had, kostnud wannem wend. Sedda kuuldes tõmmanud norem rehha maast ja tahtnud selle warrega wannemale pähhä lüa; ta olla ennast  agga taggasi tõmmanud, ning nenda olla ta rehha otsaga teisele auqo pähhä lönud  werri olnud tagga; et agga paljo werd ei kaukaks, olla nad rohhust punni ette pistnud. Öhto läinud kahhekessi koeo, norem kaevanud, et ihho wallutada, agga wannem põlle sönna lausunud ja teisel päwal läinud möllemad jälle heinamale. Pühhapäwal põlle ka middagi wigga egga kaebtust olnud; esmaspawa  hommikul läinud möllemad ratsa hobbustega mõisa heinama peale ja wõtnud seal pääw otsa logu; teisipäwal läinud jälle kahhekessi ratsa omma heinama peale, kus agga wannem wend ni wägga aeanud, et ta hobbuse  seljast mahha kukkunud. Kesknäddalisse päwa olnud ta weel heinamaal, agga kui öhto koeo tulnud, olla ta wodisse heitnud ja neljapäise  päwa ni raskeste magganud, et ta kellegist  põlle teadnud. Rede hommiko kustunud  ärra! Siin peame muist süüd, et se mees surri, Eeötirahwa rummalusse ja holetusse süüks andma; õlleks ta kohhe kui hawa pea sisse sanud, tohtre jure läinud, põlleks ta mitte surnud; agga et ta sest hawa st middagi põlle holinud, olla pölletus senna jure lönud, mis ta ello löppetas Egga rohho pun, mis olli ette toppitud, woinud tedda awwitada?! Kihwlandimaalt. sArrudlane pid- Tarto makondas, Koddawerre kihhelkondas,  Patta mõisas sai 25. Junil pääw parrast Jani päwa - üks arrudlane piddo petud. Aastal 1716 olla se mõisa nimmetud  päwa! Striki herra pärriseks sanud ja temma suggu on need 156 aastat järge möda seal mõisas ellanud ja poeg issast pärris herra õigust pärrinud. Selle mõisa praegune pärris  herra, endine kreiskohto herra L. von Strik, andis omma tallopoegadele üht söma-aega ja nenda sai 156 aastane mälletusse pääw pühhitsetud.  Mõisa herra kutsmisse peale olla jubba nimmetud päwa hommiko pea keik selle walla rahwas mõisa kokko tulnud, enneste seast 12 meest wallitsenud, kes kui teiste pea mehhed nende ees piddid käima ja kellel lindist  au märgid rindas, tunnistusseks, et nad teiste ülle. Kello 12 seädisid endid rinda, kolm körwo ja hakkasid walla kohto maea jurest  mõisa pole minnema. Keige ees käis se keige wannem talloperremees ja kandis üht lippo. Temma järrel Tarto mängo-meeste selts, kes üht kenna marsi mängisid, mängomeeste  järrel käisid keik perremehhed, ikka kolm körwo, nende järrele kaks walla koolmeiötert omma koli lastega issi nende ees käies möllematel lippud käes ja löppetusseks ollid  weel keik muud walla mehhed, naesed ja lapsed, iggas wannadusses. Nenda läks se rong mõisa maeast möda ja poris maante pealt ühheft kennaste ehhitud wärrawast pöllale,  kus üks wägga kennaste lilledest ja rohhelissest  okstest ehhitud lust-maea seisis, kus mõisa herra omma proua ja lastega ning mönne lähhema suggulasse ja naabriga istus. Peale selle, kui mängi mehhed üht korali ollid  puhhunud ja möllemate kolide koli-lapsed liggi laulsid, poris sealane öppetaja Boss rahwa pole ja piddas üht wägga kenna ja armast  könnet, kus sees ta Zummalat tännas, kes omma heldusse ja armo kätte peal Striki sugguwössa need möda läinud 150 aastat kandnud ja ialgi kegi mu, kui selle mõisa pärris  herra seal wallitsenud ja kuida mõisa herra  iggal aeal omma walda awwitanud; sepärrast  se siis ka nende kohhus olla selle eest Zummalat kita ja tännada, ning ühlasse ka palluda, et temma neid kallid mõisa wannemid pölwest pölweni seal wöttaks hoida ja kaitsta, ning wastastikko armastus mõisa herra ja walla rahwa wahhel weel kindlamaks woiks minna. Selle veale sai passunatega ühhes jälle üks waimolik laul lauldud, mis järrele mõisa herra üht lubbamisse kirja, mis ma kele olli üllespandud, ette lugges, kus mollema  kolide jaust maad, ühtekokko 14 talert 9 krossi, wallale iggawesseks pärrandusseks kinkis, ja siis sedda kinkimisse kirja peakohtomehhe  kätte andis, kes tedda keige walla nimmel allandlikkult tännas. Selle järrele piddas üks koolmeister üht könnet, kus sees 235