Wõeralt maalt. Saksamaalt. Preisi kunningas olla jälle Zhto pole käima läinud. Esmalt Prankwurti, kust tedda Darmstadti hertsog ennest jure lõunaks  Pallnnud. Sealt läinud temma Vadimale onuna wäimeest watama ning sealt Hohenzolleri würsti jure, kellega ta suggulane on ja kelle maad Würtembergimade wahhel stiswad. Muidv ei õlleks sest küllakäigust mitte sõnna lausuda, agga et Prantsussed sedda Salzburgi küllakäigo was tusse ks piddawad, st teeb asja tähtjaks. Nemmad karlwad lõunapoolse rigide ühhendani  ist nago tuld, ja nüüd lähhäb kunningas Wilhelm neid isse otsego ennesele lossima. „Nüüd saab nendega kokko" nõnda mõtlejad  ja ütlewad Prantsussed „nüüd pid.dawad  nõu, nüüd rägiwad kõik läbbi, nüüd melitäb  neid Preislane, ja teeb sedda kõik tassa hiljukeste küllakaigo nimmel; mis ministri tallitussed  ja kirjawahhetussed weel ei te, sedda teeb kunningas isse susõnnaga walmis, ja meie keisri Napoleoni Salzburgi kttllakäik on wettewissatud,  mis läbbi ommeti lõunapoolsed Põhjapoolsedest  piddid ema! hoitud sama." Nõnda nurrisewad Prantsussed, ja seks wõib neil ka omma jaggo asja olla. Suurt pahha meelt teeb neile ka, et Vadima suurhertsog omma sõamehhi  Preisi kunninga ees nõnda lasknud munstrdada,  nago õlleks Wilhelm I. jnbba walmis lõunapoolse sõawäggede kässnandja ja peaüllem. Kõik sedda pahha meelt wallawad nemmad rohkeste  zeitungi lehheds peale wälja ja andwad teiste Prantsnstele wihha kihhutusseks luggeda. Tnllewa kuus peawad kõik põhjapoolse saksa rigikvggo sõawäed Preisi kunnigale truust ja sõnnakulilmist Manduma, et kui tarwis peaks ollema,  kõik muud sõawäed nisaiuma Preisi al seiswad, kui Preisi ommad rüggemendid. Praego on saksa rigiparlament Berlmis kous ja piddawad nõu nende tarwitnste ülle, mis terwe põhjapoolse rigikoggusse Putuwad; Nowembri  kuus peab Preisi omma parlament, nago igga aasta, kokkotullema, neist asjust räkinia,  mis isseärranis Preisi külge putuwad. Et niiüd l. Oktobri ku päwaga Preisi seadus kõige jurewõidetud mades sShleswig-Hosteini, Hannowri, Kur-Hessi, Nassau, Praukwurti) maksma hakkab ja riik paljo suremaks semud, sepärrast tahhetakse seks md parlamendi liikmed wallitseda. Uus hakkatus ued mehhed. Äujtriamaatt Sedda peab ütlema, minister  Beüst püab seal kõik tehha, mis innimessel  ial wõimalik on, et sassis asjad jälle arrutud saaksid ja rigirattad korrapärrast jooksma hakkaksid; agga se maksab hirmus waewa ning ei tahha egga tahha sellega jone peale sada. Ungrimaga  on asjad selletada ning maksud jaggada,  sõawäggi ja sõariistad ümbermuta, enne laeti püssid eest ja soldatid Lakka otsast,  nüüd tahhetakse ka teiste wisi püssid takka ladida ja soldatid eest õppetada), Peale selle on konkordati muutmine nago pu ladwa piddi metsast wäljaweddada ja kõige selle jures rahhahädda  weel kõige surem hädda. Ungrima asjus istuwad 3 kommissioni Wini linnas, piddawad  nõu ja kirjutawad nago kaks armastajat teine teisele iggapääw üht- kirja teise järrele, agga ei sa ni kaugele, et kokko tulleksid, teine teisele kät ja suud annaksid ja nõnda leppitusse ärrateeksid. Konkordati muutmisses, mis nago paawsti lõõg rahwa kaelas, on esmalt kõik preestriselts ütlemast allamast sadik, ja peale selle weel lõik need, kes harjund wisil paawsti paelus käiwad, ministri wasto, et rahwas pead lõast wälja ei tõmbaks. S õawäe ja riistade muutmisseks on rahha tarwis, ja rahha ei otle. Rahhahäddas kiuslewad kaks ministrit jubba mitto näddalat. Uks ütleb: „Teme wölgo weel jure ja maksame parrast!" Teine kostab: „Tühhi  tö! teme parrem pankrotti, siis olleme kõigest wõllast korraga lahti!" Agga üht egga teist ei Me sinmale weel sündinud. Sest kõigest hakkab  meiegisuggune ka märkama, et Austria rigikantsler,  kelle kaelas kõik need ja tuhhat muud asja kõlkuwad. omma kuld tärnidega just mitte rosilillede peal ei konni. MManmM. Ganbaldi nõu Roma linna wasto on asles kahhe wahhel. Uhhed ütlewad: „Egga ta ei jätta, paawst waatgo ette." Teised  Me: „Olla jubba ärratunnud ja arrösanud, et sest ommeti middagi wälja ei tulle, ja sepärrast  järrelejätnud. Jah, 13. Septembril tõi telegrahw koggoni sõmmmed: Garibaldi olla sel silmapilgul, mil ülle Roma raja tahtnud astuda,  wangiwõetud; agga se sõnnum ei olle hil- 302