tahhes, agga mitte rahwalc." Küllab same eddespiddi kuulda, mis sest parlamendist saab ja mis head se Saksamale toob. Italiamaall kuleme ikka sedda lvauna jutto, et neil Wenetsia linna ja ma waSto üsna  peio armastus süddames olla. Hakkaksid Preisi ja Austria wahhel suredlükkid paukuma, siis olleksid Jtalia kossilased seddamaid Wmetsias;  kui mitte, siis peawad pulmad wee! hiljemaks  jama, agga tullematta ei jä uenuuad wist mitte, olgo werrega ehk ilma werreta. Prantsusscmaal > Seine jõe äres ellab üks mees, nimmega keiser Napoleon, kelle silmad  kül allati hommiko pole watawad, agga isseärranis nüüd, kus lotus on, et Saksama issekeskes tüllisse lähhäb. Temma seisab kül praega waggusi, agga tuttaw assi on, kui kärsito  laps waggusi seisab, siis on ta pahha peal. Nenda ka Seine jõeäärne. Suremat head meelt ei wõiksid Sakslased temmale tehha, kui sõdda halkata, kül temma siis ka nõu leiaks, sekka tulla. Kui Bismark parlamendist ja Napoleon  rahhust rägib, siis on mõllemaid just ühhepaM" uskuda; sest mõllemate sõnnad on ühhepaljo wäärt ja kumbgi ei kanna keppi kauem,  kui ülle maddame on sanud. Parisi liu on pennikorm maad lirlnast kauge!  600 wakkamaad Platsi ostnud, kuhho keik linna surnoaead assntakse. Et hõlbus õlleks' eddasi, taggasi käia ja ellamaid ning surnuid weddada, tehhakse surnoaea ja linna wahhele raudte, mis oddawalt sõidab. Prantsusse mailma asjade näitmissest, mis tnllewa aasta ette tulleb, rägitakse nüüd päljo ja ööldakse arroto suur sawad. Ka hommikomaalt  saab wägga paljo nähha ollema. Persia kunningas, Türgi keiser, Siami kunningas, lapani keiser, Egiptusse kunningas ja paljo muid taht-- wad keik omma au rohkeste üllesnaidata. Agga kuida on loud Inglismaal? Mis nad on! Ommad head ja wead iggal pool. Lojuste surm on neile seal süggawad hawad lönud. Saddatuhhande wist on neid langenud ja aea Lahha wetud. Ikkaldab agga põld ja lojuksed, kellest peab siis kaup õitsema ja kukkur täis sama? —. Hollandimaal on sesamma hädda. Inglismaal, kuida teada, on wagga pnljo wabrikuid, kus luggematta hulk nori innimessi ja lapsi omma leiba teniwad. Se on nuüdo kül hea, agga nende laste etlo ei pea ülleültse mitte kidowäärt ollema. Ossast sada nemmad nõrga terwisse ja kassina jõu kohta liig paljo waewatud, wiggaseks tehtud ja suur hulk jada õppetusse polest koggoui kehwaks. Mitmes paikus  ei piddada wabriko piddajad neid parremaks, kui tö mässinuks, mis sennikaua prugitakse, kui kolwab, Parrast sago temmast mis saab. Assi on aega möda ui pahhaks läinud, et wallitsnsse Polest kommission on seatud, mis keige wabrcknte peal holega ütlewatab ja teada annab, ja seal peab siis asjo cttetullema, mis ihhokarwad püsti aeawad. Sellepärrast tahhab siis ka krono ommalt poolt tehha, mis wõimalik, et innimesse lapsed mitte hullem ei sa petud, kui lojuksed. Siit lahhäme nüüd kohheteed ÄreKamate, kus need ued merresared kaswawad.  Politika asjad, kuida ennegi olleme üttelnud, on seal kaunis seggased. Kunningas on noor ja wõeras, rahwa üllemad mitmes seltsis  ja ühheteise wasto, nago enne Polamaal, rööwlid kubbisewad keik mäed täis, kes waggusa innimestele linnas ja maal sureks ristiks ja witsaks on. Santori merre nurkas on seal tännawo 3 merresaart wee alt wäljatöusnud, ühhele pannid Kreeklased omma kunninga nimme Grcgor. Sured tõusid kui tullepurtsad wee seest wälja, ja se olnud wägga immelik nähha. Scdda ma ussun! Kes ei peaks immeks pannema, kui tullisid  mäggesid wee seest näeb wälja tõuswad. Kust agga nisuggused mäed tulle ja wirnaga ma alt wäljatullewad, seal ei wõi asjad ma põhjas mitte hästi olla. Põhjapoolsed maad on nisugguste asjade polest waggusamad siiski on ka Islandi sare peal jubba waunast sadik nisuggune purtsaja. Rigas on keiserlik Höbbepulmapääw sure rõmoga petud: wllewärgid, pillimängud, rõmotulled,  5000 rubl. laewameeste korteri assuta-- misseks, kes ennam tööd ei WZi tehha?c. —- Piiskop l)r. A. Kristiani on Liwima õppetajate  ja koggoduste nimmel ka Keisri Herrale  kindral-kubberneri herra läbbi õnne sowinud. 129