Kaukafltssest. Meie maal põlle sedda kül mitte kuulda olnud,  agga kus sojemad maad, seal juhtub sedda saggedaste ja mönni kord ka nenda, et sest wägga suurt kahjo sünnib. Kaukasusses Lekorani linnas on 18. Detsembril öhto pissut  enne kello 10, kaunis mawärriseminne olnud,  maeade seinad raksunud, seina kellad janud  seisma ja lae al rippuwad lambid hakkanud  kikuma, agga ommetige, tänno sure Jummalale, põlle maead suremat wigga sanud  egga muud õnnetust juhtunud. Se wärriseminne  on löune poolt wasto põhja läinud. Polamaalt. sMitmesuggused sön- Keiki asjo isseärranis sealt könnelda,  põlle meil sedda kord rumi, waid sepärrast  wöttame keik ühte kokko, siis same wähhema rumiga läbbi. Kuida jubba wimati  könnelesime, olli Warsawi politsei Wladislaw  Bogustowski maeast Üht nimmekirja leitnud ja selle järrele weel jubba 136 meest kinniwötnud, mis keik ennamiste politsei ammet  mehhed olla; ja weel olla nad ka üht noort meest leidnud, kelle nimme agga põlle nimmetud, kes mässajatele kihwti walmistanud.  Kelle ommaks se piddi sama, sedda minna ei tea, agga ni paljo tean: mees pandi kinni ja peab nattuke otama, künni tö waewa maksetud saab; kas se palk agga tal melepärrast  saab ollema, sedda ma ei ussu mitte. Weel pakkutakse neile armo, kes on eksinud  ehk ennast eksitada lasknud; oh kui nad mõistaks sedda agga wastowötta. Nüüd on jälle kulutud: ..Keik need mässajad, kes ilma söariistadeta taggasi tullewad ja armo palluwad,  sawad ilma trahwita lahti lastud; kes söariistadega tullewad ja omma külla koggodusse  polest üht tunniskirja towad, et koggodus  nende eest käemehheks heitnud, sawad ka lahti, agga kes sesuggust tunniskirja ei to, sawad  sennist wangi pandud, künni Pola mässaminne  on lõpnud. Nenda on Pola asjad. Wöeralt maalt. Saksa ja Dani söast. Zubba se nimmi  södda panneb mul keik ihho karmad püsti, sest et tean: seal tappetakse innimessi. Se peaks issegi jubba üks külma werrega innimenne  ollema, kes sest hea melega, ehk pealegi  weel nalja heites könneleb. Minna ei teeks mitte suudki lahti; agga mis ma pean teggema, ollen jo waene kässo allune ja sepärrast  pean teggema, mis käsk nõuab; agga mul tulleb siin praego mele, mis pühha kirri ütleb: „ilma Zummala tahtmata ei lange üht juukse karwa meie pea pealt", egga siis södda ka ilma Zummala tahtmata põlle hakkanud, sepärrast ollen ka nattuke julgem sest könnelema.  Praego tewad nemmad tööd kibbedaste ja pannewad innimessi puhkama. Sleswigist kirjutakse nenda: Dani föawäe üllemal otzlud se kindel nöu Gottorpi lossi, enne kui nad seal tagganewad, püssirohhuga ärralöhkuda ja üht maggasini, mis seal lähhedal,  pöttema panna, agga kunningas põlle tale sedda wolli mitte annud. Ärwatakse et Daanlassed, kui nad sealt wälja läinud, 120 suurtükki mahhajätnud. Berlinist kirjutakse jälle, et Preisi wäggi Altona linna läinud, et kül ühhendud rikide kommessärid selle wasto seisnud ja tahtwad ka Kieli ja Neumünsteri lmnad enneste kätte sada. Dani poolt on mönneks aeaks rahho pallutud, agga ühhendud rigid ei wötta sest juttugi, waid käiwad kowwaste selle pegle, et Dani söawäggi Alseni sare pealt peab ärraminnema.  Kas nad nüüd sedda heaga samad  teggema, ei tea ma kül praego weel mitte. Ekernwördi ja Windebi jures on Preisi ja Dani wäggede wahhel kaunis kibbe lahhing  olnud. Dani somuslaew „ Espern Snare" ja aurolaem „Toor" on tund aega Preisi suretükkide wasto seisnud, agga siis pannud eest jooksma. Kui paljo mehhi seal kummagi poolt langenud, sest ei lause seitungid  mitte sönnagi; noh, küllab nad isse teadwad,  kes meie käest sedda ka tulleb küssima. Kopenhageni st tullewad need sönnumed, et Daanlassed holega omma söalaewo walmistawad,  mis nemmad Läne merresse Preisi randa ja Ohto merresse tahtwad sata, mis Saksa kaubalaewade peale peawad jahti tegaema.  53