Saksa rigikoggo saab wist setle peale käima, et hertsogirigid Danist lahhntud, lemma liikmiks saaksid ning jääksid. Sleswig-Holsteini rahwas sawad isse, kuida nende kindel nõu olla, keik nhhest suust peale aeama, et nemmad Danist iggaweSte lahhntud omma hertsogi alla saaksid ja sellega Saksa rigikoggo liikmeks. Kuida siamale asjad näitwad ollewad, saab wist Prantsus,  ehk kül Inglase sureks süddame walluks, sellega rahhul ollema. Hea kül, agga mis Preislane ja Austria, kelle sõawäed ja suredtükkid töös ou> sawad ütlema, sedda ei tea weel kegi, agga arwata on, et sedda möda saab ollema, kuida nende sõatö eddeneb. Ma ütlen teist korda: uenda on loud ja ei julge mitte muud jure panna, kui: saab nähha mis saab. Gaiitfiamaast. giwõtmissed.j Mis Polakad Polamaal ennam ei wõinud tehha,  piddi Galitsiamaal tehtud sama, ja sedda julgem korda ununema, midda ennam Austria! Donimaal tööd on ja Italia rajal tööd wõib tulla. Agga se ei aituud neile middagi, ma pandi,  uago mässamissc aeal ikka tahhakse, sotsteadusse  alla, ja nüüd wõetakse neid karjakaupa wangi, otsitakse koead ja maead läbbi, ja hadda sellele, kelle maeast middagi leitakse, mis mässamist  tahhendab. Igga päaw Peab seal ahhetas  wcmgiweddo nähha ollcma, kedda sõakohto alla ärraantakse. Ka Pola naesterahwaö peawad  mitmed lõnga sattuma. Tallowahhid, nuiad, wardad ja wikkatid käes, käiwad maantede peal ja watawad igga reisiat läbbi, kas temmal wahhest  mässaja märgid jures ei olle. Galitsia ellnst ei olle se kord middagi, ja jälle on se Pola mässajate läbbi tulnud! Italiamaalt. merrewäggi.j Itaiia lius ühhendud kunningriik Püab järgest enima sõowägge ma ja merre peal kaswatada. Bierre wäe polest peab tenuna jubba neljas Eüropa rigide seas ollcma. Endised on Inglisse-,  Plantsusse- ja Wcnnema, agga Wennema järrele ei pea nüüd suremat ollema, kui Italiama onuna merrewäe polest. Temmal olla jubba 67 aurolacwa, 14 somuslaewa, 18 purjo söalaewa, nende peal 22,000 meest ja 1324 sumtükki. Se lahhab jubba korda ja mid tihitakse järgeste weel jure. Uemad sönnumed. Tarkust, Knida kulukse, peab meie linnas  ja linna tarwis eddespiddi weel uks saksakele  weike näddalaleht, nimmega „Tarto linna kirriko asjade teadaandja", jure tullema,mis werend pogen suur ja igga laupääw wälja antakse.  Seslnnane leht annab teadust Inmmala tenistnsse piddamistest, mis näddalaS ettetullewad, waeste holekandmissest, missionitö nõuust ze. ja muist asjust, mis kirrikusse putuwad. Tallinnama surus. Tallinna kubbennango piir peab ümbertringi 1244 wersta pik yllema, ja nimmelt 797 w. merre poolt, 446 w. ma poolt. Ma pinna laius ja pikkus ülleültse on 16,128 IH-wersta ssured on arwamatta). Nelja makonna surus on nenda: Harjoma 4931, Wirroma  5603, lärwama 2505 ja Länema 3088 Ll-wersta suur. Keik merresared, mis Eestima rannas  on, ühtekokko 1073 Ll-wersta. Sedda anname issearranis Tallinna poolt sõbrade parrast teada. Inglismaast. Garibaldi läbbi tahtwad Inglased Napoleoni wihhastada. Napoleon ja Garibaldi ei olle mitte sured sõbrad, scdda teab keik mai lm, ja se on Nitsa, Sawoje, Rcma linna ja mu asjade parrast. Nüüd on Inglased  Garibaldit, kes kaua haige olli ja nüüd parremaks  sanud, ennestele küllalisseks kutsunud ja tahtwad tedda Napoleoni kiuste ni sureste waSto wõtta, kui muido sured kronitud pead wastowõetakse. Telegrahwi sõnnumed. 21. Märtsil. Preislane olla tunnistanud, et tcmma Sleswig- Holsteini asjlls Londoni protokolli peale ennam ei wata, Maid ennast sest lahti lööb. Düppeli kantside ees lähhäb suretükkilaskminne ja ma kaewaminne  omma sodo ikka eddasi. 23. Märtsil. Taanlane ei tahta k-onwcrentsi  peal Londoni protokollist mitte lahti lasta. Rootsil olla lust Taanlast appi tulla. Ei tea, kuida juttud seal kokko sünniwad. 102