ma j ogi-makso-wallitsusse polest üllewel; kennel  nende asjadega teggemist on, waatko isse järrele, nimmetud seitung on jo iggas mõisas  sada. Tttllinnast. Ehk meil kül hiljuti head külma olli, ei olle Tallinna saddam weel mitte kinni külmetanud ja laewad peawab. praego alles käimas ollema. Se on imme kül. Pernus on ammo kinni, Rigas ka, ja sealt lõuna pole, Memeli ja Königsbergi linna  al, Preisi rannas, peab sesamma luggu ollema. Mis siis Tallinna wessi tahhab, et kinni ei külmeta? Somemaalt- Mis Postimehhe söbber  Somemaal näinud. ..Kui ma hiljuti  Somemaal käisin nenda kirjutab meile üks hea söbber mõtlesin minna ka sinno peale; kas õlled isse ka seal käinud? *) Helsingwors  on wägga kennaste ehhitud lin ühhe ainsa sure kaljo peal ja laewa saddam seisab sure turro äres. Kesset linnas seisab suur uus kirrik kaljo peale ehhitud ja paistab  kaugele merre peale ärra.- Seal on ka isseärranis Some sinnatikohhus ja suurkool. Ma pannin wägga immeks, -mis rahwas seal omma tö ja waewa läbbi on walmis teinud. Seal on kennad rohhoaiad ja lustmetsad haljendamas,  ja ommeti on keik muld, kus puud kaswawad, senna enne kokkokantud. Nendasamma  on ka linna ümberkaudo sood ja rabbad  pandud wilja kandma, mis pöllomehhe silmas, kes möda käib, wägga kenna nähha on. Hiljuti on senna ka raudmaante ehhitud,  mis Helsingworsist 1W wersta ma pole Tawasthusi linna üllatab. Selle jures on nad jälle Kallewipoea tööd teinud. Esmalt piddi merrekael werstapikkuselt mulla ja kimmidega  täidetud sama, kust raudwankred nüüd auromassina tagga üllelendawad, ja sealt kaugemale  on jälle sured maeakörgussed raudkiwwi  kaljud mahhalöhhutud ennego teed wöisid  tehha, mis nüüd priskest käidud saab. Wankred on järgest eddasi ja taggasi lenda- mas; sest ma seest wetakse keik suggu toite ja kaupa wälja, nendasamma ka hone- ja saepalka,  puid, laudo :c. Helsingworsi ja sealt merd kaudo kaugemale. Keige armsam olli mul Somemaal nähha, et seal winamümisse kortsud tee äres *ja küllades ei leita, nago nad meie maal rahwale paelaks jalge ees seiswad.  Kes wina armastaja on, wöib sedda kuntorist kalli hinna eest osta, nago rohto aptegist, koeo wia ja seal ommasarnastega jua. Ehk kül mönned ülleannetumad sallaja koddo  mümisse tarwis wina piddawad, siiski on mees loksus, kui wälja tulleb, rapputakse esmalt  paar korda holega temma tasko ja kolmat  korda pannakse torni. Nendasamma pannakse  ka Somemaal iggaüht, kedda ulitsa peal joobnud Leitakse ollewad, prikorteri, istu seal! Millal meie ses asjas Soomlaste järrele same?  Meie jodikud kiitlewad ikka alles: „Mispärrast  siis wiin kõrtsis on, kui sedda ei joda?"  Tössi kül: mispärrast siis sop kõrtsi ukse ees on, kui jodik senna sisse ei lange? ehk teise sönnaga: mispärrast siis sea nimme on, kui kegi sigga ei tahha olla? Kes wina kõrtsi pannewad, lootwad sest kasso, agga kes sedda kõrtsist towad, sawad sest kahjo. Somemaal sedda pruki ei olle. Muidogi õlleks  se meie maal ka wägga tullus assi, agga  põlle mitte meie tehha. Tahhad sa sedda  kasso omma silmaga nähha, siis minne Järwa Peetri kihhelkonda Esna walda watama,  kus wina kõrtsidest ei leita. Küssi seal järrele, kulda luggu enne olli, kui wiin alles kõrtsis haises, ja kuida nüüd on? Enne  ollid perremehhed waesed teoteggiad, nüüd jõukad rentperremehhed, kes salli tusse wisi wilja müwad ja isseärranis kirriko käimisse hobbused piddawad. Andko Zummal head terwist. Et suur abbi winakautamissest tulnud,  wöib sulle igga laps seal tunnistada. Kui se tössi on, mis rägitakse, siis on kenna kül, kuida sealt wiin kõrtsidest ärrakautud. Kord olnud seal hulk jomamehhi ehk winaorjasi  kõrtsis trallimas, kui korraga kõrts pöllema  läinud. Noh, sähhärduse hädda jures on ruttulist abbi tarwis. Agga kuida aitnud  kõrtsi jodikud? Nende essimenne murre *) Ollen kül, agga 22 aasta eest. 393