keS enne sedda rikkad ollid ehhitud.  Jrnnmal  andko kõige innimeste süddamette sisse armu, et nemmad lnhhäksid nutjaid rõõmustama. Kust tulle kahjo tvalja tulli? Ei tea minna mitte. Mõnul ütleb: „Wast kurjateggia sedda Lcggi?" Töised aiawad Pcäle, et pahha pibo tõmbamiuue sedda õnnetust saatnud. MssKs lkinnaft. 560.000 rublat kaddu  2. Jani kuu Päewa õsel läks Mosko linnas suur nahha wabrik põllema. Nahhawab-- rikust peäsis tulli ka wärwiwabriko sisse. Mvllemad  wabrikud kausid maa peält ärra. Nende hind otli 60,000 rublat. Jummal saatko maeste meestele armo abbi. Minski linnast. sTullekahjo tappab ?a Mosiri linnas Minski kubbermangus  laks 30. Maio kuu pacwal maia põllcma.  Pool liu jäi tlltle kätte. 150,000 rnbl. sai rahwas kahju. 2 innimest tappeti ärra, töine palgist, töine korstnast mahhalödud. Sunniks knl iggapäcwa pallnda, ct Innunal hoiaks tulle kahjo eest! Audowa linnast. sKirriko õnnistaminne.j  Audowa linna tunnenie kõik, ehkküt mitte i.qgcnikS ei olle Pcipse järwest ülle sõitnud, scdda linnakest waatma. Seal on mõnni mees meie usku. Kui tcmma tahtis kirriknle minna, siis piddi Narmale rändama. Nürid meie uSso rah-- wal on seal linnas nelli pnhhadest sadik omma kirrik. Roömustawad sest otsato. Kust naad mhha said kirrikut ehhitada? Kula! Üks aus jummalakartlik wcnne mnrsti peana korjas neile peale 1,000 rublat kokku. Abbi kassa andis neile. 1,000 Nlbtat. Eõbbrad meie maalt saatsid mõnni sadda rublakest, Kas sest sai kül? Ei sanud. Agga nennnad lootwad Inmmala peale, ja lummal saab neid aitama. WarsHgWi kinnast. s-O mm a w alti tse- Lud ahhel a d.j Pala rahwas ei tahha ning ei tahha targaks sada, egga atla heita. Naestc rahwas Warshawi linnas hakkasid mõnne aea eest weidra kaela ehtet kant ma. Pikkad ahhelakessed,  kelle otsas rist, ja risti umber orjawitsa kroon. Politsei ütlev neile: „Kui teie ahhelaid ncnda arnlsaks wõtnud, siis wõime teile ka var- rcmat saata." Nacsekcssed heitsid ahhelaid mahha,  ja hakkasid paneunnne ilnia kaelaehteta käima. Mis sa rummalale teed? Ehk sa härga kiil pollcwast la uta st wälja aiad, ta tukkib ammeti  senna sisse taggasi. „Wast ma ommeti sealt soca sa?!" Härg on härg, kui sinna ka tennna sanvid pea otsast mahha lõigad, sest mõistust sinna ei wõi temma aio sisse willida." Waene Pola rahwas! Kui nenimad ommeti lõrd ka onuna armsa keisri armn selgeSte tunneksid! Kaukasia maast. sNahwa rändaminne.j  Küllab mvnui manna lahti lastud soldat mõistab K auka sia maa rahwast kõnuelda Ncmmad  on mitto kümmekonda aastat Wennelastega sõddinud, ja nüüd on Wmnelassed neid täielikkult  ärrawõitnnd. Nende ma jääb nende kätte, kui ncmmad agga Wenne wallitsusse alla heitujad.  Agga weider rahnaS ci tahha mitte al.landada.  Parreminue nemmad la h hämad onuna maa seest wälja Türgi male. Ärwatalse, et neid, kes Turgimaale läinud, olla 100,000 meest olnud. Te Kauka sia maalt Türgi male on pea ärrakäidud, agga mis sa nüüd Tmgi maa! kätte Mõttad, waene meeS? Kas saab Türklaste Sultan ehk Keiser rändajattele maad muidu kinkima,  ja leiwa ilma hinnata audina?  Mõnni  mõis!matta mees lcdab kiil selle peäle. Minna ei panne sedda immeks, sest minna arwan,  et nccdsammad Kaukasta innimessed mitte middagi pühhast kirjast ei tea, kust meie sedda loeme, et Abrahamgi piddi sedda koba selge rahhaga  ärraniaksma, knstcmnia onnna armsa abbikasa mahhaniattis, ehk kiil lõik Kanaani ma lummalast olli lemmale lubbatud ja et keik innimessed nisammvte  peawad tcggema, kui Abraham tcggi, kcS meist keikidest iillem on, ja kedda pühha kirri keige usklikkude issaks nimmetab. Wanna sõnna ütleb: Maa peal ei olle ühtegi asja ilma maks matta sada, kui agga surma. Sedda ei olle maea osta. Keik muu asja maa peal sa peat rahhaga maksma, ehk olgo et sa sedda wilja wastowõttad, m?S kurrat Emale pakkus. Sedda sai Ema kii! ka ilma rahhata, ja surmagi meel kauba peale. Sedda maad, uus Türklaste sultan Kaukasialastelc saab kinkima, mõimad needsanimad  mchhed mi st omma kamsoni r.öpi alla pista. Küllab naad ommal aeal samad taggast 212