langenud, ei tea praego seitungid weel selgeste  könnelda, kuid sedda ööldakse, et nende tö hirmus werrine olnud. Kolm kord on paawsti wäggi tormiga Sardinia wäe peale käinud, et neist läbbi murda ja Ankona linna peästa, agga kolm kord werrise peadega jälle taggasi lodud ja pärrast üsna laiali pillatud sanud; paljo mehhi on langenud, agga ei tea weel, kui paljo? Wangisi peab 600 meest ollema.  Nüüd on Ankona !in ma ja merre poolt ümberpiratud: ma poolt seisab Sardinia wäggi ja merre poolt endised Neapoli söalaewad, mis Garibaldi pärrast kunninga pöggenemist Sardinia admirali alla andis, kes neist muist Genua linna satis ja muist löuna poolt ümber  Jtaliama otsa Ankona linna alla wiis, et kegi merd kaudo linna sisse egga linnast wälja ei sa. Esmalt olli neil nöu kahhelt poolt küljest Ankonale tullepombisid anda, agga et se ilmasüta koddanikudele paljo kahjo teeks, on nöuks wöetud, linna holega ümberpirida ja odata, ehk toido pudus annab paawsti üllemale pärrast parremad mötted, et ilma werrewallamisseta linna kätte andwad. Paawstil  olli omma söawäe ja üllema kindrali peale suur lotus, mis tedda agga häbbisse ja häddasse  jättis. Näddala päiwi enne Ankona lahhengit kirjutas ta weel ühhe waimolikko üllemale: „Mei! on kindel lotus, et meie omma  waenlaste peale suurt wöimust same. Kahhest  asjast peab üks sündima: olgo et Jummal  need eksitud õnnetumad, kes temma wasto söddiwad, ümberpörab: ehk need ued Saneribid  ommas wihhas pihhuks teeb ja ärrakautab."  Nenda kirjutas paawst ÄO. Augustil ja 6. Septembril olli keik temma wäggi pihhuks  tehtud ja arrakautud ning ta „kulus ja wapper kindral" pari ratsamehhega Ankona pöggenenud. Mis nüüd paawsti omma südda Roma linnas ütleb, wöime kül issegi möttelda.  Nenda tewad pahhad lapsed omma issaga!" Kui Garibaldi Sitsilia saart olli ärrawöitnud  ja Neapoli kunninga wäggi Palermust piddi tagganePa, olli temma essimenne käsk; „Jesuitid, kassige minnema!" Seddasamma on ta nüüd NeapoliS ka teinud. Keik Ze- suitid on minnema sadetud ja nende maad ja kloostrid krono ommaks tehtud; sest sedda teab Garibaldi ja keik teised: peab üks noor wiljapu  priskeste haljendama, siis peawad ussid ja mardlased temma pealt ärrakautud sama. Selle seadusse eest ei kirru tedda kegi mu, kui Jesuitid isse, agga kes sest holib. Prantsussemaalt. Prantsussed ei tea nüüd paljo muust, kui omma keisri reisist könneleda;  issearranis suur on keisri auustaminne Alshiriamaal, Ahwrika randas olnud. Agga keisri perre peawad seal leinarided jälle selga pannema. Senni kui keiser omma prouaga ümberreisib, surri proua ödde koddo arra, üks Hispania hertsog Alba abbikasa, kes mönda aega jubba Parisis pöddes. Teine uus assi on se, et seal tännawo 100,000 nekruti wöetakse. Kolmas uus assi, et neil kindel nöu olla omma önne peale katsuda, kas saab telegrahwi  Atlanti merrest läbbi Amerikamale ehk ei sa? Kolm rikkast meest on lubbanud seddasinnast  telegrahwi kolme aastaga walmis murretseda,  kui rigiwallitsus selle eest hea on, et nemmad pärrast 1,000,000 pranki aastas teniwad.  Imme kül, essimenne telegrahw läks raisko, ja nüüd tahhetakse kaks uut assemele  tehha. Teie mälletate jo, et Inglased ka jälle seddasamma nöu piddawad; agga kas kegi ia! senna male saab, on teadmatta. Neljas uus assi.: Prantsussed teadwad könnelda,  et paawstil olla köwwa nöu Roma linnast  pöagenema panna; ta südda ei kanda ennam kauem seal olla, kus tedda weel nago lindo puris hoitakse. Agga Prantsussed ei olla mitte selle asja nöus; sest nüüd olla paawst Prantsusse pajonettide warjul Roma linnas weel julge; agga kui kord sealt ärrapöggeneb  ja Prantsusse wäggi koio lähhäb, siis olla teadmatta, kas ta jallad weel ellades Roma linna taggasi sawad. Kas ta nüüd lähhäb ehk jäeb, egga minna tea. 304