mitte naeresmaad ennam nendt ihhs pealt leida põlleks, egga okse nende maea riistade peale wadates, peale ei tulleks. Agga paljS sarem ja kallim ehte meie armsa Eestirahwa ümber vlleks se, kui nende näppud wöera ommast  puhtad seisaksid ja neil ka hirm peale tulleks, kui kussagi üks luk nende silmi putub.  Olleme nüüd Lappo rahwa ja nende ellowisidega  tuttawaks sanud ja sedda näinud, et neist mõnda õppida wvime, ehk kül ennast neist targemaks peame. Mis aitab keik meie tarkus, kui seal mönned pahhad oksad kulges, mis weel mahha raiutud peawad kui tõeste Laplastest-Memad tahhame olla. Meie tarkust puhhub tuul kui hagganaid ärra, kui se põlle hea ellowiside, puhtusse ja kassinusse mähkmete sisse mähhitud. Et meie sest rahwast pikkemalt ei tea konneleda, sepärrast jattame neid Jummalaga ja ruttame Siberi maast läbbi wasto põhja hommikut, sealt leiame ühhe kitsa ma mis nago käe wars kahhe sure merre wahhel seisab ja se on KamtfKtkama. Se ma on ka meie armsa Keisre Herra wallitsewa ma piri sees ja rahwas, mis seal ellamas, meie kaallamad.  Kuida ütlesime on se ma Siberima tagga wasto hommiko poolt põhja, wiimseks Wennema nurgaks ehk soppiks arwata. Se ma on kitsas ja lähhäb nago käe wars merresse  ja jätta b laia Ohotka merre ennese ja sure ma wahhele; on pitk ja kitsas: agga pikkuti jookseb üks kõrge mäe - rind, kui selja roog otsast otsani, kesk paigast läbbi. On ka seal mitmed pissukessed linnad, nago meie Willandi ja Lihhola linnad, kus söa wäed asset, ja keige surem neist on Poltsoiretska, kus nende kubberner ellamas. Peterburgi ja Poltsoiretska wahhet on liggi kaks tuhhat pennikoormat. Nüüd woib iggaüks issi Wennerigi  pitkust ja laiust arwata, mis Jummal meie Keisre Herra wallitseda andnud! Keige selle sure rigi rahwa arro on praego umbes 70 miljoni hinge. Jsseennesest on se ma wägga kolle, sest et seal Mihkle päwast Suiste pühhini, sanidega sõidetakse; ja ehk kül luggo nenda, siiski ta ommetige, sedda rahwast, mis seal ellamas, omma annetega toidab, nenda et sealgi innimessed  Issandad kidawad ja ennestel temwa armust ütlewad kül sawad. WLlja seal maal ei olle, sest et ma sedda külma parrast ei kanna. Norem suggo rahwas  on hakkanud seal aeawiljasi, nenda kui kartuhwlid ja kaapsaid kaswatama, agga wägga  arro assi, kui korda lähhäwad; keige parremast  kaswawad sibbulad. Küüslauk kaswab  seal harrimata, otse kui Lappomaal. On seal ka mönned muud toido asjad, mis isseennesest  kaswawad, neist könneleme eddespiddi. Maddala made ja lohho kohtades kaswab heina küllalt; sepärrast siis ka rikkam ratzwas hobbusid ja härgi piddawad; agga puddu- Lojusid seal suggugi ei olle. Kaswab ka seal paljo põdra--sammalt, sest on sedda ellajast seal ka kui ja koddoellajast rohkeste leida. Sedda tulleb wägga iMMeks panna, et nemmad tedda mitte nenda, kui Lappomaal, weo- ja soido ellajaks ei prügi, waid koera selle tarbeks kaswatawad ja selle peale õppetawad.  Jggal maal issi rahwas ja igga! rahwal omma pruuk; sepärrast ei sünni neid laita waid iggaüks teab. Ms ftal, kus ta ello asset peab, keige parrem ja tullusam. Sest et nemmad koera weo-lojukseks prugiwad  ja keik omma tallised tekäimissed temmaga ärratoemetawad, sepärrast ka maeamehhel, nenda kuida jõud kannab, sured koerde karjad on. Otse kuida meie jures jamades posthobbusid  petakse, nenda on nende jures koerad allati walmis, misga postid ja muud sõidud ärratoemetawad. Ühhe täis hobbuse koorm arwatakse wieteistkümne koera koormaks: sepärrast  pannakse ühhe kolme hobbuse sani woi kibitka ette nellikümmend ja wiis koera, nenda et wiis ja wiis ikka körwo ühhes rodus weddawad.  Ommad muud sõidud söidawad nemmad  weikeste sanidega, mis wägga kerged. Sõidab üks innimenne, siis pannakse wiis koera ette, nenda et kaks ikka körwo, agga wies kui ninnamees ees jookseb. Astuwad kaks ehk kolm innimest sisse, siis ka sedda möda rohkem koeri ette pannewad. Kahhe innimessele  annakse seitse ja kolme innimessele üks- 314