mad nemmad nüüd weel ennam lonkama, kui tünnini?  Se õlleks wägga willets luggu! „Kui mannast koliwallitsussel koli parrema seadmisse  tarwis middagi maea olli, siis sai nõu peetud, sai pallutud ja rägitud mõisa herraga, ja mitmed mõisa herrad, sedda ükski õige innimenne ei tohhi õigussega mall eks aeada, on ommalt poolt marahwa laste kolitamisse tarwis küllalt annud, agga marahwal on tannini mägga pissut armastust koli masto olnud. No, mis nüüd saab? Nüüd peab kolimallitsus, kui middagi maea on, rahma oiu ma tallitajate käest küssima. Se on kül õigus, sest laste kasmatamine ja kolitamine on nende kohhus,  kelle ommad need lapsed on. Mõisa herrad kolitago omma kullo ja maemaga ommad lapsed, ja marahmas kolitago ka omma kullo ja maemaga ommad  lapsed, ja ärgo nöudko nemmad selle tarwis mitte kellegi käest üht pnnnast koppiknt. Mis armastusse  polest antakse, selle eest tahhame muidogi  suddameft tännada. "Kui tähhele panneme, mis jutto praego weel rahma seas koli parrast aetakse, siis on meil kül suur kartus meie eddespiddise ma kvlipiddamisse parrast. Pimme rummälus aeab su laiale, issi tühja  täis, agga lorriseb peale. Kas teie nisuggust jutto ei olle kuulnud et kihhelk. kolid paljalt laiskust ja uhkust öppetamad, et poisid, kes kihhelkonuakolis  on olnud ja saksa keelt õppinud, ennam ma tööd ei wlitsi tehha, sidi mestid ja kuld urikettid kandmad, ülleanuetust temad ja hvbbused marrastamad,  ja sellesarnatsed asjad. No, kas se õige on? Saab nähha! "Paisto kihhelkonuas alluStati kihhelkounakoli 1854. aastal; !866 said temma essimessed 12 aastat  täis. Nende 12 aasta sees on ühtekokko siin kihhelk. kolis olnud 134 last, kes kõik omma emma keelt ning ka saksakeeli on õppinud, ja ka kõik muud õppelussed, mis ühhel mv istlikku! innimessel siin ilmas tarwis on. Meie tahhame „Poslimebhe" luggejatele mähhe arro anda omma st kolilastest: 16 on praego talloperremehhed, 18 hantmärgid, (ennamiste kõik saksa mesiri jures õppimas käinud), 2 kihhelk. koolmeistrid, 17 .. malla koolmeistrid, 7 " malla kirjutajad, * 2 „ mamõetjad, 2 " apteekrid, 2 siud end iks sanud Tartus, 2 kaupmehhe sellid, k missioni öppia Leipsigi linnas Saksimaal, k Amerikamale ärraläinud, k " möisarentnik, l " metsatallitaja (Förster), 19 .. talloteenrid. "Teised on alles nored, muist koddus omma w anu ema te jures, muist Willandi kreiskolis ja muist Paisto kihhelkonnakolis. Need köit on illufaste öppetud mehhed ja möistawad ka saksakeelt. „Kus on need hobbusewargad ja laisad ülleannetumad?  Meie neid kuski! ei näe. Sepärraft meie ka tühjast lorrift ei kahha lnggu piddada; aukugo koerad ui paljo kui nad tahtwad, meie tahhame holega omma Lööd eddasi tehha ja rahwast  walgustada ja öppetada, ni paljo kui wähhe  jõud kannab. Tartusse öppetus tulleb lummalast,  rummalusse pimmedus kurradift. Paisto kihhelkonna  rahwas on ka laste kolitamisse kassust jubba wägga hästi hakkanud arro sama, ja on minnewal aastal naitnud, et nemmad jubba mõistwad  ühhe hea asja tarwis ka rahha anda. Need essimeösed 12 aastat sai meie kihhelk. kool mõisa herrade abbiga ülleespetud, ja minnewal aastal teggi rahwas issi koggoni ilma sundimaita omma ennese tahtmissega kihhelk. kolike uut üllust. Rahwas issi on sowinnd, et kool ühhe kindlama põhja peale saaks seatud ja et peale matele öppetust ka saaks saksa- ja wennekeelt öppetud ja on lubbauud keik kullo hea melega kanda. Nüüd on selle ue modo järrele meie kool üks aasta jubba peetud ja meil on 40 last kolis. Koliaeg hakkab I. Septembril ja kestab senni kui teise aasta Janipäwani. Üks koolmeister, Alexander Säbelmann, Walga koli öppia, saab 330 rubl. palka, teine koolmeister, Paisto köster, JuliuS Schneider, ka Walga koli öppia, saab 6 rubl. kolirahha lapse pealt omma  köstre palga körwa. Peale sedda maksab jgga laps wee! poolteist rubla ramatude, pabberi ja walgusse  eest. Arwagem sedda keik kokko, siis annab Paisto kihhelkond igga aasta omma kihhelk. koli eest liggi 600 rubl., ja kool saab illusaste peetud ja lapsed kauniste öppetud. Ja kui koliüllemad nüüd kewwade siin käisid meie kahbe nore koolmeistride  tööd watamas, siis olli neil hea meel ja meil ka, ja lastel ja nende wa nn ema tel ja iggaühhel, kes siin näggia ja kuulja olli. Andkem lummala nimmele kiitust ja auustust, sest meie kool on temma  sönna öppetusse külwamisse paik. Agga ilma kull uta ei wöi kooli piddada, fe on teädo parrast. Tehko rahwas omma kukro su koli tarwis heaste lahti, siis sawad lapsokesed ka illusaste  öppetud teile römuks, teie omma rahwa kassuks  ja lummala nimme anuks. „ Aastal 1623 kirjutas vu. Martin Lutterus ristirawale Ria linna üht kirja, kellest meie mönned  sönnad tahhame wälja wötta ja malele ümberpanna;  ta ütles nõnda: „„Ma ollen nüüd paljo kulutanud ja öppetanud, et iggas linnas ka head kolid saaksid seatud; agga kõik on seks laisad ja tuimad,  nago õlleks ihhulikku tarwitusse ja pea Loidusse polest neil jubba wiimne hädda käes, nõnda et ma kardan, et möllemad, koolmeistrid ja öppetajad, wist hädda parrast hakkawad ommad ammetid mahha jätma ja handwärgi ammetid prukima ja sedda 162