MM Amatsoni (emmased soldatid) temma ümber, kes keik sättentawas hilpudes ollid ning söariistad käes kandsid. Se on temma kaardiwäggi. Kaunis lai radda lahhutas neid emmasid soldatit issastest. Tuhhat lippo ollid sure platsi peal kunninga maea ees üllessetömbatud  ja kunninga maea harja peal ta omma suur plaggo tule käes. Sedda keik on nemmad Eüropa rahwast kuulnud jg näinud. ..Minna piddin enne 3 kord ümber sure platsi käima. Kolmandama korra aeal tulli üks wanna mehheke wälja, suur kep käes, höbbe  nup otsas. Mehhike wöis 75 ehk 80 aastat  wanna olla; ta näo polest wöis tedda mönneks wannaks ahwiks piddada. Agga sedda  ta ei olnud, waid kunninga Guetso üllem minister, kes jubba 35 aastat selle ammets peal seisab. Mehu on ta nimmi. Saea sammo peal heites Mehu kunninga ette silmili mahha ja panni pörmo omma pea peale. Ta käskis ka mind palja peaga kunninga  liggi minna. Agga ma käskisin tulki temmale üttelda, et pallawa päwa al ilma päwawarjota  ma mitte kübbarat peast mahha ei wötta. Warsi jooksid kaks orja ja töid üht suurt päwawarjo, mis nad möllemilt poolt kandsid, ja nenda astusin ma siis paljapeaga kunninga ette. Minno silmad ei waatnud üksi kunninga peale. Temma naesterahwa soldatid  on ennamist keik üsna nored innimessed. Se on üsna immelik neid mehhiks piddada, kui nad ommeti naesterahwas on. «Kunningas Guetso on 50 ja 60 wahhel omma wannadusse polest. Temma naust ei woiks tedda kegi seks kuulsaks werrewallajaks piddada. Ta olli st kord sure sidi ridega kaetud, sammetpadjade peal pikkali. Kui ma liggi sain, tõusis ta üllesse ja andis mulle kät, küssis warsi, mis üdist kuulda ja mis ta söbber  Prantsuse kunningas teeb?. Rõõm olli ta silmast nähha, et üht sadikut temma jure lakkitud. Senni kui ta minnoga rakis, hoidis üks üllem naesterahwas kuld sülgetosi käe, ja üks teine öerus ta jalgo nago kutsar hobbusel. ..Ma andsin sedda sidi kotti temma kätte, kus mo kasa antud kirri seisis ja kotti peale ollid need sönnad õmmeldud: „Sure Dahomi kunningale."  Ta wöttis kotti wasto ja pällus mind ennast kirja luggeda, mis mo tulk temma kele ümber ütles. Selle peale läksime lauale. Söginöud  ollid höbbedast ja Eüropa road, jodawad  winad ja napsid peal. Temma teadis  ka, kuida meie maal termist juakse ning meie lasksime Prantsuse keisri terwisseks klasid  kölliseda. Sel silmapilgul kui ta klasi omma  su are panni, paukusid sured tükkid, rahwas  heitis silmili ja kissendas: ..ilm lähhäb pimmedaks!" Parrast jõime meie keisri poolt Guetso siin tõusis rahwas jälle lillesse  ja kissendas: ..ilm lähhäb walgeks!" (Ms nisuggune pruuk peaks tähhendama, ei õlle Prantsus mitte laiemalt teada annud.) Ahwrika terwisejogiga olli aggä luggu selle polest ka uus, et kaks klasi piddid tühhendud  sama; sest must kunningas ütles, nago õlleks ta sedda Eestimeeste käest kuulnud: ..egga innimenne ühhe jalla peal wöi käia." ..Pärrast sögi näitas kunningas mulle omma  keige üllemaid söapealikkuid meeste- ja naes- mäest. Mo südda lõi õige halledaks, kui selle tüttarlaste karja peale waatsin, kes seal söamundris seisid, püssid ja möegad käe. Sest pölmest, mis peale Zummal neid lonud, on nemmad surmani lahhutud ja peawad, tahtko ehk tahtmatta, karredat söaammetit piddama!"  —- 343 Von der Censur genehmigt Pernau, den 39. October 1862. Teadaandmissed. Sedda käsko möda, mis Ria kubbermango wallitsusse p olest 12. Septembril s. a. 1660 al on pantud, antakse selle kulutusse läbbi awwalikkult teada, et selle kirja järrele, mis rahha-ministeriumist Balti kindral-kubberneri herra kätte tulnud, eddespiddi rahha-markid wäljaanda ärrakeeldud on, ja et siit linna markide  wäljaandjad omma rahha-markid kolme ku sees peawad taggasi wahhetama. Perno rae-kohtus, 10. Oktobril 1862. Bürgermeister Fr. Rambach. 1992. Sikretär Schmid. sl^