öppetajat seadnud ja seks sai kandidat Werdinand  Lutter sisse õnnistud. Annaks lummal ta sönnale täit wägge, et se rohket wilja kannaks! Peterburgist. sKeisre Herra sõi- Meie armolinne Keisre Herra on 9. selle ku päwal, öhto kello 10, Pridrikshawenist  wälja sõitnud ja teise päwa hommiko kello ? aeal kalli terwisega Prankwurti jõudnud,  kust ta kohhe eddasi Shwalbahhi ruttanud,  Prantsusse keisre prouat terretama. Parrast  lõunat kello 2, olnud ta jubba Prankwurtis  jälle taggasi, põlle seal suremat aega wiitnud, kui astunud ühhest auro wankrest teise sisse, sest et tahtnud aegsaste Potsdamis  taggasi olla. Selle te peal on Keisri Herra agga 4 tundi piddand otama, künni teed puhhastud; seal on üks rongwankrid mis kaubaga täidetud, ümber läinud ja sepärrast põlle nad eddasi sanud. Suurwürst aujärje pärria sõitis Keisre Herraga liggi; suurwürst  Aleksei sõitis Peterburgi ja suurwürstid  Aleksander ja Wladimir on Pridrikshawenis  omma keiserlikko emma jures. sWilja  Wennema,  Ms üks suur ja laialinne ma, on omma  annete polest ka wägga mitmesuggune; agga tännawo aastase ilmade läbbi pea igga  makond isse modi. Nende kirjade järrele, mis iggast makonnast kokko tulnud, on nüüd nahha, kui wägga suur wahhe igga makonna wahhel wilja sagi polest olnud. Sedda nüüd keik ühhetassa ärrajaggada, tulleb wälja,  et ülle keige Wennema, se aastane wilja saak mitte weel keskminne põlle olnud. Sest õlleks arwata, et se keik omma male ärrakullukö,  egga peo - täit woiks wäljamale sata; agga ommetige loeme seitungides, et se aasta 1. Januarist künni 1. Zuli ku päwani, üks miljon ükssadda kahheksa kümmend ühheksa tuhhat nelli sadda kahheksa (1,189,408) tsetwerti  wilja rohkem wälja widud kui minnewa aasta fellesamma aea sees. Aastal 1863 sanud  3,643,947 tsetwerti ja aastal 1864 läinud  4,835,355 tsetwerti Wennemäalt wilja wöerale - male. Se põlle mitte se aastasest wilja sagist, waid keik mannast warrast woetud.  Wilja hinnad olla ka nattuke tõusnud, agga kuida kirjutakse, mitte separrast, et wilja  saak se aasta kassinam olnud, waid et rahha hinnad allanenud. Sureks römuks on, et siit ja sealt teada antakse, et wanna wilja warra weel otsas põlle, waid küllalt peab seismas  ollemä, mis läbbi siis karta põlle, et meil pudus kätte tulleb. Wilnast. Wilna linna al on nendasamma jöggi kui meil, kust sild üllekäib.  Kuida keik asjad ma peal kulluwad ja mannaks lahmad, ning wahhel parrandada tahtwad, nenda olli ka nende sillaga luggu; olli liig mannaks sanud, sepärrast piddid wahhel  ka nattuke kohhendama; agga et sepärrast teed woinud kinni panna, pandi loddi käima. Nende allaliste ränga wihmade läbbi, olli messi wägga tõusnud ja seläbbi jooksis ta kangeste. - Lodja täis rahwast läks ülle ja et lodja köis manna olli, läks ta katki ja messi wiis lodja sure jonega wasto silda. Õnneks olli, et muud suremat õnnetust polnud,  kui et monned wägga kohkusid ja monned  ka wasto tahtmist külma mee sees nattuke  ojuda said. Tanganrogist. sKahhekordne mõrtsuka  Tanganrog on üks kauba-lin, Asowi  merre ares, kus liggi 10 Luhhat hinge sees ellab, seal on üks hirmus assi sündinud ja weel pealegi saksa rahwa keskes. Üks tislerisel,  nimmega Hohenheim, kes kümme aastat ühhe meistre jures tööd teinud ja separrast ka wägga tuntud. Meistril olli ka kaunis kenna tütrekenne, kes Hohenheimi süddames üht sowimist ärritas, se on: tedda abbikasaks wötta. Armastus nõuab wasto armastust ja separrast könneles ta omma süddame iggatsemist  esmalt tüttarlapse issale, kellel ennese põiest  middagi selle wasto polnud räkimist, waid andis lubba, kui agga tüttar ses nõus on. Hohenheim wöttis süddame rindo ja könneles  omma süddame luggu ka selle nore neitsikessele  ja pällus omma kät ja süddant ta 317