ja seal on aasta nummer 1764 sees. Ulle pea on ta 110 aastat wannaks sanud. Teine on jälle üks wanna issake, kes 116 aastat 2 kuud wannaks sanud. Pissut aega enne surma on tal weel nöu olnud omma wenna tüttart ennesele naeseks wötta. Prantsussemaal leitud hiljoti 140 innimesse luud ja mitmed söariiötad süggawast ma seest. Ühtlasse on nemmad ka ühhe kuld rahhatükki sealt leidnud ja selle peal olla 200 aastat parrast Kristust. Se tunnistab siis et need luud ni kaua ma põues seisnud. Röngo köstre Rosmanni heaks on kokko tulnud: Minnewa näddal ollid 5 rubla. 25 kopp. Senna jure on annud: C. W. T. 1 rubla; ühtekokko 6 rubla 25 kopp. Postimehhe kassi on walmis andid, mis lahkest süddamest  antakse, ka eddespiddi wastowötmas. Intressipabberide hinnad. 240 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur genehmigt. Pernau, den 21. Juli 1864. Druck und Verlag von F. W. Borm in Pernau. i Küssiti. Pakkuti. Kprotsentilissed sissekirjutussed (Jnscriptionen) 107 106 5 „ sissekirjutussed (Jnscr.) 5. laenust 93 — õ 6. 104 103 i 5 „ Bank-Billetid 96 l/z — j Liwlandi pant-kirjad (üllesööl- ! dawad) 100 — ! Eestlandi pant-kirjad (üllesööld.) ! prots. Wenne raudtee wöl- — — ! lapabberid — — Teadaandmissed. Perno politsei kohto polest antakse isseärranis  Üllejöe rahwale, kes Perno linna hinge kirjas teada, et ommad aasta maksud mis neil 1864 aasta jaust pea-rahha kohtule maksa on künni 15. Augusti ku päwani peawad ärramaksma;  kes neid senna male põlle ärramaksnud,  sawad politsei kohto polest risutud. Pernus politsei kohtus 16. Julil 1864. Politsei kohto peawannen R. Hehn. M 741. Sikkertär Ed. Borg. 3 Perno kassa-kohhus tahhab Willowerre metsawahhe  maea jure üht talli ehhitada, mis umbes 276 rubla peale wälja arwatud; sepärrast  kutsub temma neid, kes sedda ehhitust omma  holeks tahhab wötta, 3. Augustil kello 14 nimmetud kohto ette, kus se ehhitus awwalikult  saab wälja pakkutud. Pernus, 13 Zulil 1864. Kassa-kohto peawannem Fr. Rambach. Oldermann J. G. Puls. Oldermann J. D. Klorell. G. Lehbert, Notr. 2 Et agga ükspäinis seläbbi sedda selgeste woib nähha, kas korsna pühkiad omma kohhust  holega täitwad, kui igga maea perremees sedda kohhe nöri ramatus tähhendab, mil päwal  nimmelt korsnad pühhitud, sest et muido korsna pühkiad Brand-kohto eest ennast woiwad  õigeks wabbandada ja Brand-kohhus ialgi sedda teada, kuida käsk täidetud; sepärrast  tulletakse sedda kulutust, mis 30. Nowembril  1863 antud, kelle järrele agga põlle paljo tehtud, ueste mele ja kinnitakse köwwaste,  et se igga maea perremehhe omma wastata on, kui ta mitte igga kord warsi pärrast  pühkimist ramatusse põlle kirjutanud, mil nimmelt korsnad pühhitud. Peaks se ka ollema,  et korsna pühkiad holetusse pärrast wahhel pühkimatta jätwad, ka sedda nöri ramatusse  kirjutama. Pernus, Brand-kohtus 26. Junil 1864. Brand-kohto pea-wannem L. Kridner. M 30. Brakmann, kirjutaja, i 1. Oktobrist sadik tahhetakse Mihkle kihhelkonnas,  Karrinömme mõisas 50 lehma piim wälja rentida. Kel tahtmist sedda wötta, woiwad  künni 20. Augusti ku päwani nimmetud mõisas kaupa tehha. 2 Keik suggu würtsi kaupa, inglisse ponbongs,  suhkurt mitmest wabrikust, kohwi, sirupid,  plomid, mannatango, wägga head juusto ja nendasammoti ka wägga head sepi on jälle ueste sanud ja müüb oddawalt Perno kaupmees  A. Bratinkin. 2