rikamaal, kus lemma ka ühhe kaupmehhe Pattersoni  tütre abbikasaks wöttis, kellest ennast parrast wanna Napoleoni kässo peale piddi lahhutada laskma; sest kaupmehhe tüttar ei kölwanud ennam keisri wennale, ja mis Napoleon  sel aial tahtis, piddi sündima. Eest otsa tenis Hironimus kui Prantsusse kindral omma wenna al ja aitas 1806 ja 1 80? lemmale  waest Saksamaad tallata ja tuk tukkilt ärrawötta. Napoleon teggi sel aial kunningrikisi,  nago pottisep pottisi; wanno löi ta katki ja teggi neist jälle ust. Nenda panni temma J 807 Saksamaal mitto makonda, mis muist selle, muist teise hertsogi ehk kunninga pärralt ollid, kokko, wallas neid ühheks kunningrigiks, nimmetas sedda Westwalia kunningriik ja tõstis omma wenna Hironimusse 1. Detsembril  1807 selle ue rigi ülle kunningaks ja panni tedda Kasseli linna ue aujärje peale istuma  ja ellama. Nüüd olli Hironimus kunningas  ja ellas kui tössine Prantsus tössise Sakslaste seas ja piggistas neile mönda silmapissarat  ja werretilka wälja. Agga need Napoleoni ued kunningrigid ja aujärjed, mis ta omma wendadele ja õemeestele ehhitas, (nago Westwalia-, Hollandi-, Hispania- ja Neapolimaal) läksid pea jälle limist lahti. Kui 1812 Wenne keiser ja Wenne külm Napoleoni  Moskwast taggasi kihhutasid ning temma 1813 sures Leipsigi lahhengis ärrawöidetud sai, laggunes ka Westwalia kunningriik, nago tower soja päwa ka, kui witsad mahhalangewad,  ühhest ärra ja kunningas Hironimus, kes praego Parisis pusärkis hingab, panni minnema. Parrast sedda, kui Napoleoni omma  keisri troon 1815 ka ärralaggunes ning Inglased tedda Helena sare peale wisid wallitsusse  waewast puhkama: ellas Hironimus muist Austria, muist Jtaliamaal. Prantsussimale  ei tohtinud ükski Bonapart ennam ellama  minna, muido õlleks jälle seggadus tõusnud.  Jubba 1807 wöttis Hironimus kunnmglikkust  suggust abbikasa, ühhe Würtembergi  printsessi, Pridrike Katarina Sohwia, kes 1835 ärrasurri. Sellega olli Hironimusse!  kaks last, printsis Ma tilde ja prints Napoleon. Printsis Matilde sai 1841 ühhe würsti Demidowi abbikasaks, agga et nende meled wlst hästi kokko ei sündinud, ellas  ta nüüd isfa jures Parisis, kui keiserlik printses, nendasamma ka wend, prints- Napoleon,  kes pari aasta kunninga tütre prouaks sai. Praegune Prantsusse keiser on taddund prints Hironimusse wennapoeg, kelle issa nimmetud  ue tronide aial kord Hollandimaal omma  uattuke wallitses. Sest sadik kui temma (2. Detsembr. 1852) Prantsusse aujärje peale istus, ellas ka prints Hironimus omma wanna  halli ea sees jälle kui keiserlik prints, Parisis  ja panni seal 13. Jnnil silmad kinni. Ommad möifad ja warrandust on ta omma poia, tütre ja „prints-?abrali" jauks mahhajätnud;  meie ei sa sealt mitte koppikut. Prantsussemaal ei olle weel Lal 8 aasta fees ni paljo rahha walmis tehtud, kui selle keisri aial. Katsuge, kas sate wälja ööldud: 48,500,000 pranki waske, 3,463,265,980 pr. kulda ja 184,085,578 pr. höbbedat. Sedda on ühtekokko 3,695,851,558 pranki ja kui neid 4 tükki rubla peale arwame, tulleb ikka weel 923,962,889 höbberubla wälja. Rootsild on kül rikkas Juut, agga ni paljo põlle tal ommeti mitte. Inglismaalt. Mai ku tormidega on seal ühhe ainsa linna al, nimmega Jjärmout, §B6 kallameest ärrauppunud, kellest 76 leske ja 172 waestlast mahhajänud! Nende issa ja mees on nüüd Jummal. Peaksid nad ennast kindla ussoga temma holeks andma, põlleks neil siis wigga. -- Jnglisma aujarjepärria, prints Albreht  Eduard, lähhäb pitka reisi peale. Tahhab kolme aurolaewaga Amerikamale minna  ning seal esmalt omma külma Kanada riki tundma sada, mis Nord-Amerikas, ja seal Augusti kuus omma kunningtikko emma nimmel  sedda keige suremat silda ma peal, mis Lorents-jöe peal Kanadama ja ühhendud rikide wahhel seisab, ja temma emma nimme järrele „Wiktoria-sild", nimmetakse, essimest korda 206