jo muud kui nmbrohto kaswada. lummal olgo tännatud, et asjad aega möda panemaks lähwad. Peruust. sLaewakanbast.j Mödaläiuud  aastal on Perno laewakaup linnadega surem  olnud, kui ial enne. Ka Parrast laewasõido  lõpnust küssitakse weel linno tagga, isseärranis  Irimale, kus linnad wagga arraikkaldanud, ja tullewa sui tarwis olla jubba kalli , hinnaga 20,000 pakki linno malmis ostetud. Muido läks linnade hind, kui merri kinni jäi, oddawamiks,  otli tännawo süggise luggu ümberpöördud ja ollid aasta loppetusses hinnad nenda, et jubba  V-liuuade eest 60 rubl. ja peale selle Pärkpunnast  anti. Isseärranis waene olli tännawune  luggu linnaseemnetega: neid olli kassinaste ja pealegi kerged ja näotumad. Wilja kaup ei olnud ka suur assi. Praego ei osteta ennam laewa panna, waid omma prnkimisse tarwis, ja antakse rukkid 9 rubl.,Aodrad 6 rubl. tshetwertist. Wäljamaalt on kaupa sanud: Jakob Jakke «K Co. 46 laewaga 76,74! rbl. 6! k. eest. H. D. Schmidt 33 „ 37,474 », 85 „ „ W. L. Steroberg 5 ,» 5,! 36 „ 43 „ », R. Barlehn «K Co. 11 " 22,85! „ 67 „.. H. G. Oehlbaum 6 „ 6,236 » ,» E. G. Barlehu 3 ~ !,866 „ 67 „ „ A. Heinnchsen 2 ~ 256 „ „ „ kokko rbl.22k. eest. Wäljamale on kauba saawud: Zakob Jakke 37 laew. 1,345,431 r. 6! k. eest, H. C. Schmidt 29 „ 1,528,262 „58 „ „ W. L. Sternberg 7 " 164,136 „19 », 3k. Barlehn «Ä Eo. 8 », 82,633 „ 35 „ „ H. G. Oehlbaum 3 63,666 „77 E. G. Barlehn 3 „ 94,566 „ 16 „ U. Heinrichson 2 „ 5,848 », „ » Muud laewamehhed — „ 1,661 » 96 „ „ kökko 3.226,136 r. 56 k. eest. Sest kaubast on läinud: Znglismale 2,363,492 rubl. 96 kopp. eest, Portugalimale 332,799 » 25 „ Preistmale 814,177 „ 77 », Hollandimale 1!6>438 65 « " Prantsussemale 72,321 „ 96 », » Belgiamale 26,966 ~ 3 " ». jälle kokko 3,226,136 rubl. 56 kopp. eest. Peale 3 miljoni eest kaupa ühhe aastaga wäljamale sata, on pissukese linna kohta jubba suur assi. Wakga makannast. sUus kool. j Kuida latti seitung „Mahjas weesis" teab konnelda, olla 5. Nowembril m. a. loss Trikkati wallas uus kool sisseõnnistud, mis enuamiste mõisnikude knllo peale olla ehhitud. Peale ehhitusse matenali  olla mõisnikud koli tarwis ka 171/2 taalri wäärt maad kinkinud, mis tännowäärt assi on. Ehk kül Lätlased onuna kolituudmisse polest meitest ees wõiwad olla, siiski on neil õppetust nisamma tarwis kui meil. Kui paljo on meil 17 taalri kolimaid? Peab kolitoas õppetus kasivama,  siis peab ka koli ümber ma laiemaks minnema ehk koolmeistri kukkur nattuke paisuma. Ilma tuleta ei jahmata ükski tulik egga ilma raswata ei põlle ükski künal. Aiast. sHea tööl hea Palk.j „ Kurja hea wasto, on ma ilma tassuminne," ehk: „Ärra te kellegile head, siis ei te kegi sulle pahha" :c. Neid ja nende sarnatsid jutlusi kuuldakse paljo mailmas, agga se ei olle mitte õige, nago mailmas  paljo asjo igga pääw lobbisedakse, mis mitte õiged ei olle. Kus umbusk süddamed wilto aeanud ja tõewalgust nende sees ärrakustutanud, seal tassutakse kül saggedaste head kurjaga, agga se ei pea õiget ja ausat meest ial taggasi hoidma  head teggemast. Heal tööl on allati, kui ka mitte warsi, siis wimaks ikka hea palk: mõnni  kord ka warsi. Seal olli 30. Nowembril Lübeki linna laew Dünajõe suus sures häddas. Laew olli hukka läinud, mehhed rippusid mastides, surm silma ees. Mängusse walla kallamehhed olleksid ka wõinud üttelda: „Mis se meitesse putub, egga meie uende laewa hukka aeanud?" Agga ausa meestel ollid parremad mõtted. Ilma kutsumatta  läksid nemmad tule ja tormiga appi, kus isse wägga pea olleksid surma wõinud leida. Agga lummal on neid endid ja nende läbbi wõerama mehhi surmast peastnud. ei olnud  kegi palka pakkumas, agga nemmad teggid, mis õige meeste kohhus on ja palk ei jänud ka tullematta. Pea parrast scdda said nemmad Ria kaupmeeste kassast 100 rubl. kingitud ja kui Lübeki konsul sedda koeo olli täetanud, sadeti sealt weel teist 100 rubl. jure. Säh, heal tööl hea palk, kui ka iggakord mitte selsammal wisil. sßia laewad.j Peale 3000 laewa käi- 20