retsesiwad koggodusse wamiemad ja tallitusse waewad wõttis õppctaja Proua omnm õllade peale. „lummala ilm, et enne sedda kül wihmane, heitis hea kombe nõusse ja Pääw pistis pilwe alt walja, nõnda et igga hea innimesse südda rõõmsa lootussega piddo allus tn st iggatses. Kello seitsme aeg hommiko hakkas siis ka pissokeisi  iggalt poolt kokko ladduma, nõnda kui kirriko kokko jõudsid, neid 18 kotist 344 tous olnud. Kirrikus peeti lühhikene Jummalatenistus  ja kingiti lastele ramatuid. Kirrikust walja tulles seati igga kool onuna lippo jure, kus kolinimmi peal seisis ja wöörmündrid kantsiwad  lippo kõrgel igga üks omma koli-lastele eel ja nenda tulliwad nemmad siis lauldes üks teise järrel käies piddopaika. Se olli kenna murro-ma, teed iggalt poolt ümber ja puud tee äres. Käidi enne lauldes platsi ümber ja siis panti lippnd riddastiko püsti ja koggosid lapsed igga kool omma lippo alla. Siis hakkas nelja heälega kori-taul, enne üks kolid awal ja wimaks waldade kanpa kokko. Siis assusidwad lapsed söma ja peale sömaaega seati neid mängima.  Meie kallis õppetaja isse allustas mängimist, ja lapsed saiwad selabbi julgust ja süddant, nõnda et wimaks saksa lastega ühhes kui kiili jooksid; tüttarlapsed seati isseärranis ja Poisid isseärranis troppi. Tanno peame ka surema suggule andma, kes annastussega otsani laste halkas piddo illuks olliwad, ja immeletles  näggiwad meie silmad, kuidas meie armas  õppetaja, kes wäes ja Maimus meie ussu ja kirriko eest kardetaw sõamees, nüüd kui lapsoke  Laste karja hulgas jooksis ja mängis. Suur Jummal tassugo temmale sedda lapselikko meelt omma põhjatuma arm oga! ~Mängo järrele aeti ennenmistest jutto, sus anti lastele ihholikko üllespiddamist, kohwi ja saia, siis jälle üksikult nelja healega laulusid kolide kaupa, wiimalt hulga kaupa kori - laulo, '— sus õppetaja maenitsusse sõnna ja piddo-kvnne  ja kirriko - ammeti õnnistamine, ja Päike weres ja piddo olli lõppetud. ~Nüüd wõttis kihhelkonna koliwannem, Tönno Lindau, sure lippo ja kirriko- ja wallawöörmündrid  koli lippud, ja piddopiddajate rong liikus lauldes, lippud igga koli wahhe! ja suur lip kõige eel, piddo platsi ümber käies koddo pole. „Kes sedda piddo isse omma silmaga on näinud, se ütleb et kirjasaatja, kes teadust Postipauna  pistnnd, ei olle kõik Messe räkinud, - —- sest paljo on weel selletamatta ja sedda põlle suggugi üllespcmtud, kuidas Pealt waatjale süddamed  rõmoga paisusid, ja kuidas kõigide silmad rõmoga pealt watades hiilgasiwad, et waat ussuseme  kannab jubba wilja! Agga mis tehha, kehwa kirjotaja teab kiil, et „Postimehhe" paun toppitakse ültewägga täis ja põlle seal laia ja pitka selletnssel igga kord mitte küllalt ruumi. „Andko Jummal, et jälle pea kuleme, seal ja teal on nõndasuggused armsad piddo-päwad olnud; sedda sowib wist igga Eestimees." Wiiltandist. Seal on essimenne  telegrahwisammas 27. Mail püsti pandud  ja 13. lunll olnud selle tö järg jubba Laatre jama lähhedal. Tradipannemissega arwatakse  ruttem walmis sawad ja selle ku lõppetusses  ehk tullewa ku hakkatusses elektri sõnnumed  käimas ollewad. Pernust. Meie loeme „Perno Postim." immekspannes, et minnewa kord kõnnelnud laulopiddust  mitte ennam ep olle ossa wõtnud, kui üksi Perno koggodnsse lauljad. Mis seal ammeti  weaks piddand ollema. ? Seggakoride kokkotullemine,  kuida meie omma rahwa asjo tunneme,  ei olle kül kaugemalt tulla mitte ui kerge assi; ommeti on Audro, Testama, Mihkle, Ja< kobi, Torn ja Tahkoranua koggodussed Perno koggodnsse naabrid, kes sealt mitte ni ilma tagga ei ella, isseärrams lähhedal iveel mõnned wallad  Audro ja Torri kihhelkonnas. Sellegipärrast  ei olle meil õigust egga tahtmist nende peale kohhut mõista, kui ep õlleks neil laulust rõmo, waid arwame, et aeg ja jõud kassin olnud, pikkemat teed ettewõtta; ehk lähwad asjad eddespiddi  parremaks. Riast. sKeiser küllalisseks.j Jälle monne aasta takka on Ria linnal ja kõige Balti kubbermangudel se suur õn, et Keisri Herra isse meid watama tulnud ja kolmeks päwaks meie jure janud. Mödaläinud kesknäddalal õhto kello jõudis Keiser Polamaalt tulles Niga ja sai raudteel)owis tillematest stindral-kubberneri  herra olli Keisrile Dünaburgi linna 194