luggtt kätte. Keigeennam olnud temma abbikaas selle hobi läbbi wägga kurwaslud. Agga Se, kes kõrges cllab, teinud ka siin loeks, et ta ei maaga egga tukku ja nai luud ülles, et kui hädda keigesnrein,  siis temma keigelähhem. Ta ärratanud üht karjast sedda hädda ärratundma; ja sesamma ei olle kaua lihha ja werrega nõu piddauud, waid olla meel enne, kui näddal wiimse loma aukopannemist möda olnud, kahjokandjale ühhe loma mis arwata 25 rubl. iv äärt lauta saatnud, mis temma, ta naese ja laste süddant rõmo ja nende silmi tännopissaratega täitnud. Sest kurwast lõust, swõib olla ka selle karjatse armoteust)  olla ka need ka-karjatsed kuulda semud. Kui nüüd Pea selle järrele sel ka-rjatsel üks rõmopääw olnud, kus teised ka-karjatsed õnnesowinüsse  ja lauluga tedda terretama läinud: saatnud ka nemmad selle kurwaslud mehhele loma õue. Sesamma ei olle rõmo ja immetellemisse parrast sõnna suust sauud, waid läinud lummalat  ja neid häid maimessi tännades sedda asja marsi selle karjatfele teada andma, kelle silmist  siis sel rvmopäwal kahhekordue room olla wäljapaistuud. Ja muda olnud siis selle kahjokandja  kahjo parraudud ja temma õnnetus korraga  lõpp elud. - Jah tõeste, ütlen ka minna sia jure, on igga õige, süddamest heateggia rõõm kahhekordue suur siis, kui ta ka Leisi ühtlasi näeb head ja armo tööd teggewad. Agga Jummal isse ärratago nisuggusid armo li si süddamid  allati hädda aeal rahwa seas! „Et kül sõbber sest eesseiswa armo. töö st, tännust  ja rõmust mulle paljo pikkemalt ja mõnnufumiue  rakis, siiski lühhendan sedda, sest ka üks pissuke sädde wõib sure tulleks sada. Helde ja mõistlikku! ou pissut märkoandmisest kül, agga kange siiddamega ja meletumat iuuimest ei parranda  ka se keige pikkem ja wäggewam jutlus." Riast. sOige mees marga e e st.j Meile kirjutakse Ninst nõuda: „Meil olli 1. Aprillil öse ui kange lummetuisk ja torm, et oo sa st ma ea kattused ja korsuad mahhalohkns. Nisuggusel ööl on keüuid ja margad platsis. Ohto enne sedda Panni Mune kaupmees onuna podi kinni ja ei teadnud middagi pahha mõtteida. Neid olli 3 mecsterahwast ja maggasid podi tagga tubbades ja nende tüdruk podi kohhas, teise korra peal. Knida ööldud, midda mnam luisk õues möllas, sedda julgem arwasid margad omnm kurja teed käia. Wõis olla kesk ösel kuleb tüdruk üllewel,  lübbi tormi, et al podi ust lõhhutakse, teeb akna tassakeste lahti ja nääb, et 4 meest al Podi ukse kallal töös on. Nuttu jookseb ta alla ja Äratab  kaupmehhed Messe. Nisamma ruttu tõmbawad  need rided ümber, head nuiad kätte ja tottawad  wälja; sest palja küttega ei maksa nisugguste w õ eras te wasto minna. Agga ö kullidel on terrawad  silmad ja kõrwad: just kui kaupmehhed wälja said, pannid nemmad lendo ja kaupmehhed nende kanuul. Kange tuisoga ei olnud kellegi! aega tähhelepauna, kes ees ehk tagga jooksis, kuid ikka eddasi. Ümber maea nurga Pöördes arwasid üht kelmi enneste ees ottewad, üks kaupmees jõuab järrele ja annab tale nuiaga pähha, jooksja  klikkub mahha ja kaupmees temma kuklast kinni: oot', sa kmjateggia, ei sa pease ennam mo käest! Agga kuida ehmatawad mehhed ärra, kui ühhe omma seltsimehhe maast Messe tõstwad! Kas ta kaupmehhe omma wend ehk suggülane on, sedda ma ei tea, agga waene mees on warga assemel  ni raske hobi sanud, et üsna teadmaLta on, kas ellama jääb ehk mitte. Muidogi lippasid margad sennikaua omma teed. Podil olli jubba üks luk lahtimurtud, agga teine alles kinni. Kaup jäi kül warrastamatta agga üks kaupmees sai raske hobi." sEmma ja Düna.j „Esti Postim." ütleb, et Tarto-Emma jubba 21. Märtsil omma talwekassuka ärrawiskannd ja suwwekleidiga omma teed käib. Immet, agga meie Düna-mamsel on sel aastal ni õrn willo ilma kartma, et tänna 9. Aprl. weel ei mõtlegi, omma talwe-palito seljast ärraanda, mis ta muido ikka paljo warrem  teggi." TaMlMsst. sEestikeel.j Meie uest ja wannast kirjawisist rägitakse tihti ja kaunis paljo, ja meil ei olle middagi selle wasto, kui rumi on; sest talades ja sõeludes lähhäb jo willi ikka Puhtamaks, mitte purrusemaks, ja se on hea. Agga et eestite el, nago se rahwas, kelle suus ta helliseb, ui mitto sadda aastat harrimatta ja söötis seisnud, mis läbbi keel üksluiseks  ja sõnnawaeseks piddi jäma: selle abbiks ei sünni nüüdke weel paljo. Ühhed ütlewad uhknsses: „nns selle kelega tehha, mis tallourtsikutes  rägitakse?" teised jälle kulutaw ad pr oh- 124