mat toito õlleks woinud murretsepa; —nüüd sömad teised ja naeramad. Kysteomast» sH irm u s to r m.) Kui sedda oige tähhele panneme, Ms peame kül ütleme,  põlle ammo sesuggusid kormisid ja marrusid  olnud, mis ni suurt kahjo teinud, kui se aasta, issiärranis Wennemaal. Kostroma kubbermangust kirjutakse, et seal --- se- paäw põlle nimmetud - tõusnud lõuna hommiko pool taewa a! üks õige must pilw ülles, mis parrast, kui märato post taewa al semud ja ähwardades põhja pole tulnud. Umbes sadda sülda laialt tulnud kqnge tuul kerutades meie maxahwas nimmetab sehda tustspaks eddasi ja kust ta lähbi lmnuh, seal olnud pihho ja purrs tggga. Sabolihha ja Liudi küllades on ta -Z6 suurt heina kuhja põhjani arralautanud  ja laiale pillanud, et middagist põlle järrest janud.. Lodigina küllas olla ta üht tuggewat tule-weskit ümber wissanud ja Jakoshina  külla soutumaksf arrapurrustud ; keik willi, mis pollude peal ja künedes kokko pandud,  on kaddunud. . Sealsammas- olla üks weikene. j öggi, .mis tuli spask silmapilguga olla kuiwaks jonud ja siis. Maksust metsast lläbbi, Wolga jõe are läinud, kus puud logus mahhalangenud. Wolga jöggi on ommetige kaunis lai, kellel ka omma ossa süggawust, ja seal. olla messi temma wäggewusest lõhkenud,  et kuiw põhhi nähha olnud, nago punuases  merres sel aeal, kui Moses Jsraeli lapsed  sealt läbbi wiis; sealt läinud tulispask otse Woroniha külla peale, kellest ka üht seina põlle seisma jänud - keik külla olnud silma pilguga ma pealt kaddunud. Sealt eddasi minnes olla ta ühhe talloPoeal seitse lehma, mis asa peal sönud, Wolga jõkke wissanud. Kui suurt kahjo ta weel eddasi minnes teinud, sest ei tea seitungid se kard ennam jutlustada. Je-Rifeiskist.. Sel linnal olli hilioti- kuida sest omma! aeal könnelesime, suur õnnetus, Vautas teddcr >ennamiste ma pealt koggoniste ärra uks .jaggo olli agga jär? rele janud» Nüüd tullewad et tulli Z. selle ku pawal,. .U. selle mis weel järre! osti-, otsa -peale^^-einud-.:- Mõnneb' maead, mis nago issmrmnis-sMnud, peawad weel järrel oüema; agga muido ei Me kergest linnast muud nähha, kui mönned mustad kiwwi murid, ahjo warremed ja korsnad! Otse kui wannal aeal Zerusalemma lm sai ärrahäwwitud  söa tulle labbi, nenda on ka nuud Zeniseiski lin Wa pealt ärrahäwwitud, agga ei mitte söa tulle labbi, sest sedda põlle meie aeal, waid uhhe pöllewa rabba läbbi. Wõeralt maalt. AMsKMSKit. Preisi rigi wallitsus tahhab  ommast heast kutserist ilma Wa, keö kannini  rigi tallituse asjus mägga hästi möiMs keik neada seada , et keik asjad hästi läinud. Tuttaw asst on, et Pxeisti kunningas, grahw voy Bismarki a bkiHG,)ommm rigi asjad otse on hoidnud, agga et grahwi texwis häddiseks !W ja temma separrast. jubda möda läinud kewwadil omma mõisa peale läks, termist kos? sutama ja lotis sel Mwwe! malmis samüd; agga- Zummgla mötted põlle innimese m ötted, egW temma teed innimeft teed». Kuida Magdepurgi  seitung kõnneleb, ei pea temma terwis  suggugi paxrem ollema ja sepärrast ei arwata ka heaks, kui omma häddalise termi? sega präsitenti ohjad jälle peusse peaks wötma, selabbi mõib hädda enne pahhemaks, i agga mitte parremaks minna. Tahhab ta siis kauem meel siin ilma ello-teed käia, siis hoidke ennast keige awwaliko -kyorma eest, ja se olla ka temma kindel nõu, meel ühhest aeast omma Mõisa peale jada, omma termist tulgutama ja jätkab wallitsust ministeriumis teiste hõleks. sepärrast ei olle siis ka immeks panna, et seitungid jubha sest jutto tewad, et temma assemele üht teist mallitsedm AmsteißMOSlt» . Sured würstlikud meyhed  on se aasta ennamiste iggalt poolt likumas  ja sedda teeb keik Suetsi kanali lahtiteggemine  ja pühhitsus; wanna Sultan tehto agga kukc o- lahti ja murretsego, mis wöeras? tele ettepanna. Prantsusemaalt on keiserina, PyeU. ja Ztaliamaalt kxonprintsid, Inglismaalt  üks prints ja Wenne Keisre wamilist saab ka ksgi senna minnema z sepärrast olla wanna Sultan ja Egiptuse wiitsekunningas 344