ja Suurwürstina omma wennaga, Kreka kunningaga;  selgas. olnud kunningal Dani admirali  munder. Inglismaalt. ellust Türgimaal. Jnglisma sadik Konstantinopolist  kirjutab lord Stanlei nöutamisse peale kristlaste ello luggust Türgi wallitsusse al: ..Konstantinopolis 6. Mail. Teie sõnumisse  peale tahhan lühhidelt kristlaste ellust, mis omma poolteist aastase ammeti tenistusse aeal siin ollen tähhele pannud, teadaanda. Mis tossi, ei woi ma sallata. Nende arru, tarkusse üllendus ja rikkus on iggapiddi kaswanud  ja mitte wähhem tossi on ka se, et nad Muhamedi ussulistega ühhes Türgi sandi wallitsusse al weel wägga paljo peawad kannatama,  mis läbbi siis ka sured ja pikkad kaebtussed öhto pole Eüropa ma otsa köllawad  ja et möllemad ussulissed ni wägga Türgi raudkeppi a! öhkawad, ei woi se rigi wallitsussele  heaks tulla. Sellepärrast kostab kristlaste  kaebtus ja kissendaminne ni kaugel ja Türklaste! mitte, et kristlassed omma hädda wöera rlgide sadikutele kaebawad, agga kuhhu peawad Türklassed minnema? Ei kellegi jure! Ehk kül ka ülleüldse Türgi wallitsusse assi ühhe 30 ehk 40 aasta aea sees paljo parremaks  läinud, siiski põlle ta ommetige ammugi  sedda, mis ta peaks ollema. Türklaste suurt uhkust kristlaste ülle, ei jõua kegi ühhe korraga nenda wälja pühkida, et sedda ennam  kussagilt leida põlleks. Aega möda woib assi parremaks minna; agga se wöttab aega, enne kui ni kaugele saab, kus ta peaks ollema. Sedda wanna 400 aastast uhkust ei woi koggoni  ni ruttust kautud sada, sest ta on jubba liig tuggewaks kaswanud; agga eks Jummal nöu leia, kuidas ta sedda asja woib parrandada! Jätta me temma holeks! Uemad sõnnumed. Pernomaalt. Wiis innimest up- Oh millal hakkab meie armas Eesti rahwas omma liga julgust mahha matma  ja omma ello kalliks piddama? Millal jättawad nad sedda allalist Zummala kiusamist  rnahha?! Eks olle nüüd jälle silmaga nähha ja käppuga katsuda, et innimenne ei woi middagi lummala wasto; woi ütle sa tuhhat korda: ~ehk same agga!!"  Minnewa  rede parrast lõunat (26. Mail) on Audro  randas, räime pü jures wiis noort tüttarlast  nelli Sangast ja üks Ztudrust  ärrauppunud!  Nad olla tahtnud üllepea 12 innimest ühhe pissukesse padiga kaldast sure padi peale minna, mis emal süggawa wette peal seisnud, laene lönud padi ümber, seitse peasenud hädda kirrati wälja, agga wiis olla senna paika jänud. Eks ütle nüüd Zummal  nende õnnetuma maggama läinud öddede labbi: „se tulleb sul raskeks astla wasto takka ülles lüa." Oh rahwas! oh rahwas! Aeg on üks kord kätte jõudnud, et mitte ennam omma liig julgusse peale ei loda!  Piddage  omma ello kalliks! Parisist. sM ei e Keisre Herra peale Jhho karwad töuswad püsti sedda kuuldes; agga ka ühtlasse hüppab  südda römo parrast, et kurri nöu põlle korda läinud. Rede toi telegrahw Parisist need pahhad sönnumed, et üks arranetud innimesse  loom on julgenud omma kat jälle Jummala wöitud mehhe, meie armolisse Keisre Herra wasto ülles tõsta ja püstoliga temma peale laska; agga ommetige on Jummala  arm temma ello hoionud. Telegrahw on neid sönnumed meile lühhidelt tonud, lodame  tullewa kord neid seitungidest täielikkult leida. Selle römo parrast, et- Jummal temma  ello hoidnud, sai meie linnas iggas kirrikus  tänno palwe petud ja öhto serras keik lin römo tulledest. Mitte ükspäinis linna sees, waid ka allewites ollid ennamiste igga akna peal römo tulled nähha, mis armastust omma Keisre wasto üllestunnistastd. Kirjawastussed. J. W. N. " Sure süddamelikko tännoga olleme Teie essimest annet wastowötnud ja kuida näete ka kohhe prukinud.  Teist asja same ka ommal kombel tallitama. G. L. T. Teie kirri piddi rumi puduse parrast üks näddal järge otama. 181 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 30. Mai 1867.