matta innimest omma suud nenda rojastawad: tulleta temmale maenitsedss mels, et ühhe suga  ei sünni mitte wanduda ja Issameie palluda,  ja sa teed sega missionitööd. Pead sa isse ommas maias koddust Zummala tenistust, se on, prügid isse Zummala sönna, mis igga innimesse hinge kinnitab ja oige tee peale sadab!  ja hakkad ehk löppetad omma päwatööd palwega: juhhata omma tutwat, naabrit, söbra  ehk küllameest seddasamma teggema, ja sinna teed missionitööd. Sa tead omma lähhedal  üht pari tüllikaid abbiellorahwast ehk muid wihhamehhi, kennel rahho maias ehk naabris ei olle: minne nende jure, könnele nendega armastus ses ja Zummala nimmel, kül Jummal öppetab, mis sa pead räkima, ja sinna teed jälle missionitööd. Mis ma ennam  muud pean ütlema? Sa mõistad ammo et koddose missionitö peale mingisuggust tarkust  egga surust tarwis ei olle, waid üht usklikko  süddant, mis armastusses teggew on. Õlled sa tulli, küllab siis paistad ilma minno  juhhatusseta. No wata, sähhärdust koddo-missionitööd  tahtwad Dani öppetajad assutada,  ja kui sa mötled: sedda õlleks meile ka tarwis, siis ütlen minna: õlleks jah! Saksamaalt. Sandid ilmad'ei tahha ka seal weel mitte järrele jada. Ni hästi heinaga kui wiljaleikussega on waene Luggu; üsna nago meil, ehk kül meie leikus weel kaas ei olle. Peale selle olla ka Saksamaal wihmane  tuul ni willo, et Janipäwal mitmes paikus ahjud piddand küddenema, ja mönnes kohhas on sel pawal üsna lumme räitsakast saddanud. Kui Zummal ommad ilmad nenda lasseb eddasi minna, siis saab kül tännawo süggise möndasuggust kaebamist ollema. Undko  Jummal meile lapselikko lotust ja hoidko meid nurrisemisse eest. Jtaliamaalt. Poomwilla kaswata? minne. Amerika södda teeb poomwilla wabrikutele  suurt waewa. Sealt tullid muido aastas mitto miljonid pärkpunda Eiropamale, ja tännawo nL wähhe, et ei sünni nimmetada. Inglismaal on sellega issearranis suur hadda, kus ni mitmed saddatuhhanded sest üksi ellawad.  Sepärrast on Inglased köwwaste nöupiddamas,  mis sellega peab sama? Mitmed küösiwad öigussega: kui Amerikast ennam poomwilla ei sa, kas peame siis wabrikud kinnipannema, massinad seisma jätma ja törahwast  lahti laskma? Mis peawad siis need innimeste hulgad teggema, mis söma? Muldagi  teeb nisuggune assi murret. Sepärrast püüdwad nüüd Inglased, kuidä nemmad ka muile maile poomwilla teggemist saaksid assutada,  nenda kui India-, Australia-, Ähwrikaja  wimaks ka Jtaliamale, et kui ühhespaikus ikkaldab, et siis ikka teisest kohhast jälle saab. Jtaliamaal on poomwilla teggemist ennegi jubba katsutud, agga jälle holetusse sisse jätad,  sest et Amerikamaalt küllalt sada olli. Nüüd agga, et pennike peus on, tahhetakse asja neste jälle ülleswötta. Muist Jtalia-, muist Jnglismehhi tahtwad ühte sure seltsi heita ja Jtaliamaal tõeste poomwilla teggemist  assutada. Kui assi neil peaks korda minnema,  siis lootwad eddespiddi 2^/2 —3 miljonit  pärkpunda poomwilla Jtaliamaalt sada, mis jubba suur abbi õlleks. Sel kombel hakkaksime  siis eddespiddi poomwilla rättikuid ja ribid sama, kus Neegriorjade õhkamist külgis ei olle, sest Eiropamaal, aitummal, ei sallita pärrisorja piddamist. Inglismaalt. Mailma näitussest, mis nüüd mailma rahwas Londonis watamas käiwad, saaks meie leht igga näddala üksi täis, kui meie sedda keik tahhaksime üllespanna. Agga kes sedda jöuab? Se peab üks hirmus suur maia ollema; sest ühhel ainsal päwal on seal 65,571 innimest sees olnud ja neil olnud  kelgil rumi wadata ja likuda. Oh sa imme,  se on jo pea ni paljo, kui terwe Ria linna  sees innimesst ellab. Kui suur peab siis se maia ollema! Pealege on seal sees keik need mailmast kokkosadetud immeasjad kous, mis ommeti ka rumi wötwad. Neegriorja kaupa Inglased ei salli, se on neile sureks auuks. Hiljuti olli jälle suur rahwa hulk kous selle asja parrast könnelemas  ja nöu piddamas, ja sea! Olli üks 212