Eesti Postimees ehk Näddalaleht z«. Tartus, 28. Jnlil -MUWma- ja linnarahtvale. AW- Teine aasta. Register! Kust tunnukse harritttd ja harrimatta innimest? Ommalt maalt. Tarto makon.: Uus öovetaja.  Wörro makon.: Tormist ja ratzhesajust. Willandi makon.: Kaewo-sonekundjad. Pikis surm. Riast: Uest mapäwast. -- Dunaburgist: Tullekabjo. Peterburgist: Suurmürst Aujarjeparria ammetiwastne. Moskwast: Jälle tullekahjo. Wo eralt maalt. Dresdeni linnast: Saksa laulopiddo. Weimari linnast. Inglismaalt: ussu heitminne.  Atlanri merre telegrahw. Jraliamaalt: Kuida Jtalia ja Austria watzhel asjad seiswad? Arabiamaalr- Kolera töbdi. Rasukesed. Kirjawastussed. Teadaandmissed ja kulutamissed. Kust tunnukse harritud ja harrimatta innimest? venima mustast ehk hallist kuest, pilkast ehk lühhikesest habbemest ja mu sellesarnasest asjust kül mitte. Nende märkide parrast wõib kegi nisamma hästi harritud, kui harrimatta innimenue olla. Meie rägime siin ülleültse meleharrimis  sest, mis saggedaste ka nende jurcs weel pudub, kes muido wäljaspiddi kaunis hästi poleritud  on ja mõnnesuggusi asjo nwistwad, mis teised mitte ei mõista. Mönni wõib suur kirjutaja  ja rehkendaja, agga sellegipärrast mele ja waimo Polest harrimatta ja tore ellokombedega  innimenne olla. Harritud innimenue armastab  puhtust, temma hoiab ennast tülli eest, nõuab rahho, ei olle armoto innimeste egga lojuste wasto; temma teab, mis waew on ja püab waewa wähhendada; temma sallib kül rummalaid, agga mitte rumm alu st; ta juhha- Lab ja õppetab, kus ial wõib, ja kannatab, kui harrimattad sedda ei mõistu wastowõtta; La maenitseb wcihhem ja näitab ennam omma harritud ellokombedega, kuida innimenne peab eitama; harritud innimenne on allandlik, aupaklik  (agga mitte kaera wisi) ja tassane: temma armastab ja teeb õigust õigusse parrast,  mitte omma kasso parrast: harritud innimenue  ei salga mitte onuna suggu va h roa st ärra egga Pöra neile selga, kui nende ello ka ni mitme  asja polest weel harrida tahhaks; temma ei olle mitte ebbaus klik, ei karda tonti egga koddokäiat,  ei holi nõidussest egga kohku pahha silma  egga sõnna parrast; kui harritud innimessel ei olle temmal neid tühje asjo mailmas ollemaski,  sest et neid kohhegil ei olle, kui üksi rummalate  peas ?e. ee. Neist ja paljo mudest asjadest  tunnukse harritnd innimest. Kelle jures  nüüd asjad ümber on pöördud, teada muidogi,  ei wöi meie neid ka mitte harritud innimeste  sekka arwada. Agga Inmmal on keik innimessi nenda lonnd, et nemmad õpp elusse