Riast. sZeä Olleme jubba siin iggaüks omma silmaga näinud, mis suurt kahjo se aastane jeä minnik on teinud, agga kuida loeme, on Düna jöggi paljo suremat  kahjo teinud; wessi tõusnud paljo kõrgemale,  arwatakse 39 jalga ülle parraja wee seiso tõusnud ollewad. Pridrikstadtis seisnud maead, mis kõrgema kohtade peal, akkendest sadik wee sees, siis woime kül arwata, kuida nendega luggo olli, mis maddalamas möda Düna jõe äärt seisid. Mitto neist olnud kattuse  räästani wee al; mönned sanud ka koggoniste  ärrapurrustud. Õnneks ei loe meie mitte, et innimessi seal jures surma sanud. Ärrutumad jeä kamplad on igga asja peale, mis ees olnud, hirmsa wihhaga läinud, otse kui olleksid nad neid ärraneelda tahtnud. —- Kurtenhowis olla wessi keige rohkem kahjo teinud; seal olla ta ka raudte kallale tikkunud. Kui suurt kahjo ta sellele teinud, sedda põlle ülles antud, woib ka olla, et sedda kohhe põlle woinud wälja arwata. Keik need kahjud, mis jõe äärsed innimessed sanud, ei woi ni pea kokko wöetud sada; agga pissut ei woi se mitte olla. sWarras Ria Moskwa allewi  teise jau kommessar Jaskowski olla sedda na isseenneses tähhele pannud, kuida ärrasurnud  Poorteni herra kutsar, Anton Jekimow Bogdanow ilma kellegi tenistusseta, ommetigi  wägga kennaste rides käia ja iggapiddi priskeste ellada. Se olla tedda selle mõtte peale winud, et se mitte õigusse kombel nenda ei woi olla; sepärrast olla ta nõuks wötnud, temma ellokortert nattuke läbbi otsida ja sedda tehhes olla ta sealt paljo temma endise herra kallid hinna wärilissi asjo ja üks tassenbung, kus 28 rubla sees olnud, leinud. Muidogi teada, piddi mehhike nüüd minnema, kuhhu ta hea melega põlleks läinud, se on: priikorterisse.  Tallinnamaalt. sK Koli assi peaks kül tallorahwa omma assi ollema ja ni kaua kui se sedda ei olle, on keik se koliskäiminne neil üks wastomeelt assi, kellest suurt kasso ei tahha tulla, sest mis innimenne römuga ei te, se ei eddene, ehk siin kül se assi ümberpöördud peaks ollema ja rahwas nende wasto õiete tännolikkud, kes nende walgustusse  eest hoolt kandwad ja nende lapsi jubba norelt tahtwad Zummala ja temma sönnaga tuttawaks tehha. Saime pühhade näddalas hommiko Harjomaalt kirja, kus koliasjust  nenda kirjutakse: ..Suur tänno meie aulikko möisawannemattele  nende lahke wastojöudmisse ja eestmurretsemisse  eest, selle ammustki ärranähtud kollde  pudusele appi ruttates, kus jures ennestele  suurt ja ärraräkimatta kullo on teinud. Kui ka surem ossa koggodusse liikmid weel ommas wannas harjotud pimmedusse kammitses  kinni, kes koli asjust middagit ei holi, ja siin ja seal weel rahwast on, kes sedda suurt head, mis nende möisawannemad neile sowiwad,  ei mõista auustava ja tännoga wastowötta,  on ommetige lotust, et ühhe hea hakkatusse  jures ka temma kossuminne ja kaswaminne  ei sa puduma ja lühhikesse aeaga koggokonnad  sedda silmapilko õnnistama, kus ka neile se ön ossaks sanud ja neile woimalikkuks  tehtud, koli öppetusse läbbi üht jädawat warra nende laste tullewasse ellu peale paigale  panna. Nenda on meie Zöelehhe kihhelkonnas,  lühhikesse aeaga nüüd need kolm essimest koli laggala, Kostiwerre ja Mardo walda nende mõisa herradest ehhitud sanud. laggala walla kolis öppetakse kül jubba paar aastat lapsi, agga peame põllastussega ütlema,  et wannemad sealatses koggokonnas weel mitte omma mõisa herra ütlematta suurt headust  nende wasto selle koli allustamissega ei mõista ärratunda, sest et wägga pissut lapsi koli saatwad. Kostiwerre mõisa herra on üht tallokohta koli kohhaks andnud, kuhhu wald mõisa herra abbiga koli-maea üllesehhitanud,  mis walmiö samal ja pea ni kaugel on, et woib sisseönnistud sada. Seal on lota, et koggokond sedda mõisa herra kingitust surema armastussega saab wastowötma ja parrem prukima, kui Jaggalas. Mardo waldas  on jubba kaks aastat üks koli-maea ranna äres, mis koggokond omma kullo peal mõisa herra abbiga üllal piddas. Praego on agga, 136