dele etteräkida, kui õlleks temma wallitsus immet kui issalik agga rWrahwas wägga ülleWeelne, kes Vnast waggusi —° nülgida ei lasse. Wõeralt maalt NiMAwatsmtmm. Omms ma Wjad peawad  meil kiil peaasjad ollema, agga meie wõime ka sellepärrast wõera ma asjust kuulda. Kuida tillemal nimmetud, Türklane püab ennast nüüd sure h õlega walgeks pesta ja kõik südi Kreka rigi peale lükkada. Se olla mässamist pvllema sütanud ja Lemma olla süüdlane, et mässimisse tulli weel kustund ci olle; temma (Sultan) olla „ärrarakimatta" pikkamele ja kannatussega siamale  aega annud, agga kui Kreeklane ikka weel järrele ei jätta, nstirahwast awwitamast, siis piddada wimaks ka türgi pikmeel ja kannatus lõpma (nago Lemmal sedda õlleks!). Tossi kül, Kandis Kreeklaste wallo tungib ka teiste Kreeklaste  süddamesse, kes nende suggu- ja ussowennad  on; agga sedda lodud asja ei olle mitte immeks Panna. Iggal pool on ristirahwal halle meel ristirahwa häddast. ja kui nad muud ei wõi tehha, siis korjawad armastusse andeid neile, kedda sõdda õnnetumaks teeb. Kui Türklane omma ristiusso üllamaid jalge alla whhab soiguda,  siis ei wõi Lemma ommeti tahta, et ristirahwas  ristirahwa õnnetuseks temmale weel appi peawad tullema. Kas nüüd Kreka kunningal  seal jnres weel isseärranis politika mõtted ja sowimissed on, ja temma ehk Türgi rigi kahhanemissest  omma rigi kaswamist lodab: se on jälle üsna isse assi, ja sennikaua ka mitte immeks  panna, kui ristirahwal Türklase keppi al mingisuggust õigust ei olle. Andko Türklane neile, niis Kreka al lootwad sada, siis ei lähhä nad kuhhogi. Prantsussemaalt kulema ka üht ja teist, kellest meie weel arro ei sa, kas otsa hakkatus, wõi hakkatusse ots peab ollema. Prantsusse parlamentile, mis siamale 18 aastat muido nimme järrele assi olli, lubbatakse rohkem  wolli anda. Parlament tvõida eddespiddi ministride käest ühhe ja teise asja ülle arroandmist  nõuda, ommeti mitte muido, kui pool ossa Parlamenti liikmeid selle nons on, ja peale selle wõiwad ka ministrid, kui tahtwad, suud kinnipiddada.  Weel sm-em imme on, ei ka seitungidel  lubbatakse suud laiemalt lahti tehha, agga kui paljo, on alles tmdumtta. Selle wahhe aeal lähhüb ello üllespiddaminne päaw Päwalt ikka kallimaks. Meie Tartus ostame kanna 25 kopp. eest, (kallis kül) Parisis peawad 2 rubl. tükkist andma. Prcmtsussed ninunetawad sedda jubba „mässamisse hinnaks".' Ka ei olle Napoleonil wäljaSpiddises asjus ennam suurt õnne. Mis ta ettewõttab, olgo Italia, Mehhiko, Siami, Korea, Hina ehk lapani asjus, kõik lähhäb waewalt ning ei to eunam endist kitust egga kasso. Peale selle on rahwas jälle ülleloetud ja leitud, et Prcmtsussemaal rahwa HM 6 kord wähhem kaswab, kui muial mail. Austria lutikad ikka alles head, agga ei anna meel. Ni sured wastased, kui Austria ja Italia enne ollid,  ni immelik on kuulda, et Italia aujärjepärriat  Winr Wna odeiakse, sealt mõnda Austria  Printsessi koSsima. Ots hea, kõik hea. Mehhko keisriproua Sharlotta meel peab aega mõda selguZna hakkama ja odeiakse tedda jälle Lerweks sawad. Jtaliamaal otab kõik rahwas pikkisilmi, mis leppitusse kaubast k-Mmnga ja paawsti wahhe! peaks walja tullema. Mõnned ütkewad, kaup olla jubba walmis ja allakirjntud, teised kõngutawad pead, ööldcs: „ei lähhä ni ruttu!" ja fedda arwame meie ka. Ameriklased ei tea, mis mmmad omma prasidentiga peawad teggema, kas temma peale kaebama, ehk mitte kaebama; ühhed ütlemad „ja", teised „ei"; piäsident isse arwab ennesel õigusse ollewad ja lasseb tulla, mis tulleb; agga temma peale on paljo kaebajaid, isseärranis endiste  lõunapoolse mässajate parrast, kelle pole temma hoida. Gaierima noor kuuningas Ludwig 11. Olli siamale alles üksik innimenne, agga kauaks üks kmminglik maeaperremees üksi wõib. olla? Nüüd on kuulda, et temma sealt omma ma tütrele, printses Sharlottaga, kes Lemmast paar aastat  norem, olla kehlatud sanud. Sellega saab temma Austria keisri ja endisse Neapoli kunninga källimehheks, kes Lemma prudi õemehhed on. Ludwig II on sünninnd 13. Aug. 1845 ja printses Sharlotta 10. Webr. 1847. Piihhapääw, 32. Jan. on Eksi õpp. Theol ärrasurnud. 31