needke 2, mis üllejawad, on Teie sullest tulnud,  teine enne, teine nüüd pühhiks. 5) „Maantede ehk mu talwetede äre kuse okste pistmisse parrast samad mitto kirja sillakohw peale sadetud, et se jo ärrapistetud ei olle. Ütle walla mallitsejattele, et sedda kord ühhe,  teine kord teise tallo holeks tehha annaksid,  mis paljo parreni õlleks, kui hulka wälja aiada. Pari kümne oksa parrast söitko mönni tallo paarkümmend wersta. Nenda ei sa tö ial hästi egga õigel aial tehtud." Kui luggu nenda, siis wöib Teil sulla õigus  olla. Agga kes „Postimees" on, et temma  tohhib ausa walla wallitsejatte ette astuda ja neile otsekui öppetades nöu anda? Olgo siis, et nemmad meie tännast jutto körwastkuulwad  ja isse nöu heaks wötwad. Zgga kord ei olle sü üksi kässo andmisse, waid saggedaste ka kässo täitmisse jures. Sellegipärrost jääb töeks: talwetede äre pistetud kuse oksad on sureks kassuks ja kui holetusse pärrast öigel aial ja kombe! pistmatta jäwad, wöib sest suur kahjo sündida, langego sü kelle peale se langeb. Nenda olleme siis Teie kirja teistele luggeda  annud ja lühhedelt ka ärrawastanuo. Zäge nüüd terweks ja Jummal kinkigo Teile ja keige  söbradele uel aastal paljo rahho ja römo. Postimees. Riast. Ueste röugepannemissest. Mönne aia eest olleme Kurama röugepannemissest  könnelenud ja olli arwada, et sesamma käsk ka tulleb. Nüüd on waljas ja tahhan teile luggeda anda, mis Ria kubbermanqo seitungis 30. Detsembril Nr. 149 seisab. Kindral kubberneri herra ja kubbermango wallitsusse polest antakse keikile teada: 1) Igga Ewangeliumi usko innimenne peab enne luggemist igga Kreka ja Roma-katoliki  usko innimenne, kui ka need, kes mitte ristiusko ei olle, künni 17. aastani teist korda röuged sanud ollema. Ä) Et röuged veste pandud sawad, selle eest peab noor innimenne isse, isseärranis agga  temma wannemad, kaswatajad ja eestkostjad  murretsema. 3) Teist korda rõuged peawad pandud sa- ma tohtrist ehk nisuggusest röugepannejast, ksdda  seadusse järrele selle peale seätud. 4) Et teist korda pandud röuged ka tõeste külge hakkanud, selle ülle peab röugepanneja ehk maal möisawallitsus innimessele tunnistusse  tahte andma. 5) Sedda tähte peab innimenne, kui ta Ewangeliumi usko, siis kui luggema lähhäb, kui Kreka ehk Roma-katoliki usko, siis kui 1?. aasta sees lauale lähhäb, omma hingekarjasele ettenäitma, ja kui ta mitte ristiusko ei olle, ka ni pea, kui 17. aastaseks on sanud, omma  usko preestrile ettenäitma. 6) Zgga öppetaja peab aastas ommad luggejalapsed  ehk need, kes 17 aastat mannaks sanud, selgeste nimmekirja üllespannema ja nimmelt jure tähhendama, kes röuge-tahte on kasa ronud ja kes mitte, ja kui wöimalik, nende  kohha nimmed ka jure pannema, kes mitte põlle tonud. Sesinnane nimmekirri peab marsi linnades politsei- ja maal kihhelkonna-kohto kätte sadetud sama. 7) Jgga politsei- ja kihhelkonna-kohhus peab kanges te selle ülle watama, et need innimessed, kellele nimmekirja järrele meel teist korda röuged ep olle pandud, röuged joi rougetähte samad, ja kui se ka on sündinud, samad nimmekirjad makonna - röugepannemisse- kommissioni - kohto kätte sadetud, kes neid sedda möda, kuida kord ja kohhus, prugib. Nr. 3345. Wennemsalt. 6. Detsembril on üks Tarto koddanik, nimmega Karl Gustaw Wendel,  kes Pihkwa-Peterburgi raudmaantee peal ammetis olli, kahhe aurotölla wahhel surnuks piggistud  sanud. Wägga äkkilinne ja halle surm! Massinad on kü! hea assi, agga neil, kes nende  jures töös on, peawad silmad lahti ollema, muido wöib silmapilgul suur õnnetus sündida. Kaluga linnast kirjutakse, et wanna Tamilil wägga hea meel peab kuulda ollema,  erAbadsehhi rahwas Kaukasusses, kennest  minnewa kord rakisime, ilma werrewallamisseta  Wenne wallitsusse alla heitwad. Kui esmalt sedda kulis, on ta üks kord teise järrele  hüüdnud: se on: 4- 4- 11