Krimmi sare Healt. sWõera sõameeste  suruna ead Sewastopoli linnas.j Sewastopoli  linnast kirjutakse : „Kui ommal aeal meie liii Prantsuste ning Inglaste soawäggedest ümber olli piratud, said keik nende surnud isameeste  kehhad sennasamma paika maetud, kuhho nad ollid langenud. Km uüüd södda mödas osti, leiti iggal pool linna ümber weiksid surno- aedasi ja üksikuid haudasi. Waenlaste sõawäed purjutasid koeo taggasi, jätsid omma surnud sia ja meile sedda.wägga auustawat agga wäggs rasket  tööd, surnute rahhypaika rojastusse eest hoida. Aega möda pöörsid wanua krundi perremehhed omma/made Peale taggasi ja hakkasid neid endist  möda karja ning pMomadeks prukima. Mis sündis nüüd? Siin ja seal sai kord ütle mõnne sumoasa piri astutud, üks ehk teine mällesmsse taht ka ümberlükkatud ehk haud ülleküntud. Se audis mõllema rigi wallitsuste wahhel mõnda kaebamisi ja könnelemist. Inglane andis nõu, asja selletusseks üht Inglaste rüggimenti meile sala, kes siin hauawahtide tööd piddid teggema.  Ehk teise sõunaga: Inglane õlleks hea melega Krimmi sare peal üht omma rahwa assil  lust allustanud. Teado parrast ei wölnud Wenn.e wallitsus sest kõnnetgi.  Prantslased  ollid targemad. Nemmad saatsid üht scllearrulist  meest meile, se msetis, arwas ja mõetiõ  jälle, künni ni suurt platsi wälja olli mõõtnud,  et keige langenud Prantslaste pusärgid seal rumi leidsid. Üks siit mõisnik andis ue suruv  aeaks omma mõisa alt maad, mis kolm pennikoormat  linnast emal on. Selle platsi ümber sai nüüd müür tõmbutud ja 18 hauda sisse kaewatud, keik kiwwist ja wolwi modi seestpiddi wälja muritud. Ühte hauda, mis teiste keskel nattuke surem on, peawad keik kümme Sewastopoli lisina al langend kindralid hingama Pautama, teiste haudade sisse keik langenud prantsusse soldatid  rüggimendi järrele ja nende pealikud mis kindrali seisusestallamad. Wõlwid peawad allati lahti seisma ja mällestusse kiwwid pealkirjadega neid paikasid naitma, kus tillemad mahha on maetud. Surnnhaudahe wahh iks seatakse üks wanua Prantsusse  sõamees ja antakse temmale mitto meest abbiks. Kenna maeake, kus nemmad ellama salvad,  on jubba töös. Mõnne näddala parrast peab keik walmis sama, ja on kuulda, et Ing-z lased sest lõust märki wAtnud ja onuna surnutega  seddasamma tahta tehha. Hea õlleks,kuise tossi on; siis näeksime surnuaedade assemel linna  ümbex jälle oitsewajd põldusi ja wmamäggesi  ja saaksime ükskord sest kobedast söa-mällestusse  st ja waewalissest hauawahhi ammetist lahti." Wöeralt maalt. PrtisiylMt. Murrin iurib evdasi.^ Preislane ja Austria aeawad Kili saddama Parrast  omma kinso eddasi. Minister Bismark jäeb kindlaste selle sõzma jure, et Preislasssl sedda saddamat mitte üksnes omma ja keige Saksama kassuks Larwis ei lähha, waid et tal ka keige suren: õigus selle paiga peale olla. „Austria wõida jv ka soalaewo senna merresse sata." Parlameutid  ei näita ügga mitte üsna temnm nõus ollewad. Austria nrriseb, aeab wasto ja panneb  Preislassele triwa jalge ette, kus ja kuidck wõib: miks tahhab agga Preislane suremat tükki ommale. Siiski ei hakka uemmad meel hammustanm  ja mõu.ued targemad mehhed ütlewad, uemmad teada kül, mikspärrast: siis sada keik muud Enropa rigid tullema: „Teie ei sa Shleswig-Holsteiniga  ommeti walmis, -- andke sia!" ja sedda, nago mängskanni mõllemate käest ärra wõtma. Kui agga karja krants jnusto tükki kahhe riidleja kcwsi kaest ärranõttab, siis on teado Parrast surem kahjv selle poolt, kes juusto  kappist wcs suremat waerva näggi. Austria ei pea ka mitte üsna selle wasto ollema, et Preislane  merre äres saddamat allustab. „agga" ütleb  ta, „euue peab Shleswig-Holsteini wahheaegne  wallitsus teiseks ja kindlaks seatud sama," se on teise söttnaga: eSmalt peab „Shleswig-Holsteinttnaal  üks hertsog ollema, kes sul riwi ettelükkab,  kui liig kaugele ülle wõera Loa läwwe astud." „So," knstab Preislane, „kas minna pean tullewaSse wallitseja lubba ja tahtmisse  järrelc sedda sama, mis ma omma nähtud waewa ja krillu eest õigussega wõm pärrida?" Nüüd annnd La wimaks nõu, Shleswig- Holsteini rahwa enne seast rigisadikuid kokkokutsnda,  kes neid seggadust aitaks selletada. Austria,  ses esmalt seste wasto näitis seisivad, wõttis  sedda nõu tagga järrele hea melega wasto. Ta pärrib nüüd: „Ni pea kui rigisadikud kaus 145