tardest sedda rõmo ei sowiks nähha sada? Kaige selle jures Pcawad Eestineiud Eestineiuks jama ja kõigega, mis jõudnud õppida, onuna wannemate ja kõige Eestirahwa rõmuks ja illuks ellama, kes mitte ennaiu kohmetand naga kannad Lakkus ei olle. Nisuggused peaksid meie eddespiddised Eestiemmad  ja perrenaesed ollema, siis anus taks neid ning nende ma ea igga härritud innimene kõige meie rahwa anuks. Ja nüüd mo armad Eestiwannemad, „Postimehhe"  kassin ruum ei olle pikka jutluste paik, agga ma pallun, ärge laske need paar meletullewat  jõuna mitte tühjalt tuulde minna! Mõttelge  järrele, piddage nõu, kellega sünnib ja hakkage Jummala nimmel peale. Meie tütred ei tohhi poegadest mahhajäda, muido panneme sellega poegade jallad isse kammitsasse. Waatge mu harritud rahwa peale: kegi ei jätta omma tiitrid rummaluse sisse, kui üksi need, kes isse rummalad on. Sedda nimme ei sunni meid agga kegi kandma, sepärrast olgem mõistlikud ja tehkem, mis meie omma kassaks on. Ommalt maalt. Tartust. „Põud kvrwetab kõik ärra!" on nüüd häddaiine kaebdtts, niis iggal pool kulusse.  Parraks lunnnal, on kül põllonieeste pead õigusega nisamma norgus, kui nende närlsind wiltt tuhhakuiwa Põllo peal. Terwc luni ku on kuiw olnud, Jutt ku hakkab nisamma peale kelle südda ei peaks seal mitte murres ollema?  Kaub pollmeeste lotus, kellel on sis weel loiust? Agga et loiust ärraheitma ja kannalamaia  melel nurrisema riötiinnimesel kõigst tõde st kõige rummalam on, sus jäigem sedda kõige pealt teggemata. Kui Jumma! middagi ei tahha anda,  siis ei kissu sedda ka wäggise kegi temma peust wälja. Lööb ta meile hawo witsa wäärt olleme muidogi küllalt siis jäigem hawa  parrandamist ka temma omma holeks ja andkem  kannatades selle witsale suud, kellega meid lüakse. Liewapalloke on kallis ja saab sel wisil  weel kallimaks minnema, agga mis aitab kannatamata karjumine? Tehkem parrem, mis ristiinnimeestel sünnib: andkem palwes omma murret Loja holeks, ..Kes pilwed, taewa tuled. Kõik hästi wallitseb; Kül ta, et olge julged. Ka mei' eest murretseb." Wörro makonnast kulukse mõnnest paigast  hobbuste surma muhhohaiguse läbbi, agga kui surelt ehk laialt sedda olnud, ei olle meil selgem teada. Mõnuo makonnas olla kül miunewa kuus tükki 30 loma langenud, ennam ep olle kuulda. Ostrowa makonnas (Pihkwa kubberm.) olla nuhtlus surem olnud: 3—lB. Jun ist sadik olla 212 hobbust haigeks jänud ja neist 85 tükki langenud. Tõbbi ööldakse jõggede jooksmist mäda cddasi minnewad. Peale hobbuste hakkada haigus ka mõnne mu ellaja külge, ja olla seal ka üks innimeue seddasamma haigust sanud. Diltandist. Konwerents. Käisin neil paiwe! rattast ringi ümber Wirtsjarwe ja juhtusin  ka Willandisse, kus köstride ja kihhelkonna  koolmeistnde konwerentsi peeti; mis seal kuulsin  ja uäggiu, sest sa me eddespiddi laiemalt kõnnelcma.  Alis agga tee äres mõllem pool kät naggin, ei teinud mitte paljo rõmo. Hein, mis tehti, olli ka kõige maddatamas kohhas haljas ja illus ning ei sa tännawo kuskil wihma piiska  maitsta; agga willi kõrweb pöllo peal ning mis hilja külwatud, ei olle mitmes paikus weel üllessegi tõusnud. Nõndasamma on rukkis peni  ke ja kõllune kõrre ja terra Pole st ning küpseb  liig warra walmis. Kawilda ehk Puhja kirriko  mäe labba peal näitas assi selle polest kõige willetsam ollewad. Jõggeweste mõisast pikkastlla  pole läbbisõites, wiis tee ka würst Barklai  hauast möda, kes 2 300 sammo maantee kõrwas, iltusa okkasmetsa sees onuna haua kabbelis  nüüd jubba 50 aastat hingab. Haua jures seiswad järgist 2 meest wahtis, hauda ning ümberkaudo platsi puhhastamas ja hoidmas. Küida ööldud, Mai kuus sai jubba 50 aastat, et kulus würst Barklai seal hingab ning 10 aastat hiljem pandi ka praua pusärk temma kõrwa. Möllemad musta sammetiga üllekaetud pusärgid al keldris, kuhho walgus üllewelt sisse paistab, on würstil kullaga ja würstinal hõbbedega eh-- hitud. Üllewal hauakabbelis seiswad mõllempool  kulges wask pladide peal temma sõateud, kui sündimise ja surremise pääw üllewel. Peale selle ka taggnmise seina peal wasse sisse tikki- 219