ne tükki jälle ommale sawad, ei lasse Inglastele rahhulist und silma tulla. Prantsus ja Sardinia  tunnistawad kül möllemad, et neil made jaggamisse nöu ei olle, agga Inglased ei ussu,  waid kartwad, et Prantsus Sardinia sarest  seddasamma teeb, mis nemmad isse Malta sarest on teinud - üht soalaewade korterit, ja sedda Inglased ei salliks. Ued ramatud. Tartus H. Laakmanni trükkimaias on malmis sanud se ammo odatud Kärneri-ramat kust seest iggamees wöib öppida, kuida lemma  ommast aiast keiksuggu tarwilist aiarohto, puwilja ja pösamarjo wöib sada. Lissaks on pandud üks Aia-Kalender ehk juhhataja, mis iggas kuus aiatöös tarwis ettewötta, 24 pildiga öunapu pokimissest. Hind: malmis pogitud 40 kopp. Nisuggust ramatut olli ammo tarwis, mitte üksi möisa kärneri de l, waid ka keige mu maiameestel,  ja ma ei ussu mitte, et üht ainust maia õlleks, kus sesinnane ramat kassoga ei peaks prugitud sama, ja temma eest maksetud hinda saea wörra taggasi toma. Katsugo rahwas  jarrele, küllad siis nawad, et mul öigus on. Kauba hinnad. Rukkid, kui Lännawused ja head, tsetw. 6 rubla. Odrad, kui nendasamma „ „ Kroon-linnaseemnid, kui puhtad,. „ 13 „ Heringad makswad, püt 10 „ „ kui kuse püttades, siis „ „ Someräimed makswad „ 11 „ Punnane sool „ Walge „ „ Hea wöi maksab, leisik 3 „ Raud maksab, leisik 90 kopp. ja 1 rubl. höbb. Tubbakas maksab, leisik 110 kopp. 120 kopp. ja 140 kopp. Postimehhe kirjawastussed. 56) G. J. T—z. Tänname wägga! Teie wastust meie kirja peale ei wöinud meie ennam ärra odata, muido õlleks Maks janud. 57) P. S. A—s. Olge terwe hulga aia parrast meid jälle mele talletamist. Piddage nüüd ka omma sõbralikke lubbamist. 58) K. W. P jöggil. Essimeft tükki Teie kirjast same tännoga prukima; aaga teine tük on liig tuttaw ja „Postimehhel" ei maksa sest räkida, mis iggamees teab. 328 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzm g-ftatt-t d-„ Teädaandmisftd. Antakse teada, et Jäärja möisas, Saarde kihhelkonnas tullewa kewwade paljo ue assutajatte  ja mõisa monameeste kohtasi sada on; kes neid himmustab, wöib seal möisas selgemat  teädust sada. Z Tähtwerre möisal, Tarto linna jures, on Jürripawast 1861 ülleültse 28 tallokohta, suremaid  ja wahhemaid, teo-orjusse ehk rahharendi  peale anda; kes neid himmustawad, mingo  sealt möisawallitsussega kaupa teggema. Minna annan selle kulutusse käbbi keikile teäda, kennel minno tööd tarwis on, et ma kui uurmaker ennast Perno ollen ellama assutanud ja ellan sure turro nurgal, wasto kirja-posti, Horni maias. Head tööd lubbades  pallun ommale paljo tööd anda. N. F. Nielsson. 2 Paide linna aptekis osdetakse köömlid; kellel neid müa on, wigo senna. 3 13. Oktobril on üks innimenne Perno turro peal üht siggari-tassenpungi ärtakautanud, kus mitto kirja, seddelit, 10 rubla pabberi rahha ja peale rubla rahha - markisi sees olli; aus leidja, kes sedda Perno trükkimaias kätte annab,  saab 2 rubl. h. leido. 3 rubla leido. Perno ladal on 27. Septembril üks kinni pandud kirri, Perno I. kihhelkonna-kohto adress peal ja ä5 rubl. 30 kopp. rahha sees, ladaplatsi  peal ärrakaddunud. Ausat leidjat pallutakse  Perno trükkimaias järrele küssida, kes rahhakautaja ja leiomaksja on. 1