hemadega, kus ta ue troui ja kroni wallas ja Austria keisri wennale istmeks ja peakatteks andis,  on Napoleonil üsna meel kaelas/ Keiser Niakstmilian ei pea keige omma prouaga, (kes õnsa Belgia kunninga tüttar) Meksikomaal muud ennam teggema, kui iggatsedes laulma: „Minno kallis issa-maea, Ikka mõtlen ma so peal! Kui ma mõtlen, tulleb silma Kibbe stlmawessi teal! zc. Mõllematel peab Meksikomaast nenda hinmw täis ollema, et öse ärrapoggeneksid, kui mitte Prantsussed  iggal pool ees ei õlleks nende koeo põggenemist  keetmas. Proua saab kiil wist õnsa issa hauda watama tullema. Meksiko asjadest ei pea se kord suurt asja ollema. Peale selle olla Ämerikanm "Mstdeyt üht kindrali Parist saatnud, kes ni hästi" Präntsuske tallitusse pärrast  Meksikomaal, kui ka Spania ähwardamiste wasto Dshilimaal kaunis waljo amerikakeelt peab rakima. Ta nttelda üsna selge sõnnaga, et keige paMm olla, km Prantsussed ui ruttu kui wõimalikWeksikomaalt koeo tullekstd, muido teh? ha se Amerika meelt kibbedaks, et sest parrast kes teab kui pahhad asjad woida sündida. Pranlsus  tunneb kulisse ka ärra, et se jut üsna oige on, agga küs jääb temma au? kes peab häbbi kandma? Kas se temma auahne, südhamele kerge kanda on, kui keik rnailm näppoga näitab: „Sah, Napoleon ei olle omma asja Malmis sanud, peab häbbiga tühja jätma!" Ägga Amerika rigiga sõdda hakkadä oi wennike, kui palja mehhi ja rahha tulleb se maksma! .... Minna ei tea mis nõu ta wõttab. Ehk saab weel sadikule  tuhka silma ripputada. Ka on kuulda, kui tahhaks Napoleon Meksikomaad Põhja-Amerika  ühhendud rigidele ärraMüa. Keige Parrem õlleks oksjoni peale panna, ehk Mõiksime siis ka liggipakkuda. . Spaniamaalt. Kui st Spaniameestel' Lõssine nõu on , et nemmad ka' vmmad varrisorjad,  niis neil Wilippine ja Antilje saarde peal on, priiks tahLwad lasta, siis õlleks st kiil wagga - kidowaärt. Tulleks st ka hilja kül, siis tulleks u vmmeti. Parvem ikka weel hilja, kui ialgi.—- - Agga Dshilima wasto on Spania imme uhke ja smelinne. SZdda tahhaks ta nõdremaga piddada," agga kust rahha peab tullema, on teadmatta». Dshili wallitsus hoiab keik Spaniarahwast ommalmaal  pandiks. Selle eest ähwardab Spania  sõalaewade admiral ühhest mäele tulla ja 500 Dshili perrekonda wängi wõtta. Mis sest tüllist wimafs wälja tulleh, on alleH teadmatta. . - - Kirjawastussed. Minnewa näddalased. 249) J. P. U S. Olleme kätte sanud ja, kuida näete, lühhidelt prukinud. Kirjutage qgga eddasi, kui jütztuh. 241) J. e. ja J. L. T... . . . .6. Olleme Teie tahtmist teinud, ni paljo kui wöimalik olli. 242) „E. H, R." K. Teie kirja peale peaksime palja ehk mitte middagi wastamq. Kui Eestirahwast ennam tunnete kui meie, siis ei pua kegi sedda au Teie kaest ärrakiskuda.  Meie „wadbisemisse" parrast pallume Ttid mitte wadbiseda. - 243) J. L. T. . .. s. Ruum er annud pikkemaN jatta. Selle näddalased. 244) J. P. N . . .s. On lühhendud, agga ommeti weel liig pikkaks janud. Kük innimenne middägi fisse peab wötma, siis on toop öllut lühhem, kui tilk sappi. 245) W. H. Kroast ..... s. Ei olle meile Teis poolt „tellimjsse kirja" tulnud. . 246) P. M. W' A ....... s. „Wahhimees^ on sedda ööd weel paljo?" Nenda sn meil pimmedusse pärrast  weel küllalt öhkada! 247, Z. D. T. . < . S. Waat, feddawisij Nenda tehke weel. mitto korda, siss ei tulle leht igga näddala ilmasjata. 248> P. S. T . . v - ... a . . . . l. ' Olge tcrwe/ sahhärdused koddosed asjad on Vennad kuulda, kui ka! mitte postitasko panna. ~ 249) S. J. Peterb . . . . s. Kulla nimmekaimoke, muido on kelk hea ja rahhame Teie tahtmist tehha; agga kus adress janud, et Teile wbime kirjutada? .Palja nsmme peale ei leia meie kirri Teid üllesse, Teie külla on nattuko suur. V ' 259) H. K. P... . s. Ollime ka ja jubba muialt sestfammast 'asjast teadust sanud, ugga sest põlle tvigga / parrem kakskord kui middagi. 251) „Eesti Karel". Olleme kül kätte sanud, agga ei olle se kord ennam wöimalik. Olge terwe! 413 Von der Censur erlaubt. (Nr. 243.) Dorpa t, d. 6. Decbr. ? 365. Teadaandmissed ja kulutamissed (Mit Polizeilicher Bewiltigljng.) ' Kaks maea ühhe krundi peal sawav ärramüdub  ja selgemat teadust nende parrast annab pu-. särgiteggia Sülk kiwwisilla otsas Obe rt eir«e r i ' l 2) Üks tasseyhung, kuS L plakatpass,! pearahha-kwilung ja pistmisse taht Ä letsandeps Petersoyi nimme peale; 1 möisapass Zo a n nimme peale ja l kmitmtg 26 publ. waSty,