pabber-rahhasid rahwa kätte toemetanud. Seal olla kaks wenne möisnikko, pealegi weel teiste peawannemad, (Adels Marschälle) Põlakatega ühhes, kui teiste peaperremehhed, wals pabberid,  ni paljo kui agga ial woimalik olnud, rahwa kätte sata, agga nüüd olla löög täis sanud, mehhed sadud kätte ja pandud raud pulgadega aknadest wälja wadama; noh, muidogi  teada, palka otama. Wõeralt maalt. Preifimaalt. Sealt ma wallitsus olla Sleswig ma rahwale kaunid  tuggewad waljad pähhä aeanud, misga neid sunnitakse waggusi jama. Seal olla mõnned  tuiso pead, kes ikka weel, et kül teadwad kuida asjad jubba on, Augustenburgi printsi pole hoidwad; kes ka nisamma wäggise ennast  senna toppib, kuhho tedda ennam tarwis põlle. Sleswigi kubberneer olla Augustenburgi  printsile hiljoti kirjutanud ja temmale öölnud, et sest wägga pahhad asjad woiwad wimaks wäljatulla, kui ta mitte sealt maalt ennast ei tal)ha ärrahoida. Sest kunningas ei sallida sedda koggoniste mitte, et ta seal käia ja rahwast seggada. Jubba ähwardud, et kui ta weel ilma kunninga loata julgeb senna male minna, ta kui mässaja warsi sada kinni woetud ja rigi kohto alla antud. On se kirri nüüd ta mele pärrast olnud woi mitte, sedda ei tea meie, agga ma kardan, et se kül üks liig kange tubbakas olli, mis tedda kangeste aewastama ja turtsuma aeanud. Augustenburgi prints on praego kui uppuja, kes igga lähhema asja külge kargab, et ennast surmast peasta, kui se ka üks ollekörs on. Nenda püab temma ka weel siit ja sealt abbi, agga ükski assi ei tahha aidata; peab wäggise ommast maggusast su-täiest ilma jäma. Minna põlle nende seadust  luggenud, sepärrast ei woi ma ka öölda, kel surem õigus sedda maad parrida, kas Augustenburgi  printsil woi Preisi kunningal. Tallitago  need nende asjo, kes seal lähhemal on. Hamburgist. sHirmus Sealt seitungid juttustawad ühhest hirmsast tormist, mis selle ku essimessel päwal öhts pool Meksiko  ma randas müllanud. Tedda ööldakse seal hirmus suurt kahjo teinud, mis keik weel ei woida hinna peale wälja arwatud sada. Ka Meksiko lin olnud sures häddas, keik ulitsad  olnud wet täis. Prantfusfemaalt. Kolera on nüüd ükskord Parist linna asset wötnud, egga tahha ka sealt ennam wälja minna, waib müllab ja mässab hirmsaste. Kuida sealt tohtrite seitung könneleb, lähhäb seal iggapääw  peale kahhe saea innimesse mulda. Seal olla ühheksama päwaga 1840 innimest maggama  läinud, kelle stlmakessed kolera kinni waotanud ja siiski ei arwata weel keik üllesantud  ollewad; kardawad rahwast kohkuwad, kui selgeste teadwad, kui paljo iggapääw surrewad.  Ni paljo olla ommetige tossi, et se tobbi enne kangemaks, kui wähhemaks jänud; ta hakkata nago ue rammoga peale; nago õlleks  ta ueste ärritud sanud. Kaebtussed piddalites olla ka sured, otse kui ei peaks haigete  awwitajad nende eest õiget hoolt kandma, egga ei annaks neile mis tarwis ja sepärrast siis ni paljo iggapääw surra. Keiser isse ja temma proua, olla mönned piddalid läbbi käinud,  et nähha kuida asjad olla; agga olla ka mõnda leidnud, mis nende mele pärrast põlle olnud. Ka tohtrite polest olla suur pudus; sepärrast olla tudendid, kes tohtre ammetid oppiwad,  käsko sanud senna appi tulla. Keiser olla omma ministritele ja mu üllematele  käsko annud, kirja läbbi temmale teada anda, kuida rigi seest-polised asjad olla, misläbbi  siis monni assi ta kätte tulnud, mis ta meelt nattuke nukraks teinud, et ta just liig mahhedaste omma ministridega põlle wöinud könneleda. Mönnest kirjast olla ta ka leidnud,  rigi seest-polisid asjo liig happud ollewad,  kus karta olla, et nago mönni happo pima  waat, punni pealt ärralöwad. Se põlleks otse mitte kido wäärt, sest se teeks Napoleonile  pea wallo. Monnel olla ka se pahha nöu mele tulnud, usi ministrid iggatseda - jo siis wannad, nago mõnned wannad rattad liig lopperkuseks kullunud, et ennam prukida 348