silmadega wöin luggeda ja arru sada, mis ..Lissakirri .M 20 und 21 des Dorpater Tagesblattes  vom Jahre 1863" kulutab. Seal rägitakse, et se Keiserlikko Uniwersitäti jures seisaw üllema kohto poolt kinnitud ja marahwa  heaks seatud öppetud meeste selts, sedda head nöu on wötnud, ramatuid wälja anda, mis läbbi püüdwad marahwale saksakele õppimist  rohkeste kergitada. Se öppetud meeste selts, kelle hulgas prowesserid ja öppetajaid on, tahhab wälja anda: üks saksakele õppimisse- ja luggemisse-ramat  ja üks saksakele Gramatik Eesti-marahwale.  Saksakele luggemisse ramat marahwale, on ka jo walmis kirjutud ja nüüd selle öppetud meeste seltsi käes läbbikatsuda. Kui nüüd öppetajad ja prowesserid selle nõus on, marahwale  teiste tarwiliste makele öppetuste körwale  ka saksakeelt sowida, no mis siis minno rummalus ja se, kes ennast ei arwa weel prowesser ollema, sedda kaddedussega tahhaks ärrasolkida. Meie peame sedda tännoga  wastowötma. Jgga minno Eestiwend püidko ka sedda minnoga ühtlaisi holikalt eddasi  õppida ja ärgo kartko sedda saksa möisto sanna „ei lihha egga kalla" mis Eestimees  ei tunnegi ilma saksakele öppimatta. (?) Minno koliwendadest on ka mitmed, kes saksakeelt  rägiwad, agga se ei kela neid suggugi adra järrele käimast ja pöldo harrimast, waid tewad  sedda tööd sure ossawusega. Minna ollen ka walmis pöldo wasto wötma, kui agga Jummal sedda mulle annab ja ussun, et mind saksakecl ei kela pöldo harrimast; sest Saksamaal  harritakse keik põllud saksakelega paljo pareemaste, kui Eestimaal makelega. Eestimeest kannetaksejo sülles warsi pärrast sündimist põllu peale, ma harrimist õppima, sellepärrast teab ta kül, kuida sedda siin harritakse, muud kui on agga weel tarwis saksa keelt õppida, et saksade  ramatude seest ja Saksama tallomeeste käest, kellega jo õige tihti kokko sawad, wöiks õppida, omma pöldo parrandama ja parremaste  harrima. Andko Jummal keige Eestima-rahwa  lastele parremat õppimisse him- mo, et nemmad ni hästi saksa- kui makele öppetust surema holega wöttaksid wälja õppida  ja tarkusses ja armus kaswaksid Zummala ja innimeste jyres. Sedda head sowin keige Eesti meestele ja nende Lastele ja pallun mitte Lähhele panna egga kuulda wötta, kui mönned kaddedad sedda kaddeduse parrast hopis  ärra laidawad. Ei jätta minna sedda. tõeste mitte järrele, ka isse surmani saksakeelt õppida ja öppetada, agga ikka seal jures ausaks  Eesti-mehheks jäda. Kui kül mönned  minno tõe könnega ei tahhaks rahhul olla, siiski tahhan minna wait jäda, ja et rahho armastan, ei wasta ma ühhegi nisugguse  riidlikule, kes Eestimehhega armastab tüllitseda. Laiuse walla tallomehhe poeg J. Saar." Järwamaalt. sHea asja allusta- Zubba 2 olleme hea melega teada annud, kuida seal pool kuppo- ja aadrilaskjate  ning abbiämmade eest hoolt kantakse; agga ei teadnud weel selgeste, kust assi. nimmelt  olli hakkanud. Nüüd olleme kuulda sanud,  et Paide tohter Shnelle jubba mitto aastat ümberkaudo kurwa melega piddand näggema,  kui waene luggu maal selle polest on, et õppind kuppo- ja aadrilaskjaid ning hawasiddujaid  ei olle, ja temma hea nöuandmisse peale ollid siis möisawannemad sedda asja ettewötnud,  nori mehhi temma jures selle tarwilisse  ammeti peale õppetada lasta.  Teiseks  olleme kuulnud, rt se kallis nõu, talloemmade  tarwis abbiämmad õppetada, ka mitte tulest ep olle tulnud, waid Peetri kirriko  öppetaja v. Hinningi abbikasa on sedda  asja kaua süddames kannud ja selle eest murretsenud. Temma on selle peale kölblikko naesterahwast walja otsinud, neile nõu annud, head asja ettewötta, siis sedda kullo losimisse ja mu wisiga kokkokorjanud, et tohter Shnelle neid Paides wöinud õppetada, ja mis pudunud,  on hea innimenne weel ommast taskust jure pannud. Tänno Zummalale ja tänno hea innimestele, kes liggimesse hädda näwad ja jöudo möda aitwad. Peaksid sesuggused söed teisi sütama! 60