päwa, igga kesknäddala, igga rede ning igga laupäwa hommiko polest kello 12. künni kello 1. sadik. Maksu ei wöeta ei paigalisse haige, egga tulleja ning minneja többise käest ei keigewähhematgi,  waid keik abbi ning toidust, mis paigalinne haige tarwitab, ja keik nöu ning rohtu, mis käija küsstb? antakse ilma hinnata üsna muido armo polest. Klinikumis  sündinud lapsed sawad öppetajast illusaste  ristitud, ja Klinikumis Jummala armo iggatseja naestele antakse öppetajast Kristusse ihho ning werre sakramenti kauniste süa ning jua. Zhho ning hinge polest kantakse nende eest armo hoolt. Rahwa söwad, kulutago sedda keige waewatud naesterahwale!" Riast. sLaewa Aastäl 1862 on Rigas 1771 laewa sissetulnud ja 1791 wäljaläinud. Hea hulk wähhem, kui kahhel enne sedda mödaläinud aastail. Aastal 1869 tullid seal 2199 laewa sisse ja läksid 2175 wälja, ja aastal 1861 tullid 1879 laewa sisse ja läksid 1864 wälja. Ei tea, miks nende hulk tännawo wahhemaks jänud? sßia kubbermango Kreka ja Latterusse  usso rahwa Nimmetud kubbermango kahheksas makonnas (ni hästi Lätti- kui Eestirahwast) on ülleültse 323,618 meeste hinge ja neist 55,186 Kreka ja 268,432 Latterusse usko. Makonnade järrele on luggu  nenda: 1) Ria makonnas 6121 Kr. ja 31,923 Lutt. usko. 2) Wolmri makonnas 3495 Kr. ja 35,193 Lutt. usko. 3) Wönno  makonnas 19,755 Kr. ja 36,933 Lutt. usko. 4) Walga makonnas 3281 Kr. ja 36,985 Lutt. usko. 5) Wörro makonnas 4759 Kr. ja 26,817 Lutt. usko. Tarto makonnas 9819 Kr. ja 48,198 Lutt. usko. 8) Perno makonnas 19,934 Kr. ja 21,849 Lutt. usko. 8) Willandi makonnas 6121 Kr. 32,514 Lutt. usko. - Kuida näeme Kreka usso Eestlasi ja Lätlasi on Perno ja Wönno makonnas keige ennam ja Wolmri ja Walga makonnas keige wähhem. Lättimaal  on mitto kihhelkonda, kus mitte üht ainust Kreka usso innimest ei olle ja mitto, kus neid wägga wahhe on, agga muial jälle, isseärranis Perno makonnas, on luggu koggoni  teine. Moskwafi. sMis Keisri tuppa astumissest  waestele Koggoni suur wahhe on lodud ja tehtud asjade wahhel. Kui hiljuti sest könnelesime, et keiser Napoleon  rikka Zudi Rootsildi jures küllas käinud ja mis hirmust hinda se keik maksnud/ kust waesed innimessed ommeti suhho egga silma middagi ei sanud, —-siis olli.se üks tehtud assi; agga kuulge, ma ragin teile Moskwast ühhest lodud asjast. 4. Detsembril läksid Keiser ja Keiserina ka Moskwa üllema purjemeistri  jure sisse ja räkistd mönni sönna. Oh sedda romo ! Warsi selle peale astusid Moskwa  kaupmehhed kokko ja wötsid nöuuks, selle röömsa asja mällestüsseks middagi tehha. Agga  mis asja tehha? No eks üht kott assutada.  Nad pannid 15,000 höbberubla kokko, tahtwad selle eest üht maea selle tarwis osta, pärrast weel koli üllespiddamisstks 3000 rubl. aastas jure anda, ja nenda üht mällestusse koli assutada, kus igga suggu waeste Lnnimeste  lapsed ilma hinnata wöiwad oppetust sada. Koli nimme pannakse „Aleksandre kool igga seisusse waeste lastele." Waatke, se ep olle mitte tehtud assi, mis ammo järrele mõeldud ja ettewalmistud, waid tulli keik nenda  isseennesest nago. lodud ja kannab kaunist  wilja. Wöeralt maalt. Preifimaalt. Kanged tuled ja tormid ei olle tännawo mitte tundmatta asjad; teame neist ommage maal mõnda könnelda.  Slestamaal olli agga Jöulo- aeal (25. künni 27. Dets.) keik kolm pühha ni kange torm, kui keige wannemad innimessed ei m.alleta  näinud ollewad. Uksed ja aknad ullusid, seinad praggisesid, kattukse lauad ja kiwwid lendasid möda ulitsaid ja tannawaid ümber, wilja- ja metsapuud said sure pragginaga mahhamurtud.  Peale selle tõusis teisel pühhal weel kange mürristaminne ja walgolöminne, mis paljo maeasid on pöllema pannud ja mui- 20