Wõeralt maalt. Preisimaast. Minnewas numrcs saime kuulda, et sodda ucste lahti, Taanlased Sakslastega  neste tnttipiddi kinni ja Alseni saar jubba Preislaste käes on. Preisi kunningas, kes Karlsbadi linna hallikawees onnna terwist kinnitab, on kirja läbbi soldatid ja Prints Pridik  Karlit, tannanud. Nüiid pörab otes iggauks  silmad jälle sõapaiga pole, mis saab Slcswig-Holsteiniga?  kes saab? mil saab? Kes - selle peale wastata teaks, õlleks tark mees kül, agga weel ep olle tedda tulnud. Inglane watab ja otab sago mis saab, temma ei sa milgikombcl kahjo. Oldenbmgi hertsogil, kes Preisi knnningast olla pall und, onuna wõimnssega  tunnistada, et Lemmal, (Oldenburgi hertsogil)  surem õigus Sleswig-Holsteinima peal olla ei näita ka just suremat lotnst otlewad. Sleswig-Holsteini rahwas ei tahha middagi Lemmast  teada, agga ka snrem hulk Saksa würstisi ei olle temma nõus, waid tahtwad leida, et Lcnlma  sowiminne mitniest Potest kahjo Loob. Jnglisma  kunninga proua Wiktoria hoiab ka Augnstenburgi  hertsogi Pridiko pole ja uisamma ommalt  Poolt ka Prantsusse keiser Napolcou ta teab kiil niikspärrast. Ja siiski ei olle ka jälle hertsog Pridiko asjad liig paljo eddasi lämud ühhe egga teise õigus ep olla weel ni kindel,  et wimaks mitte weel mõnda teist põlleks tnhhelpanna. Kui pärranisse õigus kahtlaseks jada, saaks Preislane issearraueS Saksama ja isseeuuese kasso eest kostma. (Ministri kirri.) Km Londni konwerents  olli lõpnud, andis Inglesma minister üht kirja wülja, mis ülleültse konwerentsi tööst ja uõupiddmnissest kõnneleS, agga Inglis- ja Danimaad  nenda kitis ja wabbandas, et keik sü nende pealt arra teiste peale langes, kelle kiusa Parrast konwerents ep olla wõinud rahho tehha. Se pahhaudaö teist ja isseärrauis Preislasi. Selle peale andis siis Preisi minister Preisi ja Austria nimmel ka ommalt poolt sellctust, mis keige ma wallitsuste kätte sadeti. Selle kirja sees selletakse, kui kaua ja pitka melega Saksama  Dani kiuso ja tülli otsimist olla kannatanud. Kui ta sedda ennam ei olla wõinud, olla sõdda kätte tulnud ja Daanlased ikka tülli otsinud; Sakslased olla püüdnud Dani riki hoida, agga Taanlased isfe sedda rikkuda. Keik head nõu olla ueuunad ärrapõtganud ja ikka onuna püsside  ja uwegade peale surustanud. Sellegipärrast  olla Preislaue ja Austria maraja aeamises ni leplikkud olnud, et keik Saksama sedda jubba pahhaks pannud, ja siiski ep olla Taanlased  mitte järrelannud, waid ka Prantsusse rahhonõu andmist tõrkudes ärrapõtganud, iggapiddi  wäggise sõdda nõudes. Nüüd olla sõdda neste jälle käes, ja Taanlane wõida katsuda, kuida sellega läbbi saab. Keik kullo ja werrewallaminne  mis seal jurcs ette tulleb, langeda taieste Taanlase pea peale, ja Preislaue pesta omma käed selle polest puhtaks. Ssesrvig - Hotsteinimaaik. sAls eni sare ärra wõtminnePr ei s laste läbbij annab nüüd keige mailmale kõnneleda. Preislaste waprust  kidetgkse iggal pool, ja mis Lõssi jääb tõeks: assi ei olnud naljatö ja peaks Daanlastele mõistust  Päh ha taggasi toma, kui ütleültse weel wõimalik  on. Preisi kindral Herwarth otli käsko sauud. Alseui saart Daanlastest puhhastada. Alseui sare ja Sleswkgi kindla ma wahhel on agga üks merrekitsus, kaunis süggaw, lai ja ni kange weejooksmiösega, et silda ei wõi Lemmast üllelüa Mis nüüd heaks nõunks? Mis muud, kui Preislased piddid katsuma, padide peal ütle wce sõuda, ja se olli selle hulga innimeste peale waewalinne assi. Kui nüüd torm tõusis, ehk Dani sõalaewad nende peale tullid, mis siis? Ja kaS Dani wnehulgad ja suredtükkid tõeste sowimatta küllalesi ni rahhulikkult ma äre lasksid tulla? Sedda keik mõtlesid Preislased ka, agga se ei kohhntanud neid mitte ärra. 17. lunil hommiko  ketlo 3 lasti Padid wette ja söamehhed astusid  sisse, ui paljo kui ruum lubbas. Ei turinud  ka kaua, seal hakkasid waenlaste kulid teine poolt wasto hüüdma ja sare peal tõusid iggal pool tnllcd taewa Pole, sõamehhi waenlaste wasto kokkohüüdma. Preislased padidcs wastasid püs« sidega ja nende pattereid merre äres suretükkidcga,  künni padid teine pole jõudsid. Tük maad siin pool randa kargasid sõawehhed wälja ja tõttasid  weest läbbi male, ja nüüd hakkas sõddiminne  silm silma wasto. Daanlascd pannid wapraste wasto, agga siiski wõtsid Preislased 220