ka rohkem öuno, sest et haKen lahti seisnud. Essi otsa ei olle rätsep sedda immeks pannud, waid sallinud, et loom temma armas woeras olnud; agga kui pallumata wöeras wimaks liig julgeks läinud, egga ennam kahhe ja Wme õunaga põlle tahtnud leppida, waid rohkem wötnud, läinud mehhe meel pahhaseks  ja tahtnud kWalissest lahti sada, torkinud  nõelaga temma lotti sisse. Loom läinud  lausumata jõele, j onud omma janno täis, tömbanud pealegi ka lotti wet täis ja läinud waggusi kojo pole. Kui rätsepa hakm alla sanud, jänud seisma ja purtsanud sedda wet, mis kasa olli tonud, rätsepa peale; kastnud tedda, ta õmblust ja tubba ni märjaks, et keik ojunud. EP näita assi, et temma sedda wähhemadki pahha, mis temmale tehtud,  kätte tassumata ei jätta. Ta on muido üks wägga tassane ja ärda süddamega loom, kes kellegi peale ei lähhä; olgo siis, et tedda wihhale ärritakse, ehk et temma jookso aeg on. Heaga woib keige wähhem lapsoke tedva sundida, kuida ta tahhab; ja kes ärda, lahke ja ella wisiga temmaga ümber käib, sedda keigest süddamest armastab, temma pole hoiab ja temma eest seisab ja kes seddq wähhemadki  head temmale teinud/ sedda ta ial ei unnusta, ka ommas keige tullisemas wihhas, seisab se temmal meles, et se temma heateggia  olnud. Ehk ta kül ellajas, ommetige on temma wägga au ahne ja näitab nenda, otse kui nõuaks ta innimesse käest, et ennast temma wasto põrmuks peab arwama ja et se kes teab, kui suur arm õlleks, et ta tedda tenib, temmaga kannatab ja nikaua aitab, kui näeb tedda mõistliko ollewad ja temmaga mõistlikult  ümberkäiwad; agga kui sedda ennam ei olle, siis ta tedda kui pörmo ka põrmuks teeb. Kui hobbusel, kedda temma mõistmata perremehhest  saggedaste hirmus pinatakse, eliwandi  mõistust õlleks, mis ta siis kül mittokord  omma meletuma perremehhega teeks? Ztrwame, et siis ennam hobbusid kui hobbuse  perremehhi mailmas saaks ollema. Et sedda, mis eliwandist praego olleme kiitnud, tõeks kinnitada, könneleme allamal seisawat sündinud asja. Asmeri linnas, Jndiamaal, olli üks eli- Want õppinud ühhe naese käest, kes iggqpääw kurrul istus ja ühhes weikesses lauast ülleslödud  podis kaapsta päid müüs, iggakord, km möda läks, pissut kaapsta lehtt woi muud middagi meleheaks sama. Sündis kord, et ellajas jsokso aeal kui hulluks olli läinud, keik linna läbbi jooksnud ja paljo kahjo teinud.  Tulnud wimaks' ommas hirmsas wihhas  turrule, lohkunud seal uksed ja haknad purruks; lõhkunud paljo laudadest ülleslödud podist ja tapnud paljo Lnnimessi. Kui kaapsa kaupleja naesterahwas sedda näinud, mis teistele  sündinud, ruttanud ta poest wälja ja heitnud  jookso, egga põlle sure hirmu ja ehmatussega  omma kolme aastase tütrekesse peale möttelnud, kes temmaga podis olnud. Kui eliwant omma tuttawa poe ette sanud, janud ta seisma ja ni pea kui wärrisewat lapsukest näinud, kes kartusse parrast nutnud, wötnud ta üht suurt korwi, lopinud kaapsa pead seest wälja, pannud lapsukest korwi sisse ja tõstnud korwiga laua peale, janud issi tük aega senna jure seisma, otse kui õlleks järrel armand, missuggust pahha ta olli teinud: pöörnud wimaks ümber ja läinud norgus peaga koeo, otse kui õlleks tal häbbi olnud, omma hullo tö üll^v Siin peame kül eliwanti nattuke rahhule jätma ja monne hea mehhe tutti kinni kargama  ja ütlema, et ta paljo hullem on, kui eliwant, kes ommetige mõistmata ellajate kirjas seisab. Lojus tunneb ärra omma hea teggiat ja mõistab omma wihha tallitada, kui temma jure tulleb; agga innimene, kes Jummala näo järrele lodud loom, ei mõista sedda mitte, kui omma keige surema heateggia ees seisab. Siin küssib wast monni: ..kes on mo keige surem hea teggia?" Sellele kostame su sisse: „Se on sinno naene." Eks põlle ni mitto meest, kes omma naest muul kombel ei mõista armastada, kui waljo sönnadega, russikatega  ja wahhest ka sekka wemlaga! Kus seisab se kirjutud, et mehhel ni suur wolli omma naese ülle on? Kui kirri ütleb: Mees on naese pea, nenda kui Kristus on koggudusse  pea; siis ei olle temmale sellega muud wolli egga melewalda antud, kui et omma naese ülle armastusega peab wallitsema, otsekui  Kristus armastusega omma koggudusse ülle wallitseb ja tedda önnistusse pole juh- 188