sureks sanud, et keige surema j öggede tembud teggid. Wessi joqjksis ni wäggewaste ja laialt,  et linnad, küllad, põllud, heinamad ja maanteed ennese alla kattis. Mitmes kohtas ka maead ja maad ennesega liggi weddas; kuhhu liggi sai, sedda lõhkus ärra. Kange wessi wiis lennates juredega ülleskistud puid, surnud innimeste ja lojuste kehhasid alla. Keige hirmsam olli wessi San ümberkaudo  müllanud, kus ta 20 jalga kõrgem oknud kui muido. Seal on ta sured tükkid maad ennesega liggi weddanud. Löune pole jäi suur wihm kül nattuke taggasi, agga wessi tõusis ikka ühte puhko kõrgemale. Inglismaalt. Seal olnud sured römo päwad, lang käinud lango watamas, se on: Preisi kunninga proua käinud nattuke Londonis  Inglisse kunninga proual wöeraks ja enne kui jälle sealt Parisi taggasi sõitnud, olla ta ka Egiptusse witse-kunningaga koos olnud, ja ühte teist terretanud. Ka Sultanit odanud nad senna tullewad, agga ta ei tahta kauaks senna jäda, waid pari päwa pärrast Windsori minna. Miska temma pühhapäwal omma aega saab wiitma, sedda ei tea kegi, agga esmaspäwal minna prints Wäles temmaga  teatresse; teisipääw tahta ta kristalpaleet  järrel wadata, kus ka weel mõnda muud kunstlikko asja ta silmade ette tuakse. Londonist kirjutakse: Jggast ma nurgast tullewad rõõmsad sönnumed wilja pöllude ülle, sest et iggal pool wilja wäljad kennad olla, mis head ja rohket leikust lubbawad. Ms se isseärralik pik talli wiwitas, sedda toimetab ja parrandab kenna ja korraline soe sui jälle arra. Issiärranis Jrlandis, kus ial willi põlle korda läinud, on ta wägga kenna, et parrem ei woi olla. Heina saak on ni hea, et nad ei mälleta ial üht sesuggust heinalist aastat näinud ollewad; kartuhwled ja mu kedo  willi keik wägga head ja kui muud õnnetust  neil ei sa ollema, siis on meil wilja polest  se aasta üks õnnistud aasta. Prantsusse Keisre proua olla 11. selle ku päwal kalli terwisega Londoni jõudnud ja manna Sultan sel pawal Londonit Jummalaga jätnud. Austria admiral Tegetthof olla Mehhikomale läinud. Spaniamaalt. Madridist antakse teada, et Katalonies ued mässajate seltsid jälle kokko heitnud, kes rigi wallitsusse wasto kät üllestöstwad.  -- Tarragona lähhedal olla mässajad  söameestega tuttipiddi kokko läinud, kus mitmed mässajad mangi sattunud ning kindral Petsuela kässo peale ka kohhe mahha lastud. Rootsimaalt. Sealt same wägga pissut  sönnumid ja mis wahhest ka tullewad, on ennamiste kurwad. Kuulge mis nüüd kirjutakse:  ..Põhja poolse Rootsi- ja Norrama serwas olli Mai ku löppetusses weel pärris talli; ma olli rohkem kaks jalga külmetand ja kahhe jalla paksune lummi maas, mis nihästi  innimeste kui ellajatele suurt nälga kätte toi. Wagga ilmaga käisid innimessed kaugel  merre peal merre pillirogo ellajatele loiduseks  leikamas; piddid agga saggedaHte pennikoormat  kaks sõudma, enne kui sesuggust kohta leidsid, kus sedda sada olli; tõusis wahhest äkkiste torm, siis ollid rõõmsad, kui tühjalt elluga kaldasse said ja metsast kasse oksi ellajatele ette töid, mis ellajad kül hea melega narrisid; agga mis toidus se olli?! Saggedaste said ka puud ärrakoritud ja neist koredest neile toidust walmistud, ehk nad andsid  neile ka kuiwatud kalla päid ette närrida." Seddasamma kirjutakse ka Norramaalt. Ka neil olla Juni ku hakkatusses alles pärris talwe  olnud, kus weel rohkem küünra paksune lummi  maas seisnud. Merri on alles kinni ja ni kaugele kui silm üllatab, põlle kussagil lahtist wet nähha. 12. Junil : Mõda läinud päiwil  olli meil essimenne wihm, agga se ei woinud  meie talwele weel suurt tehha. Kui mitte soe päike issi ei tulle meie köwwa talwet ärraaeama,  siis jäeb ta wist künni uus jälle tulleb.  Ma on tuggewaste külmetand, sepärrast seisawad adrad ja äkked alles talli korteris. Millal meie se aasta küllida woime, sedda teab Jummal taewas! 239