muud sellesamast eht tallopriiggi, kes sedda mõistab, se on meie arst, kui ta ka mõnni Manna  külla eit ehk mem õlleks, kes omma kümme sõrme luggeda ei mõista. Meie tahhame nõidust, olgo tal mõistust ehk mitte. Meie olleme pette tud sadajubba wannematestsadikharjunud, mis sealtohtre  tarkus maksab? Nõia rummalus on meie metest ennam, kui arsti tarkus. Kes wäggise pimme tahhab olla, sellele ei wõi kegi silmi pähhä  panna. Seal sai Wõrro pool hiljuti koggoni wvõrast  kihhelkonnast nõidS. walla tallusse todud, kus raske haige säng is maas oigas. Kui nõid siin omma narri tembud olli ärrateinud, mis teised waesed' narrilased sureks asjaks piddasid, siis kutsus P. walla mees tedda eunese jure, kel ka haige maeasl olli, ja se innimenne ellas werst maad kirrikust kaugel. Et kirrik iggapääw silma Paistis,  ei kaitsnud tedda mitte ebbausso eest. Nago se eunamist ikka on, olli ka seal wiin jälle üllem arstimisse rohhi. Nõid käskinud haiget Pool ossa ärrajua, kuuni taggasi tulleb, agga tõbbine jonud rohkem pole ärra. Taggasi tulles pannud nõid wet peale, öoldes: küllab saab parremaks. Kui näddal  möda läks, olli ka tõbbine ui terwe, et kuiwa-egga  märga ennam ei tahtnud, kuid maeti mahha! Mis peame nüüd nisuggusest jõlledussest ütlema?  Ta on liig must, pimme ja paks, kui et innimenne ilma kmwa ja kibbeda meleta selle peale wõiks wadata. Oh, et wannemad ja koolmeistrid, km ka igga iunimeune, kel oige meel peas on, norest põlwest sadik sedda mudda ja kõntsa meie rahwa küljest aitaks mahha kürida. Tehkem iggamees ommasi kohhast, mis ial wõime,  hoolsa künni järrele peab wimaks põld lahhedaks  minnema ja head semet wastowõtma. 2 rubll wiwad 8 ühhe  s.j K. walla winawoor läks Pihkwa ja pusep J. K. pandi mõisa polest wori wallitsejaks.  Taggasi tulles jäid ühhe Wennemehhe  jure öseks, kes 3 kopp. hobbuse pealt üri nõudis. Ei aitnud, Piddid maksma. Hommiko, kui minnikut teggid, ei olnud ühhe nore perremehhel  muud rahha, andis 3-rublase, mis Wennelane  koggemata 5-rublase arwas ollewad ja andis 4 rubla 97 kopp. taggasi. Perremees peakelm pistis rõmoga rahha tasko, kui õlleks se temmale taewast peusse pistetud. Tee peal kiitles  ta kubjale, kuida temmale 3 rubl. kingitud ja pakkus liko. „Agga miks sa ülleanneto innimenne taggast ei annud?" küssis kubjas. „Ota senni!" kostis perremees. „Ta on meid muidogi küllalt kiskunud, üks „tri kapeek" teise järrele; se olli tale parras!" Agga pea nattuke kinni. Mehhed jõudsid Wõrro linna taggasi. Noormees  olli middagi ostnud; läks püksitaskust rah-- ha wõtma säh, 3 warrastud ja 8 omma tenitud rubla puggenud keik ühhes kous taskust wälja! Oh palla silk! Jah, palla eh? külm, mis läiuud, se läinud, tas? Olli tühhi. Kubjas ei üttelnud nüüd muud kui: „Kae, welli, Wennelase kaits rubelt om sinno kattesa rubelt ütten ärrawinu. Milles sa es ta, et üllekohhus kottin ei saisa?" teeb õige mees.j Eestimehhest  head kõnnelda, on Eestimehhel messimaggus.  Oh, et sedda ennam õlleks! Pusep lonatan (ma nimmetan tedda meiega  nenda) sai mõisa ammetisse ja tenis omma Baroni herrat truiste. Tõdde ja truus, illusamat  ehtet innimissel ei olle. Essimessel aastal anti lonatanile 50, teisel 60 ja kolmandamal 70 rubl. palka. Kui minnewa kewwade omma palka wasto wõttis, olli herra Lemmale koggematta  10 rubl. ennam annud, kui tahtis anda. lonatan uskus herrat, mõtles: egga ta mind ommeti petma ei hakka, ja jättis rahha luggematta.  Tee peal istus mahha, lugges järrele ets kae, herra olli ommeti petnud kümme rubla ennam! „Ohho!" mõtles mees," kas temma  mind rahhawargaks tahhabtehha? Kas need üllearro 10 rubl. peawad mo tenitud 70 rubl. ka kukro Põhjast labbi wima, nago teise mehhel Pihkwa tee peal? Mitte koggoni!" - Ilma et lihha, werrega paljo õlleks nõu piddanud, mis õige innimessel ial ei kõlba, pöris ta Marsi ümber  ja wiis herra rahha taggasi. Teine kord teggi ta 6 rublaga seddasamma. Noh, herra meel olli hea ja sullasel arm Imnmala ja au innimeste ees, ehk kül õige innimenne mitte palga  Parrast õigust ei te. tulleriistadega ette.j Ettewatamatta innimestel on sellega mõnda Zn- 119