walt kcktlnud, et Preisi ministerpräsidentil, grahw Bismarkil, nöu olla omma koddusid asjo pariks näddalaks seisma jätta ja Zoulo pühhiks Peterburgi soita, et ka sedda suurt perrekat külla-omma silmaga nähha. Rahwas,  kelle pead allati tuult täis, arwawad grahwi politika asjade parrast Peterburgi minnewad.  Ni rutto ei tohhi meie sest suremat könneleda, egga meie põlle Bismarki juttul olnud,  et küssinud olleksime, mikspärrast ta senna lähhäb. Tf arskoje-Selust. sZssiennesetapmi  n Selle ku 7. päwal on, kuida üks Peterburgi  seitung könneleb, Pawlowski-Tsarskoje-Selo  raud te peal allamal seisaw assi sündinud:  ..Üks kaunis uhke kassukaga herra astunud,  warsi Tsarskoje-Selo raudte howi tagga,  ülles raudte peale ja läinud pikkamöda käies eddasi. Ni pea kui raudte-waht tedda seal olla näinud köndiwad, olla ta temmale meletulletanud, et käimine seal peal köwwaste keeldud, mis peale eddasi käidaw herra te-wahhele  lühhidelt kostnud: „„ma tunnen sedda seädust.""  Selsammal silmapilgul olla mässin tulnud. Massina meister lasknud aurokrani mängida ja tahtnud praego, sest et ees marsia  sedda temmast antud märki tähhele põlle pannud, massinat kinni piddada, kui tundmata  herra ennast korraga pölwede peale lasknud  ja pea raud-röpe peale pannud. Lähhema silmapilguga olnud assi tehtud ja mässin läinud  tormates õnnetuma purrustud kehha ülle eddasi. , Kalugast. Ammugi põlle meie mannast Shamilist ennam middagit kuulnud; ta ellas waggusi Kaluga linnas omma wamiliga, agga nüüd olla ta 25. Nowembril sealt ärra Kiewi linna ellama läinud, kus ta ommad wiimsed ellopäwad rahhus tahhab löppetada. Koslowist kirjutakse 14. selle ku päwal: „Eilä öhto on ühhe Peterburgi kaupmehhe sellil 1800 rubla rahha taskust ärrawöetud ja ta issi mitto noa hawa sanud. Rööwlitel olla se õnneks läinud kinniwötjäte eest ärra pöggeneda. Ommetige on politsei keik ärrateinud,  et lodawad neid kätte sada." Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinist kirjutakse 9. selle ku päwal. „Praego sadud telegrammi järrele,  on Kreka ja Türgi wahhelised asjad parranema  hakkama, sest olla ka lotust, et püssid jälle minnast mahhalastakse ja nurka püsti pannakse»" Üks wäljama seitung ksnneleb meile, mis siin allamal luggeda: Aastal 1838 olla üks paar abbiello rahwast Inglismaalt Amsrika male wälja rändanud ja omma kümne aastast poega ühhe Hommiko-Jndia laewa peale poisiks andnud»  Warsi peale selle, kui nad Amerika male Rewüorki linna ollid sanud, kinkinud Zummal neile weikese tütrekese. Lühhike aeg parrast lapsokese sündimist, surrid wannemad möllemad ärra ja lapsoke sai weikese lapsokeste kaswatamise  maeasse antud, künni wimaks üks lüpsita  paar rahwast tedda ennestele kassolapseks wottis. Kui ta 18 aastat wanna olli, sai ta ühhe Handwärgile, kes iggapiddi tru ja holas mees, mehhele. Wimases Amerika sures söas, piddi mees püssi katte wötma ja teiste sekka rodo astuma. Peale selle, kui ta 18 kuud, kord rohkem kord wähhem püssi-rohho suitso olli nusutanud ja suits silmad kibbedaks teinud,  tulli kuul ja teggi ta ellule otsa. Noor lesk läks Lowisa linna, kus ta ennast omma näppo töga toitis. - Aastal 1864, teggi üks noor mees ennast temmaga tutwaks, süddamed jullasid kokko ja lühhikese aeaga olli noor lesk teist kord jälle mehhel. Mehhe ammeti tallitus  kutsus tedda saggedaste kotto wälja ja wahhest ka wägga kaugele. Kord juhtus ta ka senna, kus temma abbikasa kassowannemad  ellasid. Koggemata nendega kokko sades läks ta senna ja leidis seal lahket wastowotmist.  Ohto ellne sedda, kui teisel hommikul jälle koeo pole tahtis minnema hakkada, aeasid  maggust jutto, kus wimaks omma elloluggo könneles ja enne kui sellega walmis sai, teadsid  kuuljad jubbä, et ta omma ödde, kelle sündinusse  järrele wannemad ärrasurnud, ennesele abbikasaks olli wötnud. Nikohhe, kui se tal teadawaks sai, jättis ta lahkid wastowötjaid Zummalaga ja läks, egga põlle kegi tedda ennam pärrast omma silmaga näinud, egga Lemmast middagi kuulnud. Temma abbikasa, 424