ral adjutant Annenkowi selle sure önneliko  tö eest süddamest tännanud. Ühtlasse kannab ka Keisre Herra neid teisi üllemaid, kes sellesamma truussega seal on töös olnud, agga keigi wiw.aks keiki allamaid, kes iggaüks  omma wannet ausaste piddanud ja sedda teinud, mis wanne nende käest nõuab, egga mitte mässajate eest pöggenud, waid julgeste wasto hakkanud, mis läbbi nad wenne söa riistadele suurt au teinud. Warsawist. sKirriko leinaminne Minnewa aasta, kus mässamisse tulli Polamaal praksus ja paukus, panni piiskop  Welinski Pola kirrikud keik leinama, se on: et ei tohtind ei kella hellistada, egga orrelit  mängida. Nüüd olla ta Wennemaalt laroslawi  linnast, kus ta na meie enneste wahhel öölda nattuke wangi pölwes peab ollema, kirjutanud, et Palmipude pühhast sadik  jälle kellad hellesima ja orrelid hüüdma samad.  Et nüüd korraga kellade ja orrelide healed kuulda ollid, se ligutas rahwa süddamid nenda, et römo pissarad möda palgid mahha langesid. Wöeralt maalt. sSöa Selle näddala sees põlle wöerama asjad mitte karwa wäärt eddasi  läinud, waid seitungid könnelewad weel Düppeli kantside ärrawötmissest wägga paljo tagga järrele, mönned immestlewad, mönned kiitlewad, otse nenda kuida kellegi meel on. Merre peal on nad ka nattuke katsunud tööd tehha, kus jälle Daanlane römus olnud, et agga soja hingega eest ärrasanud. Zggas asjas  on nähha, et tal hing tikkub wäggise kinni jäma; agga südda tuksub weel wägga, egga põlle wissist lota, et ni pea alla wannub; tahhab wiimse tunnini wasto panna. Wlensburgist kirjutakse: Et Düppeli kantsid nüüd Preisi parralt, sepärrast on tal omma wolli, woib nendega tehha mis tahhab, kellegil põlle seal sönna lausuda; woib neid mahhalöhkuda ehk seisma jätta, agga et tehtud  tö ikka ennam on kui üsna ühtegi, sedda teab pea wähhem kui laps ja sepärrast kohhendawad  nad neid nattuke jälle ülles ja pannewad  omma sured tükkid peale, agga otsad Dani pole. Silla kantsidega tewad otse seddasamma  ja peale selle ehhitawad nad möda ranna äärt arrutumad patareid ülles, mis seks senna tewad, et Dani laewad Alseni wäina  ei pease, sest kui nad senna tullewad, woiwad neile paljo pahhandust tehha. Sepärrast  on wägga hea et aegsaste selle peale mötlewad. Kes ei tahha näppo pölletada, se hoidko tulle eest, ja sedda tewad Preislassed. Kolm Shleswige meest, kes Dani tenistusses  ollid, on Alseni sare pealt sallamahto putkama  pannud ja padiga ülle wäina tulnud, sest et neid seal wägga nuhheldud, need olla könnelenud et Daanlassed heamelega Alsenist wälja lähhäks, egga suggugi ennam selle peale mõtleks senna jäda, agga et neil seal wägga paljo haigid olla, kedda nad senna ei tahta jätta, sepärrast peawad weel seal seisma, agga lusti pärrast ennam mitte.. Swinemündes olli se jut lahti peäsenud, et Preisi ja Dani wahhel merre peal jaggeleminne  tõusnud ja sured tükkid nende tülli selletama  hakkanud. Kesk öse piddanud monned  Preisi laewad sealt neile tunnistusse mehheks  minnema, agga et ö wägga pimme olnud,  põlle nad enne kui kello pool 3 wälja läinud; kui tükki merd ollid ärrasöitnud ja middagi näinud egga kuulnud, tulnud nad kello 11 aeal jälle taggasi. Altonast kirjutakse: Mitto Dani pealikud,  kedda wangi olli woetud, kelle seas ka leitland Anker, on wägga sure immeks pannemissega sest ksnnelenud, missuggust tarkust  Preisi wäe üllemad omma ettewötmises Düppeli kantside ärrawötmisse jures on üllesnäitnud  ja et nemmad sedda kohhe, ni pea kui Preisi sured tükkid on kantside peale hakkanud ärranäinud, et nad neid ei jõua kaitsta, mis nad ka kohhe Kopenhageni on teada annud, agga sealt sedda wastust sa- 549