Kerfymst. sKõli Kolid peaksid rahwa assi ollema, agga parraks, sedda põlle nad iggal pool weel mitte ja sepärrast on se wagga kido wäärt, kui seal, kus selle polest pudust leitakse, mõisa wannemad takka aitawad.  Sedda olla ka sealatsed möisawannemad  ärranäinud, et rahwas ommast wäest sellega weel paljo eddasi ei sa, waid otse kui kammitses kannad rübbelewad, sepärrast on nad ommast käest aastas selle tarbeks IWO rubla andnud, et koli assi eddasi peab minnema.  Tonimaalt. sUus Kasakad olla jubba aastal 1864 ennestele sedda pruki wötnud omma poegi, kes weel selle arrulissed põlle, et wäetenistusse woiwad astuda, enne koddo wäetenistusse ammetit katte öppetada, ja sedda tehha nad pool mängides. Mis nad seal öppiwad, on püssi laskminne ja ratsa söitminne  ja selle aastase järrelwatamisse jures olla keik wagga hästi läinud. 5444 märgi laskmissest on rohkem põled märki läinud. 466 sammo peale on 54 trehwanud, mis eest aupalka sanud ja ratsa söido peale on need nored kasakad imme meistrid olnud, et mönnes  asjas liig julged nähtud ollewad. Wõeralt maalt. Dresdenist. Preisi ja Sakseni wahhelissed  asjad olla nüüd ka tallitud ja rahho protokol allakirjutav, agga enneste wahhel asja nenda läbbi räkinud, nende leppitust mitte awwalikkult teada anda. Mis siis seitungid eddespiddi nende asjust peaksid könnelema, on ommast peast wöetud, kui nad ka kümmekord  ütlewad sedda Löe ollewad. Sakseni kunningas tahta keikis rahwa sowimessi täita ja iggapiddi nende kasso nõuda ning keik raskust,  mis nende öllade peale peaks tullema, aidata kergitada ja lühhendada. Prantsussemaalt. Sealane keisre proua olla nattukest kotto wälja reisinud ja pääw enne sedda weel grahw Batsioghi watamas käinud ning teisel päwal parrast sedda üht wägga kallist asja temma kätte uskunud, mis temma, nj kaua, kui ta haige, ommas toas peab hoidma. Siin küssib mönni: „noh, mis kallis assi se on, mis üks haige ommas kambris  peab hoidma?" Sellele kostame: üks weikenne  kastikenne, kus üks tükkikenne linnast riet sees, mis önnisteggia mähhist ööldakse ollewad; üks tükkikenne wlori, mis Maria wlori küljest peab ollema ja üks tükkikenne penikest riet, mis riötia Joannesse higgi rättikust ööldakse ollewad. Sa kallis aeg! Keisre proua, ja ni ebbausklik, need ride narrud peawad nüüd ni wannad ollema ja ühtlasse ka ni pühhad ja wäggewad, et haiget  peawad terweks teggema; agga ennäh! grahw surnud ommetige ärra; need pühhad hilbud põlle woinud middagi aidata. Nende hilpude wahhel olla ka üks kingitus, mis keiser  Kare! Suür ommal aeal Napoleoni !. kinkinud.  Kui keisre proua tuhhuwodisse sanud,  siis olla se kast nende nurrudega ka temma  mahhasamisse kambris olnud ja Jummal olla aidanud. Noh, mis eest nad siis pühhad  asjad on?! Inglismaalt. Septembri ku 16. päwal olla otse 866 aastat sest sadik mödas, kui ärrawoitja Willem omma jallaga Znglisma peale astunud ja kahhe näddala parrast tahhetakse  866 aastast mällestusse päwa pühhitseda.  Selgeste ei tea meie mitte, kas se paäw ka awwalikkult pühhitsetud saab, woi mitte, agga seitungid juttustawad sest paljo ja tulletawad  mõnda asja, mis kül mitte ued põlle, neile mele ja nimmelt ka sedda, et Britti merri ühtegi waenlast, kes selle pahha nõuga senna tulnud, mäele tulla ja kes teab mis pahha tempo Lehha, omma peal ei salli. Kül on Napoleon l ja monned muud sedda katsunud, mis neil agga zMte põlle korda läinud, waid selle wasto on nad selle male suurt onne tonud.  Kunninga Haroldi aegsed aead, mis aastal 1666 olnud, põlle wist sedda aega, mis siis olli, ja mis siis sündis, sellesamma silmaga wadanud, kuida Jnglassed sedda nüüd aastal 1866 tewad. Kaubad, mis seal wal- 326