ge olnud, kellest 2911 Krska ja 196 Roma katoliki usko on; keik teised on Ewangeliumi usso rahwas. Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Meie aial on innimessed  hirmus uhked selle peale, et nemmad paljo targemad olla, kui endised rahwas. Mitmes ajas on neil, ehk kül mitte öigus uhked olla, siiski ommeti lubba töt räkida: sest ilm astub ilmalikkus asjus igga pääw eddasi. Kus ollid enne aurolaewad, kus raudteed, kus telegrahwid,  kus sähhärdune mailma made ja taewa lautusse tundminne ja tuhhat muud asja nenda kui nüüd on? Mis mannal aial halli peaga prohwessorid ei teadnud, teadwad meie aial kotipoisid. Agga töHde, kuida on sellega luggu? Mailm lendab tarkusse ja tundmisse ree pea! tule tiwul eddasi, agga kas wiwad keik sammud sel kombel ka töeste eddasi? Wägga paljo asjo, mis omma tarkusse küünla walgussel mailmas tehhakse, tunnistawad üsna selle wasto. Eks se pühha sanna: „Teie peate üllewelt sündima, mis lihhast sünnib, se on lihha", surema hulgale tänna pääw nisamma jölledus ei olle, nago Nikodemussele 1899 aasta eest? Töe tundmisses astub meie aegne tark rahwas mitmes paikus pitka sammoga üsna taggasi. Se keige targem innimenne, kui töe walgus süddames pudub, wöib tempusi tehha, mis eest jubba üks usklik lapsoke  hirmoga emal hoiab. Meie Eesti rahwal  õlleks kül weel paljo rohkem tundmist tarwis,  kui meil on, agga Jummal hoidko meid ka tarkusse eest, mis taewa tee peal taggaspiddi  wiib. Ehk on se töe tundminne, kui Amerikamaal ristiusko perremees omma parris  orja sambasse seub, werriseks peksab, wahhel  hommiko palwet peab ja siis jälle peksab? On se töetundminne, kui Prantsussed, Inglased  ja Türklased, nago wennad ühhes ikkes weddawad? On se töe tundminne, kui Daanlased  ristmist ja laulatamist ärratahtwad kautada?  On se töetundminne, kui Saksamaal, nago sures Hamburgi linnas, 38 naesel Judi mehhed ja 54 Judi mehhel ristiusko naesed on ja ennamist keikil enne kaup malmis  olli, et lapsed Judi uskus peawad kaswatud  sama? On se töetundmisses eddasi minnema, kui sealsammas linnas mitto innimest  leitakse, kes 20 ja 30 aastat mannad on, agga wannemad unnustanud neid lapse pölmes  ristmatta ja sedda on nad praego alles? Ma küssin, on nisuggused asjad töetundmisse tunnistussed? Ei, ei, armad söbrad, meie tarkuöse  ja tundmisse piir aiago ennast igga paäw suremaks ja laiemaks, agga meie usk ja töetundminne  ärgo mingo seal jures mitte weddelamaks  ja tuimemaks. Mis tössi on, jaeb iggaweste töeks: „ Issanda kartus on keige tarkusse hakkatus", ilma selleta lähwad targad ja rummalad allati taggaspiddi. Jtaliamaalt. Romanga makond tahhab  wist paawsti käest kadduda, et ta isse on omma usso üllemattele seal maal nöu annud,  et pärris paigad ja platsid, mis nende parralt on, peaksid arramüma ja rahha tasko pistma, enne kui neid ilma hinnata ostetakse; seddasamma peawad ka Jesuitid muial paikus teggema. Sest on siis tunda, et tal ennam öiget julgust omma wäe peale ei olle. Austria korjab jälle holega Jtalia raiale wagge kokko, mis ikka tunnistab, et tal nöu on tullewa kewwade jahti piddada. Korda kolm on ka mönned troppid isse omma loaga ülle piri läinud ja Ztaliameeste peale lasknud, no muidogi tuld ka jälle wasto sanud. Wiimne  kord olli 22. Webr., kus 150 Austriameest teiste peale läksid ja ilma et södda õlleks olnud,  neid laskma hakkasid. Tülli olli lahti, mitto said hawatud, agga surmast põlle kuulda.  Sähhärdune narriminne ei kaswata rahho kumbgil pool. Praego on Jtalia rahwas kous omma wimist nöu piddamas, kas peawad Sardo kun« ninga alla heitma ehk isseennestel kunningriki assutama neist hertsogirigidest, kes söa aial omma teed läinud. Prantsust ei öölda selle asjaga mitte hästi rahhul ollewad, kartwad Sardo riki liig wäggemaks minnewad, mis 84