Mõnned kelmid ollid jubba 3 aastat nenda ennast  seal tenitud nuhtlusse eest marjul hoidnud ja toita lasknud. Et.nutid mõnned hullud seddamaid  märko pähha said, wõime muidogi mõista. Wõeralt maalt. KHilesmig sMele pöör minnes Meie olleme jubba ammo ette üttelnnd, et hertsog Pridik, olgo temma õigus ui suur kui tahhes, hertsogi kroni mägga waewalt  ounna pähhä saab. Ja kui ta sedda ka saaks, ei õlleks temmal sellega ommeti mitte paljo ennam, kui paljas hertsogi nimme. lubba hakkawad rahwas omma hertsogi kõrwas ka isseenneste  eddespiddise ello peale mõtlema. Mis jädawat  kasso wõiks neile nende omma hertsog tua? Üks pissuke rigike tulleks teiste pissukeste jure, muud middagi. Jsseennast ei wõiksid nemmad ial kaitsta, kui mõnni wõeras waenlane nende peale tulleks. Mis head on saksa rigikoggo Prankwurti  linnas neile saatnud, mis head mõib temma  eddespiddi sata? Omma hertsogiga saaksid rahwas üht mängukanni, mis wägga paljo maksma tulleks, ilma et neil temmast mingisuggust  kasso õlleks. Jääb sõawäggi ma ja merre peal Preisi kätte, svasaddamad ja laewad Preisi alla, nendasamma ka tolli, posti ja telegrahwi wallitsus, (ja neid Preislane käest arra ei anna) mis jääb siis meel hertsogile? Ja kcige nende asjade kullo peaksid rahmas isse kandma, ka peale selle meel keik soakullo maksma ja hertsogile  andma, mis tarwis on, et hertsogi misil wõib ellada, ja se maksab middagi. Waene rahwas peaks jo ni raske maksude al löhkipiggistud  sama. Kuida ööldud. nende hertsog õlleks  neile hirmus kalliks mängokanniks. Heitwad  nemmad agga Preisi alla, siis on luggu koggoni teine. Sõakullo jääb maksmatta, hertsog,  temma ministrid ja sadikud toitmatta, ja omma kohtoasjade tallitusseks wõiwad nemmad ka, nago muud Preisi rahwas, sadikud Berlini sata. Kes siin üksi tõe peale watab, peab tunnistama:  Preisi alla heita õlleks rahwal keige tullusam; agga mis hertsogi südda sees ütleb, on jälle teine assi. Peale selle kartwad teised pissumad saksa rigid, et Preislane aega möda nende keikidega seddasannna teeb, mis Sardinia Italia wähhema rigidega teggi pistis keik omma kotti. Lauenburgima on jubba temma kottis, Shleswig-Holstein lähhäb wist pea takka järrele ja teistel on seal ka weel rumi küllalt. Bismark on praego Prantsussemaal ja keik wähhemad  saksa rigid watawad kohkudes senna pole, ei tea, mis sõnnumed ta toob. Seestpoolse asjade polest on Bismarkil Parlamentis kül paljo wastasid, ja witto kord ka keik ei kida ka sedda, mis ta Shleswig-Holsteinis teeb; agga temma wäljaspoolse politika tallitusses  ei otle ka temma wastased mitte temma waöto. Kui temma ka mitme asja polest Napoleoni  poolwenda näitab ollewad, sedda peawad ommeti ütlema: Bismark ei olle mitte arg egga unnine minister. Temma on Preisi kunningal sedda, mis kaddund minister Kawuur Italia kunningal olli. Kui keiser Napoleon ühti  est wõerast ministrist luggu peab, nago Bismarkist,  siis peab ta middagi wäärt ollema. Austriamaatt. sKingapiggistaminne.j  Iggamees teab, km waewalinne se on. Agga Austriameestel ei olle asjad parremad. Rahhapudus on suur ja sellega tullewad mõnnesuggused  muud pudused. Mõnne pari aasta eest andis keiser Prants Josep neile ka PZHjaseadussed  ja seadis Parlamenti, nago muial rigides  on; agga selle pabberi kirri hakkab jälle ärrakustuma. Inglased ei arwanud Austria põhiseadustest  ial middagi ja nimmetasid neid ilma põhjata põhjosiks. Nüüd on keiser omma sõnna  ennamiste jälle taggasi wõtnud, mis ülle Inglased hirwitawad. Wärsket wina tahheti wanna nahkastjate sisse aeada. Pohjaseaduste kõrwas piddi ka endine politsei ja paawsti wallitsus  eddasi minnema. Ei läinud. Põhjaseadussed  ollid, ja ommeti ei wvinud iggamees omma süddame järrele mõttelda, tööd Lehha, palluda, abbiellusse heita :c. zc. Seal jures tunneb Austria ennast wasto tahtmist Preisi kulges kinni ollewad, agga ei sa lahti, waid Preislane weab tedda.ennesega eddasi, paksust ja weddelast läbbi. Ungrimehhed on alles ärrawaigistada  ja Wenetsiamaad Austria käest ärrawõtta,  on Jtaliamehhed iggapääw warritsemas. Ühhe sõnnaga, Austria kingad piggistawad mit- 341