prukinud, teine pool piddi rumi pudusse pärrast teiseks korraks jama. 1311) P. S. U l. Olleme piddand nattuke kokko röhhuma. Muud asjad samad ommal kohyal tallitud. 13!) „Eesti Karel." Olge terwe. Mis enne sedda kuulsime, ollete enne sedda jubba luggenud. Teie kirri teggi asja weel täielikkumaks. 132) J. H. M. . s. lolledamat tempo ei olle ka ennam tarwks, agga se kord polnud meil rumi sedda jolledust  teistele näidata. 133) Z. G. O. K. .s. Tekst möisime lühhidelt wötta, teist piddime jätma, mis ennast nenda lühhendada ei lasse. 134) P. S. K . . . s. Ka Teie kirjast piddime  suremat ossa teiseks korraks jätma. Teie ndu wasto ei sa mitte meie cllema, agga wist surem oHsa luggejaid. EkS same nähha. i !3õ) J. E. - ts. S. w. Kui aeg annab, siis ei olle meie selle waSke 5 agga körwalisse töde speale ei olle meil kül mitte ülle arro aega. 13K J. M. T. . - >s. Teie ollete pea essimenne sest asjast nenda kirjutama; neid ei olle mitte paljo. Kui Zül meie rahwa seas (ni wilto ja wingus melega neist mönned  õn> paljo laülo armastawad, siiski on meil räkimlsfeks  kelemurret ennam karmis. Agga sedda tunnistame hea meiega, Teie õllele ommad mõtted mõistlikkult wäljaüttelnvd.  137) On weel üks ilma nimmeta kirri tulnud, agga se on nisamma paljo kui ep õllekski tulnud. 188 Von der Censur erlaubt. (Nr. 106.) Dorpat, d. 31. Mai 1865 Veranrwortl. Redaeteur Zotz. Zannsen. Druck von H. Laakmann. Ühhe hobbuse kurw-wankrid, hobbuse riistad, sängid, lauad ja muid maeaasjad müalse oddawalt Kraaki maeas. Üks weike mõisa, mis Ria-Pibkwa knustmaantee  arest 13 wersla kaugel on, tahhetakse keige inwrntariumi, karjaellajate ja mahhakülwatud fuimilja  seemnega pea ärramüa. Perremehhed on teo peal. Lähhemat teadust antakse Tartus Hermanni maeas teise korra peal. (I) Sui - niSso seemet nrüüb TarruS kaupmees C. F. SiWy. Tartus kuupmehhe Kelleri psdiskaubahowi  nurga peal Nr. 31 K 33, müakse Mniliui wärwt, kellega wõib wärwidy finnist, puunast, cohhelest, kollast, prunj, lilla ja wiotetti karma, wrike kluside sees ühhe naela willa tormis Malmis kälütud sa maksab IL kopp. klaas.  Nen.dafammy,  kes üks nael willa, willast lõuga ehk riet kopp. eest kosheuilje punnaseks ehk kue nöri karwa tahhab wärwida, mingö sennasamma podi sedda otsima. Õppetusse leht antakse ilma hinnata kasaja warwiõ on eht mis pestes mitte mäijaeilähhä. " ' — — l!) Krähnhslmi wabrikusse, misNarwa  linna jures, nõutakse jälle torähwast, isseärranis naesterahwast, nori tnehhi ning ka lapsi. Selgemat teadust annab Tarto linnas kaupmees Falkenberg. Minna annaN selle kulutusse läbbi teada,  et minno pobis keiksugguied hantwärgi tori  israd sada on, mis lukkuseppad, seppad, tislerid j. n. e. prugiwad; nendasamma ka houeshhitamisse  raudasjo, inglisse ehhhitamisse-maelo iggast  surusest ja keiksuggu kõgi-riisto) peale selle mähhsmat kaupa, nago lindid, nörid, nöbidj.n.e. mis ma praego neste ollen sanud. Heina aeaks on minno jures keiksuggu ja keigepapremad wikkatid heina ja wilja niitmisse rorwis kuld kirjaga ja ilma kirjata, kui ka head sirbid sada. Wimaks annan weel teada, et minno jures üks rauast tehtud willa krasimisse - mässin sada on, 'mis keige uemat modi tehtud, keige kraside ja mu osjadega, mis senna jure tarwis lahmad. M. Umblitt. (!) Teadaandmissed ja kukutamisse!». sM i t Po! izeilicher Bewil! kg u n g.) jthhe sure maea peale fowitakfe T4OO rubl. intressi peale wötta Lahhemat teadust  annab Hermanni maeaS Joh. Jannfen. Oksjon. ST. Junil f. a. sawad kello 11. enne lõunat Wõnno kihhelkonnas Peipsiranna  PeddaSpa küllas, mis Ahja mõisa jarrel, oksjoni wifil arramudud. AS palki sülda pikkad, T pati ihk , wennet," H suur purjopaat ehk "loddi," T nns hone, mis praego wihhosannaks prugitakse ja T sülda lubjakiwws KaödnnUd. üks saksa ineesterahwa weike mantel ehk paietoo kirjo woodriga on Tartust Rilkhoffi maea jurest m nnes kunui esfimesse kõrtsini TaNmna teed ärrakaddunud. Kes sedda leidnud ja Köllaturro are Hermanni maeasse teise korra peale toob, saab onuna waewa ausaste maksetud. (2) HDM' .Gesti Postimeest" ja temma liSfalehta wöib, kes tahhab, iggal aeal tellida,  ja antakse wäljatulnud numridest, nt paljo järrele, kui anda on; mis pudub, arwatakse  hinnast mahha. (3)