muud ei te, agga waewalt olli sõakärra lõpnud,' kui Somemehhed jälle ueste peale hakkasid. lubba aastal 1859 olli neil 481, se on 19 laewa ennam, km enne sõdda, ja 1864 olli Eome kaubalaewade hulk 516, mis 68,278 sällitsat kandsid. Senna jure tullewad weel 49 auro< laewa, mis keik parrast sõdda tehtud ja 1199 jarwe ja ranna aärsid laewo, mis ka kokko 44,334 sällit. kandwad. Ülleültse on siis Somemaal  mödaläinnd aastal 1746 laewa olnud, mis 113,462 sällitsat kandsid. Se lähhab plssukese  Somema kohta tõeste jubba korda ning meie ei ütle mitte ilma asjata: Soomlased on tublid merremehhed. sWälj arandajad.j Wiljaikkaldus teeb Somerahmale nüüd jubba mõnda aastat suurt hadda. Mõnni salk põhja poolt olla sepärrast nõuuks wõtnud, Rootsimale waljarändada. Nende  hulk, kes jubba ütle raja läinud, peab 6000 hinge ollema. Wagga mitmed on haigelt omma tnllewase ellopaika sanud. Rootsi wallitsusse polest on neile seal haigemaead assutud. Kas nende kassi nüüd eddespiddi parrem saab käima, kui Somemaal, kes wõib sedda ette teada. Wanna sõnna ütleb: Iggal pool on hea, agga koddo ikka keigeparrem. Wõib olla, et WÜljarändajad  parrast ka nenda ütlewad. Peteröurgist. sEi olle keik kuld, mis hiilgab.j Kawmalus ja pettus on iggal aeal kurjas mailmas olnud, ei olle sest ka meie põimil  pudu. Mõnni mees on jubba kulda mulla eest ärmannud ehk wastowötuud. Nüüd ei olle mitte ükspäinis pabberirahhaga ettewaatmist tormis,  maid ka kuldrahhaga, mis kuld ei olle. Peterburgis olla mõnned kelmid sel wisil ommale uut modi rahhatenistust assutanud, et maskpenningid  knldpenniugide assemel mäljaandmad ja uenda ettewatamatta ehk rummalaid innimessi risuwad. Peterbnrgi üllem-politseimeister kulutab ja maenitseb igga innimest, silmad lahtipiddada ja kahjo eest ennast hoida. Kui keiserlik Akademia  Peterburgis assutadi, siis anti temmale üksi lubba wenne- saksa- ja prantsussekele Kalendrid wäljaanda, mis leiges Wenue rikis piddid Prugitama.  Balti kubbermcmgndes ollid kül ommad Kalendrid lubbatud, agga neid ei tohtinud sia- male kegi ülle Lihw-, Eesti- ja Kurama raja wälja wia. Sefinnane Akademia õigus on nüüd kolide ministri herra nöu järcrle Keisri polest ärrakautud  ja Kalendre waljaandminne iggal pool ja iggaühhele lubbatud sellesamma tingimissega, mis al keik muud ramatud seiswad, se on, et kirja-- katsujate käest enne trükki lubba peawad sama; agga ei panda mitte ennam trükkilubba jure, et ülle Balti kubbermangnde raja ei tohhi wälja wia, waid lubba on iggal pool neid prukida. sWina-aksirahha.j Kuida wennekele seitung „Jnwalide" teada annab, olla winaaksirahha,  tännawo essimesse pole aasia sees ülle 49 kubbermango kokko 55,683,335 rubl., se on liggi 6 miljonit wähhem, kui mnllo sellesamma  aea sees. Wist on sedda märga tännawo  wähhem Põlletud ja wähhem jodud. Moskwast. Moskmas on üks massinateggia, nimmega Grolet, raud tullewarjusi  hallanud tegaema, mis rattaste peal käiwad  ja tullekahjo jures honede wahhele tõmbutakse,  et tulli põtlewast houest kaugemale ei pease minnema. Samtowi Lulle-kommando olla jubba mitto tükki nisuggusi tullewarjusi tellinud. Head wõiwad kül olla linnades ja küllades, kus maead liggistiko seiswad, agga nende hind ei olle ka wägga oddaw 300 rubl. maksab tük. Vensast. sTullekahjo.j Jshimi küllas, Pmsa kubberm. on ühhe weikese poisi läbbi suur tullekehjo tulnud ja 154 tallomaea ärrapõllenud! Armatakse kül, et Pois melega kurja teinud, agga meie ei julge sedda tõeks piddada. Potamaatt. sHone põlletajadj —se on kül hirmus kuulda, peawad Polamaal ommeti  tõssine assi ollema. Mitto õiget innimest ei tahtnud ni hullo asja esmalt uskuda, aaga kohto järrelkulamiste läbbi tulleb assi ikka ennam wälja. Ka nored lapsed sciwad isse omma wanuemist  selle kurja tö peale oppetud ja sunnitud? Nenda sundinud hiljuti üks Pola emma, omma mässaja wenna tahtmisse järrele, isse omn?a kaksikud poead, kes 14 aastased Poisid, maeasid Põllema pistma? Poisid wõeti kinni, widi kohto ette, kus warsi üllestuuuistasid, et emma neid sundinud sedda teggema. Muidogi aeas emma 346