res tulleb mul mele, et seddasinnast tühja jutto lapse pölwes ka isse ollen kuulnud. Se kunningas  olla nores kuus noor ja mannas kuus manna, wöida nago part mee peal käia, sada taewast kirjasid ja nende järrele wallitseda temma teisi kunningaid :c. :c. Kas laste oggarus wöib meel suren, olla? Ma ei ussu mitte. Agga sedda tean ning ussun ma, et sähhärdusi malle uskujaid rummalaid meel iggal  pool Eestirahwa seas leida on, ja sest on tulline kahjo. Tohho söggedad! Roma linnas  ei ella keddagit muud kronikandjat, kui manna paawst üksi, ja temma põlle kellegi kunningate  kunninga nimme wäärt. Agga kust peaks sähhardune wallejut rahwa suhho tulnud  ollema? Minna ussun, se on ka meel üks tük endise katoliko usso pärrandussest, mis 300 aastat taggast meie rahwal ristiussuks  olli. Paawst ütles ennast Kristusse assemel ma peal wallitsewad. Temma kitis, et keik kunningad temma läbbi Jummala tahtmlst teäda sada, ja nago ku päikesest omma  walgust saab, nenda sada kunningad temma käest omma kroni ja wöimust:c. zc. Agga kas se tössi olli? Noh, ni paljo kui rummal rahwas  sedda toeks piddas. Agga nenda kui mannad  hawad pikkalt parranewad, ei kau mannaks  jänud wallemötted ka ühhe egga kahhe aastaga rahwa süddamest. Siiski pallun ma: kallid Eestiwennad, meil on selge öppetus ja kirri kä: jätke sesuggused tühjad mötted mahha,  muido jäme üsna targema rahwa naeruks!  Kes meitest ial möistab, juhhatago. teisi, et uddo kadduma hakkaks. Sönnumed wöeralt maalt. Preistmaalt ep olle paljo muud middagi könnelda, kui nende Parlamenti waidlemist, miöga meil suggugi teggemist ei olle. Sest on nende seitungid igga näddala täis, ühhed tahhawad sedda, teised teist ja, nago se innimesce  hulkas ikka on, auahnus ja issearmastus  on möllemil pool ennam ehk wähhem tüürmanni ammetis, mis wastastikko waidlemist  teeb. Agga et nemmad omma rigiwan- nemate ja rahwa-sadikute wallitsemisses meid põlle nöumehheks kutsunud, sus katsugo isse, kuida läbbi sawad. Kuida kellad praego seal pool hellisewad, on kül karta, et nende ued sadikud pealinnast olgo assi öige ehk köwwer  ueste jälle koio sadetakse; sest wallitsus  tahhab, et rahwas kassasid savikuid peab wallitsema, agga selle peale ei näita paljo lokust ollewad. Laewa ehhitus olli kül enne ka Preisi randas tuttaw tö, agga need ollid üksi kauba  laewad. Söalaewo Preisil ei olnud. Nüüd agga mötlewad nemmad: „et meil sedda jaggo  wet ja kalda serwa on, eks teme neid ka." Pealege on Daanlased omma söalaewadest hoopledes Preisi söalaewa ehhitamisse nöu weel kinnitanud. Praego ehhitada Preislased söalaewo, et kirwed wälguwad ka, ja neil olla ka köwwa nöu, pea raud somuslaewadega  peale hakkata, kellest ni suurt luggu petaks?.  Tünnini ei olle neid muial, kui Prantsusse  -, Inglis -ja Amerikamaal arwa mönned;  agga nende peale ei pea, nenda üttelda,  tulli, wessi egga suretükki kulid hakkama, üks ainus hästi tehtud somuslaew wöida suurt merrewägge ärrawöita, sest suretükki kulid pörkada  temmast taggasi ehk kargada, kui liwakiwwid  purruks. Amerikamaal on enne pühhi kaks nisuggust somuslaewa hirmus teine teist mutsinud, kellest allamal könneleme. Sähhärdusi  tahhetakse Preisimaal ka tehha. Agga Harri paisted punnaseks, kui selle peale mõtleme:  ikka jälle kuleme usi surmariisto jure tullewad kellele neid muido ehhitakse, kui allati selle peale, et innimenne hölpsam innimesse  ello wöiks wötta. Oh willets luggu, kus Lnnimestel muido otsego iggaw ellada on, kui nad mitte järgest ühheteise karwus kinni ei olle egga teine teise werd ei walla! Kus on need „önsad rahhonöudjad" perredes ehk rikideö? Jtaliamaatt. Mässamisse tulli, se on willets luggu, ei tahha Neapoli rikis ikka  weel mitte kustuda. Se on sea! nago kurri többi, mis ühhest kohhast parraneb ja teisest 124