ja meie kalli Keisrile. Kmmtago Juwmal Temma  ihho ja waimo jõudo Ilinski lossis, kus ta praego waggusi omma sure abbikasa ja lastega ellab. Wõeralt maalt. KaKsamaakt. sSõa sõnnumed.j Ei tea kuida se tulleb, enne sõdda, km alles walmistadi olli Austria üllem kindral Bendek ui surelinne, et kohhe teed ülle Saksima Berlini tahtis minna ja sedda arrapõlletada, nago ei õlleks seal mingisuggust  söördo ees olnud. Agga kuida on loud läinud? Üllemeelne hoopleminne ei kõlba mitte. Mis temma ähwardas tehha, on Preislased teinud. Mitte üksi, et Saksima ilma moega hobita nende kätte langes ja mitmes paikus, nago Leipsigis,*) rahwas rõmoga neid wasto wõttis, waid nemmad on ka jubba ülle Bömi raja Austriamale sissetunginud, kuhho Saksi wäggi ette paggenud. Mis on Austriamehhi Bömimaal kammitses hoidnud, et nemmad Saksi kunningat nuttes omma pealinnast  sundisid keige omma wäega  üllepiri põggenema, kui nemmad ni tuggewad  ollid? Mis kasso on nüüd Saksi sõameestel,  kedda ni sure hooplemissega kokko aeti, kui nelaks nemmad Preislasi ärra? Naesed, lapsed on koddo waenlase armo holeks ja nemmad peawad  wõeral maal, pealegi wõera ussuliste abbilissed  ollema l Selle eest wõiwad omma sõahimmulist  ministrit Beusti tännada, kes issi ühhes piddi põggenema. Preislased on nüüd rigi perremehhed ja on kohtud ja postid omma käe alla wõtnud. Saksi ammetnikudel ei olle omma kunningaga se kord ennam middagi teggemist.  Raudtede ja telegrahwi lõhkuminne ei olle neile ka middagi aitnud. Jgga Preisi wäe- Leipskg i on suur ja illus lin, seisab öbto põhjapool Saksima nurkas wasto Preisi radda, kus Elstri- ja Pleisijöggi  kokkojookswad- Wagga mitmed sured raud- ja maanteed  käiwad senna kokko. Seal ellawad 75,666 innimesi ja petakse igga aasta keige suremat Saksama kaubalata; seal on ka uniwersitat ja meie Lutterusse usio missionimaea. Jubba 1858 olli seal 162 ramatopodi ja 37 suurt trükkimaea.  Seal sai ka Oktobrk kuus 1813 wanna Napoleon ärrawöidetud. ">») Dresden, Saksima pcalin, seisab pea kesk kunningriki  sure Elbejöe äres, on wägga illus lin ja 166,666 innimeest ellawad seal sees. Kunningas on katolik, rahwas ewangeli usko, mönni tuhhat paawstlasi seas. Paljo woerama rahwast, kel rahha käe, kyiwad linna illo pärrast  seal ellamas. hulgal on omma raudtee-kommission ja material kasas, et kus tarwis, seal wõib ruttu awwitud sada, ja ikka kirest eddasi. Nenda on nemmad ohto ja hommiko poolt Saksimaalt läbbi ülle raja Bömimale tormanud, kus nüüd waeulased wäggise teine teise wasto peawad juhtuma. Hommiko Pool Shlesiamaal, kus Preisi kroonprints  mõeka kannab, tulleb ka jubba tulli tulle wasto. Agga iggal pool, kes kõrwalt tähhele panneb, lähhäb Austria härjaga ja Peislane hobbusega. Keige nende made peal kokko, mis nenda üttelda, aitumma eest siamale! Preisi kätte on langenud, ellawad liggi 5 miljoni inuimeösi, kes ennam Austria Poolt ei pease ellama, kui nemmad ka tahhaks, ja se mõnnusam assi seal jures on: ilmsüta innimeste werd ei olle ärrawallatud  sanud. Werrewallamist saab agga küllalt weel tullema. Kuida telegrahw jubba rede (17mal) kulutas, ollid Preislased Bömimaal suurt woito sanud ja Preisi kroonprintsi wäggi, Shlesiamaalt ülle Bonn raja tungides, olla sedda Austria wäejaggo, mis kindral Gablenzi al sõddis (kes meile Dani sõast sadik tuttaw on ja siamale Holsteinimaal seisis) taieste lönud, laialipillanud ja mitto tuhhat wangi wõtnud. Werd olla mõllemil pool rohkeste wolanud ja paljo mehhi langenud, agga kui paljo? sedda ei teadnud telegrahw sel päwal weel kõnnelda. Verlinis on seddamaid rõmopiddo petud selle sure wõido eest, mis lummal neile annud. Benedeki Berlini arrapõlletamissega näitab weel nattuke aega ollewad. Uhkus tulleb enne langemist. Austria Pahwstlased ähwardasid „Preisi ketserid" ma pealt ärrakautada, agga esstmesses lahhengis on assi teiseti läinud ja kedda nemmad  „ketseriks" sõimawad, ei olle nende ähwardamissest  weel mitte surnud. Muidogi on se lummala käes, ka Austria wäele wõito anda, agga essimest lahhengit on Preislased wõitnad, ja pealegi Austria omma ma peal. Et nisuggune essimenne woit ühhele pole omma jaggo julgust ja teisele pole argust toob, on sõas tuttaw assi. Nenda on siis essimeste sõnuumete järrele Bömimaal  loud. Nüüd watame, kuida õhto pool Saksamaal  Hannowri ja Kur-Hesfima asjad seiswad. Ka neist andis telegrahw minnewa rede (17mal) lühhidelt teadust ning näitab ka seal wõit ennast siamale Preisi pole hoidwad, 201