8j) H. W. N .. . .s. Kuida näete, olleme pauna  pistnud, agga mõistate kül, mikspärrast mikte wennitanud.  85) J. M. B. S Olge terwe! Nisso ja lustjaid,  head ja pavha peab ikka teine teise sees ollema, sedda ei panne kegi mõistlik immeks. Bst) A. E. S —l. Meie same sest meel mönda korda könnelema. Nago teate, on meie rahwas nüugguses asjus wagga pikkoldane. „Mis tost sa?" küsslb ta pissuke  mõistus. Lühhike mees ei näe kaugele. 87) H. W. T Kes laimada tadhab, se laimago  peale, wallel on lühhkkesed jallad ja jääb walleks, tilkugo se öppetud edk õppimata sullest. Kirja läbbi ennam. 88) H. U. S Taggasi kirjutada ei olnud meil ni lühhikese aeaga ennam wöimalik; agga hea õlleks, kui se sünniks. 89) W. R. P ——. Selle asja ülle ei olle mitte kerge kirjutada, siiski tahhame teine kord katsuda. 122 Von der Censur gestattet. Doepat, d. 5. April 1866. Bttantwortl. Redaeteue Zoh. Zannsen. Druck von H. Laakmann. Teadaandmissed ja kulittamissed. (Mit Polizeilicher Bewilligung.) ' Wannemuine" lauloseltfi liikmid pallutakse  laupäwa öhto kello 8 aeal seltsimaeasse  kokko keiserlikko hõbbepulmapüiwa  Mällestama. Seltsi-wannemad. Oksjon. Kabbkna mõisa trahter saab 21. Aprilli ku päwal parrast lõunat oksjoni wisil ennam pakkujale rendi peale antud. (2) Kabbina mõisas on suwwekorterid ojumisse maeade ja aeaga üri peale anda. (2) Warrastud. Sure neljapäwa öse on Zggawerre  jama tallist kolmed rangid, wööslemid ja matjad  ärrawarrastud; kes neist teab teadust anda, saab ausaste maksetud. (3) Tartus, kaupmehhe Ketteri podis kaubohowi nurga peal Nr. 2! «ö 23, müakse Anttini  warwi, kellega wöib wärwida sinnist, p u linast,  rohhelist, kollast, pruni, lilla ja mioletti  korwa, weike klaside sees ühhe naela milla tarwis malmis kalutud ja maksab t 5 kopp. klaas. Nendasamma, kes üks nael willo, willast lõnga ehk riet 49 kopp. eest koshenilje punnaseks ehk kue nori karma tahhab wärwida, mingo sennasamma podi sedda otsima. Õppetusse leht antakse ilma hinnata tasa ja wärwid on eht, mis pestes mitte wälja ei lähhä. (3) Kiwwijõirwe mõisas Laiusse kihhelk. samad mitte ni kui miunewa kord nimmetud 24., maid Tk. Aprillil parrast lõunat kümmekond lüpsilehmi oksjoni  wisil ärramüdud. (l) Ladapiddaminne. Kannape kihbelkonuas Krotusse mõisa al saab AllamuSte kõrtsi jures 19. ja 29. Aprilli k. p. lojuste ja kaubalaat ollema. (!) Pailamnsse kirriko lähhedal, möldri Mora jures saab 20. Aprilli k. p. oksjon ollema ja seal awwalikkult ennam pakkujale müdama: hobbusid, lehmi,  siggu, lambid, keiksuggu pöllo- ja maeariisto, sõido- ja töwankrid, möölid ja semewilja. (!) Tobid ja põled tobid, mis kohto polest ärratembeldud, müüb raekoea tagga Dom-ulktsas kardsep Sachsendahl. (!) Mknna annan omma söbradele teada, kes enne Peterburgi-uliksas Schwartsi maeas minno jures käisid,  et ma nüüd omma podi kolitarre-ulitsas Reinbergi  maeasse grahw Siwersi maea wasto ollen assutanud ja seal mu kauba körwas ka häid lambawillo,  muste, halli ja walgeid, otdawalt müün. W. Rootslane. (!) Uht maea Tähkwerre allewis, kus ZVs wak-. kama aeamaad jures on, müüb Tartus F. G. Fanre. (!) Paide linnas on kaks ainust seppakodda; teine neist, mis korrapärrast ehhitud ja sure maantee äres, tahhetakse ellokorteri, körwalisse honete, rohhoaeaplatsi  ja täielesse seppa wärkriistadega tänuawo Zürripäwast rendi peale anda. Selgemat teadust annab (5. Sion. (!) Tallomaid müa. Ähhes rannaäärses mõisas Wirromaal, kus illus koht ja hea ma, on tallomaid müa. Hind on parras ja kindel ja tingimisscd iggapiddi  nenda, et ostjal hõlbus on pärrisma piddajaks sada. Osimisse jures ei olle mitte suurt summa wäljamaksta, ja mölla eest maksab ostja -4 protsenti intressi ja ! protsent kapitali tasfumisseks, ja samad, kui ostja tahhab, sel wisil tassutud, et mõisa põllotööd  pole leitusse sagi eest ennese peale wöttab ja sedda poolt ossa ostab mõis temma käest iggakordse turrohinna eest ärra. Peale selle lubbab müa herra et talloostja talme aeal keige wähhemaft 40 rubl. eest rahhalööd mõisas wökb leida. Kus kohhade pärrast kaupa tehhakse, annab teada selle lehhe wäljaandja Zoh. Zannsen. (!) Ullila mõisas, Puhja kihhelk. on !. Maiku päwast pimalehmad rendi peale anda; kaupa tehhakse sealsammas mõisas. (!) Kaks maea pärriskrundi peal on oddawalt müa; selgemat teadust annab trohteripiddaja Freymann,  Laakmanni trükkimaea wasto. (2)