kindlam warri ollema, ja selle peale ei olle kegi sündsam, kui Preislane, kelle warjo alla uemmad ennast peaksid andma, se on: rigi wäljaspoolses asjus ja sõawäe polest ma ja merre peal, peawad  uemmad Preisi külge heitma, muido ei wõi nemmad egga nende hertsog Dani eest üht ööd rahhulist maggada. Italiamaak on asjad mõnne tükki polest ka, nago Sleswig-Holsteinimaal. Paawst omnia  üllejänud malappikestcga seisab uisamma Italia ja Prantsusse wahhel, nago hertsog Pridik  onuna Sleswig-Holsteinimaga Dani ja Preisi wahhel. Dani ja Saksa rahhoseadnöses on Taanlane hertsogirigid ärraannud, agga käsfi allati sirgus, neid taggasi wötmas. Italia ja Prantsusse Septtmbre leppingusses lubbab Italia  Roma linna rahhule jätta, agga ta silmist wõib iggamees luggeda: „Ollen ma esmalt Wlorentsia linnas ellamas, sealt põlle ennam kaugel, külleb saan ka Roma linna! Ota agga nattuke, pühha issa!" Ja selle polest on kunningal ja rahwal üks meel ja südda. Peale selle ööldakse  rahwale üsna awwalikkult, et wallitsus Prantsusse wasto ial ei olle lubbannd Roma linna paawsti ommaks jätta, agga igga asjal olla onnna aeg. Teine poolt ööldakse jälle, et Napoleoni kindel nõu olla, paawsti omma käewarjo al hoida,  et Italia tedda ilma peawarjota ei jätta. Agga selle wasto ei piddada Paawst ilmalikko ammetide peale mitte ennam preestrid pannema, waid ommad asjad nenda seadima, kui teistel ka on. Paawstil ei olle se kül mitte meelt mäda,  nenda kahhewahhel mannaks mängida olla, agga meie ei wõi senna parrata. Pola kloostride  parrast, mis tillemal kuulsime, sawad temnia  mokkad ka wist hästi wingns ollema. Wenetsia mässaminne Austria wasto peab ommeti  enne tõusma, kui allanema. Nad olla seal jubba mõnned sillad jõggede pealt ärralõhkunud  ja aurotesid rikkunud, agga selgemaid sõnnumid  peame weel ootma. Et ma nüüd se kord Emopamaalt suremaid, tähtjamaid asjo ei tea kõnneleda, ja muido lemeweddelat ei tahha kellegile ette panna, siis lähme nattuke Nmerillamase. Seal on põhjapoolsed vmma  praegust präsidenti ehk üllemat wallitsejat, nimmega Abram Linkoln, jälle nelja aasta peale präsidentiks wallitsenud. Sel mehhel, nago  keige inuimestel, on omnmd head ja wead / jures, kuid se on kita, et temma pacrisorjapiddamist  ei salli, mis eest lounapolsed sedda hirmust södda piddawad. Selle kurja soal ei näita weel mitte otsa tullrwad. Linkoln halkas seddasinnast sõdda peale, ja et tedda teist lord jälle on Präsidentiks  wallitsetud, tähhendad ni paljo, et põhjapoolsetel mitte nöu ei õlle, lõunapoolse mässajatele  järrele anda. Lõunapoolsete kongres on 25. Okt. Nihmondi linnas kous olnud ning nende präsident Dawis kõwwa nõu annud, sõdga  ikka weel eddasi aeada, nago nende werrewallamisse  himmo weel mitte täis ei olle! Temma  kõnne järrele olla nende ramma weel imme kange, agga nõdrus paistab ommeti jubba kaunis  selgeste wälja, ehk kül ähwardawad ial mitte järrele anda. Jubba hakkawad Neegrid tahtma soameeste sekka panna ja lubbawad siis armolikkult neid, kedda suretükki ja Püssi kulid weel ütlejätnud, Parrast sõdda priiks lasta. Oh sedda armo! Ued ramatud. E. J. Karowi jures on trükkitud ja Tartus ja Willandis müa: Kasfulinne Köqi - ja maeapiddamisfe - ramat, mis Lidia Panck saksakele wäljaannud ja Ferdinand Eckfeldt eestikete ümberpannnd. Selle ramato sees on 486 lehhekülje peal 1169 Loido walmistamisse öppetuft isseärranis kokkade, kögitüdrukute  ja noorde perrenaeste tarwis üllespandud. 1) suppid 147 seltsi, 2) Rohhoaea rohtudest road 78 s., 3) Kallad, wähhid 135 s., 4) Kotelettid, wrigadellid 36 s., 5) Wrikaseed, pastedid, kloppsid 42 s.. 6) Pradid 55f., 7) Täitmkssed, sööstid, üllekatmissed  56 s., 8) Külmad ja sojad road 49 s., 9) Worstid ja käkkid 14 s., 16) Sened 8 s., 11) Muuna  jahho- ja pimaroad 45 s., 12) Pirogid putdingid 45 s., 13) Kogid ja suhkroroad 146 s., 14) Dessertid (maggusad  sögid kõhhotäie peall) 66 s., 15) Zogid 25 s., 16) Leiba tehha 41 s., !7) Sahwt'd ja sissekedetud puwiljad 51 s., 18) Salatid jcr muud sissetehtud asjad 45 s., 19) Kuida isse maeas mitmed asja walmistada 68 s., ja 26) Lissakirri ühhe ja teise asja peale, meel 17 seltsi. Kirjawastussed. 177) W. B. P . .s. Olgo tuhhandeks terwe! Lühhike, agga mönnus. 391