MoskVast. 12. Oktobril läks grahw Apraksini sures winakoeas, kel neid seal mitto on, üks töteggia latretullega sure 2 arshini 6 tolli süggawa, seestpiddi wassetud torre sisse, kedda ta seestpiddi tahtis puhhastada. Et ta parrem walgust näeks, wõttis ta küünla latre seest wälja. Mis sündis? Peritusse gasid, mis torre sisse kokko ollid korjatud, lõid seddamaid  põllema, ja nendega ka waene innimenne isse. Sure healega kissendas ta appi. Üks teine töteggia kulis ja jooksis torre äre. Kui tulli koggematta ühhe sure peritusse nõu külge õlleks sanud, mis üsna lähhedal seisis, siis olli otsata tullekahjo käes! Ruttu panni mees tõrrele kane peale ja läbbi kane ango kallas ta mitto pange täit wet torre sisse, et tulli kustutud saaks. Agga kissendaminne sees olli wäit jänud ja kui wimaks kaan torre pealt mahhawõeti, olli õnneto  mees surnud! Kui suurt ettewaatmist on tullega, issenrranis wecl sahhärdustes paikades, tarwis! Pango tähhele, kellesse se putub! Tihrolisse linnast. sWina prukinPnnej näitab seal lõune pool weel kangem ollewad, kui meie Balti randas, misga „Postimees" agga mitte ei tahha üttelda, kui ep ütleks assi meie jures weel mitte kange küllalt  justament  wastooksa: jodikute pudusse ülle ep olle meil, parrako Jummal, mitte kaebamist. Tihwlisse linnas ellawad 67,000 innimest, neil on 581 jogikodda, kus aastas 50,000! pange alwa ja 500,000 (ütle wiissaddatuhhat!) pange jodawat wina ärraprugitakse! Se teeb igga jogikoea  kohta 115 winaprukiad, igga innimesse peale, olgo mees, naine ehk laps, umbes pange wina aastas! Se lähhäb korda. Kui meie nüüd ka naesed lapsed mahhaarwame, siis ei tahhaksin ma ikka weel muud teada, kui: kas Tihwlisse linnas Peaks wahhelsekka weel mõnda targapeaga meest leitama? Praego nimmetud numride järrele arwata peaks se kül arruldane assi ollema. Kirjopeaga innimessed ütlewad, et lounepoolsel maal rahwas wähhem peritust ja wma peab prukima, kui Põhja pool. Tihwlisse rahwa kohta ei näita se just mitte sündiwad. PoiÄmaalt. Mis kelmide wasto ai- Keige surem kelm ja kurjateggia ei tahha jo ial omma ammeti nimme kanda se on ammo tuttaw assi. Berliin linnas, kus politsei nendega lopmatta tüllis ellad, olli politseikohtul kord kenna nõu tulnud. Keige tutwama wargade  ja kelmide silmakujud wõeti pildi peale lillesse ja pildid ripputadi suurde poeaknade tahha, ulitsa nurgade ja mu awwalikko paikade kohta lillesse, kus neid igga silm seddamaid wõis selletada. Se aitas. Berlini kuulsad wargad ei wõinud ennam jalga waljapista, ilma et igga  üks neid warsi ninnast ärratundis. Nisuggune  luggo läks neile iggawaks ja nad kaddusid tossina kaupa Berlinist ärra ning kui ammetit eddasi tahtsid prukida, piddid sedda wõeras paikus  teggema, kus lindo kohhe sulgist ärra ei tuntud. Sest kennast tükkist on nüüd Warsawi  Politseikohhus õppetust wõtnud. Hiljuti widi seal suur karri lillemaid kelmist ja teise tasso puhhastajaid pilditeggia jure ning nende kujud ehhitawad wist nüüd jnbba Warsawi linna poeaknaid.  Wotgo heaks! Au kellele au tulleb anda ja paljas pildi läbbi üllesripputaminne on nisugguste nurjatumatele weel weike nuhtlus. Wiilnast» keles Sealt kubbermangude kindral-kubberner, kindraladjutant  Kuusmann, on kcisko annud, et keik kirriko ning makolides, mis Wilna linna al seisivad,  eddespiddi Noma katoliko ussuõvpetus wennekeles  Peab petud sama. Majaggudes, kus wennekeel  rahwal meel liig wõeras on, wöib katoliko katekismus weel kolis omma (Samojiti) keles õppetud sada; agga siis peab isseclrranis selle polest sealt kuratori ennese jurest otsust otsitama.  Sesinnane seadus peab ue aastast sadik jubba maksma. Grodnust. 16. Septembril lasknud kindral Kaufmann, Grodno linnas käies, sealt mvisnikude  ja preestride sadikud ennese ette, kes tedda terretama tulnud. Neile üttelnud ta, peale sedda, kui kuulda sai, et nad nüüd kül Wenne wallitsusse  käsko tewad, muido agga mitte Wenne Pole ei hoia, nenda: „Ma ei tahha Teile mitte mödaläinud asjo mele tulletada, nad peawad Teil ennestelgi weel meles ollema. Ennam ehk wähhem ollete keik Keisri Herra ja Wenne rahwa ees süallused. 371