Kuida protsessi osjad eddespiddi peaks awwaZiknllt  ja susõunaga tallitud sama. Kuida kohtakaimiöse ?ohhad wahhemakS ja aeg lühhemaks woiks sada, umda et eddespiddi kahhest kohtust õigusse nõudjad seddasamma leidwad,  miöpcürast nüüd uütmes kohtus peawad käima. Kuida õigusse otsind, ilma selle peale waatmatta,  missuggusest suggust kegi on, Lihwlandima kõhtude ja kohtomõistmiste alla peawad seatud sama. Kuida kohtomõistjaid enuam wõiks sada, kui neid tönnini olnud. Kuida selle eest murret seda, et kohtomöistjate  kollegimnis seadusse tundjad mehhed kohhut mõistaks, kes selle ammeti peale tuderitnd, mis agga kihhelkvnna kohtomõistjate käest mitte ei nõuta. Kuida seadusse peale tuderitud kohtomõlstjad esnialt 3—6 aasta peale, ja kui neid teist korda peaks jälle wallitsetama, siis ellnks aeaks wallitsetud  sawad, mis eest neile ka Parrast armoleiba peaks antama. Kuida mõisniknde wallitsemise õiguS ikka peab jäma, agga ka koddanikudele wallitsemisse õigust antama, kui linna ja ma kohtomõistminne peaks nhtelangema. Kuida ka nisuggusi inuimesi wõiks. kohtomoistjaiks  wallitseda, kes.'mitte mõisniko seisussest ei olte. Kuida wähhcma asjade õiendamisse peale üksikuid kohtomõistjaid peaks wallitsetama, kennel mitte tarwis ep õlleks, tuderitud olla, ja kes nago tünnini igga kolme aasta parrast neste saaksid wallitsetud. Kuida keik linna ja ma kohtomõistminne howrihli kohtust sadik Lihwlaudi maal peaks ühhendud  sama. Kuida tannise kihhelkonna kõhtude hulk peaks suremaks kaswatud sama. Kuida kreiskohtud ja makohtud ühheudud ja makohtude hulk suremaks saaks sama. Kuida keige Balti kubbermangudele üks nllemkohhus  peaks seatud sama. Kohto asjade muutmisse-kullo Parrast olla mapäwa polest nõuuks wõetud, Balti üllemakohto  üllespiddamisse makso ma kullo peale kanda, agga muud kullo kohtoasjade muutmises mitte cunese peale wotta. X» EL tänuittl keik kronomaksud Lihwlan- dimaal mõisa ja tallomade peal seiswad, tallomaid  agga jnbba palja ärra saab müdnd ja neist isstärrams pärnskohhad asfutnd, siis on mapäwa palest nõnnks rrõetud, kinda maksud eddespiddi  ka selle järvele pcawad jaggatud sama. Seks on üks kammision wiest liikmest wallitsetud  ja selle holeks antud: 1) üht maksojaggamise plani keige Lihwlandi parrismade peale, iolgo tallo- eh? mõisamaad) nende surust möda waljaarwata, kus iöjeärrau's selle peale peab wadatama: s) Keik pärrismaad, mis maal ollemas, olgo mõisa- ehk tallomaad, parris- ehkkrouomõisades,  neuda kui ka kirrikomõisad ja mllud Lihwlandi mõisad, peawad eddespiddi ühhe- Lassa ja vmma surust möda krundrahha maksma. b) Sesinnaue maksoplaau peab nenda sllema, et sedda kerge on tallstada ja kellegi korem raskem  ei vlle kui teisel. 6) Läbbikatsnda, mäh härdused jaud neist mak« sudest, mis tännini mõisad kannud, tnllewase  kruntrahha jaggamisje sisse on ülleswõetud,  ja mähhardused mahha jäetud, ja e) mil wisil tännised kohto- ja künmessemaksud skohtolambad, kannad, lõad zc.) wäljarehkeudud  ja jaggatlld Peawad sama. 2) Seddasinnast üllemal uimmetud plani peab komission tnllewaseks mapäwaks ettewalmistama, agga onuna tööd jnbba enne sedda mõismknde konweudile näitania, kellel õigus on sedda lübbiwadata  ning tarwitnst möda muta ja parrandada. X!. Neile mõisasid osta, kes mõiSniko suggust  ja õigussest ei olle, mõ isasid 99 aastaks pandi peale wõtta ja pissmna linnade sadikuid Lihwlandi mapälva peal ka liggikõnneleda lasta, — sedda ei olla Lihwlandi mõisnikud politika asjade parrast mitte lnbbanud. (Jääb polne.) Ommalt maalt. Tarkust. sPihkwa kullalised.s Teisi- Paaw 23. lunil härrast lõunat tõi aurolaew „Aleksander" meile odatud kullakesi. Minnewas numres kuulsime, et Tarto Handwärgiselts Nellipühhi  Pihkwas wõerusel käinud; selle eest ollid nüüd Pihkwa sõbrad lanipäwa Tartus Pühhitseuia  tulnud. lummala Päike olli selge kul, kui 218