ei lähhä sellega, mis so naene ütleb, koggoni mitte ühte, temma punnib sedda walleks, et ta sind noaga tagga aeanud, kui sa nüüd weel omma  kaebtusse peale tahhad toetada, siis peab se assi üllema kohto ette minnema, agga mõtle  sedda hästi järvele, isseärranis selle noa pärrast, sest üllem kohhus nuhtleb iggakord sesuggusid walle kaebtusse kui walle salgamessi kangeste. Jurri: Wanduda ma selle peale kül ei woi, et se üks nugga olli, ehk ta wois ka üks iste olla. Muidogi olli ta nende wimaste sönnadega omma kaebtusse taggasi wötnud. Kohhus käskis  neid jälle koeo minna ja eddespiddi rahholikkult,  kuida ausa abbiellorahwa ja perrewannemate  kohhus on ellada. Ukse wahhel wäljaminnes sai naene ni paljo mahto, mehhele  russtkaga hea mutso külje lude wahhele anda, ööldes: tulle agga koeo, kül ma seal soga rägin. Mees kukkus nago look wallo pärrast köwwerasse, püstis pea korra ukse wahhelt weel kohto tuppa ja hüdis: se olli agga ommetige nugga, kellega ta mind tagga  aeas! mis agga kohhus ennam kuulda ei wötnud; siis läks ta ni kärmes te kui ial woimalik  omma naese körwas, kes tedda käest kinni piddas ja koeo pole wiis. Ommalt maalt. Pernust. sR Sedda põlle meie ommas linnas ennam hulgal aeal kuulnud,  et pärris-röuged kellegisse putunud, agga se aasta tikkuda wäggise kallale, ja olla ka mõnda last, kedda wannemate ahwi armastus pandud rõugete eest körwal hoidnud, mulda winud. Mönned wannemad on immelikkud, nad kardawad sellega lapsele hirmus suurt wallo tehtawad, kui temmale nelli ehk wiis roilget  peale pannakse, egga mõtle seal jures selle peale, kui mitto kord surem on lapse wallo siis kui pärris rõuged kallale tullewad, nad jäwad kas wiggaseks ehk surrewad koggoniste  ärra. Nende seas kes pärris - rõuged sanud, olla ka neid, kellel lapse pölwes pan- dud, agga paljo kergemad kui neil kes üsna ilma olnud. Üllemad wannemad püüdwad rahwale iggapiddi  head kehha, agga kui rahwas sedda wasto ei wötta, kelle sü se on, kui parrast õnnetusse sisse langemad ehk rasked päwad käkke tullewad. Rõugete parrast on köwwa kask, et keige lastele norelt peawad rõuged pantama ja et nad ka pärrast kui rõuged õlles  aeanud, peawad näitama minnema, kas nad head on, sedda ei tahha meie armsad külla eided mitte hea melega tehha, waid pannewad wasto, ja mis tewad sellega? isseennestele kurwastust  ja omma lastele ärraräkimatta wallo ehk saatwad ka neile enne aegist surma. Targad tohtred on sedda pandud röuge wägge õige süggawalt läbbi katsunud ja leidnud,  et lapse põlwes pandud rõuged, mitte keige ello aea pärris-röugete eest ei jõua kaitsta, sepärrast on nüüd jälle köwwaste kästud, et keigile neile, kes 17 aastat wannad, ueste peawad rõuged pandud sama. Sedda käsko ei tahheta paljo täita, ni hästi linnas kui maal törkuwad innimessed selle wasto, egga mõtle seal jures suggugi selle peale, et sega neile mitte pahha, waid aina head sowitakse. Kui pärris-röuged jubba mönne mahha tömbanud,  siis möistwad kül kahjatseda, agga teised sealsammas körwas, ei lähhä ommetige seläbbi targemaks. Nüüd on jälle röuge pannemisse aeg, sepärrast pallun sõbralikult, armad külla eidekesed ja laste emmad, kui teie lapsed alles ilma röugeta, siis ärge wiwitage  aega, sest teie ei tea jo mitte millal pärris-röuged teie laste kallale wõiwad tulla ja nendasamma ka kes 17 aastased, ärge odake käsko, waid iggaüks mingo isseennese pärrast ja lasko rõuged panna, se ei maksa teil ja middagi muud, kui röugepannia jure minna. sPern o-Wil landi Sedda kömminad olli jubba pari aasta eest kuulda, et m õnnel rahhamehhe se nõu olli Perno ja Willandi wahhele üht raudteed tehha  kus hobbustega sõidetakse, et seläbbi keik kaupa oddawamalt eddasi murretseda, agga assi jäi wakka, mikspärrast sedda ei tea meie. 179