põlle Jummal kannatud mitte sisse jänud. Jummal tehko hea innimeste süddamed ja käed lahti, kes siin liggidal ellawad, et nad hea nou ja teoga neile abbiks olleksid, kes paljaks jänud, ja sedda sönna meles peaksid: „Röömsat andjat ehk aitajat armastab Jummal."  M. M. Jckrwamsalt. sMis need konnelewad,  kes Krimmist taggasi tullewadH Se luggu jäi meil minnewa kord polele; rägime  tänna jälle eddasi. „Monnes kohhas - nenda juttustab sõbra kirri on Krimmis 50 wersta wessi kaugel  ja segi ni waene, täis puttukaid ja ussikesi,  et kihhiseb ja haiseb, pealt rohhelinne ja täis surnuid ellokaid, linno sitta ja lindusi, kes kange jänno pärrast senna peale koggowad,  et niisket aurogi hingata saaksid, kuhho mitto sisse uppuwad, kui mitte 20 sülda süggawast  wälja lennata ei jaksa,— se on sealt wiin, messi ja piim, mis otsima mindi ja seddagi ei anta ilma hinnata, pead weel Judile ehk Tatterlasele, kes seal liggi ellab ja ennast wee perremehheks peab, igga riista täie eest maksma! (Sest kuulda, teeb jubba kele kuiwaks.) Ühhe nattukese ma peal peab wie, kue kele rahwast ellama, kes kaddedusse wihhas  ühheteise peale wõeritawad. Hobbused olla Eestlastel ennamist puhtaks ärrawarrastud,  ehk neid kül mitme jalgapiddi ahhelas piddawad, kel lukkud ees. Honedest olla suur pudus ja wägga waesed. Wilja peawad ma kopades piddama, kus ärrahallitab ja mulla maggo jure tulleb, mis innimest haigeks teeb ja köhho-, kolla-, soja- ja muud töwwe toob, kuida meie ennegi neist kuulnud. Ei olle seal mingisuggust metsamarja (mastkaid, pohlakaid, mustikaid ja sinnikaid :c.) suhho pista, nago omwal maal ilma koppikuta. Löunepool küljes  wöib kül rohhoaedades (kellest agga aednikud  isse peawad ellama) winamarjo, öuno ja suri pähklid sada, kus waht allati jures seisab jä kui osta jõuad, sulle kalli hinna eest müüb. Lojuksed on wägga kallid; kust wöttab  kehwa mees 6—7 pari härgi ühhe adra jauks? Mis immeks on panna, külma olla seal ka talwe küllalt, nenda et kewwade paljo maimessi, ellajaid, jah härgegi surnud, ja külm orraksed ärrawõtnud. Seal tullewad keik häddad kokko: suwwel liig palla, talwel liig külm; willi waene, pude pudus, wee nälg; mapind kõrre ja oklinne, pealegi ussa ja pahha putlasi täis, et paljast jalga mahha ei wöi pista; õigus ja kohhus raske leida, sepärrast wägga önneto, waene ma, täis rohhotirtsusi ja muid nuhtlust, mis isseennast toita ei jõua, waid Ukrainist leiba peab otsima. Egga ni suur hulk innimesst, kui nad kord seal ollid,  ka nalja parrast ärra ep õlleks tulnud, pealegi sedda pikka ja rasket teed, mis nad 7 näddalat kõndinud; sest seal pool põlle kuskil  tehtud teed: kui wihma saeab, siis olle parrast saddo keige wähhemaste 3 päwa likumatta  paigal, künni ma tahheneb, mis muido rummuni nago kördi porri on." ..Kui taggasitullejad jubba liggi 100 wersta sia pole ollid jõudnud ja hulga aea kohta jälle puwössakesi näggid, oh, kuida olnud nende  südda römus! Nad murdnud iggaüks ennestele  oksakese kasa; ja kus nad jubba lausa suri puid näinud, kaswanud nende rõõm järk järgult, künni eddasi tulles walged kassepuud sedda römo koggoni sureks teinud; ja kui nad Ria rajal jubba meie kombelesi honeid näinud,  siis läinud nende waew ni kergeks, kui olleksid jubba kodoo olnud. Agga keige suremaks  läinud rõõm, kui tee ärest perredest jubba omma kallist Eestima emmakeelt hakkan  ud kuulma, mis neil terretades ni armsuste  körwo kostnud! Kui keige L ilusam pilli heal, olnud körwus omma eestikeel. Paljo janud waesid wendi ja õekest senna nutma, sest et tiwad neid ennam ep olle kannud. Taggasitullejatel  on sedda könneldes ennestel wessi silmis *). Tatterlasi olla suur hulk senna *) Mo südda nuttab sees, kui selle peale mõtlen: kui süddamest ollen ma ommal aeal neid pallunud, hea ja kurjaga maenitsenud, mitte kergel melel omma issamaad (kus kül paiguti omma jaggo ohhakaid meel on) mahhajätta ja endid mäda  maadilma nago hagganad tule käes, laiali pillutada! Kes kulas ja uskus sedda? Mo tänno olli happud sönnad ja kibbedad kirjad. 252