risumist, ka wahhsst sekka nattuke tapmist, noh, mis suur assi se siis on? Roma linnast pearoad kuus pattareid omma treitud suretukkidega wäljaminnema  ja neid jaggatakse poleks, põled lähwad Prosini ja põled jälle Weletrit kaitsma. Kuida 12. selle ku päwal kirjutakse, ei olla sealt tännini rohkem kui kolm tuhhat Prantsusse  söa - meest wälja läinud ja enne ei pea ennam minnema, kui Mai kuul. Liggi 14 tuhhat meest tahhab Napoleon pühha toli toeks jätta, sest ta nähha sedda ette, et kui neid keik lasseb koeo tulla, kukkuv pühha tool ümber, mis wägga pahha õlleks. Prantsussemaalt. sPahhad Septembri ku hakkatussts olla Uustriamaal Ue-Kaledonia (Neu-Kaledonien) sare peal nattukenne  asja kuulda, mis Napoleoni meelt pahhandanud. Seal olla üks rahwa suggu, kedda Karnaks nimmetakse, mässamist teinud. Üks ossa neist tahta omma pea järrele ellada, egga koggoniste kellegi wallitjusst alla heita, waid kui parris metsa lomad risuda, röwida ja tappa, ni paljo kui südda himmustab. Hilja aea eest olla neil suur römo pääw olnud, tapnud  kahheksa Eüropa inmmest ärra ja sönud neid nisamma sure römuga, nago meie Zoulo õhtul, km sea reis meie ees suitseb. Prantsusse  rigi wallitsus olla jälle uut wägge senna  läkkitanud, ning tahhab katsuda neid wäggise  sundida innimesse kombel ellama; agga st olla wägga waene neid kätte sada, sest nad ellada sure metsades mäggede kobastes, kuhhu  Hegi liggi ei peast. ' -- sSöa-wäe Prantsusse keisril olla se köwwa nöu omma söa-wägge keige wähhemast kümme tuhhat meest wähhendada,  mis läbbi siis rigi wallitsussel wähhem kullu saab ollema sest se põlle wist pissuke  assi, kümmetuhhat suud wähhem ehk rohkem  laudas sömas. Meie arwates õlleks se ka üsna õige; mis tarwis rahho äeal m suurt wägge piddada? Teeb muido suurt kullo! Spaniamaalt. sÄsjad Sealt ngi wallitsussel kihheleda körwa taggune  wagga, kratsib ka kül, agga midda ennam ta sedda teeb, sedda ennam ta kihheleb. Nende  rigi seestpolised asjad põlle sured kido wäärt. Endised hawad, mis öhto India södda nende rigi kassasse lönud, põlle weel parranenud ja jubba ähwardab uus torm jälle nende peale tulla. Walparaiso, üks keige kuulsam kauba koht Amerikamaal, mis keige rohkem Inglis rahwaga kaupleb, olla söa-seadusse alla pantud, mis läbbi nüüd merri kinni, et kauba laewad omma ninna korkast tohhi wälja pista, ja se tehha Jngliskaupmeeötele  hirmus pea wallo; sepärrast olla ka Inglisse wallitsus Prantsusse nabert ja sõbra pallunud ka ommalt poolt tehha, et merri jälle oige pea lahti saaks. Muud asjad  meil teadmatta. Kirjawastussed. H. B. B. Kui üllewägga römustasime ennast, et ka mere peale ollete möttelnud, agga pallume Teid südvamest, omma tindi klasi korki mitte liig köwwaste jälle peale waotada, et parrast raske pealt ärra sada õlleks, waid tehke ja tehke sedda õige pea, mis omma kirja löppetusses lubbate. Leiate sedda jubba tännasest numrift. J. J. J. Olleme Teie kirja ausaste kätte sanud, agga  peab nattuke järge otama. J. P. S. Teie kurwad sönnumed olleme kohhe omma tasko pistnud; pallume agga ka eddespiddi omma sulge mitte kuiwaks jäda laska. E. M. B. Tänname Teie pähkle eest, agga ei olnud se meil sekord woimalik sedda omma söbradele hammustada  anda, jäi tullewaks korraks. 381 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 23. Novbr. 1865. Teadaandmissed. Perno kassa-kohhus annab seläbbi teada, et Sauga mõisa j aust, 580 talert suur rentkohha  ..Rägo" rentnik, kelle kontraht 23. Aprilli  ku päwani 5874 kestab, on pallunud, et temma rent kontraht weel kahheteistkümne aasta  peale pikkendud saaks, kus ta mõnned issiärralikkud  tingimissed jure lissab ja sepärrast  weel ükskord awwalikkult peaks sama walja  pakkutud, mis nüüd ka temma sowimisse järrele saab tehtud; sepärrast kutsutakse neid, kes selle kohha peale tahtwad pakkuda 53. ja 56. Detsembril s. a. enne lõunat kello 50, kus se nimmetud rentkoht saab wälja pakkutud,  kassa-kohto ette omma rohkem pakku-