ga ss et olle mitte öige. Nende übbade warred  on lammastele weel parremad ja weistele. nisamma head, kui muud ölled; isseärranis km neid lehmadele sulbiks kuppatakse , eitea minna pötcheckat, ja Mlegi nende suur wck!«. jaandmmne. Wira Mihkel: Eks meie woi siis ka neid übbe wälja külwada? Mis suur assi se siis "kui' nendeMarred ka sugguge maiale ei peaks kölwama, kui sõnnikusse panna? Agga Midda modi Mks nende külwaminne ja teggeminne ollema? Rein: Neid külwataksi kül kaunis ivar- W wärske sönniko peale ja küntakse sisse; Mge pattem iveel waokaupa, et neid mullata  Mid, mis nad wägga tahtwad; agga wessiköwwa  ja padund ma ei olle neile Mitte hea. Wägga hea assi on ka se, et neid talli-rukki ja nissv ees kessa peale wöib külwada ja Mi-wM, isseärranis nissu, kaswab nende jarrel parrem, kui kartohwlide järvel. Mae Uömas: Siis olleksime meie j o Wna runnnalad Mehheö, kui meie ka übbe ei MlwsK. - Rein: Zgga pöllomees, kellel nisuggust maad on, ja ei tahha neid übbe külwada, se ei mölsta omma pöldo öiete lüpsa. Mride walmlstamist tuntakse sest, kui kaunad  Mustaks löwcld. Selle läbbi põlle nad Mitte sandlks läinud, waid walmis sanud. Nemmad sawad sirbiga mahhaleigütud, ja kui nad nattuke on ülle kuiwanud, kubbudesse siutud ja üMsse paridud künni täieste ärra- Neld röuko panna ja pealt õlgedega  kinni katta, ei olle ka pahha. Nago keik leikus, ei kõlba ka valeikus miste wihmasse  ilmaga; siiski dn nad kuiwalt kokkopandud  ja waxxed ning kaunad peaksid näitama  pärvast hallitand ottewad, siis ei pea sillepärrast  kegi kohkumas Agga nüüd könneleme paar sönna ka läätsedes Sarwe Andres-. Se põlle ka ennam eilne nulli, sest neist mõistis jubba Jakob leent keta ja sellega Esawi essimisse sündinusse õigust  ärraosta. Rein: Tösst läätsed on head süa; agga vi paljo Põlle neUMad atnwo et kegi ornma söfimesse sündimisse öigust vende  eest peab ärxaandma: . Siiski söbvad> ftsinnane  Efawi temp põlle meel ma chmlt kadtdund.  Küllad miimne kohtopääm wAjaMtab,  kui paljo Esawil' wendi pn> kes Leik Wft samma'. telvud kui Mmma : mulla eestoDulda ärramiskanud. Ommeti egga minna mönüi noon koÄmkisteP et õlle, kelle ninna allati tar- VussM tilgub ja mokkad kihhelewad teisi maemtssda > agga isseennast noh, rägime meis läätse--jutto. Kui wilja selts> ei olle läätsed mitte perremehhe nahkpüksi ömblejad; nad ei anna ial suurt asja wälja ja tühtwad ka wallitsttud maad,, kus peal mu willi paljo suremat kasso tooks: Neid tchhakse,  -kui kedowcha, üttelda, himmoroaks,  et perreuaestel üks kedusse selts rohkem  õlleks. Kui neid kääs on, siis seiswad odra-tangudega ennamist ühhe hinna peal, chk neist kül pudro ei kedeta. Kirsi Mart: Millal neid külwatakse? Rein: Nenda Aprilli ja Mai ku wahhe paikus, se on 9. ja M näddalal; agga pitd peab soe ja pudde ollema, ja rammusa rihkse ma peale, muido tappab neid umbrohhi pea ärra. Kennel aega käeckwn, neid umbrohhust puhtaksokMkuda, nago ka linnadega  tehhakse, siis on se wägga hea. Korristamisse  jures nidetakse neid wikkatiga mahha  ja pannakse karbise peale kuiwama, Agga nüüd, söbrad, löppetame tänna jutto, ma pean weel öppetaja chure Mchnema, ta on mind tänna öhtuks kutsuda lasknud. Jümmalaga!  Keik: Zummataga, armas Rein! Tuliema  pühhapääw ru lleme jälle. Rein: No mutdogi, kui Jummal ello ja termist annab. Z ( Mönnesuggused sönnumed. IngliSma seitungid, ülleültse trük kitakse ja antakft praeKy JGliAnHsl walja 1102 ftitMgi jy stddA wwl Wt muid aiakirjo, mis kudekaupa ja weel arwemalt 158