Perno Postimees ehk Näddalileht 3. »BK4 Kahheksas kesknäddal 29. Januaril.^ aasta. Ses lehhes seisab. Ommalt maalt: Pärris made ostmissest. Ämma emmade pudus. Nekrudide ostminne. Kurri tö. Tännawune talwe. Some-kelest. Wöeralt maalt: Saksa ja Dani tüllist. Meksiko keiser. Meeste pudus. Uemad sönnumed: Äkkilinneõnnetus. Saksa-Danisödda. Rensburgist. Londonist. Ommalt maalt. Ikuhjast. sPärris made Möda läinud Septembri kuul on Ruhja kihhelkondas,  Mötskülla mõisas, suur pühha petud,  mis mõisa herra armastust omma tallopoegade  wasto, pölwest pölweni neile peab meletulletama, ja et se assi üks wägga römus ja kallis assi on, separrast arwan sedda ka wäärt ollewad, et omma söbradele könneleme. Kuulge nüüd kuida assi õige on olnud: Septembril olli mõisa pärris herra, Baron v. Krüdener keik omma walla perremehhed  kokko lasknud kutsuda, et neile sedda teada anda, et tal nüüd se tahtminne olla, omma tallomaid ärramüa, ja se olla temma keige surem sowiminne, et iggaüks isse omma kohha ostaks. lubba ammogi on nemmad sedda römo  päwa odanud, sest kui Baroni herra 1848 sedda mõisat ostnud, on temmal jubba kohhe se mõtte olnud, omma tallopoigi ommal aeal pärris perremehheks tehha ja et se temma keige surem süddamelik sowiminne olnud, et igga perremees issi omma kohha pärriseks os- tab, ei põlle se sepärrast mitte kohhe wöinud sündida, sest et nad wägga sures waesusses olnud. Temma essimenne nõu on siis se olnud,  selle eest hoolt kanda, et igga perremees essite omma wöllad ärramaksab, ja teiseks ennesele  nattukest warra koggub: sepärrast panni  ta neid keik rendi peale. Hakkatusses olli rendi assi meestel üsna tundmatta ja sepärrast  ei polnud neil õiget julgust omma maid rendi peale wötta, agga aastal 1852 tullid keik perremehhed mõisa kokko ja pallusid et herra neid nüüd rendi peale lubbaks. Herra teggi nende palwe järrele, sest et ta sedda jo üsna otas ja aitas mehhi ni kaugele, et nad mitte ükspäinis ommad wöllad ärratassusid,  waid iggaühhel ka weel omma seiso koppik järrele jäi. Zubba minnewa aasta kulutas Baroni herra neile, et ta nüüd omma  tallokohhad tahhab ärramüa, agga se olla ta sowiminne, et igga perremees isse omma kohha ostab. Keik tallomaad laskis ta üllemöeta,  kus tarwis olli ued pirid sisse aeada sest wanna möedo järrele ei olnud pirid kohhe ja nenda jaggada, et igga tallo