arwanud innimeste tarkus sedda jälle wälja, kuida ühhe somus - laewa Me wöimust sada» Austria wallitsus lasknud ennesele ued sured tükkid ja kulid wallada, kellega julgeste somus-laewa  silmi Lohhiwad wadata. Hiljoti on nad neid usi riisto katsunud, agga mis hea on hea; kes sellega korra wasto külge saab, ei prügi teist ennam odata; sest tulleb somus-laewa perremeestele öölda: ärge olge nende peale ennam ni wägga julged! Raud murrab rauda! Jägo parrem nendega koeo. Sured paksud raud pladid purrustakse nago räppastand plangud ärra. Sinna helde aeg, mis innimessed keik ärratewad! Jtaliamaalt. Mõla  Pola  preestrid, kelle näppud Verre süüst puhtad põlle, poggenenud Roma linna wanna paawsti  hõlma alla, kus lodawad rahholist ellada; senna olla neid liggi 2VO kokko jooksnud, kes ennam selle peale ei tohhi mõtteida, weel koeo taggasi tulla. Mis seal wigga? paawst peab neid omma kullu peal üllal, agga kui kaua? sedda teab Jummal! Wanna paawsti südda priksub ja praksub nago awa pu tulles,  et ta lapsed ni kerge melelissed olla, wöerast  usko wasto wötmas. Kui se woimalik õlleks, siis Loppiks ta neid kuulmata ma põhja. Prantfussemaalt. sUus Kuida üks telegrahw wälja näitab paljas traat postide otsas sedda teadwad paljo, qgga kuida temmaga sönnumid sadetakse, sest teadwad wägga pissut; noh, ma tahhan sest nattuke könneleda, ehk saad siis arru.  Wata,  armas wend! Sa kirjutad mulle ramato ja panned omma mõtted sönnadega, mis tähtedest  ehk pookstawidest kokko lidetud, senna sisse. Telegrahw toob ka sönnumid, agga temma sönnad ei põlle tähtedest, waid kriipsudest  ja punktidest kokko lidetud, mis agga ka pookstawisid tahhendawad; nenda olli se enne, parrast hakkasid tähtedega kirjutama, et selgem arru woib sada; agga kule, mis üks Prantsusse ma tark jälle wälja möttelnud; ta on nüüd üht telegrahwi teinud, mis nendasammoti  oskab kirjutada kui sinna ja minna, et seal ennam suggugi wahhet põlle. Üks sesuggune telegrahw on issiärranis kaupmeestele  wagga tullus, maksab kül nattuke rohkes  te sellega sönnumed sata, agga nad käiwad ruttuste. Meie peal kirri näitab nenda, otse kui tahhaksime tühja asjadega omma ja teiste kallist aega wita, agga ma pallun, armas kassowend, anna nattuke aega, ärra lasse omma harja enne aego punnaseks ja kassi russikasse minna, loe sedda wanna leentoli luggo enne holega läbbi, siis on sul aega küllalt tehha, mis hea tunned ollewad. Kuulge siis kuida sellega luggu olnud? Saksama keisri proua —. kui mitto aastad sest aeast möda, kes sedda mulle ütleb sai ühhe wägga kenna leentoli Mähreni Margrahwi  kaest kingitusseks, mis omma illo ja au polest teiste temma sugguste keiser olli, kellel ka omma ossa rumi seal keiserlikus maeas anti. Se riistoke olli keisre proual wägga armas, ta piddas tedda üllemaks kui ühtgi muud asja. Temma tüttar, kes Prantsusse kunninga Ludwig XVI. abbikasaks sai, tellis, et kui emma surreb, se tool temmale pärrandusseks  jääb ja nenda olli ka; tool läks Prantsusse  male. Prantsusse rahwas armastab agga  wägga muutmist ja wahhetust, sest ka nende  kunningad ja ma wallitsejad ialgi wannaks ei sa, nad kuppatawad neid tulliste oddadega aujärje pealt ärra ja pannewad teised jälle assemele. Se tund tulli ka Ludwig XV!. ja temma abbikasa kätte, piddid pöggenema, agga  tool pöggenes nendega ühhes. Pärrast, ma ei tea kuida jäi se tool ühhe temma  teenre kätte ja se wiis tedda Jnglismale, kus ta tedda hertsogi Ernst Augustile kes pärrast Hannoweri kunningaks sai  ärramüüs.  Nimmetud hertsog läks Meklenburgi wäimehheks ja ellas pärrast nore prouaga, enne kui Hannoweri male läks, lühhikenne aeg Berlini linnas, meie leentol ka seal. Et nored rahwas ennam illo ja uhkust armastab,  kui wanna, sepärrast laskis hertsog omma tolid ülle polerida ja nenda läks ka meie tuntud leentol tislere jure. Agga mis leidis tisler? toli leni padja seest ühhe kalli 6