ja kes teab, mii 5 nimmelisseks sõimasid ja nago mönni miljonär, kellel keik küllad ommast  käest käes c n; olli ta kül rikkas laste, agga mitte warrc l polest. Sedda truust panni Jummal omma kirja ja satis temmale pärrast,  kui õige c leg käes olli, kümne wörra ni paljo kui kau pmees olli lubbanud. Siin on nüü d Saksama pilt meie silmade ees; kas seal rohkem selle mehhe sarnatsid külwatud peaks ollema, sedda meie kül ei tea, egga põlle ka ? neie assi, sedda järrel ürida. Meie peame mzga siin küssima: Kui paljo on temma sarnall sid meie keskes? Kas wviksime tuhhande seast üht leida? Jah, kes woib selle peale wastado.. Meie sowime agga süddamest, et sesuggusid ka meie maal stggineks, siis kauksid  tõeste ws.rgused ja keik sellesarnatsed muud kurjad teud meie maalt ja rahwa seast ja Zummalakar tu s ning liggimesse armastus astub  assemeli'. Sedda laskö Jummal korda minna. Ommalt maalt. Pernome lalt. sPat sünnitab Se on üks p ühha kirja sönna ja wist ka igga Eestlassel tut taw, ja otse nendasammoti on ka se tuttaw, ke s sedda ütleb: „Sö sesinnane ramatuke ärr a, se peab so suus maggus, kui messi, agga so kohtus wihha, kui sap ollema.- Otse nendasc /mmoti on ka pattuga luggo, kui ta saab teht' ud, siis on ta maggus, kui messi, agga parras t wihha kui sap. Mönne aasta eest sündis - Porsa kõrtsis otse sesamma luggu, mis prohwe t Natan kunninga Tawetile ütles, kui ta Uri< a naest ennesele naeseks olli wötnud.  Kõrts inaesel olli keiki lomi küllalt, agga ta ei raatsr nud mitte üht neist wötta ja tappa, waid wötti s ühhe waese mehhe põrsa, mis temmal se ainus loom ja karri olli, kedda ta hoidis ja kaswatas, sedda tapsid häbbemata  körti si rahwas ärra, teggid pradi ja müsid  sedda te-käiatele. Agga pange tähhele, kirri ütle! ): pat sünnitab patto. Pari näddala  eest taggasi olli luggo Põrsa kõrtsis otse nisamma. Ühhel õhtul sündis, et wanna patto juur kört firahwa süddames liig haisema hakkas  ja hii - must rido sünnitas; nad said ni tulli wihhaftH -z teine teise wasto, et naene meest kirmega ärratappa lubbas ja kui seal mitte teisi innimesst põlleks olnud, kes teab, ehk õlleks  kurrat ka omma kurja nöu korda saatnud,  ja naene meest tõeste ärratapnud. Et tal tössine nõu olli, omma w'a kallist teistpoolt maggama panna, annab jubba se tunnistust, et ta temmale tükki kümmekond selja peale olli luggenud, mis läbbi selg ni werriseks ja hirmsaks  laks, et kolle olli peale wadata. Noh, armas kõrtsmik, kas tahhad eddeöpiddi meel omma naesega kurja tööd ettewötta ja ärratehha;  woi õlled sa nüüd targaks sanud ja tead et kurri tö sadab kurja nuhtlust? Õlled nüüd jo omma kirjo mammusse selga sanud, ja olleksid woinud ka pea ommast ellust ilma jada, kui mitte teisi põlleks seal olnud! Oh armad Eestiwennad ja õed, ellage teie üksikuswoi  abbi-ellus, eks pea meie sedda kuuldes kohkuma ja wärrisedes ommad käed taewa pole tõstma ja ohkades ütlema: «Issand hoia meid kurja teggemast!!" Riast. Meie armoline kindral kubberneri herra Albedinski, kes Peterburgis käis, on kuendamal selle ku päwal Dünaburki tulnud ja senna omma wäljamaalt tullewat abbikasat  otama janud; jõudsid teise päwa parrast lõunat mõllemad kalli terwisega Ria linna müride wahhele taggasi. Tartust, sLaewa  Süggisised  uddused ja paksud ilmad, tewad laewadele  mõnda pahhandust ja saatwad wahhest sekka ka surma. Tartust kaebatakse, et nende auro-laew, mis seal Pihkwa ja Tarto wahhel käib ja reisiaid ning kaupa eddasi taggasi weab, jooksnud pakso ilmaga Pihkwast tulles essimessel  selle ku päwal ninnatpiddi kiwwi otsa. Sure müllamisse peale said laewa wimaks lahti,  agga et ilm liig paks olli, ei julgenud kaptein  wasto ööd kuhhugi minna, waid jäi ankro peale künni teise hommikuni, kus ilm selgemaks  läks, et jälle nähha woistd; ollid teise päwa enne lõunat aegsaste Tartus. Laew ei julgenud agga ennam kohhe taggasi minna, waid saab enne järrel wadatud kuida terwisega  luggo on Peterburgist. Kuida üks wenne sei- 337