ZlrKangle kubbermango sestung kulutab, et Uhtajöe äres petroleumi ehk kiwwi-hallikad on üllesleitud, mis wägga rohkeste ölli peawad andma. Wõeralt maalt. Wõerama sõnnumetega peame tänna jälle hoidlikkult ümberkäima; ruum ei anna pikka jutto tehha. Preisimaat on esmalt üks mees aeawiteks wälja rehkendanud, kui mitto pennikoormat siin ehk seal jubba raudtesid peaks ollema, ja on siis leidnud, et Austria 823, Preisima 723, Preisima 723, Inglisma 2664, Prantsussema 1623, Wennema 473, Spaniama 438, Italia 428 ja muud wähhemad saksarigid kokko 515 pennik. raudmaanteed sõidab. Inglane ja Prantsus  on sellepolest tiik maad teistest ees. Shleswig-Holsteini asjad lähwad Preisi arwates eddasi, agga teiste arwates taggasi.  Hertsog Augustenburgi õigus kustub Pääw päwalt ennam ärra. „Postimees" tohhib tedda weel „hertsogiks" nimmetada, agga Shleswig-Holsteini rahwas mitte ennam; kes sedda teeb astu Preisi kohto ette ja anna wastust, minne ka nattuke torni ja sö wet, leiba, nago mitto jubba maitsnud. Nad on tedda sealt maalt koggoni wälja pelletanud ja Preisi wahhidel on kask kä, ui pea kui Shleswigi peaks pöörma, tedda wangi wõtta. Oh meie waesed, se on se kroni ja troni otaminne! Nüüd wõib wäljaspool piri nuttoluggn aeada: Ma lootsin riti pärrida, End purpuriga ehhita, Säh, nünd on minno lotus wees, Keik wöir ja wäggi Preisi käes! Mind on kül rahwas armastand, truiks jäda töotand; Mis kasso agga sest mul saab? Kel wäggi on, sel wöimus jääb. Ka on mo nimme woetud. Mind torni panna ähmardnd. Ni kaugele on asjad läind, Ja sedda on keik Bismark teind! sMis Prantsus Saksamaast Kui se tõssi on, mis sealt poolt kulukse, siis ei olle Bismark mitte ilmasjata Napoleoni terretamas  käinud. Saksa wahhemad rigid wõiwad ettewadata, kas nende würstidel ka mitte Augus- tenbnrgi laulud suhho ei tulle. Se olla parrem, kui ühhe sure rigi piride äres mitte pissukesi tülliks ei olle, ütlewad Prautsussed. Neil ei olla middagi selle wasto, kui Saksama end Jtalia  wisil tahta ühhendada. Kas Saksamaal parrast miljon innimessi ennam ehk wähhem olla, kui Prantsussemaal, mis se teeb? Nenda kuida Saksama praego on, ei olla seal paid egga jalgo kuskilt leida. Nende rigikoggo olla muido tühhi uimmi, mis ennam kahjuks kui kassuks seista. Kui Prantsus, kellel ühhendud Saksamaast  Paljo ennam karta on, kui nüüd, nenda kõnneleb, siis on temmal ommad isseärranis mõtted. Politika asjus õlleks Saksama ühhendaminne  muidogi paljo mõnnusam, kui Praegune Lükkeldus. Agga sünnib sedda, siis sawad wügga  mitto onuna peaehtest ilma jäma ja Augustenburgiga  kaebama: „Ja sedda on keik Bismark temd!" ItaAamaatt. ja päwaraiskajad.j Issand on Ewangeliumi kulutamisse ammetit isse seadnud, Lemma sõnna peab kulutud, saakramentid jaggatud ja ristikoggodusse seadus üllewel petud sama, ilma selleta kustub keikide waimo walgus käest ärra. Agga küssime ommeti, mis peale on üksi Italiamaal 2382 kloostrit ja nende sees 46,000 munka ja nunne tarwis? Nende toitmisseks  on paljo maid, mis aastas peale 50 miljoni  sissetewad, kellest agga muud innimessed koppikut ei sa. Peale selle tullewad 15 miljoni  wagga kingitussi, mis innimessed aeg aealt enne surma kirrikute ja kloostrite peale armud'. Mis peab ollema, se peab ollema, agga ei tea, kas munkad ja nurmed ka Peawad ollema? Peale selle antakse paatridele, kes ammetis on, ommeti ni wähhe, et waewalt peust suhho üllatab. Prantsusse keisril on omma sõameeste ärrakutsumissega  Roma linnast tõssi tagga. Ka Meksikomaal peab Prantsusse sõameestega seddasainma  sündima. Agga Maksimilian I. olla ahwardanud, kui Napoleon, Prants losep ja Leopold, ehk Prantsus, Austria ja Belgia temmale mitte ennam abbi ei sada, siis tahta temma weel enne Meksikomaalt taggast tulla kui Prantsusse soamehhed. Mis asjast sel wisil saab, on teadmatta. 365