sui nago warblased nissus, ja tullid sjjggise koeo taggasi, taskud tühjad, isse korjatud haigused ihho kulges: naene, ehk wannemad, ehk koggokond, andke siia, tohherdage ja tallitage  mnd, et kewwade jälle raudtee töösse wõime minna, kus päwapalk koggoni teine on, kui siin koddo põllvtöö jures. Säh, seal ta on: Põllotö jäi koddo kängo, snine tenistus lödi läbbi, talwe olli karrokäp immeda, agga mitte ni raswane, kui karrul. Sealt wõiksid eddespiddised Estimaa raudtee töörahwas märko wõtta ja ennast selle isse kaelalömbatud willetsuse  eest hoida. Ükski rahwas ei wöi ilma nuhtlemata põllotööd holetuse sisse jätta. Sepärrast  anname head nõu, kui innimesed, põllotööd koddo tehha ei olle, raudtee töösse lähwad, et nemmad siis ommad naesed zc. kasawõttaksid  ja nõnda mõnne porriaugo eest hoitud  saaksid. Igga mõistlik mees teeb rõmoga tööd, kui omma röga korrapärrast walmistud eest leiab ja temma ndehilbud allati puhhastud ja korristud  on. Üksiko tööinnimestel ei olle jo mitte keeldud, kus kaup sünnib, naesemeestega ühte perrekonda kokkoheita, et ka nemmad korratuma ello eest kaitstud saaksid." Tullewane nekrudi wasto wõtmine, nago mullu, hakkab jälle 15. lanuaril ja lõppeb  15. Webruaril 1869. Rieterahha tulleb koggokondadel 11 rubl. 5 kopp. mehhe pealt maksta. Talwe-te on meil Tartus jubba kaunis  hea, lund kõik õued ja aiad täis ning wankred  on marjule puggenud; agga küllap same nähha, mis Mardid ja Kadrid tewad. Ma on alles liig wähhe külmetand. Trükkiwigga. luttutubba Nr. 43 olleme meie tükkike õnsa Lutteruse ellust luggeda annud; agga seal on üks geograhwia trükkiwigga  sisse janud. Se luggu ei sündinud mitte Wittenbergi linnas Elbejõe äres, kus Lutterus  sel aeal ellas, waid Mittenbergi linnas  Maini jõe äres, kust ta se kord läbbisõitis.  M on trükkides end Wks muutnud, ja se teeb sellele, kes Geograhwia asjo tunneb, melepahha. Kes ommad Juttutoa lehhed üllewel  hoidwad, neid pallume W mahhakustutada ja M assemele kirjutada, et teised luggejad parrast ka eksitud ei saaksid. Olleme nüüd kord Lutte- ruse ellokohta, Wittenbergi linna, nimmetanud, siis wõime weel ui paljo jure üttelda, et se Preisi (Saksi)- maal Elbe jõe äres seisab, kus Lutterus prohwessor ja õppetaja olli ja omma 95 tunnistust  kirriko ukse Peale lues õige ussu ülleswõtmist  allustas. Sealsammas lossikirrikus hingab  temma nüüd jnbba 322 aastat omma sõbra Melanchtoni kõrwas. Wittembergi liu on suruse Polest Perno linna sarnane ja ellawad liggi 15,00() innimest sees. Uniwersität, mis 1502 senna assutadi ja kus Lutterus prohwessor olli, on sealt parrast Halle linna korteri pandud. Raekoea ees seisab Wittenbergi rahwal ka kaunis  suur ja näggus Lutteruse mällestusesammas, mis 1821 üllesse pandi, agga temma suur mällestus  sai tännawo Wormsi linnas sisseõnnistud, mis Reini jõe lähhedal, nüüd 10,000, enne 70,000 iunimesega. Siin seisis Lutterus 1521 keisri Karl V. ees. Äörro maakonnast. „Põlwa kihelkonnast.  Eesti kogukonna walitsuse põllul on wiimsel aeal mitmes paigas rohkest ohakaid leitud  et süda rõõmustab, kui kogemata sealt Zitsewa  lillekese leiab, kellest rahwa sugule kustumata aun tõuseb. Seda on kirjutajale alamal jutustan?  lugu ühest kogokonna wanemast sünnitanud. Minewal kewadel 35 aasta eest oli Wastse Kojula mõis meie kihelkonnas, herra baron Paul v. Krüdener endale omaduseks ostnud. Mõis käinud enne seda tük aega nago hobu wahetusel ühest käest teise, kus rentnikud, kümnikud,  walitsejad ?c. igamees omalt kohalt walla? nii palju püüdnud kiskuda, kui ial nud, aga ükski uut peale ei kaswatanud. jume tuliwad weel rasked aastad tega, mis läbi nimetud aeal Kojula wald kehwuse keppi all ohkas. Ferm oli 30 waest last mõisa wõtnud, kes ehk nälga oleksid lõpnud, sest et wanemo- sugulased neid kodu ei jõudnud toita. N>ud on. Jumala ja ausa herrale tänu! Wall tüki edasi astunud  ja endised haawo) parandanud. Sellepärast  oli 23. Okt., Ferm sündimise pääwa hommikul  kogukonna vanem nõuuks wõtnud, enda ja walla nimel, ärmsa Päris herale tänu andes rõõmotundi valmistada. Tema oli kõigest kihelkonnast  osawamad laulikud koku palunud, läinud nendega seltsis herrat ja prouat uuest äratama. 363