcültse mingisnggune muutminne maea jures ettewõetud sada, enne kui linna pumeister sedda üllewaatnud selle eeskirja järrele, mis temmale raekohto polest antud, ja siis sedda möda, kuida ta leidnud, wogtei raeherra polest lubba on antud. 4) Keige nende kodduste üllewatmiste jures, olgo udes ehk mudetawas maeades, on linna pumeistri kohhus isseärraniS selle peale wadata, kuida tullebohhad ja korSnad tehtud sawad, egga tohhi neid mingi wabbandussega enne tehha, kui linna pumeister kirjaläbbi on tunnistanud, et nende läbbi parrast kahjo ei woi tulla. 5) Ahjud, kögitulleassemed, kaminid, wiltotorrud  ja korsnad ei tohhi nutte muido, kui ühhe sümptih pottiseppameistri üllewaatmisse al tehtud sada. 6) Igga nisugguse koddose järrelewaatmisse ja tunnistusse tähhe andmisse eest on linna pumeistril  õigus ehhitusse perremehhe käest 1 rubl. waewapalka pärrida. 7) Kui linna pumeister kellegi mu ehhitnsse jures mõnda korratumat ehk seadusse wasto asja  peaks juhtuma leidma, siis on temma kohhus sedda marsi wogtei raeherrale teada anda, kes siis ommalt Poolt ehhitust seuni kauaks kinni panneb ja asja wogteikohto selletada annab seddamöda  kui trahwiseadusse ramatus H 1396, 1397 ja 1398 nende kohta on kirjatud, kes ehhitusse seadust ep olle piddanud egga täitnud. Ommalt maalt. Äörrs makonnask. a ladamees^ Näppina poolt kirjutakse meile nenda: „Mai ku 13. Päwal olli meie abbikohtomees Peter Heningson  Pitshuris Ristipäwa ladal ja rätsep Gustaw  Sokmann lemmaga ühhes. Peetri! Olli 2 hobbust raud söidowankre ees. Teist hobbust müüs temma G. Sokmanni ja Juh. Wätsonile  cina, kes kokko ollid leppinud ühte hobbust  osta, ja muda olli meestel 26'/? rubl. eest hobbune käes. Et neil wankert ei olnud, siis pannid hobbust jälle Peetri wankri ette ja tahtsid taggasi minnes kolwekeste peale istuda;  üks onuna küllameeS, Pedo Sussik, tulli ka weel jure ja tahtis omma hobbusega ühhes soita. Agga enne sõito läksid weel wankremäret ostuta, et rattas libbedam jookseks. Juh hau Wätson jäi hobbuste jure. Kui pole tunni pärrast taggasi  tullid noh kirriwase parralt! kus luhhan 3 hobbuse ja raudwankrega janud? ei meest egga hobbusid, nago turro põhja waunud. Mehhed hakkawad otsima ja otsiwad lõunast künni õhtoni: mis ärra, se ärra, kegi ei tea. Teisel hommikul otsisid jälle, agga nisamma ilmaasjata.  Ehk läks koeo? WVib olla; 3 Mest ja Peetre weike poig hakkasid nüüd 45 wersta jalla koeo pole minnema. Kas olli koddo? Ota senni! Kegi ep olnud Juhhanit silmaga näinud. Mehhed kotto jälle taggasi ueste otsima. Wimaks  Lulleb kolme hobbuse warras luhhan tee peal neile nisamma jalla wasto, selle walletunnistussega:  temma olla joobnud olnud ja nenda joobnud peaga ei tea mähhnrdust teed Pitshurist wäljasõitnud, Lee peal karganud kaks meest peale ja nendega sõitnud ühhe kõrtsi ette, kus mehhed temmale weel korter wina ostnud, agga nüüd wäljaläinud, wankre peale karganud, hobbustega omma teed läinud ja tedda mahhajätnud. Nenda jutlustas luhhan ja lotis, et teised sedda  piddid uskma. Walle! mehhike tabbati kinni, ja et kohto ees weel mõnda wisi ennast wallega  püdis awwitada, wõeti ka nattuke püksimõeto.  Nüüd on ta Wõrro sillakohto käes. lubba  tee peal senna Pole mitmes olla koer tunnistanud,  et keik 40 rubl. eest ärramünud. Ei tea kas segi sossi on, sest Lemma wiad ei olnud weel Wõrrust taggasi. „Wata, Postimees, kmda se kurri luhhan  Wätson kallil tö aeal teised jallamehhM jättis! Eks nisugusele iggamees täielist tö palka ei pea sowima, ja pärrast parremat meelt ja süddant!" Ditlanbi makonnaft. Darga rahhu- 200