kuida se tulli, agga ta maad läksid wägga alwa hinna eest ühhe rikka mehhe kätte. Mitto Eestimeest ei õlleks selle rikka mehhe assemel ka muud teinud, kui hea meiega kässi öerudes  möttelnud: „no se kaup laks korda; sain pole hinnaga kätte!" Kas Prantsusse rikkas mees seddasamma teggi? Ei teinud. Temma jaggas pöllud silmapilk mitmeks jauks ja müüs neid seälsammas paikus jälle oksioni wisil ärra,  ööldes: „mis ma ennam saan, kui isse ollen annud, sedda annan ma waestele; kasso ma ei tahha." Se aitas ka. Nüüd ollid tükkid pissemad ja pissima rahhamehhed wöisid  liggi pakkuda, mis läbbi hind nenda kõrgeks  tõusis, et rikkas mees liggi paar tuhhat rubla kasso sai. Minna ei tea mitte, mis mönni meitest õlleks teinud, agga kuulge mis Prantsus teggi. Ni pea, kui ta rahha olli kohto laua jures kätte sanud, andis ta sedda jaggs, mis temma kohhus keige made eest omma pakkumisse järrele anda olli, kohto üllema  kätte ja mis ülle jäi, panni ta sille peusse, kes paljaks olli jänud, ja kelle naene ja lapsed kibbedaste nutsid, ööldes: „ärge hakkage ilma asjata tännama, näete jo issegi, egga se minno taskust ei tulle." Selle peale pugges ta rahwa sekka ja kaddus' ärra. Waene mees olli nüüd oksjoni läbbi wöllast lahti ja liggi paar tuhhat rubla weel puhhast rahha peus, mis kegi ta käest ei wöinud wötta.  Missuggune ristiinnimenne sähhärdust meest mitte süddame põhjast ei peaks õnnistama?  Ma ei mõista mitte üttelda, kui römus  ma olleksin, kui nisuggust asja mönnest Eestimehhest peaksin kuulma! Tr» ümmardaja. Zggas seisusses wöib innimenne auwäärt olla; ka ümmardaja seisusses» Meie wanna ussoissa Latterus ütleb:  „Tubba pühkima ja lehmi lüpsma, on lummala tenistus, kui sa sedda uskus teed", ja se on terwe tössi; nendasamma on ka Ärritus  ja laua! käima lummala teotus, kui sedda umbuskus ehk wariseri melega teed. Tirolimaal. surn wanna aasta löppetusses üks naesterahwas ärra, nimmega Maria Maier, kes omma 12. aastast sadik wöera ette olli sanud ja seimi ausaste teninud, künni 91. aastas silmad kinni panni. 62 aastat olli ta ühhes ainsas maias teenre leiba sönud. ülleültse olli ta üks ainus kord omma pitka ello sees teise perremehhe ette läinud. (Sedda sünniks meie aegse tüdrukutel pähha öppida, kes 6 ja 12 korda aastas ühhest maiast teise jookswad, olgo et nad middagi ei kölba, ehk et ikka sedda maia ei leia, kus maggaja kassi suhho hired jookswad. Palka möistwad keik küssida, et ulitsa nurgal seistes tuul wöib laia kleiti ja suurt rättikut puhhuda, agga padda ei tahha kegi ennam pesta. Nenda on luggu meie aial, ehk kül maal weel mitte ni pahha, kui parrago linnades.) Maria Maier sai esmalt 12 ja pärrast 30 kuldnat aastas palka, olli sealt weel mönni hea rubla taggawarraks  pannud, ja et tal suggulasi ei olnud, kinkis ta surmawodi peal seddagi omma perremehhe  lastele. (Noh, sedda ei sunni kegi teisi järrele teggema; agga sedda wöiksid mitto wannast Mariast öppida, et temma ello aeg omma möistlikko ümmardaja mundrisse jäi, ei wötnud igga näddalal palka wälja, ei lasknud laggund särki kleidi alt egga lihhonikko sukka kannast wälja wahtida, nago mönne „kögi mamselil" meie päiwil juhtub. Agga nendap se on, wähheneb öige usk ja jummalakartus, wähhenewad öiged teenrid ja ümmardajad, ja se põlle allati üksi nende sü.) 103 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Ued ramatud. Pernus W. Bormi trükkimaias on sada: Laul kirriko kellast. Hind: 15 kopp. h. Saksa keles on se laul ja temma teggia (Schiller) kül wägga kulus; kas ta Eestirahwa  metest ka hea on, same eddespiddi nähha. Teädaandmisftd. Abia möisas, Halliste kihhelkonnas, tarnitakse  Zürripäwaks 2 metsawahti, poismeh-