Wöeralt maalt. Nägime meie tänna ka keige pealt rahhust, kellest nüüd keik seitungid tais on; ei mitte, nago ta ni pik õlleks,  et temmast keik seitungid täis sawad, waid et temmast pikkalt kõnneldakse ja igga seitung panned omma sola ka jure. Sellesinnatse rahhoseadusse  sees on 24 peatükki ja nende sees keik lühhidelt üllewel, mis need 6 Austria, Preisi ja Dani sadikut (iggalt poolt olli 2) Wini litinas  rohhelisse lana ümber istudes otiid kokkoräkinud.  Meil ei otle mitte rumi, keik sedda rah Ho seadust ärratrükkida, agga temma peakinnitussed  on need: Dani künningas jääb Sleswigi, Holsteini ja Lauenburgi hertsogi rigidest iggawesseks  aeaks ilma. Need maad sawad eest otsa neile, kes neid Dani käest ärrawõitnud, Austria ja Preisile; need andko neid Pärrast, kellele tahmad. Uus piir on ka nimmctud, kui kaugelt se Sleswigi- ja lütima wabhelt peab läbbikäima, agga üks isseärranis kommission peab sedda pärrast sisseaeama ja kinnitama. Kronowõllad  sawad innimeste hulga järrele mõllema pole ärrajaggatud, ja hertsogi made kanda tullewad  29 miljoni taalrit Dani rahha (1 Dani taler on 1 rubl. 38 kopp.) Austria ja Preisi söakullo peawad hertsogirigid maksma, Daanlane on sest lahti. Keik sõaaeal risutud laewad peawad  wastastiko keige kaubaga taggasi antud ehs tassinud sama. Moslemilt poolt on üllamatel, kes Saksa ehk Dani suggust, 6 aastat aega keige omma warraga seal eitada ehk senna pole minna,  kuhho tahtwad, ilma et sedda kegi pahhaks panneks ehk kelaks. Nende ülleraja kaupleminne ja laewasõit peab nisamma kui mn hea naabridega  keelmatta otlema. Keik Sleswig-Holsteini mehhed, kes praego weel Dani wäetenistusses peaksid ollema, woiwad, kui isse tahtwad, seddamaid  lahti sada ja koeo minna. Keikile antakse andeks, kes ehk sõaaeal nhhele ehk teisele pole hoidnud. Sakslased ei lubba omma danisuggu egga Daanlased omma saksasuggu allamaid mitte rõhhuda, kui nemmad omma suggu armastust süddames kandwad. Kolme näddala sees peab rahho keigelt kolmelt Poolt allakirjutud ja kinnitub  sama ja siis saksa sõawäed lütimaalt ärratullema.  Sesinnane rahhoseadus on Winis is/so. Oktobril 1864 esmalt sadlkutest allakirjutud;  muidogi ei lükka kunningad tedda mitte ümber, kelle loa ja teadmissega ta tehtud sai. Aitummal, nüüd on siis suur tülli lõpnud, agga Daanlastel wägga happo näggo. Nemmad-on  tõeste ommad keige parremad maad piddand ärraandma, ja se wallutab. Sellepär-- rast kardeti ka Kopenhagis mhhokulutamisse jures  rahhuto asjo ettetullewad, agga simuale ei olle weel kuulda. -- Tõstame nüüd silmad StesWig -Hslfteini pole, kelle parrast ui hästi sõdda kui rahho sai tehtud. Kui rahhosõnuumed  31. Okt. Sleswigi linna jõudsid, ollid lõuna aeal keik kirriko kettad hellifemas ja rahwast tännopalwele kutsumas, et Jnmmal neid ommeti ükskord aitnud Dani paelust lahti sada. Ohto olnud tull ew algel Dom-kirrikus tänno jummalatenistus, tännopalwe ja korilaulodega, orreli ja passunatega, on rahwas laulnud: „Au andke lummalal', suust, süddamest keik kiitke ?c." Parrast sedda olli keik liu rõmust rahwast täis, kes hea mele polest ei tahtnud ennam maggama minna, waid uliisate peal omma armsat issama laulo: „Sleswig-Holstein, merrest piirdud w." ikka jätte neste laulsid. Oh, neil olli wägga hea meel! Nendasamma olnud ka muSleswigi linnades. Holsteinis ei olle rahwa rõõm mitte ni suur olnud, nemmad tahtnud enne rahhnst  selgemat teadust sada ja peale selle on neil Preisi wasto nattuke nukker meel, et se neile mitte warsi omma tubba ja lubba ei anna, sedda tehha, mis isse Lahtwad. Mis nüüd eddespiddi Sleswig - Holsteini anjärjepärrismissega saab, kas Augustenburg ehk Oldenburg, sedda ei wõi kaugelt innimessed  weel ette ärrateada. Sakslased ei jookse omma nõupiddamistega ni üllekaela; se peab holega läbbi wõeldud läbbirägitud sama. Mõllemad  hertsogid on ommad tunnistuse kirjad, mis läbbi pärrimisse õigust tahtwad tõendada, Prankwurti saatnud, kus Saksa rigikoggo üllem kohhus asset on. Se agga ei tallita omma asjo ial auroga. Kes teab, mis teised arwawad, agga minna ei panneks mitte immeks, kui sellega tnllewa lürripawal alles nisamma kaugel olleme, kui tännawo Mardipäwal. „Hea assi tarwitab aega," ütles saksakele wanna sõnna. Watame nüüd ka nattuke 366