ühhe jalla peal piddid seisma. Nenda lasti neid esmalt surma wallus tük aega seista, siis astusid söamehhed ette, neid püssiga mahhalaskma,  esmalt 130- sammo pealt, pärrast 60-sammo pealt. Essimenne laeng olli üsna möda läinud, sest soldatid, kes sedda hirmust tööd ei tahtnud tehha, ollid melega möda lasknud.  Nende assemele todi teised, kes 40- sammo pealt lasksid ja mönda agga jallust hmvasid. Jälle todi ued mehhed, kes tuld andsid ja nüüd alles sai mönni wang surma! Liggi 2 tundi lasti nenda innimeste pihta märki ja 8 korda piddid söamehhed wahhetud sama. 2400 laengut ollid lastud, enne kui 57 mangi hingest lahti said! Siis raiuti nende  pead ja parremad käed otsast ärra ja kanti pigide otsas möda linna ümber; surnokehhad seuti jalgopiddi eeslide sappa ja weti nenda kassarmi tahha, kuhho neid mahhamaeti! Sähhärdune hirmus innimesse pinaminne wöib kül mitmeks aiaks unne ja söma isso ärraaiada.  Oh sa hukkaläinud mailm,. kui hirmsaid  asjo on sinno sees meel leida! Astamaalt. Hins mässaminne on jubba 10 aastat wanna assi ja olleme sest mönda korda könnelenud. Mässajad nimmetawad  endid Taipingid, se on rahhorigi assutajad,  agga sest rahhust ei paista nende ellus  mitte paljo wälja. Mitmed sured kubbermangud  Hinamaast on jubba nende ka ning neil on ommad üllemad ja seädussed. Nende tahtminne olla wanna paggana usso wallitsust  ja ebbajummala tenistust kautada ja uut öige usso wallitsust ja ellawa Jummala tenistust  assemele panna. Noh, se on muido kül hea kuulda , agga et nende keiser ennast Kustusse noremaks wennaks nimmetab ja, kui se tössi on, jummalikkult kummarda lasseb,  se on jälle wägga rummal kuulda. Lissalehtis olleme neist pitkemalt könnelenud ja same neist weel könnelema; siin agga nende  söapiddamissest. Parrast sedda kui Taipingid suurt Ningpo linna ollid ärrawötnud, pirasid nemmad ka Hangtsheu linna ümber ja seal on nälg linnas  ni sureks tõusnud, et rahwas wangisi tapnud ja sönud. Parrast, kui lm ommeti olli langenud, tapsid Taipingid keik waenlased  ärra ning ööldakse, (kui mönni nul mitte rohkem põlle juhtunud) et 400,000 innim. nälja ja möega läbbi otsa sanud. Waene rähmas!  Nende söarüstad ööldakse kül willetsad  ollewad, agga selle eest on neid wagga paljo. Eiropa rahwaga ei öölda neil kül mitte lusti ollewad tülli tehha, agga ilma selleta nemmad wist ommeti läbbi ei sa. Inglased  jättaks neid rahhule, agga mitte Praaksussed,  kelle usko Taipingid ei pea sallima egga Roma preestridele lubba andma enneste kestes ellada. Wanna endine wallitsus olla ennam nende nöuus, sepärrast on Prantsussed Taipingide werriwaenlased. Keige uemad sönnumed  ei üllata kaugemale, kui 26. Januari ku päwani. Seal olnud jubba Shanghai merreäärse linnal ka hädda kä ja Taipingidest ümberpiratud, kelle werrejännust ka head ei rägita. Omma Vastasid Hiinlasi wihkada nemmad kui teised kiskjad ellajad teisi. Ei pea nemmad wahhet teggema nore egga wanna, meeste- egga naesterahwa wahhel, waid keik mahhalöma, mis agga ette juhtub. Shanghais on üks jöggi, nimmega Wusung, kuhho sisse nad pigidega innimessi on aianud. Mitto uppunud ärra, ja kes teine pole sanud, neid on Prantsussed omma kirriko ullu alla wötnud. Jgga pä olnud odata, et nad linna  peale hakkawad. Küllad sealt pea sönnumed  tullewad, mis selle linnaga on sündinud. Uks Amerika missionär, Jsaskar Roberts, kes Taipingi keisri jures Nankingi linnas ellas  ja temma essimenne öppetaja olli ristiusso  pole, on sealt sallaja ärrapöggenenud. 184?. aastast sadik seisis se missionär ikka Taipingide eest ning ellas wimaks 15 kuud üsna nende hulkas. Sesinnane missionär ei pea nüüd ennam neist egga nende keisrist head räkima. Taipingi keiser Hang - Seu - Tshuen olla otsego peast rummal ja temma rühmas pärris rööwliselts. Ta olla missionäri käest tahtnud, et temma sisse peab uskuma, kui mitte, siis minna ta nisamma hukka kui Zudid, kes Messia taewalikko saatmist ka ep olle uskunud.  Ta piddada ennast Kristussega ühhe- 141