sawad, sest tulleb siis, et saggedaste pahha meelt peawad tundma. Kui nüüd suurt Parist  mailma näitust, egga rikide wallitsejate ja würstide reisimist põlleks, siis olleksid mailma asjad koggoniste seismas. Preisi ja Dani wahheline asfi põhja Sleöwigi made ja rahwa parrast audub jubba mõnda aega, agga ommetige põlle seal ka miodagi weel tehtud, kellest woikstme könneleda; agga ni paljo woime ommetige oölda, et uddu ikka paksemaks tahhab minna ja kuida näeme, seab Prantslane lõõtsa ülles, sedda uddu Preislasse kaela puhhuda, et sedda parrem õlleks piri aeada. Woib olla, et keik hästi lähhäb; agga woib ka olla, et asjad koggoniste  sassi lähwad ja siis põlle muud odata, kui pim ja pöm sawad sured tükkid hüüdma. Nende politika wanker on jubba pea seddawört  soppa sisse jänud, et omma wäega ei tahha kätte sada ja sedda Prantslane õige otab, et tedda appi kutsutakse wälja kiskuma ja puhhastama. Tännini ütles Preislane: ma põlle Dani käest weel wastust sanud ja nüüd ütleb jälle wastusse kül käes ollewad, agga ei olla mele parrast. Daanlane olla sedda ni targo teinud, et sedda wastust, mis ta Preislässele saatnud, ka ühtlasse kohhe suurde rigi wallitsuste kätte läkkitanud, mis peale nad ütlema peawad, kas ta õigust woi üllekohhut nõuab, et Preislane mitte pärrast ta tutti ei woi kinni hakkata ja nago mõnda laiska toapoissi rapputada. Prantslane on ses asjas ommalt poolt ka Preislässele kirja saatnud ja selle peale öölda Preislane: ta ei olla keddagi kirja näinud. Kuida kuulda olla Prantslane omma kirja sees Preislässele su sisse öölnud: se olla otse temma kohhus ja õigus sedda nõuda, et se mis Prageri rahho teggemisse protokollis üllespandud, ka täidetud saab. Preslaust. Sealatsest seitungist loeme sekord wägga kurwi sönnumid, mis wägga  halledad kuulda. Seal olla ühhes kiwwi sutte kaewandusses suur õnnetus sündinud. Otse ühhel aeal, kus 1W innimest al kaewandusses  töös olnud, olla pikne kaewandust pöl- lema lönud ja se olnud 17. Zulil, parrast lõunat. 19. Zuli ku päwani olla nad 50 innimest ülles leidnud, kellest 30 weel ellanud,  agga 20 olnud surnud; neid, kes weel kaddund, otsitakse igga pääw; agga se otsiminne  ma al, olla wägga ello kardetaw. Münhenist. Endine Kreka kunningas Otto, kelle surma minnewa näddala teada andsime, olli 1. Zunil 1815 Baieri maal sündinud; sai Kreka rahwast enne kui 18 aastaseks  olli sanud, Kreka kunningaks wallitsetud  ja astus 6. Webruaril 1833 aujärje peale, kus ta esmalt eestkostjate ja wöörmündrite  al wallitses agga 1. Junil 1835, kui 20 aastane noor wallitseja wallitsusse ohjad ennese kätte wöttis. Aastal 1862 tõusis rahwas  ta wasto mässama; sepänast pöris 24. Nowembril 1862 Kreka kronile selga ja tulli omma sündinusse male taggasi, kus nüüd ommad päwad löppetas. Abbiellusse heitis temma 22. Nowembril 1836 Oldenburgi printsessi Amaliaga. Austriamaalt. Türgi Sultan sõitnud 14. Zulil hommiko kello seitsme aeal jubba Wini linna, kus linna üllemad tedda raudtee howis wastowötnud. Kui paar minnutid seal olli aega wiitnud, läinud ta omma savikutega  ühhe isseärralikko keiserlikko auro wankrega  keiserlikko lossi peale, kus wahhe soldatid  tedda aupaklikkult terretanud ja mango mehhed Türgi rigi rahwa laulo mänginud. Austria Keiser olnud Türgi mundres ja odanud  omma lossi treppi peal, künni Sultan tulnud, ja kus nad teine teist söbraliko käe andmissega terretanud; agga kui Austria keiser  Prantsuse kele Sultanile üht lühhikest terretamisse söbraliko könnet piddanud, ei olla ta sest mitte sönnagi mõistnud, waid temma liggi sõitja Waud Pasha piddand sedda temmale keik ärra selletama. Selle peale olla möllemad rigi wallitsejad seal ollewat  au-wägge järrel wadanud ja siis ühhe kue hobbuse tõlda astunud ja Shönbrunni lossi peale sõitnud. Arruto rahwas olnud seal koos, nenda et pea peas kinni ja üks alla- 254