politika asjad ennam kassuks kui kahjuks. Kus 30—36 isseärranis wallitsust on, seal ei pease rummalusse must warri mitte keiki korraga ärrawarjama. Rahwa harriminne ja kolitaminne lähhäb ühheteise öhhemal eddasi; kegi ei tabha mahhajäda, kui tal naabri parremad  asjad silma ees seiswad. Za sedda peab ütlema, Sakslaste seas on ennam kui kohhegil muial tarko mehhi ja nemmad möistwad  neist ka luggu piddada. Nad on ammo  arro sanud, et tarkus ennam maksab kui rikkus. Surreb rikkas mees, ei laula mitte kuk ta järrele, agga surreb tark mees, kes omma rahwa kassuks on ellanud, siis näitwad  pölwest pölweni wannemad temma hauda omma lastele. Sähhärdusi kuulsaid ja tarko mehhi on Saksamaal wägga paljo ellanud, kellele nüüd mällestusse sambaid ehhitakse, ja ellawad weel, kedda rahwas ellus nälga ei jätta egga surmas ärra ei unnusta, waid norema rahwale ello eesmärgiks ette panneb. Minnewa  kesknäddala 14. (26.) Augustil piddasid nemmad Hamburgi linnas jälle üht sähhärdust  50-aastast mällestusse päwa omma armsa lauloteggia ja issama söddia Kõrneri surma mällestusseks. Selle mehhe käes leikas sulg ja möek ühhel wistl ja kuum issama armastus  panni möllemad likuma. Körner olli mees, kes ühhes käes kannelt ja teises käes moeka kandis. Wanna endise Napoleon „Punapartil"  olli ta terrawaks pinnaks silmas; sest ta teggi temmale suurt kahjo, ni hästi omma sullega kui möegaga. Lahhengis omma  issama eest Prantsusse made risuja wasto, leidis Körner ka omma surma. Temma kirjad, mis ta mahhajättis, petakse sure au sees, ja need on ka sedda wäärt. Tärmini olli temma hauamällestus kaunis ühtlane ja weike, agga nüüd tahhetakse sedda suremaks ja näggusamakö tehha, ja seks tullewad iggalt  poolt lauloseltsidest ja mu üllema ja allama  rahwa käest anded kokko. Körner olli 11. Septembril 1791 sündinud sa surri Prantsusse  kulist 14. Augustil 1813. Temma olli kül lühhikest aega, agga kassulikkult ellanud, sepärrast tännab rahwas nüüd tedda mällestades.  Prantfnssemaalt. sNapo leoni iggatseminne)  õlleks södda, ja kui wöimalik, pea södda, et temma söamehhed tööd saaksid, kes ilma söata, nago seisaw wessi, raisko lahmad,  ehk paljo ennam, nago paisus wessi hakkab ülleaeama ja tammi lõhkuma. Agga Prantsus ei tahha södda mitte söa parrast, ei ka mitte Põlakate parrast, waid temma tahhaks  södda, kui ta teaks, et seläbbi Preisi Reini-jöeäärist madest (mis ni illuste temma raja äres seiswad, et tõsta agga kuppitsed ja wahheaead nattuke kaugemale), mönne lappikese  ennesele wöiks kiskuda. Temmal olli esmalt  kindel lotus, et Austria ja Inglane tedda ses Lggatsemisses ilma teadmatta piddid aitama.  Agga tuul on teise külgi pöörnud. Inglane  hüab ülle merre kaela: naber,  kui sg Wennemale tahhad sauna minna, siis head teed, meie jäme koeo!" Austria tunneb  nisamma ärra, et södda termist rikkub ning jääb hea melega ka koeo. Nad näwad selgeste, et Pola mässamisse wahhel ei olle kellegil asja omma ninna toppida, se on Wennema  koddone tallitus. Tutma 6 punkti pärrast  rasket ja werrist södda piddada, õlleks jo lausa meleto ettewötminne. Üht Pola riki Polakate tahtmist möda assutada, se löhhuks jo pole Eüropa rikide rajad mahha: kes sedda  peaks teggema ehk tehha laskma? No jah, seeb se wigga on. Kui siis Prantsus södda tahhaks, siis ei loda temma mitte Wennelaste egga Polakate käest waewa palka (essimenne ei maksa, teisel ei olle maksta), waid Preislane  peaks ta jallawaewa tassuma; ja et Preisi ommad koddsfed asjad se kord ni sassis ja seggased on, õlleks se Prantsussel sedda parrem.  Et agga teised mängo ni järsko tahtwad  katki jätta, se teeb Prantsussel paljo pahha  meelt ja panneb tedda Inglase peale möereti  watama; agga awwalikkult teist söimada, se ei lähhä ka mitte korda. sMeksiko uest kronist ja tronist.) Mälletate jo kül, et meil mönne aea eest sest köwwaste jut olli. Meksiko wabbatriik piddi Prantsusse wormi sees keisririgiks ümberwallatud  sama. Söakärra sisse kaddus se jut tükkiks aeaks agga nüüd, et Prant- 263