öppetaja leiba sööb, se on kskko 44 aastat  ühheöainumaö maias tenib, ja keige selle pikka aia seeS ei tea ksgi temmast muud üttelda,  kui et ta ausaste teninud. Kas se mitte auwäärt assi ei olle? Kui mitte, siis ma ei tea, mis auwaärt on. Mitte wähhema auwaärt olnud üks sullane,  kes nüüd hiljuti, 67 aastat wanna, hingama  laks, pärrast sedda kui ta 48 aastat ühte leiba olli sönud, esmalt seddasamma perremeest  ja pärrast temma lapsi teninud. Nisuggune  truus on töeste ennam kui iggapäise auwäärt: Weel kaugemale üllatas ühhe tenia naeSterahwa  truus, kes mitte wähhem kui kolm pölwe leiwawannemaid ärraiggas ja 66 aastat ühhes maias tenis, kus ta nüüd hiljuti silmad kinni panni. Se teadis maia asjust middagi könnelda.  Wägga kenna olnud kuulda, kui ta lastele mönnest maia asjast ehk honest üttelnud:  „sedda tehti siis, kui teie wanna issa alles poisike olli; ma ollin sel aial jubba teie issa-issa-issa jures karjatüdrukuks; meil olli siis üks kits, se andis 3 topi pima." Mönne näddala eest piddaS Kamentsi linnas  üks pottiseppasel omma 56-aastast sellipäwa.  Terwe pool sadda aastat olli ta ühhes  wabrikus tööd teinud ja mitte, nago mönned  muud 106 kohta selle aia sees läbbi käinud.  Kui kunningas sedda kuulda sai, satis ta wanna tru sellile 36 rubla aupalgaks, peale sedda, mis tru mees omma wanna ea sees mu hea innimeste käest saj. Mikspärrast ma sedda kirjutan? Esmalt, et au saaks, kelle! au tulleb anda ja teiseks, et meie rahwas sedda  kuleks ja lähhäks ja teeks nendasammoti. Jtaliamaalt. „Pühha toli" ilmalikku  d toed ollid siamale 12 aastat Prantsusse  pajonettid ja on praego alles; agga kuida uemad sönnumed kulutawad, hakkava keiser Napoleon neid ommeti aega möda alt arratömbama. Kaks rüggementi jallawägge ja 2 pataljoni jäägrid olla jubba koio pole astumas.  No mis se peaks tahhendama? Tahhab  ehk Napoleon katsuda, kui kindluste nim- metud tool nende waim oli kko tuggide naa! seisab, kelle hulk hiljuti Roma linnas ni suur olli? Nisuggune assi ei wöi mitte paawsti kassaks  olla. Ehk peawad need ued pühhad märtrid tedda kaitsma? Se tahhab kassin olla. Peale selle hakkab waimolikkul wisil ka temma toli alt wessi läbbi omama. „Preestride - selts kirriko uendusseks."  Meie olleme mönda sest könnelenud, et Jtalia preestrid mitte ennam keik paawstiga  ühhes meles ei olle. Se põlle „pühha issa" kohta kül mitte hea, agga mis tehha. - Nüüd assutakse seal preestride hulkas üht seltsi, mis paawsti usso asjo ni hästi pea kui liikmete polest koggoni ümber ähwardab mu ta. Selle seltsil olla jubba 1000 liget, kelle hulkas 600 preestrit ja nende koggo töusta igga päwaga suremaks. Oi wennikenne, mis saab manna pappa ja temma sured kardinalid ja piiskoppid  sest arwama! Nende usso uendussest ehk parrandussest ei tohhi jo kegi räkida. Se on nende kites jo keik ni oige, pühha, täielinne j üksi önsaksteggew, et kes sedda parrandada lahjaks, se tahhaks Jummala smma kätte tööd parrandada. Sellepärrast ei olle siis ka piiskoppisi egga kardinalist meel mitte selle seltsi seas, egga sa wist ka kegi nende seltsi heitma. „Jnnimenne ei wöi middagi wötts, kui sedda ei anta üllewelt", ütleb kirri, agga mis tahtwad siis need 1000 meest ja kes meel jure koggvwad, paawsti ussoga tehha? Missugguse  melega tahhawad nemmad omma „parrandamist"  hakkata? kas kaljo ehk liwa peale ehhitada? Seeb se on, mis ma weel selgest?  ei tea. Mitme pahha asjal wöib meie päiwil pühha näggo olla, ja mitto pühha asja (nago meie usk paawsti usso wasto) on näotumad.  Nenda ei näita nende assi just mitte hakkawad, kui üks katolikko munk ja preester 1357 Wittembergi linna kirriko ukse peal omma  usso parrandamist allustas. Jäwad ohjad  lihha werre kätte, siis teeb uus paik wanna kue peal auko weel suremaks. Agga kuulge, mis need 1000 meest tahtwad. Nende seltstseädussel  on 14 tükki, mis meie lühhendades nimmetame: Paawst peab isse sundimatta ilma  lik k o wallitsust ärraandma. Katolikko usk 204