392 Berantwortl. Redacteur loh. lannsen. Druck v. H. Laakmann. Köikfuggu pärlidega wäljaömbeldud, hägelduv  ja kujutud naesterahwa tööd on iggal aeal wägga oddawa hinna eest sada ja wöetakse ka seks tellimesi wasto Tartus kindateggia Helwigi jures Aleksandre ulitsas Eckardti podi wasto. (3) Tallinnas. Subbisauna trahter 4 toaga, keldri ja sure howkga on rendi peale anda. Lähhemat teadust  annab sealsammalt maeaperremees (1) G. Gjamann. Tallo kohtasi müakse Oiso mõisas Zärwamaa  ja Turri kihhelkondas. Ostjatel on neljas ossa leppitud kaubohinnast wäljamaksta. Kaupa wöib tehha stitsadik künni 28. küünlakupäwani. (2) Nattasep Ado Trener, kes enne Kongota ja Karcola mõisas (Willandi linna jures) töös olli, kutsutakse selle lehhe wäljaandja jure, kust ommale tarwilist teadust wöib sada. (3) Kostilapsed. Poeg- ja tüttarlapsi, kes Tarrus kolis tahtwad käia, wöetakse kosti peale wasto kullasep  Hermanni maeas talwise kallaturro äres. (3) (8) 'vmzöõz; vcjnvz Avm oöM qim K3U 'vqvj szvzct rquZa choziqocj vsh Zzanl oumm uo vU mvuuv zzvzst zjzumnz ZMhva; Ammu zwz zh>3 mquzavl -jvcu v;hoj nzzhmz qvzh svzvm svmmo ZvjM -icuculZ apvZ vm p UVUUV VUUIW Suur hulk mitmesuggusi pusärkisi, suri ja weikesi, penemast ja jämmcdamast tehtud, on wägga  oddawalt sada Peterburgi-ulitsas Lambi kõrtsi körwas  Verneri maeas tisleri Uut. Mtaddissohni jures. (3) ?A/ema/a Aia/s t-ss sstts täööt tsaeta, st mtn??o /n?es asat HöeHsnKAN eoatmts on saaS ot/sma, nt teastt nõnetasamma n>aVn?/Aa /)ote/ ttnet «otst et ts matmtstatnet, ?nötn minna nstet ««tctaeoamatt tstttsatsts mönns  mn?,stser/a. L7a enaessmact  enntmssset mets seast eootwaet nstet omma Kõneta möeta mtnno /n/-est saeta, ssst st ma tnntmestets ?? /a /astete tssn. Mtnno etto- on maKastnt snasto pusürZiteAgis. C. G. Kelleri leiwawabrikust Tartus antakse teada, et waesemad innimesed Tarto maakondas 1. Dets. ku päwast sadik 50 kopp. eest 1 leisik leiba sawad. Et agga waesemad innimesed paljo zeitungi luggesad  ei olle, siis pallutakse luggejad wägga, sedda waesema iunimestele teada anda. (2) Kõige küttidelet!'° mitte ennam wan na kohha peal ei muda, waid minno millawabrikus suwwise kallaturro äres. (2) C. Gottlieb Keller. H. Laa km anni ramatopodis on sada: Weikene Geograafia. Esimene raamat. (12 pildiga.) Kirjutanud C. N. Jakobson. 15 k. Arwamife ramato teine liSsa. Oppetns peast arwamisekS ilma tahwlita. Hind 5 kopp. hõb. Maamöetja Sabarowski maead toompä tagga liwa auga lähhedal tahhetakse oddawalt arramüa. Honed on täielikult neste korrale seatud ja kannawad  15 protsenti kassu. Kaupa kulutakse sealsammal paigal. (2) Kauba korteri wahhetus. "WW Minna annan kõige tutwa ja tundmata sõbra» dele teada, kes pinikest napsi prugkwad ehk nendega kauplewad, et ma omma Napsi-wabrikut, mis enne F. G. Faure nimme peal ja temma maea olli, nüüd omma maeasse (endine paggar Peetsoni maea) Holmi- ja Fortuna-uiitsa nurga peale ollen assutauud. Köiksuggused sowimised, misga minno wabrikut auustakse, olgo pissukesed ehk sured, wöiwad ruttu ja ausaste täidetud sada, sest et minno wabrikus  allati köiksuggu napsikaubad sada on. Napsi wabrikuga on ka Napsi-pood ühhendud, kus peale konjaki, rummi ja li kõri, kõik seltsi penemad ja janunevamad napsid sada on, ja peale selle weel Mäksa mõisa Baieri öllut7 kopp. puddel, kui ka möddo müakse. Tartus, Napsipölletaja K. Frohriep. Maad mna. Tarto maakonnas, Torma kihhelkonnas,  Petcrburgi postmaautee äres on Konda ja Toikwerre mõisa tallomaad parraja hinna eest ja hea leppimisega müa. Tähhelepannemise wäärton ka, et igga taalri peale pole wakkamaa illusat metsa jure antakse, ja et kõik ostjad, kes 1. Detsembrist kauba koutrahti ärra tervad, wöiwad Zürripäwast 1869 omma kohha kätte sada. Selgemat teadust annab Torma möisawallitsus.  (1)