gasi sada, sel õlleks mönnusam hobbuse kui eesli selga astuda. Garibaldi terwissega peab luggu parremaks minnema. Selle mehhe pusahaaw on wägga kuulsaks sanud. Ka mSie Wennema  kulus tohter Pirogow on temma hawa watamas käinud; arwatakse temmast ikka aega möda jälle asja sawad; sest püssikuul on õnnega  hawast wälja sadud, mis ülle ta sõbrad, isseärranis Inglismaal, wägga rõõmsad on. Ztalia kunningas peab omma Portugali waimehhega kauplemas ollema ja tahtma, et wäimees ühhe omma waljama merresaardest temmale annaks, kuhho need rööwlid wöiks arrasata, mis temmale Neapolimaal rahho ei anna. Neid keiki, kedda kinniwöetakse, ärrahukkata,  on tal wasto meelt, neid koddomail wangikoddades kinnihoida, on ka waewalinne, sepärrast arwatakse keige õigem nõu ollewad, neid ommalt maalt arrasata. Prantsussemaalt. Kes saab Kreka kunning aks? Sest on nüüd mitmel maal paljo könnelemist, keige ennam weel Prantsussemaal;  sest Prantsussed tahtwad jo allati keik parrem mõista ja teada kui muud innimessed.  Neil on jubba suur hulk kronipärriaid  walmis arwatud, kellele Kreka aujärg sünniks anda. Kuulge ma loen neid üllesse: Prints Alwred Inglismaalt, pr. Wlandern Belgiamaalt, pr. Luitpold Baierimaalt, pr. Nikolaus Nassaust, ertshertsog Maksimilian  Austriast, hertsog Leuchtenberg Wennemaalt, hertsog Aosta, pr. Jpsilanti  Krekamaalt. S<?al on tossinat walmis, ja kes teab kui mitto nad weel leidwad. Kolmandal ja wiimsel ei pea suurt lotust ollema; sest Otto suggulast Kreka rahwas  ei pea tahtma, ja nende omma ma printsi aujärje peale panna, se teeks teisi kaddedaks.  Immeks on panna, et Prantsussed omma keisri onnopoega, prints Napoleoni ei nimmeta, ehk kül Jtalia kunninga noremast  poeast jutto on. On nüüd taewa kunningas  ka selle nouus, et üks neist printsidest Kreka kunningaks peab sama, siis ei tea ommeti  siamale weel kegi, kes se on. Inglismaalt. Auwäärt Austriamees. Znglisma suur mailma näitus peab nüüd jubba  lõpnud ollema, ja keigist neist kokkotodud asjust on ni paljo ärramüdud, kui osteti, mis üllejai, wiis igga näitja taggasi. Jggalt  maalt olli seal ka üks wallitsusse polest  sadetud kommessär jures, kes keik tallitas.  Austria kommessär on omma ammetit  nr ausaste piddanud, et teised Austria wäljaseadjad  temmale peale 12,000 rubla tahtnud  kinkida. Agga aus mees ep olle sedda mitte wastowotnud, waid pallunud, et sedda peaks interessi peale pandama ja weel jure korjatama, et waesemad Austria hantwärgid sealt wöiksid abbi sada, eddespiddi Jnglisma wabrikuid watamas Ma. - Minna tunnen paljo neid, kes mitte nenda ep õlleks teinud. 12,000 rubla tundmatta liggimesse heaks peust wälja anda - kas tunnete paljo sähhärdussi mehhi? Peenust. Korilaulminne waeste heaks. Selle teo olleme nüüd mödaläinud pühhapawal ka ärrateinud Küssib mönni emalt innimenne: „No kuida luggu läks?" siis peame kostma: Jah wata, söbber, sest on meil raske könnelda, sest et isse lauljate seas ollime.  Eks tal wöinud ehk targemate körwuö muidogi omma pudussed ja karredad kohhad olla; sest Eesti lauljad ei olle jo ükski weel Winis egga Berlinis oppetud. Kitus ja laitus  on laulotundja kuuljate assi, ja nende  käest peame sedda ootma. Ni paljo wöime  üttelda, et meie lauljad olleme süddamest püüdnud tehha, mis olleme wöinud; kui ehk assi siiski nenda ep olle läinud, kui wahhest * targemad olleksid sowinud: noh, mis tehha? peame siis andeks ja aega palluma; sest muist meie lauljate kehha, heale ja mele surus on alles weike. Siamale põlle siiski weel awwalikko  laitust meie körwa üllatanud. Et kellegi! raske ep õlleks kuulma tulla, olli Billeti hind 11) kopp. hobb. pandud. Olgo  tuhhandeks terwed, innimessi olli kirrik üsna täis tulnud, ja ehk kül hind weike olli, korjas waeste heaks ommeti 121 rubl. 7 kopp. kokko. Ülleültse said 10, muist kaunis pikka 365