Ommalt maalt. Hiomaalt. Hioma tollihonele on wallitsusse polest lübba antud, nattuke rohkem kaupa sisse lasta kui enne, se on aastas: 5000 puda lambawillo, 400 p. kardiohhakaid (kallewitö tarwis), 3000 p. rauda,  ?000 p. wallamisse rauda, 300 p. poomölli,  200 p. winakiwwi, 50 p. salpetert, 50 p. wärwipuid; peale selle künni 18. Mai ku p. 1864 15,000 puda sola, kust ennam tollirahha  ei wöeta, kui 19 kopp. puda pealt. Peterburgist. on nüüd jälle uus söalaewade mood ja tehhakse neid jubba Lggal maal, kus söalaewo ja merrewägge  petakse. Wannal aeal pannid söamehhed  raudrided ümber, waskkübbarad pähhä ja wötsid kilbid kätte, kui söddima läksid. Meie aeal ei aita se ennam middagi; suretükki  kulid löhhuwad keik mahha. Ommeti pütakse ka nende wasto abbi leida, mis isseärranis  merrelahhengis wägga tarwis on. Sepärrast on innimessed somuslaewo wäljaarwanud,  mis kül wallusaid kulisi andwad, agga isse ni hölpsaste ei karda, sest et neil mitme tolli paksused raudsomuksed ümber on. Ka meie rigi wallitsus lasseb nisuggusi ehhitada  ja on praego Peterburgis 11 nisuggust somuslaewa kässil. Kuida kulukse, peawad need ka sedda modi torniga sama, nago neid Ämerika söas nüüd paljo prugitakse. Küllab mönni mälletab weel ..Monitori" ja ..Merrimaki"  lahhengit, 'kus pissem suremat ärrawöitis.  Söaministre  herra polest on käsk antud, et nüüd parrast nekrudi wötmist ka nekrudi öppetamissega  peab peale hakkatama ja sedda tööd nenda holega tehtama, et nored mehhed jubba 1. Märtsil wanna söameestega ja nende hulkas  rodo wöiwad astuda. Ägga siin paistab jälle wälja, et ka söameeste ellus asjad eddasi  lähwad. Keige wäeüllematele on ministre  herra polest kohhuseks tehtud, selle peale wadata, et nored söamehhed lahkeste, pikkamele  ja kannatussega öppetud sawad, et keik ähwardaminne ja ilmaasjata waljus mahha peab jäma ja nekrudid allalisse ärraselletamisse  labbi ommas ammetis öppetud sama, Eesti issad ja emmad, kellel ehk omma ärraläinud poea parrast alles silmad peus on, kas kulete? Kui teie poeg issewähhegi mees on, siis põlle tal wigga middagit. Jummal önnistggo meie kallist Keisri Herra, kes keik rasked juttad kergitab, ja lasko Tedda kaua, kaua omma sure rigi õnneks ellada! Temma wallitseb iggas seisusses omma allamaid,  nago issa lapsi. Polamaalt. Sedda hirmsam on kuulda, kui üks selts Polakaid (tänno Jummalale, tallorahwas ei olle mitte nende hulkas) omma hullustamist weel ei tahha mahhajätta! Nüüd ommas hullus . meles peab neil ka tullesütamisse kurri nõu ollema. Esmalt olla neil nõu olnud teatremaea  pöllema panna, et sel kombel tohho pärris hullud! paljo Wennelasi otsa saaksid.  Ägga keik se kurri nöu on tühhine, sest teater on söameeste silma al, et se koggoni wöimalik ei olle. Oh Zummal! millal tulleb selle rahwale ommeti nattuke märko pähhä, ennego isseennast ärrakautawad! Nende  rummal lotus on ammo tühhine. Mahhärdust hullo tempo kül mönned Põlakad weel tewad, ülleültse on mässamisse tulli ommeti kustumas.  Mis tühhi on, peab tühja minnema, ja astla wasto takka üllesse lüa on allati isseennese  kahjuks. Grahw Bergi mehhise mahhalämmatamisse  läbbi peab söariistoga mässaminne  Polamaal ni hästi kui üsna lõpnud ollema. Nisuggused, kes möda nurki ja korkaid  hulkuwad, tewad kül weel siin ja seal mõnda pahha, agga se ei olle ennam surem assi. Znnimeste pead hakkawad aega möda, nago winast selgemaks minnema ja nemmad arro sama, et tühjemat tööd innimenne ei wöi tehha, kui nemmad tewad. Surem hulk neist, kes enne ebbawallitsussega ühhes nöuus ollid,  laitwad jubba awwalikkult temma käskust,  mis rahwa ristiks olla, ja se on ka terwe  tössi. Mis kasso on neil waestel inni- 397