Eesti Postimees ehk Näddalaleht A>. 48K7. Tartus, 17. Mail. ma- ja linmnhwale. Neljas aasta. Register t Mönned wöerakele tahhed, mis meil puduwad. O mm alt maalt. Tartust: Oh lehhe-ku, kus so lehhed? Hul teggo. Kölwato ello. Wörro makonnast: Mis koliöppetust kängus peab. Willandi makonnast: Warga ebbausk. Peruust: Aurolaew, liwapank. kallasaak. Niast. Peterburgist. Odessast-. Wiljakaup. —- Wö eralt maalt- Saksamaalt. Pranrsussemaalt. Inglismaalt. Türgimaalt. Lissa : Tartust.  Kaubasonnumed.  Uus ramat. Kirjawastussed. Teadaandmissed ja kulutamissed. Mönned wöerakele tähhed, mis meil puduwad. Iggal linnul omma laul, igga rahwal omnia keel, ja se on ning peab temmal armas ollema. Agga ükski rahwas ei wõi allati omma st asjust üksi räkida egga luggeda, ni wähhe kui meie ommast põllust kõik same, mis meil tarwis on; muist peame ka muialt otsima. Sedda tulleb nüüd seitungi kirjutajal ja luggejal allati ette, et omma tähhe rikkussega mitte läbbi ei sa, kui wõerakele sõnno ja nimmesid peab prukima, mis tarwis meie keles tähhed puduwad. No mis nüüd tehha? Meie arwates on seal agga ka's teed: 1) kas omma kele tahhedega wõerast sonna puduwalt wäljaüttelda, ehk 2) pnduwaid  wõerakele tähtesi tundma õppida. Küssib nüüd niõnni, mis nõu minna selle polcst annan, siis on wastus üsna lühhike: enne kui meie wõeraid sõnno wõereti tahtidega ärrasolgime, et neid parrast keletundja ka ei tunne, enne õppime need paar wõerid tähta kätte, siis on tehtud ja põlle suremat kunsti tarwis. Se polte ka mitte pat, sest köik mu rahwas on enne seddasaunna  teinud ja kõik muud keled ennam ehk wähhem wõerakeelde adbiga seks sanud, mis nad nüüd on, ja nõuda lähhäb se ikka eddasi. Mis siis muud innimessed ilma keelmatta teinud, wõime  meie ka tehha ja olleme sellega omma smnmoke  jälle eddasi sauud. Tähhed, mis wöera sõuuades ja nimmedes ettetullewad, agga meie keles puduwad, on needsinnatsed: C F K V X B 3 Sch Ph cfq v xyzschph (tse) (ehw) tku) twau) (W)(ipsilon)M) (eötscha) Neid melespiddada ja, kui ettetullewad, ärratunda,  ei peaks minno melest mitte suur assi ollema. Seitungi luggejal on scdda allati tarwis,  kui seitungikirjutaja tähhepudusse parrast sõnuo ei pea ärrasolkima. Teie ei ussu mitte, kui pärdik se õppetud innimessel kuulda ja nähha on, kui kellegi wõera innimesse nimmi Schmalz on