jem weel mitte tõendud sanud. Kuida asjad praego arwame meie ka, Garibaldi nõu se kord weel mitte korda ei lähhä. On paawst Romaff (ja Sultan Konstantinopolist) kord minnemas, siis ei jookse meie wist ei kumbgit kue sabbast taggasi hoidma, waid sowime  neile head teed; agga et se paawstiga ni hõlpsaste sünnib, kui Garibaldi ehk arwab, ei ussu meie weel mitte. Sellegipärrast ei tulle temma mees meie käest nõu küssima, waid korjab  waggufi sõamehhi ja sõarusto paawsti rajale kokko, et igga silmapilk, kui käsko annab,, ülle raja peawad tungima ja Roma linna peale tõttama. Agga kas kõik nõnda lastakse sündida, on jälle üsna teine assi. Roma linnas peawad sepärrast innimeste pead ka wägga kihhamas ollema. „Punnasesärgimehhed" —se on Garibaldi  ja temma meeste munder -- wõiwad tulla, wõiwad tullematta jada, kegi ei tea tõeste karta egga lota. Agga ni paljo on tõssi, et se eitewõtmine mitte kerge ei sa ollema. Wiktor Emanuel, kes kül Roma linna nisamma hea melega  wõttaks, kui Garibaldi, peab ommeti Prantsusse  pärrast Roma radda ni h õlega wahtida laskma, et meie mitte ei mõista, kuida Garibaldi  omma meestega neist tahhab möda sada. Muido ei Me Italia asjust , isseärranis Neapolis, ka middagi kita. Miljonide kaupa warrastakse rigirahha ärra ja kõhtude peal sünnib  kurja kurja peale. Paawst agga mõirab omma! wisil eddasi, walmistab ennast sure kontsiliumi  wasto ja ähwardab kõiki neid kirriko wande alla panna ja taewa õnnistussest lahti mõista, kes peaksid julgema kirriko maid wallitsusse  käest osta. Kui paljo sest wanna modo ähwardamissest  holitakse, ei tea meie ka weel üttelda. Matta sarejt Wenne sõalaew „ Aleksander  Newski", kellega Suurwürst Aleksei reisimas  olli, on 8. Septembril Spama randa Kadisse  linna alla taggasi jõudnud ja seal käsko sanud, ülle wahhe ja mnstamerre Krimmi randa minna, kus suur issa omma Poega otab. Prantsussemaatt. Parisist hakkab wõeraste hulk jubba wähhemaks jäma, sest 1. Oktobri ku päwaga kui sõnna peetakse piddi mailmanäitmine  ärralõpma. Kui Paljo seal innimessi kous käinud ja kui paljo mailma asjo seal nähha olnud,  kes jõub sedda kõik üllesluggeda? Asjade hulk olla ni suur olnud, et kui kegi õlleks kõik asjo wadata tahtnud ja igga asja üksainus minnut aega õlleks waatnud, siis õlleks temma ilma sömata ja unnerahhota 1 aasta ja 8 kuud ärrakullmmd. Siis on seal 877,800 isseärranis asja nähha olnud, sest labbistiko tulleb minnutide jürrele seddawort wälja. Wõid isse, küllawadder, onuna „ Jütsi" lasta järrele rehkendada, tenima on jo paar talwet kihhelkonna kolis olnud ja muido terrane pois, kedda sa wist ennam ussud, kui mind. Kandis sares, kus sõariistad mõuni aeg puhkasid, olla Kreeklased ueste jälle peale hallanud  ja Türklased nende käest wallo sauud. Iggapääw olla jälle tulli lahti. Mis sest asjast  w imaks saab, sedda teab Jummal. Vanimaatt. Kunninga wannem tüttar Priytses Aleksandra, Inglisma prints Wälisse abbikasa, on Nassaus Wiesbadi linnas haige, ja ehk kiil seal terwisse wet prugib, peab terwis ommeti ni waene ollema, et kunninglik emma temma wodi jurest enuam ärra ei tulle. Ka Dani kroonprints ja meie Suurwürst Aujärje- Pärria olla Kopenhagist senna reisinud. Se õlleks raske, kui uus leinamine jälle tull eks; sest hiljuti surri alles kunnmgana issa, Hessen-Kasseli  margrahw Wilhelm, ärra. Lissa. Riast. Schmidti Cementi wabriko peal on 13. Septembril suur õnnetus juhtunud. Aurokatla  löhkemisse läbbi on palio innimessi hawatud ja surmatud sanud. 7 innimest on warsi surnud leitud ia 14 raskeste hawatud, kellest 6 innimest weel pea ärrasurnud. Õnnetus peab raki matta suur ollema! Mõnned on kewa wee sisse janud, teised tulles, kiwwide ja palkide al surma sanud, kui aurowäggi wabriko purrustannd ja 16,090 T raske katla müridcst läbbi 60 jalga waljawiskanud. Tallüuast Z 4. Septembril on Eestima mõisnikud omma mapawa tous ollemisses nõuuks wötnud, mõisa ostmisse õigust ka mu snggu ja seisusse  innimeste parralt anda ja Keisri Herrat palluda, scdda nõu kinnitada. Peterburgist. 22. Septembril tahta keiserlik  suggukond Liwadia lossist koeo pole tullema hakkata. Ka on kuulda et Kreka kunninga pulmad jubba tullewa kuus peawad ollema. Rootfimaalt. Kui Somemaalt külma läbbi saggedaste wiljaikkaldussest ja näljasäddast tuleme, siis wõime kül issegi mõista, et se põhjapool 203