„meie nenda jgga pühhapawal taewa Jssa „ kaest Teile pallume, kelt keik hea ja täielinne „ande tulleb, römustame ennast tänna Teie „omma kuuldes, kui tru allamatte süddame„likko  sowimist wälja üttelda. Jummal pit„kendago  Teie eUopäiwi meile ja pärrast „meie lastele jädawaks önneks ja wagga ello „tähheks. Ta kronigo Teie pead önne ja ön„nistussega  ja täitko Teid omma waimolikko „warranduste keige täiema rikkussega Kris„tusse  lesusse sees. Jah, temma, se taewa „ning ma Jummal, hoidko ja önnistago Teie „sissetullemist ja wäljaminnemist tänna ja igga„west.  Amen." Suurwürst sanud neist ühtlasist ja löbbusaist sannadest nenda römustud,  et ligutud süddamega öppetajat tännanud.  Mis süddamest tulleb, lähhäb ikka süddamesse.  Kuida jubba minnewa kord ööldud, 3. Augustil  olli Suurwürst Aujärjepärria Koiwa-jöe äres Krimmula, Siggulda ja Turraidl  möisa jures „Lihwlandi Sweitsi" mäggist  maad watamas käinud ja Siggulda lossis  ööd magganud. Nago iggal pool, põlle Temma ka selle tee peal muud kuulnud, kui rahwa römoöiskamist, mis süddamest tulli. Seal ollid möisnikud ka ta llorahwale üht piddopäwa walmistanud, et Suurwürst römust  rahwast ja rahwas omma armastud Keisri essimest Poega ja Aujärjeparriat wöiksid nähhä sada. Seal ollid pitkad lauad kaetud ja römus rahwas nende ümber sömas. Just kui Suurwürst sömalaudade ümber käinud ja waatnud, ja allamatte hulk Tedda enneste keskel silmaga näinud, hakkanud üks wannem Lättimees ees ja keik teised tagga, korraga üht tänno laulo laulma, et Koiwa-jöe org wasto kostnud. Ilma kübbarata olli Suurwürst laulo pealt kulanud; ehk Ta kül lättikele sanno ei möistnud, tundis Ta Ommeti ligutud süddamega, et allamad teggid, mis nende süddame rööm ja armastus neid aias teggema. Ka siit Perno makonnast, Töötama  ja Ulu wallast ollid mönned innimessed omma üllemattest senna kutsutud, agga nende nimmed on mul teadmatta. Kui nad möistaksid,  siis õlleks kül hea, kui meile ka laie- malt teäda annaksid, mis nad omma silmaga seal kuulnud ja näinud; sest saaks neil wist suur pitk könne könnelda. Nt kaua kui Lihwlandima  jubba seisab, ei olle temma raywal weel enne sedda õnne olnud, omma armastud Keisri Pöiaga ni römust päwa piddada, kui neil 3. Augustil olli. Sedda ei unnusta ükski neist ärra. 4. Augustil kello 1 jõudis  Suurwürst Riga jälle taggasi ning seal on Ta weel mönned üllemad, nende seas ka meie usso piiskop vr. Walter, omma lauale  wöeraks kutsunud. Pärrast sedda, kui weel enne mõnda maia ja paika olli waatnud ja Ria ue teatre-maia essimest alluskiwwi paigale pannud, on Ta teisel hommikul rahwa öiskamisse  al koio pole pöörnud; agga kahjo olnud keikil Temmast lahkuda. Peterburgist tullewad jubba sannumed, et SuurwürstAujärjepärria Tsesarewits  pühhapääw, 7. Augustil hommiko kello 7 aial hea terwissega Peterhowi koio. jõudnud. illlehome, 26. Augustil, pühhitseme. omma  armolisse Keisri Herra ja Proua kroni misse pühha ja tullewa teisipäaw, 36. Augustil, Keisri Herra nimmepäwa. Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Preisimaal aetakse sest kibbedaste jutto, et nende wallitseja prints warsi peab Warsawi linna tullema ja seal oMma  sure Öepoia, meie Keisri Herraga, kokko sama. Se prints reisib tännawo paljo ümber ja näeb ühhe suwwega ennam teisi enncse  sarnatsid, kui mönni teine mitme aasta sees. Keisri Herra reisist Warsawi linna põlle meie pool weel kuulda. Silleri kel. Sakslasi ellab iggas mailma nurkas. Moskwa linnas ka hea hulk. Kui nüüd minnewa süggise iggal pool suur Silleri-piddo kissa olli, siis on Moskwa linna Sakslased Marbahhi linna kirrikule, kus Siller sündinud, ühhe illusa kirriko-kella lubbanud kinkida. Se kellake on nüüd kätte sadetud ja Saksamaal sure tännoga wasto- 260