ja peawad nüüd Wennemaalt kalli hinnaga assemele  ostetud sama. Sealt tulleb Odessa weistekaup.  Türklästest wõib innimenne õppida, kuida ta mitte ei pea ellama. (Wenne somuslaewad.) Se selts sõalaewo on nüüd iggal maal modis ja teine jõuab teisest ette. Wennemaal lasti hiljuti paar tükki wette ja kolm tükki olla praego käes tehha. Kui need walmis sada, siis olla Wennemaal 17 somuslaewa ja nende peal 157 suurtükki. Keik need laewad ja peale selle weel 30 suretükki somuspati, on Läne merre ranna kaitsmisseks  walmistud. Jummala käest tulleb kül keik warri ja kaitsminne, siiski on temma meile mõistust ja keik meled annud, et sedda, mis isse tehha wõime, ei pea meie Jummalat kiusades temma holeks tehha jätma. lummal wõib meid ka wee peal käia lasta, siiski lähme parrem ülle silla. Polamaakk. sLumme Mõnne päwade eest on Warsawis weel ui rõngaste lund saddanud, et ünümessed wõinud saniga sõita ja ülleültse olla Innunala ilmad nisuggused, kui nad muido Iõulo aeal on. Teame kiil, et nad meiegi maal sured pallawad ei olle. Pool Mai kuud on mõdas, kus on Mai ku lilled, lehhed ja rohhi? Kus on käggud, päsokesed ja öpikknd? Põlle minno silmad neid siin näinud, ehk kiil lodan, et mõnni maal selle polest targem on. (Põg g enejad.) Et niiüd tänno Jummalale  Pola mässaminne kustuma hakkab, siis katsuwad ka mässajad, et sallaja minnema salvad.  Posimaalt, mis Pola raja äres, kulutakse sealt neid karjakaupa läbbi minnewad. Need olla ennamist Pola üllematsuggu nored innimessed,  kellel omma kurja tempude parrast koddo head ei olle odata. Nende tee ots olla Belgiaehk  Prantsussema. Kellest nemmad seal eddespiddi  tahtwad ellada, peawad kül isse teadma, sest mõisad ei jookse mitte Polamaalt järrele. Wõeralt maalt. Preistmaakt. (Sõa puhkaminne.) Et Londoni konwerents sõariisto kuuks aeaks seisma Pannud, olleme jubba kuulnud: agga puhkaminne ei olle weel tülli lõppetus egga rahho. Üks kiusakas laps klassis kurjumast ärra. Emma läks watama, miks ta kirjopil wait jänud, kes muido allati kiuso rökinud? Seal wastas kiusopun: „Puhkan, Puhkan, hakkan agga jälle!" Kui Dani sõdda nisannna kiusakas loom on, siis ei olle temma puhkamissest kiil middagi head lota. Ommeti meie lodame: keige pallawam wessi jahtud nelja näddala sees ärra, ehk lahkud ka Dani kius ja wihha. Londoni konwerentsi liiklued  ninnnetawad fedda sõnna „rahho" saggedaste omma waidlemiste sees. agga kergem on rahhust räkida, kui nisugguse konwerentsi peal rahho tehha. Wimaks räkisid sest, kuida Sakslased peaksid lütimaalt taggasi tullema ja Daanlased selle eest Sleswig -Holsteinima sared Sakslaste kätte andma. Nüüd tulli agga kidde waidleminne  selle ülle: mühhärdused on Sleswig-Holsteini  sared? Dani sadikud olla kaks merresaart, mõllemate  ninnni A arö, teine põhja pool Sleswigima rannas, teise lõuna pool Alseni sare tagga, enuesele tahtnud, mis agga wannast põlwest sadik Sleswigima  kõrwaarwatud. Sared isseennesest põlle mitte sured, agga omma kohha parrast snende peal wõib sõakantsisi ja kindlaid paikust assutada, kelle suredtiikkid  waenlase sõalaewul mitte nenda ei lasse käia, kuida südda kutsud.) Sellega olla neil imme  waidlemist. 7. Mail on nemmad jälle 3 tundi kous istunud, ilma et omma nõuga kaugemale  olleksid sannd. Tahtsid iggaüks kotto parremat nõu küssida, ja sepärrast ei piddand konwerentsi istumist enne ollema, kui s. Mail, se on tullewa laupääw. Mis sris saad, ei wõi minna ette teada. Preisi wallitsns on üht sõameeste rinnatahte assntanud, mis neile sõameestele waprusse anuks kanda antakse, kes Sleswig-Holstemi sõas omma waprusibüllesse näitnud. » lubba peab neid ka" Sleswig-Holsteinimaal ollema, kes püda, et nimmetud hertsogingid Preisi alla peaksid sama, mis kül meie arwateS selle, male sedda suremaks kindlussess õlleks, agga paljo ei pea mitte selle uõuus ollema. õleks Prantsus nüüd Preisi assemel ollewad, siis panneks  ta wist omma pajonettide hiilgamisse al * Sleswig-Holsteini rahwast nisamma ennese pole hoidma ja omma hertsogi ärrannnustama, nago ta parrast Italia sõdda Sawoieni ja Nitsa rahwast  panni. Temma mõistab sihhukest kenna 165