SW kasas, mis torm wankre pealt ärratömmanud  ning üllesse kõrgesse taewa alla winud ja rided seest wälja möda maadilma laiale äeanud. Ühhest kolmandast tallopoeast ööldakse, et torm tedda üllestöstnud ja pool wersta maad eddasi winud. (Se näitab meie arwatas nattuke  liig ollewad.) Sealt läinud torm, ehk kill nattuke nõdrem, ommetige weel kange kül, otse Jwanino ja Somoikino küllade peale, läinud ägga körwast läbbi ja murdnud krahw Sheremetjewil ühhe tessätini wäärt metsa mahha ja siis tulnud kord Wüsokowo külla katte, wasto panna. 2? maeal rewwinud torm kattused mahha ja kolm maea lõhkunud ta põhjani ärra. Õnneks põlle innimesi seal jures hukka sanud. Wilja nabrad olla põhjani ärra laotud. Sibsmmchalt. sWe e - u.p pu Em f est. Könnelesime wimati Siberima wee-upputusest, mis isstärranis telegrahwile suurt kahjo teinud. Wnna juttustawad seitungid : Posolskist künni Werhncudlnskini, mis 134 wersta pik, seisawad  kelk telegrahwi postid ja postmanteed iahhe süüa süggawuse mee al ja kange wee hoog kissub maeade küljest tükkid mähha, wiib puud ja palgid arva, mis telegrahwi postidele Mge suremaks waenlaseks: löwad neid järgis wahha. Sure waewa peale/mis nad seal möllanud, olla se wimaks õnneks läinud, Werhneudinski liniet jälle käima panna, mis seläbbi korda läinud, et traati ojuwa pukkide pealt läbbi pannud. Hirmus tous-wessi, mis seal ni kaua seista, tehha neile wägga suurt kahjo ja issiärranis aeawiwitust telegrahwi talli tuseks. Shamahhas on 21. Augustil, parrast lõunat kello kolm raske mawärrisemine olnud mis Wnale wägga suurt kahjo teinud. Kassarm, piddal, wangihone ja telegrahwi kuntori maea, on lausa prüggi unnikud; —ka olla mönned innimesed surma sanud. Wöeralt maalt. . S«kfamaalt» Mis on kül naburite Vahhel  keige kennam ja römulikum? Selle küssimise  peale ei tea meie parremat wastust anda^ kui et rahho se keigeüllem assi on. Sest wadake: on nukker meel ja nurrin nende wahhel,  siis põlle asjad hästi ja sedda olli Preisi ja Austria wahhel jubba pikkem aeg. Ollid kÜI sured sõbrad, kui Daalasel temma kannika otsast sure tükki mahha leikasid; agga kui parrast sedda enneste wahhel jaggama hakkasid, siis laksid seal kallal tüllisse, sest Preislane ei tahtnud kannikast kesk poleks leigata, waid arwas ennesel õiguse ollewad suremat tükki pärrida, sest et rohkem waewa seal jures ütles näinud ollewad; seal jures läksid issi kahhekesi tüllisse, et teine teise tutti kinni kargasid ja et Preislane tuggewam ja kärmem mees olli, lopsis teise lopsimife kombel läbbi, kus jures ka mönned teised, kes Austrialasele appi läksid, püksid ja llast kautasid. Sedda ei woinud Austrialane ni kohhe unnustada, et teine lemmale  ni suurt üllekohhut teggi; ta südda tuksus  kül, agga mis wois parrata ja Preislane olli jälle uhke selle peale, et wöit temma pole jäi ja otas, et teine temma ette ennast piddi allandama ja weel pealegi tänriama, et nenda wallo olli sanuv. Nüüd Hakkawad seitungid nende wahhelisest asjust teist jutto teggema ja ütlewad, et wannä endine sõbrus lMkkata nende wahhel jälle wallitsema ning nemmad sõbralikult teine teisega läbbi käima, mis sest arwatakse tulnud ollewad, et Preislane omma sadikut paron v. Wertherit Wini linnast ärrakutsunud.  Preisi kronprintsil olla tahtmine  se aasta kord Türgi Male reisida ja selle reisi peal ka Austria keisre jurest läbbi minna. Kui luggo nenda, siis on se ka tõeste tössi, et keik pahhandused lõppenud ja wanna sõbrus juurdumas. Mitmed, kes suremat tülli otasid, pannewad immeks, kuida assi korraga teiseks läinud. Nenda on nüüd pahhad asjad Preisi ja Austria wahhel kaddumas ja krahw Beust tahhab katsuda Preisi asjust emal hoida ja lodab, et krahw Bismark ka ennam nende asjusse  ei sa putuma ja neid ka rahhule jätma. Prantfufemaalt. Sedda kord põlle meil ei selle rigi egga rahwa asjust, egga ka sealatse  keisre terwisest könneleda, sest need näitawad  keik wägga korras ollewad, keiser olnud issi parlameNtis, kui präsitent; waid tänna könneleme laewade õnnetusest, mis 15. Sep- 320