Perno Postimees ehk Näddalileht S 7. 1865 Seitsmes kesknäddal 1. Mail.^ aasta. Ses kehhes seisab: Reist-sönnumed. 11. Ommalt maalt: Eestimeeste merresöit. Eesti koolmeistridele. Mässajate jäljed. Mis Tallinna mõisnikud wiimses ksusollemisses nöuuks wötnud. Hantwärkide kool. Truusse tunnistussed. Eestlaste waene ello. Polakate mässamissest. Wöeralt maalt: uks tükkike keisri Napoleoni endisest ellust. -- Rootslaste söahimmo. Reisi-sönnumed. 11. Küllamees: Kule,- kuida se luggu wimaks  jäi: sa läksid Pöltsamale? Postimees: Pöltsamale jah. Mis seal immetelletada on? K.: Läksid sa siis Pöltsama parrast? P.: Sedda just mitte, ehk mul ka sealge omma jaggo söbro on, kedda ma kül ei tunne,  agga neid tundmatta terretan. Ühteainust,  kedda seal silma näust tunnen, käisin ta maeas watamas, agga abbikasa tulli mulle wasto, laps käe peal, ütles: „ei olle koddo", ja sellega olli meie jut otsas, jätsin Jummalaga  ja läksin omma teed. Olli wiimse pühha öhto ja Eestimehhi ühhe pikka maea ees küllalt  kous, kes keik Willandi Porri-lada jutto puhhusid, agga minna ei tunnud neid, egga «emMad mind. Kui nimmetud pikka maea ees nattuke lomale öhto ootset ollin annud, hakkasin  jälle Tarto pole likuma, ja siit sadik olli nüüd te nago minno jauks tehtud, kuiw ja tassane nago laud. K.: Tagga Veidramaks lähhäb ka luggu: sa käisid Tartus ka? Wimaks ütled/et sealt ka Peterburgi pole pöörsid? P.: Ei ütle, se õlleks walle; agga et te hea olli, arwasin sedda ülle Tarto nattuke lähhema ollewad. Selle päwa õhtul jõudsin ühte kõrtsi mis ma nimmest nimmetan? kus ümbertkaudo rahwas keik „pühhade saatmisseks"  kous näitas ollewad. Piddin hästi waljo räkima, kui ommast sönnast arro tahtsin  sada, ni helle olli nende kissa. Kas kibbeda  märja hind seal olli tõusnud wöi allanenud,  sedda ma ei tea; agga sähherdune ..pühhade ärrasaatminne" kurwastas mind nattuke,  ehk ma kül ei ussu, et seal „Postimehhe"  söbro seas olli. Teisel päwal wötsin ma Äksi kirriko al Lõunat ja mõtlesin önsa praose Masingi peale, kelle sulg enne seal öppMja  maea kattukse al Eestirahwa kassuks ni ussinaste tööd teggi. Mähhärdused ollid lemma  aego kolid, mähhärdused koolmeistrid, mähhärdused  luggejad ja ommeti on temma jubba seitungi teed murdnud ja ramatuid kirjutanud  , mis weel kaua hiilgawad. Wata, Mihkel, sedda ja weel mõnda muud mõtlesin