palwed piddamas. Ohto taggasi pöördes olli neid peale 300 innimest jõe äres, kes tahtsid üllesada. Sedda teggid nemmad ühhe lodjaga, ning ollid jubba teine pole äre samas, kui kange weejooksminne lodja wasto laewa lõi, mis kaldas  seisis. Peale 100 innimest said warsi jõkke wissatud ja kegi neist ei wõinud ennam peastetud sada. Teised said õnnega kaldasse. Mis nende südda ütleb, kelle ommaksed selle õnnetusse jures surma on leidnud, wõib igga? mees isse arwada. . Wõeralt maalt Kkeswig.Holskeimmaatt. sll e st jõ e st/s Et nüüd hertsogi rigid Daanlase käest ärrawõetud  on, wallutab tedda wägga, agga weel suremat  haiget teeb temmale, et Sakslased hertsogi  rigidest uut jõggi tahtwad läbbi kaewada. mis läbbi Daanlased otsekui Messe nurka jäwad ja kauba aeaminne keik nende poolt ärrapörab. Se wihhastab ka Inglast üllewägga, ning ta püab keik tehha, mis ial wõib, et nende jõekaewamissest  middagi ei peaks sama. Agga sedda euuam on Sakslastel asja, sedda ettewõtmist  tõeks tehha. Kuida kuleme, olla ka Wenne kaupmehhed wägga selle asja nõuus ja tahta iggajnddi abbiks olla. Millal sest nüüd middagi  saab, ei tea meie mitte üttelda, agga mõnnus  õlleks kiil, kui Saksa ja Wenne laewadel mitte ennam tarwis ei õlleks, Põhja poolt Jüti ma otsast ümbersõita, kus pahhad tormid neile tihti kahjo tewad. Austriamaalt. Nende päwade sees olli Preisi kuuuingas Wini linnas ning piddas seal Austria Keisriga nõu, kuida nemmad Sleswig- Holsteini asjo keige Parrem peaksid Lakitama. Keigis asjus ei sünni nende juttud ka mitte wägga kokko. Nago se inuimeste seas ikka on, iggaüks piiab ni paljo omma kasso, kui wõiü. Preislasel olla nwunesuggused sowimissed, mis Austria mitte hea melega ei sallida, ja sellepärrast  olli tanvis, et perremehhed susõnnaga teine teisega konneleks. Mis nüüd parrast nende kokkosamissest  wälja tülleb, sedda Peame weelärraootma. Prantsnsse maalt. Ehk kül Italia ja Prantsusse langoloust weel kegi tõt ei teakõnneleda,  kilkawad Prantsussed ommeti, nago õlleks  se assi jubba walmis, ja rägiwad weimedest ja pulmakingitusest. On ka kuulda, et Keiser Napoleon Prantso 11. Roma linnast tahta ärraaeda ja olla ka üttelnud, et temnla soldatid keige kauemalt kaks aastat weel senna jada, Paawsti kaitsma. Agga —se põlle ommeti keik nenda. Paawst on lubbanud, Prants 11. ei ial mahhajätta, ja Napoleon on lubbauud> Paawsti mitte mahhajätta.  Sest on siis arwada, et Roma linnas keik nenda jääb, nago ta siamale olnud, kui kül Jtalia aujärje pärna Prantsussewaimehheks saaks. Mõnnesuggused sönnumed. (Amerikama kiwwiölli hallikad.) Mõnned innimessed on ammo kartnud, et pude st ja kiwwisüttest wimaks ni suur pudus tulleb, et innimessed Põhja poolt madest lõune pole peawad wäljarändama, kui neid külm mitte ärra ei pea wõtma. Nisuggune kartus on agga ilmaasjata. Ma sees on weel mõnnesuggused warrandussed warjul. Mõnne aasta eest taggasi  otli kiwwiölli ostminne ja mnminne meie podides tundmatta assü Sesinnane ölli on agga ui prugitaw mõnnus ja tullus assi, et tedda wägga paljo põlletakse. Eesmalt on temma lambi-ölliks wagga hea, teiseks Prngitakse tedda ka hawade peale. Ni uus kui sesinnane ölli näitab ollemad, on ta siiski jnbba wannal aeal tnttaw olnud. Egiptusse rahwas Prnkisid sedda, omma surnuid lemmaga wõida, ja üks kulus Krekama kunningas, Aleksander, on enne Kristust Balatoni linna jnres üht kiwwiölli hallikast watamas käinud,  mis Praego alles jookseb. Keige snremad kiwwiölli hallikad leitakse Persiamaal, Krekamaal, Italiamaal, Indiamaal Birma rikis, ja isseärranes  Amerikamaal, kus keige rohkem kiwwiölli sadakse. Kiwwiölli hallikad ei anna agga ka mitte keik ühhe paljo ja ühte wisi. On hallikaid,  mis 10, ja Me teisi, mis 300 tvati päwas andwad. Nendasamma mitmesnggune on ka nende süggawus ma al. Mõnnede jures on 40 jalga, ja jälle teiste jure 120 —150 jalga süggawasse kaewada, enne kui ölli wasto tulleb. Selle ölli prukiminne lähhab igga aastaga ikka suremaks. Aastal 1861 said 37,082 watt 286