Praego kuskil muial, kui Austria- ja Baierimaal. Kumbagiga ei sünni aaga Italial politika waeno Parrast languks heita. Sellepärrast tahta siis Prints Humbert Prantsusse wäimehheks minna ja Napoleoni täddi poolt suggulast, printses Anna Mürati, abbikasaks wötta. Oktobri kuus peawad  jubba Pulmad ja Neapoli linnas nore rahwa  eddespiddine ellokorter ollema. Kui se pulma jut jälle tühja lähhäb, nago Hollandi kunninga poeaga kord olli, siis ärgo aeago Napoleon  sedda minno süüks. Minna ei hakka mitte musta kassi ammetit nende wahhel piddama. Heitko minnopärrast Pari ja ellago illuste. Agga mis ma piddin ütlema, politika panneb kül sure innimeste lapsed pari, ei tea kuida nende süddamed seal jures ennestel tuksuwad? Printses Klo tilde sai Prantsuste minniaks: ei pea just mitte keige õnnelikkum ollema. Prints Humbert tahhab ehk peab Prantsusse wäimehheks sama: saga temma õnnelikkumaks, kui assi —tõeks lähhäb. Prantsussemaast. sNapvleonipiddo.j Sel 3/15. Augusti ku Päwal on Napoleonide wallitsusse aeal Prantsustel, isseärranis Parisis, suur piddopääw, ja olli tänuawo Me, ja nüüd selle Napoleoni aeal jubba 12. korda. Honuniko kello 8. sadik ollid keik ulitsad innimessi täis. Smetükki mürristaminne olli neid tänna warra jallale aeanud. Lõuna aeal peti keige Parist kirrikute sees tänno lummala tenistust, et Napoleoni  keisririik siamale alles jallal seisnud. Õhto on luggematta antnlled põllenud ja muud tullewärgid olnud. Keik kohhad olnud au ja illo täis, agga se awwalik krono piddopääw ei pea rahwa süddant mitte ennam nenda kõddistama,  nago se eestotsa olnud. Prantsus on jo sähhärdune pealtsekaudo, kärstto lapse sarnane innimenne, kennel keik asjad pea wannaks lähwad,  tahhaks ruttu jälle uut. Napoleoni päaw on neil ka jubba wannaks ja iggawaks läinud, wägga mitmel Napoleon isse ka. Agga sedda arwawad Prantsussed issege, et tännawo nende piddopääw uhkem ja illusam olnud, kuiialenue. Napoleon  on kiil mõllema kappoga autühtesi waljajagganud,  siiski on mitme mokkad wingus olnud, et ilma janud; sest Prantsus on hirmus maijas selle järrele, et temmal middagi rindas rippuks ja hiilgaks ja temma nimme ees ka pissuke „de" seisaks, ehk kiil se pissuke sõnnake seal maal suurt asja ei kalu. Napoleon isse, enne km keisri nimmi kandis, kõnneles ja kirjutas sest koggoni teiseti kui nüüd. Suitso ja auro Petakse nende melest sureks asjaks ja innimenne on ouuneti paljas im nimenne, kui auwäärt mele ja surenia mõistusse  polest mitte teisest pikkem ei olle. Agga tulletagem mele, et meil tänna näddala  parrast ka üks kallis rigipühha tulleb, meie armolisse Keisri Herra ja Proua kronimisse  pühha. 3. August Prantsussemaal ja 26. August Wennemaal, on kül mollemad krono Pühhad, agga ei seisa mitte ühhe põhja peal. sSpania Prantsustel olli neil paiwil ka Pawa Parrast Napoleoni piddo) Spania kunninga proua abbikasa, kedda ka nimme järrele kunningaks hütakse, Parisis küllalisseks. No muidogi ollid jälle keisri maeas sured piddud ja pallid, misga teiste Prantsustel suurt asja ei olnud ja meil weel wähhem, tahtsin muido ka nimmetada. InMsmaailt. sKuidain nimeste meel woib põõrda.j Üksigi innimenne mailma peal ei olnud smem hertsog Augustenburgi wastane, kui Inglane, ja ennäh! Inglaste meel on kui uiu nõu ennam ei aita korraga pöörnud. Preislaue, kes ikka russikaga tahta wallitseda, püda temmast lahti sada, sest hertsog Pridik olla liig seadusse armastaja mees, mis Preisi Bismarkile  mitte hästi ei passida. Mnda Inglased.  Mõnned noled wõiwad kiil pihta minna,  agga se on imme, kuida mõnni kord se tultaw  luggu politika asjus ka tõeks lääb: kui rebbane winamarjo, mis liig kõrges müri peal on, mitte kätte ei sa, ütleb temma: „on alles tored, ma lassen neid weel walmistada." Zrimaatt. sTülli katoliko ja ewangeli  ussuliste wahhel.j Jnglisma ja Shottima  on kül ennamiste ewangeli usko, agga Irima.  Inglismaast ärralahhutud saar, on katoliko usko ning sellepärrast ikka teiste wasto urrisemas.  6. Augustil on seal Belfasti linnas, kus 100,000 innimest ellawad, üsna mässaminne ja sõdda tõusnud, ka innimesst paljo hawatud ja mõnued surmatud, sanud! Ee on wägga halle assi, et meie Päiwil, kus innimestel jo 278