pola keelt mõistab. Graf Berg on wäeüllematele  käsks annud, et keik Lutterusse usso soldatid, mis ma ja latti rahwast seal tenimas,  15. ja 16. selle ku päwal sealatse Lutterusse  kirrikusse pihtile ja armo lauale peawad  tullema; agga on sedda pöllastades tähhelepannud,  et üks sesuggune laual käiminne muud põlle, kui kässo täitminne; sest et nad sest middagit ei mõista, mis neile saksa kele könneltakse ja kui öppetaja neile ka ma kele ramatust ette loeb, wägga waene arru sada olla; sepärrast on ta sedda nõuks wötnud, senna üht rüggemendi öppetajat seada, kes ma- ja latti keelt mõistab, ja neile nende kele jummalatenistust woib piddada ning altari sakrament! wälja jaggada. Jgga aastaga tulleb  ikka rohkem sesuggusid senna, kes omma koddo wägga hästi öppetud ja Jummala sönnaga  tuttawad, agga nüüd korraga ennam sönna sest ei kule, se neile liig raske woib olla, ning nenda aega möda omma Jummala kartust unnustawad, egga ka tenistusses mõista  truid olla. Wägga hea õlleks, kui se nõu peaks korda minnema, mis Jummal armust  andko. Wöeralt maalt. Preiflmaalt. Tahtsin se kord nattuke Preislaste römust könneleda; nad olla selle ku lv. päwal omma kunninga 68 sündimisse päwa pühhitsenud; iggas kirrikus sanud tänno  Jummala tenistust petud. Meie teame jubba issi ennestest, mis suggust römo tunneme,  kui omma armolisse Keisre Herra sündimisse päwa pühhitseme, otse nendasamma  on ka nemmad rõõmsad olnud. Nimmetud  päwa hommikul on musekandid Lossi kabbeli tornist üht armast korali mänginud ja sega on se pühha nago sisse ellistud. Pärrast  olli kunninglik Los ja muud krono maead plaggudega ehhitud ja ni pea kui rahwas sedda aäggi, siis olli rõõm lahti, korraga ollid keik maead täis plaggusid, iggaüks tahtis sega övlda: „tänna on meie kunninga sündimisse pääw!" Kunninglik sugguselts käis enne löu- nat ja parrast ka keik rigi üllemad ja ministrid  ning parrast lõunat muud suurt suggu rahwas temmale õnne sowimas. Ammugi teada,  egga keik ta liggi sanud; need agga said ta ette, kellele seks lubba anti. Noh, küllad Preisi Postimees ka omma korra ärra käis. Trieste linnast, mis Austria parralt, kirjutakse,  et inglisse söa-wäe luggu India maa! nattuke pahha olnud; sanud kaunis tuggewaste wammuse pihta. Nad olla Putani peale tunginud,  sanud agga taggasi lodud ja nende kahjo põlle seal otse wägga pissuke olnud. Nüüd olla neil nõu hea kord abbi wägge senna läkkitada, kes sedda kahjo jälle peab heaks teggema, mis teised kannud. Nenda motlewad nemmad, agga mis se wanna peaperremees  mõtleb, sedda meie ei tea, küllad same pea näggema. Üllem wallitsus antud kindral Tombsi kätte. Prantsussemaalt. Ketser Napoleon on nõuks wotnud omma prouaga 23. ehk 24. Aprillil Lioni linna, mis Löunahommiko Prantsusse  maal, minna, kus lodab meie sure Keisre  Prouaga kokko sada. Kuida kuulda, olla ka Jtalia kunninga Wiktor Cmanuelil se nöu senna, wanna sõbra Napoleoni juttule minna. Surema meestel suremad asjad, sepärrast ka pikkem te sõita, kui tahtwad ühhe teisega kokko sada. Zsseärranis Ztalia kunninga! on wift asja Napoleoniga kokko nõuda. Roma lin torgib tale alles silma ja ta sowiks  wägga, et Napoleon aitaks sedda prüggi  silmast walja pühkida. Wanna paawst mõirab kui lõukoer sees, kegi ei tohhi liggi minna. Inglismaalt. Katsume ka kord ülle merre Jnglismale minna ja wadata, kuida sealt ma asjad nüüd lähwad, ja mis seal ka uut ehk wanna kuleme. Wanna tuttaw assi on se, et seal liig paW rahwas ellab ja sepärrast  neil ka issekeskes saggedaste jaggelemist. Juhtub üks paar sönnadlema, ehk kui tülli weel suremaks lähhäb, siis ei te nemmad nenda,  kuida meie Eestimehhed: üks kargab teise 108