diste lossi mällestuste peale matame, siis näeme  kül, et Paides enne üks loss on olnud, kelle eest igga mees mütsi wöis mahha wötta. Temma warremid ja tornisi wadates panneme  nisamma immeks, nago kegi immeks panneks,  kui ta sure Koliati surnoluid meel leiaks ja mõtleks: se wöis mees olla! Nenda olleme ka üttelnud, kui Paide lossi ümber ja warremette  peal käisime: se wöis ommal aial tossike  olla! Ta põlle ka mitte eile ehhitud, waid jubba liggi 600 aasta eest. Sakslaste ordenmeisterKonrad  v. Mandern on aastal 1270 temma ehhitaja olnud. Söad, mis Rootsi, Pola ja Wenne rahwa wahhel pöllesid, lõhkusid  ja pölletasid ka Paide lossi seks, mis ta praego on ning linnake allanes aega möda nenda,  et wimaks koggoni Mäo möisa wallitsusse  alla langes. Linna õigus olli kaddund. Aastal 1783 sai ta walla hingekirjas! jälle lahti ja pandi krono polest Järwama pealinnaks.  Praego peawad seal peale 1200 innimest  130 maia sees ellama. Sakslastel ja Eestlastel on üks ainus Jummala kodda ja öppetaja kokko, kes üks pühha Paides ja teine pühha Purti kabbelis jutlust teeb. Linna rahwas  ellawad, nago keige sähhärduste ma-linnade  sees, muist kauplemissest, muist hantwärgi  tööst. (Jääb polele.) Sannumed wõeralt maalt. Saksamaalt. Mis meil e! olle, on jälle teistel. Saksamaal ei olle saniteed, agga meil ei paista kullerkuppo egga tallihaljast weel kuskilt  Välja, mis neil mitmes paikus jubba kaes on. Kuulge mis sannumed sealt tullewad. „Meie uus aasta allustas se kord wägga illusa  kewwadise ilmaga. Mitmes paikus küntakse  jubba wäljade peal, nago muido Märtsi kuus. Lilled öitsewad, linnud laulwad, et metsa tukkad köllawad ja puud on hire körwul. Löune  tuul puhhub ni lahkeste, et teed ja raad silmnäul kuiwawad ja Lnnimessed on iggal pool sui-rides kõndimas; ka linnawärstrik ja mitmed muud linnud on jubba wäljas, kes muido kalme  meilt Ahwrikamaale reisiwad." Nenda on loud. Agga et se keik liig warra tulnud, on rahwal hirm, et walli talwe, nago Warao Zsraeli  peale, takka jarrele ei tulle ja keik jälle ärra ei küpseta. Austriamaalt. Rohke parrandus. Saksama seitungides seisab üllewel, et Werrara linnas Jtaliamaal, üks rikkas mees, nimmega Kamerini, omma surest warrandussest on Testamendi labbi 15 miljoni höbberubla (6V miljoni wranki Austria keisrile kinkinud. Sähherdune  saak lähhäb korda. Jtaliamaalt. Mis sealt tänna parremat  on, kui minnewa kord? „Pühha issal" on pahhad loud. Ta omma rigi rahwas, üllemad  ja allamad, hakkawad jubba kirja läbbi Prantsusse naabrid palluma, et paawsti ilmalikko  wallitsussele parrem tänna kui Home otsa peale teeksid. Pahhandab kül paawsti hirmus, agga mis ta waene mees wöib tehha? Ta omma Roma linnas, kui mitte Prantsusse wäggi suud kinni ei panneks, karjuksid rahwas  igga pä: „Ellago kunningas Wiktor Emanuel!" mis paawsti! nago okkas sil-. mas on. Sardinla kunninga peale peab ta südda wägga  täis ollema. Arwatakse et kui hertsogi rigid  ja Romanga täieste Sardinia alla on sanud,  et paawst siis Wiktor Emanueli kirriko wande olla saab pannema, se on koggodussest wälja lükkama, nago paawstid enne saggedaste teggid. Küllad same nähhä, kas ta sedda teeb, ja kas nisuggune odda suurt asja terraw peaks ollema? Rahwal on ikka wanna wisi köwwa nöu, Sardinia allamaks sada. Prantsussemaalt. Mis head meelt wöib pahhase paawstil se kord Prantsustest olla, kelle juttust selgeste tunda on, et nad mitte ükspäinis Italiamaad temma ilmalikkust wallitsussest ei tahha peästa, waid ka isfe temma  waimolikkust üllewaatmissest lahti sada ja isseennestele Prantsusse kirriko Pead assutada.  No sedda õlleks paawsti önnetusseks weel tarwis? Meil on tulletikkude müminne nüüd taies- 51