Bergi peale piddi langema, sallawallitsusse pessa olnud. Samoiski ellab Parisis. Parrast  sedda, kui pombid ollid wissatud ja söamehhed  üllestungisid, ei leidnud nemmad sealt toast, kust pombid ollid langenud, keddagit ennam. Teises maeas seal körwas, mis ka Samoiski parralt, leiti söariisto, püssirohto ja rahha. Keigest, mis sealt siamale on leitud,  arwatakse, et Samoiski maea ka sallawallitsusse  pessa asse olnud. Kus agga jäid kurjateggiad ehk kuhho pöggenesid sealt ni ruttu, et neid kegi kätte ei sanud? Sest asjast hakkame nattuke arro sama, kui kuleme, et sesinnane maea ka üks kloostri modi hone olnud, kus ma-allusest wölwitud tedest pudust ei pea ollema, kellest üks ühhe kirriko sisse wälja peab tullema. Mis olli seal wigga mõrtsukatel  pöggeneda? Zärrele kulades on wälja sadud, et sel päwal, kui mõrtsukad üllewel neljandama korra peal grahw Bergi mödasöitmist  ootsid, üks kaupmees Krupeki, kellel Samoiski maeas suur pood olli, silm näul ratsa grahwi ees olli sõitnud ja maea eest möda sõites esmalt märki annud, et tõld tulleb. Kui tõld maea nurga ümbert wälja pöris, on ninnarättikuga teist korda märki antud ja selle peale langesid püssipauk ja pombid,  mis agga Zummal ommeti möda satis. Selsammal päwal on paljo nori Põlakaid  katoliko kirrikutes laua! käinud, et siis, kui pombid grahwi piddid tapma, linnas suurt mässamist tehha, mis ommeti middagi ep õlleks  aitnud, sest söamehhed on allati walwamas  ja otawad üsna, et nenda ühhe korraga neile wöiksid wallo anda. Et agga Luggu piddi nenda minnema, nago se nüüd on, sedda  ei uskund neist kegi. Nüüd hakkab igga maeaperremees ja ürimees arro sama, et naljaheitmisse  päwad Warsawis on mödaläinud. - Krupeki podi al keldris on ka 2 tündert püssirohto leitud, mis mitte warblaste egga warreste tarwis seal ei seisnud. Mu wangide  seas, kedda sel päwal Samoiski maeas kinni pandi, peawad ka 8 werresandarmi ollema.  Ka naesterahwast peab üks lõngas ollema,  kes wägga immelikko asjo peab tunnistama.  Ülleültse kui nende 126 innimeste asjad, kes weel maearahwast praego kinni on, söakohtus sawad järvele kulakud, tulleb wist weel mönni assi walge ette, mis peale enne kegi ei möttelnud. sMöistlik Midda ennam Pola pappide kurjus meid pahhandab, sedda ennam on römus kuulda, kui mönni üllem ehk allam preester jälle parremad mõtted saab. Aitummal, Wilna piiskoppil on sähhärdused parremad mõtted tulnud. Ta on üht karjatsekirja  wäljasaatnud, kus sees ta keiki omma  piiskoppikonna rahwast maenitseb, meelt parranda ja palwet tehha, et kurri mässaminne  lõppeks ja rahhulinne ello jälle taggasi pörab. Ta nimmetab mässamist selgeks Zummala  nuhtlusseks, mis rahwa patto pärrast nende peale tulnud, ja se on tössi. Sesinnane  karjatsekirri on iggas katoliko kirrikus kantsli pealt koggodussele etteloetud sanud. Andko Zummal, et se ka ommast kohhast awwitaks.  Wöeralt maalt. Kuida peaksid nüüd wäljama loud ollema? Just mitte keige kuldsemad, mo armad. Preisi  ma asjad, kuida teate, on ammo sassis, agga ammo mitte weel arrutud. Seal on rahwas ja nende wannemad kahhes leris. Hiljuti  on kunningas käsko annud, et jälle ued rahwasadikud peawad wallitsetud sama, mis praego tehhakse, ja seläbbi on nüüd keik riik nago messtpu seestpiddi, mis perret hakkab heitma keik summiseb ja kummiseb, saab nähha, mis saab. Preisi seitungidel on kangwaljad  suhho pandud, need ei wöi se kord mitte nenda liggi kissada nago enne. Preisi luggu on nüüd nago suur woorwanker maantee  peal, kus 8 hobbust eest, agga 5 pissumad  kissuwad eddasi ja 3 suremat taggasi.  Seal peame otsust weel otama, mis enne ei wöi tulla, kui nende uus Parlament on kokko tulnud ja ommad asjad Lallitanud, küllad siis same kuulda, kas wanker eddasi wöi taggasi läinud ehk wanna kohha peale jänud. 311