Wõeralt maalt. Jtaliamaalt. sPahhad ilmad Zummala  Tännawo talwe, kuida igga  laps teab, on wägga heitlikkud ilmad, mitte üksi meil, waid ka Ztaliamaal. Kanged tormid, wihma ja lumme sajud (lummi on seal arruldane  wöeras), seläbbi upputussed ja mönnesuggused  kahjud, on seal tännawo suremad, kui muil aastail olnud. Mis tewad nüüd paawsti pappid? Nad selletawad rummala tallorahwale pikka könnede läbbi ärra, et se muud ei olle, kui Jummala isseärranis nuhtlus  Ztaliama ja rahwa peale, kes pühha paawsti ja temma pappide wasto ni patto teinud. Seal. näeme jälle, - kui wägga paawstile rahwa rummalust ja pimmedust tarwis  on. Kaub se, siis ei wöi ka paawsti walllitsus liig kaua ennam seista. Muidogi ei te se temmale römo. Inglismaalt. sNeegrisöbrade 18. Zanuaril piddasid Inglased Londonis suurt kokkotullemist. No mikspärrast? Sellega tahtsid  nemmad selle ülle omma römo üllestunnistada,  et Pöhja-Amerika rigiüllem ehk Präsident  Neegriorjadele priust kulutanud. Mitto tuhhat innimest ollid senna kokko tulnud, misga nad tunnistasid, et mitte 1 egga 2 innimest Inglismaal sest ei römusta, waid mitto tuhhat  ehk keik Inglased. Amerika priusse kirja loeti ette ja rahwas lakstltas kassi ja hüdis: ..se on hea!" Wöeti ka nöuuks, Prästdent Linkolnile selle eest Inglis rahwa p olest üht tännokirja sata. Se on nüüd muido keik wagga hea ja illus, ni hästi mis Linkoln teinud, kui ka, mis Inglased teggid; agga meie olleme jubba üttelnud, et sest priussest Neegriorjadel eest otsa suremat kasso ei olle, km lambal hundi suus, kui sa ütled: „sinna õlled nüüd pri ja wöid temma hammaste wahhelt Wälja tulla!" Kerge üttelda; agga hunt ei lasse jo mitte lahti. Nenda on luggu ka Neegriorjade priuösega. Nemmad on löunepoolse  mässajate löuge wahhel, kes Linkolni priusse kulutamist hirwitawad ja priust ei paista  neile kuskilt muialt wasto, kui Linkolni pab- beri pealt, mis neile middagi ei aita. Seal peab Zummal isse parremat nöu andma, muido jääb priusse kulutaminne paljaks pabberi tükkiks. Jndiamaalt. sHindu - Seal surri Mardipäwa ümber üks suur Hindu-würst  ärra ja sai mahhamaetud, ei mitte sai ärrapölletud. Temmal olli omma riik wallitseda,  agga seisis keige sellega Inglaste käe al, nago keik Jndiamaal. Sel.päwal, kui ta surmaga wöitles, sadeti kullerid iggale pole wälja 700 wangi lahti laskma. 100 lehma, 1000 rubla rahha ja paljo muid maggusaid asjo said sel päwal waestele ärrajaggatud, et lahkuminne peaks kergitud sama. Pärrast lõunat  todi würsti surnokehha maeast wälja ja widi purida peale, mis selle tarwis olli walmistud.  200 pari, kallid rättikuid kaeti surno peale ja mitto krust täit sulla raswa wallati. pude wahhele ja siis pisteti tulli otsa. Nattukese  aeaga olli keik tuhk ja põrm. Kolm päwa ei teinud kegi tööd egga münud omma kaupa, waid keik leinasid. Pärrast sedda sai temma tuhk sure au ja illoga Gangesse-jökke ripputud. Braminid, kes keik tallitasid/said om- ma waewa eest sured kingitussed, nenda kui: 1 suur elewant, 4 hoost, 100 salli (rättikud) :c. ja suur hulk rahha. No sähhärduste meestel on kül asja ristiusso wasto panna, mis läbbi sellesarnast rohket saki kautawad. Kaliworniast. sHina mattuss e San Prantsisko linnas surri üks Hina kaupmees  ärra ja maeti mahha. Kolme näddala parrast tullid keik temma suggulased ja tutwad  haua ümber kokko. Mattid lautadi ümber  haua ja parrast sedda pandi praetud sigga jallutst ja mitmed muud road peatsi otsa ja paljo maggusid asjo senna wahhele. Sedda keik todi surnud kaupmehhe hingele. Parrast sedda astus ta lesk peatsi otsa ja hakkas  nutma. Selle peale wöeti surnud mehhe » kallid rided, mis 500 rubla wäärt ollid, kastist  wälja ja pölletadi ärra. Nenda. sadeti neid temmale teise ilma järrele. Wimaks lasti 4 kanarialindo lahti, kes kaupmehhe hingele piddid abbiks ollema, taewa lennata. Selle 54