sedda -enne teinud! Agga mis tehha, armas Mihkel, sedda peame kannatama ja aega andma,  künni nende mõistus rohkema öppetusse läbbi selgub. Meie ei tohhi isse arrawässida neile õiget teed juhhatamast egga teisi pallumast,  seddasamma tehha. Aeg on mõnda teinud. Lassi neid aega mõda pärrisperremehhiks  ehk pärrisrentnikuiks sada; lassi nende  kolid parrema korra peale assuda, mis wägga tarwis on; lassi nende keppi allune põlli kerkida ja jõud ning rammo kossuda?c. küllad siis nende uskmatta meel, tõrkus ja tuimus, kui selge Jummala sönna öppetus körwäs käib, wimaks isseennesest, nago lummi  kewwade, ärrakaud ja saksad ja tallopoead sawad waggusas rahhus teine teise körwas ellama ja teine teist armastama ja awwitama,  kui.ühhe usso innimessed. Mihkel, kas se lotus peaks ni j õlle ollema? M.: Wägga trööstlik kuulda, agga tahhad  suremat usko, kui mul. on. Zah, kui nad ka saksakele kolitud saaksid ja ommale male paigale jääksid, siis õlleks teine assi; agga P.: Pea kinni! Ma tean jubba, mis sul suus yn. Kes ..saunameestele" saksakeelt sowiwad,  ei sowi kül 'mitte pahha, waid ommast  kohhast üsna head, agga minno melest ep õlle se headus paljo parrem, kui kegi teekäiat  leiwakotti kassid ärrakautada, et ehk eddespidhi  tükki saia wöib leida, mis esmalt üsna teadmatta on, ja teiseks temma köhto ommeti ei täida. Kas Eestlastel jubba omma  kele keik asjad käes on, et saksakeelt ni häddaste tarwis lähhäb? Hea õlleks hea, agga  kust sedda head wötta? Kes sedda sada jõuab, se nöudko, egga tarkus leiba ei sö; agga saksakelest onne odata, mis keige rahwale  peab sama, sest arwame . no olgo  peale! Eestikele kolikohhad assutakse alles soo ja rabba mättaste otsa, on surra liig sured ja ellada liig pissukesed ja mönnel koolmeistril  ni laialt maad käes, et kesket platsi seistes waewalt ülle piri üllatab süttitama: kust siis need saksakele kolid peawad tullema ehk kelle taskust wälja puddenema? Peawad kül mönni aeg weel paljaks maijusse roaks jama. Ehk hoiab saksakeel (mis ommeti kegi Sakslane naljalt ei mõistaks) Eestlasi ommal maal kinni, kui neil omma maad ei õlleks? Walle! Eks Sakslased, kes ommalt maalt Põhja- ja Löuna-Amerikamaie, Australia  ja Wennemale lähwad, saksakeeli ei mõista?  Küllalt; agga se ei pea neid koddo kinni,  waid hädda ehk kergemeel aeab õnne, mis kotto ei leita, mailmast otsima. Paigale jääb iggamees issegi, kennel paik on ja selle pealt omma leiba leiab. Agga kui luggu nenda,  kui üks Eestimees mulle Tallinnas ütles: ..Some puid ma pölletan ja Hollandi killosilko  ma söön kus on mo issama?" mis aitab seal saksakeel? Mihkel, kui sa tead mõnda)  kes parremat põhja teab, siis pällu meile sedda juhhatada; meie wõttame tännoga wasto. M.: Sinna õlled siis saksakele wastane, mis läbbi ommeti tallorahwas mitmesuggust tarkust wöiksid õppida? P. : Minne metsa, Mihkel! Millal ma sedda ütlesin? Minna ei olle sakste eLga nende  kele wastane, waid auustan möllemaid; agga ma ei mõista mitte, kuida nende kelest meie rahwa ello ön peab wälja. kaswama? Peab se nenda sündima, kuida mönned prohwetid  ette kulutawah, et Eestirahwas wimaks saksa- ehk wennekele sisse peab ärrauppuma, siis ei tahha minna selle polest süallune osta; meil on weel omma kele õppida küllalt. Agga, Mihkel, jättame selle jutto polele, muud asjad tarwitawad ka rumi. Ommalt maalt. Wolmri makonnast. sPärris made Tänno Zummalale, sellega peab Lättirahwa jures assi terrasest eddasi minnema.  Ausad möisawannemad hakkawad aega möda arro sama, et nad sellega mitte üksi tallorahwale head ei te, waid ka isseennestele.  Mis taskus, on taskus, sedda ei wöi ennam hea egga pahha aasta muta. Uendasamma  sureks troostiks on se ostjale. Mis omma, on omma, sedda ei wöi kegi ennam käest ärrawötta ja innimenne teab, kellele ta 11