weti wisil, et ni ja ni mitme kümne aasta parrast  eestikeelt ei sa ollemagi, siis olla kõik ühheks  ehk teiseks scmud. Need on Paljad mõttepildid,  mis iggaüks omma pea-aeode sees nõnda malib, kui tahhab. Eestikeelt polgada, mis terwe rahwas rägib, kelle seas Põlgaja isse ka peab ellama, on meie arro järrele hea tük rummaluhkust.  Eeestikeelt arrakaotada ja mõnda muud selle assemele panna, on meie arro järrele weel surem tük tühja tööd ja loiust. Eestikeelt agga tõsta, harrida, parrandada ja temma sõnnarikkust kaswatada, kes wõib ja mõistab,  se on tullus ning kassulik tö ja sadab tänno nüüdse ja tullewa põlwe rahwa jures. Olgo isseennesest ni weider ja naerowäärt  kentsak kui on, agga meie maal on innimessi  olnud ja on weel, kes pärdikul wisil üsna omma suggu tundmisse märgiks piddasid, eestikeelt kas ei suggugi ehk ni willetsalt mõista, kui wõimalikNisuggused mehhed on siis ka ommas uhkussetarkusses selle eest mnrretsenud, et ni paljo naerosalmisi rahwa suus li kumas on, kellest siin ühte prowiks nimmetame. Üks eestikele  Prukia olla kord waese Eestimehhele, kes omma  hädda temmale kaebas, üsna tõssise näoga üttelnud: „Jummel aitep, akka sinno peeb sittameest palleme," ja tahtnud ommeti üttelda:  „lummal aitab, agga sinna pead süddamest palluma." On se endisel aeal wõeralt maalt tulnud meestega nõnda olnud, siis ei olle sedda surest immeks panna, agga et se ommal maal sündinud meestega mitmes paikus weel praego paljo parrem ei olle, selle ülle tohhilne kül nattuke pead kõngutada. Wennemaal nõutakse igga innimesse  käest wennekeelt, Saksamaal saksakeeli w., nükspärrast ei pea siis ka Eestimaal eestikeelt nõutama? Käppotäie übbade Parrast, mis erneste seas kaswawad, ei wõi ommeti terwe ernepõld übbadeks  sada. Kuida seal nüüd kõige hõlpsam awwitada? Selle polest annab meie arwates „Tallinna seitung" omma kele rahwale wägga tullust nõu. Selle nõu järrele peaks eestikele õppimine ka meie saksa kolides seadusseks  tõste tanm, et nenda sel ka kui mu keeldel ommad seatud õppetusse tunnid olleksid. Meie arwame  sest nisamma hästi meie kelele, kui ka musuggu rahwale, kes meie seas ellawad ja meie keelt tarwitawad, suurt kasso tullewad. Endised aead lähwad möda, miugo ka nendega endised mottepildid, mis meie aeal mõistlikkude silma ees ommeti middagi ei maksa. Intellegentsi wäggi lükkab neid aega möda ommeti ümber ja naerab wee! pealege. „Kes wõib sedda kül mõttelda —- ütleb nimmetud seitung et 600-aastane kousellamine  selle ma pärrisrahwaga meid neist ommeti  ni kaugel on hoidnud, nago praega alles olleme? Ja küssime nüüd, kas Sakslane, kes Eestimaal ellab, mitte omma ammeti ja tallitusse  Parrast ennam eestikeelt ei tarwita, kui Eestlane saksakeeli?" Jah, tõeste ennam, kui ta tühja hooplemist õigel aeal mahha jättab, mis ommeti omma! aeal ka mahha peab jäma. Mõtlema rahwal ühhes kous ellades on teine teist tarwis, nago teisel käel teist. Põlgamine ja wihkamine ei te wastastiko muud, kui mõllemile  kahjo. Eestlane wõib ja peab seal jures ka muid telest õppima, sest et temmal neid naabridega  ümberkäies tarwis lähhäb ja nende sees jubba tarkusse hallika soned rohkemalt jooksmas on, kui temma ommas keles. Agga on eestikeel  Eestimaal omma lodud õigusse ja au sees, siis ei olle Eestlasel mitte ennam tarwis temma jurest ärrajoosta egga ennast ilma hübbita häbbeneda.  Wõib olla et eksime, agga kes eestikele  surma ja ärrakustumist otab, peab kül nattuke  wannemaks sama, kui õnnis Metusala olli. Peterburgist. sMällestusse 4. Aprillil sai uus kreka ussu kabbel sealsammas kohhas, kus Jummala armokässi meie kalli Keisri ello mõrtsuka kuli eest hoidis, sisseõnnistud ja selle peale paukusid 101 suurtükki Peter-Pauili kantsist. Keiser isse ja Temma suggukond ollid seal jures. Sesinnane kabbel on taieste armastusse andidest ehhitud, maksab 75,000 rubl. ja peab wägga wifipcirrast tehtud ollema. sKomissarowi mõisa.j 4. Aprillil on Keisri Herra käsko annud, et need 40,000 rubl., mis Komissarowi maea tarwis korjati ja weel korjatakse ning need 30,000 r., mis Keiser isse ja keiserlik sugFuselts senna jure on kinkinud, seks Peawad prugitud sama, et temmale selle eest mõisa saaks ostetud, mis 4 5000 rubl» aastas sisse toob; nõnda arwatakse temma eest parrem murretseda, kui linna maea läbbi, misga üht ehk teist õnnetust wõib tulla. sNaudtede ehhitussedj on nüüd 125