mad aumärki rindas kandwad, rõmustab end igga oige innimene. Tallinnast. Linna RaekohLo Palest antakse teada, et iggaüks, kes kõige essimesed sõnnumed kohhegi linna tullekahjust Ratuse wahhikotta  toob, linna kassast 3 rubl. waewapalka saab. Se aeab mitmed silmad ennam lahti ja teeb jallad alla, et kustutajad sedda ruttem appi sawad. Hio sarolt kirjutab meile üks sõbber lühhidelt  nõnda: „Postimees! Sa ei näita teadwad,  mikspärrast Hiiglased hakkanud wäljarändama.  ma tahhan sulle üttelda. Mullu olli pudus, tannawo pudus ja tühja kõhhoga on raske willet puhhuda. Siin W. waldas on peale 40 wabbadnikõ, kedda ammo kästi maead ärraweddada; agga et koht, kuhho kästi weddada, kewwade ja muido wihmasel aeal 3 jalga wee al seisab, ei hakkanud mehhed weddama. Mõnnes maeas ollid peale 60- aaslased issad, teistes lessed naesed wäetima  lastega, kes ei jõudnudke sedda tööd ette wõtta; pealegi ollid mõnned maead ui wannad, et ei kannatanud kohhegile weddada. Et wabbadnikud  ei teinud, mis kästi, lasti soldatid tulla, kes nende maead mahhalõhkusid jä laiali pillasid. Kraam, mis sees olli, jäi ka meel purruks olla, et aega ei antud, middagi wälja tua. Parrast sedda weddasid perremehhed putombid omma kullo peale milihaugo jure. Inuimesed jäid lummala ja tule holeks, neid ei olnud kellegi! tarwis. Nende assemele tahheti tallokohta  assutada. Et neid mõnne päwa pärrast aea ttrest ka ärra aeti, sealt tulli nende pikka tee nõu Stawropoli minna. (Tulli nüüd Siim Wakko jut meel jure, siis ollid asjad õiged!) „Need 158 hinge ollid esmalt mitmest wallast  kokko tulnud ja nimmetud wabbadnikud polnud Meel kõik seas: kui näewad, et teereis heaste lähhäb, siis tulleb teist ui paljo ja rohkem  meel jure." So, nüüd õlleks muido arro käes, agga muud tunnistused, mis trükkitud loeme, ei lähhä  sellega mitte hästi ühte. Kumb pool on nüüd õigus, ehk kus kuldne keskte? Peale selle, kui neid tulline hädda ja waesus ning peani  arjuta ello wälja aeanud, miks ei läinud mõnned  enne asja ette kulama? Nõnda korraga 158 sule ei wõinud ommeti kohhegil täidetud waagnad ees walmis seista. Nüüd on nad jälle taggasi sadetud, mis nüüd? Kelll ei peaks nende waeste häddast ja kannatamisest mitte halle meel ollema, agga on karta, et nemmad ehk isse ka seal jures mõnne sammo olgo kül häddaga  õiguse teelt on kõrwale astunud. Mast. Laewade käik. Neid olli tulnud ja läinud: Kronstadtis, 25. Jul. sisse 1552, wälja 1330 laewa, Narwas, 15. „ » 121, „ 106 „ Peruus, 26. „ „ 101, „ 91 „ Libaus, 26. „ „ 102, „ 123 „ Rigas, 31. .. 1105, 1060 „ Sinodipiddamiseks sawadLiwima kirriko  õppetajad, kuida Ria zeitung teab kulutada, Home, 15. Augustil Wolmri linna kokkotullema. Kronstadti uus Lutteruse usso kirrik Eesti, Some ja Rootsirahwale, on 28. Julil stsseõnnistatud ehk pühhitsetud sanud. Se olli nimmetud koggoduste murre ja waewaga ehhitatud  Jummala kodda, jo wõis nende rõõm suur olla, kui lummal ni kaugele aitnud. Kahjo, et meile sealt poolt pikkemat teadust ep olle antud, kui ühhe Peterburgi sõbra kirri lühhidelt nimmetas, kes isse seal ep olle olnud. - Dani kunninga terretamiseks, kui 4. Augustil Kronstadti reidi peale jõudis, on kõige sõalawade pealt suredtükkid Paukunud ja plaggud üllestõmbatud. Suur hulk rahwast olli wasto tõttanud ja suur aurolaewade rong tormas  kunningliko laewa tagga. Kello 6 härrast lõunat  jõudnud sured woerad Peterhowi, kus nisamma rahwa hulk wasto olnud. Kui kauaks Dani kunninglikud wõerad Peterhowi jäwad, on meil alles teadmata. Peterüurgist. M etsapõllemine on nüüd iggapäiue assi. Peterburgist Moskwa pole minnes peab künni Bologowo raudteejamast sadik  kõik mets tee kõrwas Põllema ja mõnned jamad ümbertringi pollewa metsa sees ollema. Sõamehhed olla jubba senna appi läkkitatud. Somemaalkt. Lojuste põrnatõbbi ehk Siberia katk olla ka jubba Somemale jõudnud, mis sedda kmwem kuulda, midda ennam Somemaal  muidogi hädda üllearro küllalt kanda on. Üksi Wasa kubbermangus, Somemaal  sured ei olle,) kedda kõige wiljakamaks peetakse, peawad süggise peale 60 pärristallo 260