metige üks kord selgeks tehha ja konwerentsi tööd söWetada. Selle lia pikkendamitzse läbbi  eL sada assi mktte karwa wäärt parremaks. Monned unnistawad wahhel sekka: keigest sest konwerentsi haudumissest ei tulle middagi wälja;  wöttab aega mis wottab, lagguneb wimaks nago monni wanna nöu ühhest ärra ja tulli lahti jälle; siis on wiimne luggu pahhem kui essimenne. Hoidko Zummal selle eest! siis on keik mailm tuld täis! Italiamaalt. sPaawst Plusse kön- Wanna pühha paawst Pius IX. süddames  kippitanud jubba minnewa aastast sadik  üks assi, mis ülle ta wägga hea meiega Wennema, savikuga õlleks sowinud paar sönna könneleda, põlle temmaga agga ilmaski kokko sanud. Nüüd olla ta inglisse savikuga koos olnud ja omma süddame iggatsemist temmale öölnud ning se on sedda wenne sadiko grahw Meiendorwile könnelenud. Sedda kuuldes põlle ka Meiendorw paljo aega wiitnud, waid warsi ta jure läinud, kus ta tedda ka lahkeste wastowötnud.  Poolteist tundi läinud aega, asjo õiendavas.  Könne hakkatusses.kaebänud paawst wägga selle ülle, et Wenne rigi wallitsus, nihästi  Wenne - kui Polamaal katoligi usso preestrid wägga tagga kiusava ja temma sest ei woida arru sada, mikspärrast. Grahw Meiendorw selletanud temmale keik selgeste  ärra, kuida assi olnud ja teinud sedda toeks, et se mitte nenda tössi põlle, kuida se temmale kaevatud. Et Polamaal katoligi usso preestrid kinni woetud ja monned neist ka ärrahukkatud,  on kül tössi, agga mitte kui preestrid  ommas pühhas ammetis, egga ka mitte ussu pärrast, waid kui mehhed, kes mässamist kihhutand ja isse ka, söa-riistad käes, mässajate  seltsis olnud. Meiendorw teggi sedda, mis ta olli könnelenud, seläbbi tõeks, et ta wanna paawstile üht pilti näitas, kus mässajad  ühhes koos ja preestrid kesk nende seas said kinni wöetud. Sedda nähhes olli assi selge, et Wenne rigi wallitsus neile mitte põlle liga teinud, egga ussu pärrast tagga kiusanud, waid et iggaüks sanud, mis tö wäärt on. Ta laskis Pola piiskoppidele üht kirja kirjuta- tada, kus sees ta neid wäggewaste manitses, ommaö ammetis truid olla ja selle ülle köwwaste  walwada, et nende al seisawad preestrid,  iggaüks tewad, mis nende ammet nende käest nõuab ja omma koggodussi manitsewad, Wenne rigi wallitsusse wasto sönna-kulelikud olla, egga milgi kombel selle wasto mässamist tehha. Ühtlasse sowis ta, et Wenne rigi aujärje  pärna, kes praego wäljamaal, ka Roma linna watama tulleks. Löppetusses on ta wägga kahhetsenud, et ta nenda teadmata Wenne rigi wallitsusse wasto kirjutanud ja Polakatte eest seisnud. Uemad sönnumed. Peterburgist, 18. Septembril. Tänna warra hommiko kulutasid 101 suretükki pMko Peterburgi walli pealt, linna koddanikude- ja keige Wenne rigi allamatele, neid rõõmsaid sönnumid,  et suurwürst ja aujärje pärria peigmees on, ning omma prudiga, Dani printses Dagmar,  kihlatud. Jgga ulitsa nurga peale ollid teadaandmissed ülles lödud, kus otti luggeda: Peterburgi kindral kubberner annab Keisre Herra polest läkkitud telegrahwiga tulnud kässo peale, keige pea-linna koddanikudele teada,  et suurwürst aujärje pärria Dani printsessiga  Dagmar kihlatud. Keisre Herra on käsknud sedda pühha ja römulist asja 101 suretükki paugo läbbi teada anda ja lodab kindlaste,  et keik truid Wennerigi allamad Keisre Herraga ühhes sawad römustama ja Jummala  armo ja õnnistust selle nore parile palluma. Nalja nattukessed. Üks perremees, kes raskeste haige olli, ütles  omma sängi jures nuttawa naesele: ..KuLe mo Kaieke, kui ma nüüd peaks surrema, siis wötta meie süllast Mihkett jälle ommale mehheks,  temma on üks tuggew töteggia ja üht nisuggust lähhäb maeas tarwis." ..Jah! sedda ollen ma jubba issi ka möttelnud"; wastas  naene. 319