ti ärraarwatud, pehmed , libbedad ja maggusad.  Eks se meie poolt mitte head usko ei pärri, kui töeks wöime piddada, et Jtaliamehhed  selle witsale ni lapselikkult suud andwad,  misga Napoleon neid peksab! No kennel  nisuggust usko on, se uskogo peale. Suur palwe. Prantsusse Jtaliasöbradel  peab Parisis suur assi ees ollema. Prints Napoleon, Ztalia kunninga wäimees, printseö Klotilde/» temma tüttar, minister Persigni, Ztalia sadik Nigra :c. :c. tahtwad keisrit Napoleoni pölweli maas palluda, et ta Ztalia peale hallastaks ja ommad söamehhed Roma linnast ärrakutsuks. Kui palwe innimeste  surust möda sureks saab arwatud, siis on se palwe missist suur palwe, ja wöttab Napoleon sedda palwet wasto, ei siis põlle paawstil head meelt! Prantsusse keisri proua, sündinud Hispania innimenne, peab agga keigest  ihhust hingest paawsti eest seisma, ja sepärrast  wöib ka nimmetud suur palwe meel kuulmatta jäda. Küllab same eddespiddi kuulda.  Wöib ka olla, et Napoleon üsna otab, mis läbbi ta paawsti wöiks mahhajätta. Temma on üks neist meestest, kelle sönnade läbbi sa süddant mitte ei üllata naggema. Inglismaalt. Zrima hädda. Nimmetud  ma on tännawo üllespiddamissega wägga kimpus» Waesemad innimessed ellawad  seal ennamiste kartohwiide warral, ja need olla neil tännawo jälle nenda ikkaldanud, nago aastal 1846. Krono polest lastakse nüüd keik järrele wadata ja üllesse panna, kellel' ja kui paljo abbi tarwis on. Se on hea, et sedda rahwa omma holeks ei jäeta, ni paljo kronult abbi palluda, kui isse arwawad tarwis  ollewad. Aastal 1846 ei olnud Zrimaal  üksi pudus, waid muial ka. Meie tunneme  rahwast, kes sel nälja aial krono polest  abbi said, agga hästi paljo küssisid, sest kui nenda ja nenda teme, mõtlesid nemmad, siis krono kingib meile. Zölledad! Pärrast maksid wölga ja kaöso, et silmad walged peas, ja mönne walla wölg põlle praegoge tassa! Kes neid kelis, sedda hirwitastd. Amerika Zngliöma hädda. Se on töeste nenda. Kes merre kinnipanneb, se panneb Inglaste hinge kinni. Amerika södda teeb nüüd sedva. Ilma poomwillata ei wöi Jnglisma hulk wabrikuid mitte ellada. Su-- rem ossa poomwilla tulleb agga Amerikamaalt,  Neegriorjade werrewaewast, ja ennamiste  keik Nord-Amerika löunapoolsist madest, kelle merreteed pöhjapoolsed omma söalaewadega  on kinnipannud ja sealt tulleb Inglaste  hädda. Lankashire makonnas on 842 poomwilla wabrikutest paljast 293 weel täieste töös; teised on jubba kas üsna seismas ehk polikult likumas, nenda kui: 73 tewad 3 päwa, 395 tewad 4 päwa, 118 tewad 3 päwa näddalas tööd ja 49 wabrikut on jubba üsna seismas. Kui wabrikus ennam tööd ei tehta, siis on jo törahwas keiwast ilma, sa se luggo tulleb Inglismaal nüüd wäggise kätte. Nimmetud wabrikutes leidsid 172,257 innimest tööd ja leiba, agga täit palka ei sa nüüd ennam  kui 64,393 innimest, kes alles 6 päwa näddalas tööd tewad. Paljo wabriko perremeeste  niu on, tööd üsna seisma jätta, kui nende poomwilla warra otsas ja södda uut peale ei lasse tulla. Se keik ei tähhenda wasto talwet waese törahwa kohta mitte head. Laewa önnetussi, mis tännawuse tormidega  siin ja seal juhtunud , ei jõua ma keik üllesluggeda. Meie ümber, tänno Zummalale,  põlle neid mitte weel kuulda. Portllga lima alt. Surma sönnu med. Lissaboni linnas ja keige Portugalimaal  on 3 miljoni allamaid nüüd leinamLsses  ja keige nende seitungidel mustad joned ümber: nende noor kunningas, Pedro V. on 30. Oktobril öhto kello 7 aial sojatöwwesse ärrasurnud. Ammuks se olli, kui temma pulmast, ammuks se olli, kui temma proua surmast rakisime, ja nüüd on se noor kronitud  mawallitseja isse ka jubba maggamas, ja rahwas on sedda ennam ahhastusses, et pea temmaga ühhel aial ka temma norem wend on ärrasurnud, ning sellesamma haigusse  sisse. Kunninga järgminne wend, hertsog Oporto, on temma aujärjepärria. Seal kunninglikbts maias on surm öiete 366