sadik l"1865) mitte emiam ei pea lubbatama. tähheudab, et keik ued rentkontrahhid sealt sadik puhta rahha peale peawad tehtud sama.) Siin jures on agga sedda tähhele panna, et 1865 lünipäwast sadik need teoorjusse-kon- Lrahtid, mis kumbagilt poolt weel ep olle ülles- Löidud, tallorahwa seadusse S 215 järrele kollueks järrel Lullewa aastaks wõiwad pikkeudud  sada, agga milgi kombel mitte kauemaks, kui Jürripäwaui 1871. Selle peale mõeldes, mis H 122 tallorahwa seadusses õppetab het teoorjasse cgga segga reutkoutrahtid kaueminni ei pea tehtud sama, kui 6 aasta peale) arwab moisnikude selts ette, et teoorjasse ja segga reutkoutrahtid  - nipaljo kui neist tall omade ülle on tehtud lürripäwaks 1871 otsas on ja nenda uimmetud Jürripäwaui keik teoorjas ja Päwateggemiune  Lihwlandimaal peab arrakautud sama. 11. Tallomade münnst nisugguste mõisade al, mis moisnikude seltsi Parralt kokko on, (nago Torn mõisa ee.) on Lihwlaudi mapciaw ülleültse  heaks kiitnud ja moisnikude seltsi kommissionile  käsko anuud, tullewase mapäwa tarwis üht isseärranes Plaui Malmis tehha ja ettepanna, kuida tallomaad nisugguste mõisade al wõiwad müdud sada ja kus sedda rahha, mis nende eest sisse tulleb, keigejulgcmast intressi peale pauna; nendasamma ka, kuida tullewane seisus uimmetud  mõisarentuikude ja selle walla tallomade ost jäte wahhel keige kõlblikumalt sünniks seadida. 111. Mis tallorahwa seadusses 1860 kaubakontrahtide  kinnitannsse ja sissckirjntamisse parrast  on kästud, on ruttolisse konirahtide kinnitamisse  jures raske ja pikkaliune, sellepärrast on Mapäwa Palest uut nõu petud, kuida sedda wõiks kergitada. Et agga selle jures Paljo eunam kirjutamist  ja nõupiddamist olli, kui et sesinnane tö weel enne mapäwa lõppetust õlleks malmis wõinud  sada, siis on sedda moisnikude konwendi järrele katsumisse holeks jatud, kes ka selle asja kinnitamist rigiwallitsusse polcst peab Palluma. IV. lubba selle tallorahwa seadusse järrele, mis 1819 anti, peab Lihwlandi walla-maggasiuilutadcs  igga mehhe hinge peale, mis hingeramatus  seisab, 1 tsetwert talwewilja ja 2/3 tsetwerti sui wilja taggawarraks seisma. Sesamma seadus on ka 1849 ja 1860 tallorahwa seadusse ramatus  seisma janud. Et nüüd agga 1) Lihwlandi tattorahwa nmeapiddamiune  aega mäda hopis jõukamaks läinud ja weel järge st lähhäb, ja 3) Z 477 jarrele, mis Praeguses seadusse ramaLus seisab, Parrisma  perremeestele milgikombel magasinist muido ei pea laenatama, kui wahhest sure õnnetusse ehk sure wiljaikkaldusse aeal :c., siis on silmaga nähha, et praegune magasini sisscwõtminne rahwa  tarwitusse ja wäljaandmisse wasto liig suur on, ja jäeb surem ossa sest wiljast kui kassata kapital seisma, niug on ka mõnucs paikas leitud  , et willi kaua seismisse labbi raiska olli ununemas ja koggokouna kahjuks alwa Hinna eest piddi ärramudud sama. Ullema kubbermcmgo wallitsusse nõu peale on mapääw heaks arwanud, Läne-merre kubbermangude  kindral-kubberneri herra läbbi tallorahwa  seadusse ramatus 1860 aastast K 434 nenda ümberumta, et eddespiddi tallo maggasini aitades  mitte eunam taggawarraks ei seisa, kui tsetwerti talwewilja ja i/z tsetwerti suiwilja igga mehhe hinge peale. Sellejärrele peab siis tallo-koggokondadele lubba  antama, sedda ossa wilja, mis selle ue seadusse  jarrele üllearro õlleks, ärramüa, siiski mitte muido, kui kihhelkonna kohto lubba ja ütlewatamisse  al. Nahha, mis mlidud wilja eest sissetulleb,  peab wallalaekades, kui isseärranes taggawarra  kapital, rentpabberidega seisma pandama ja intressid wallakassuks prugitama. V. Inbba selle mapawa peal, mis 1857 peti, sai ka kihhelkonna arstide parrast paljo kõnneldud ja nõu Petud. sTeado Parrast piddid kihhelkonnad ka kihhelkonna arstide Mespiddamisse  eest murret kandma.) Sel korral jäi assi sepärrast katki, et Domäuhowi ehk kronomõisade kohhus krouo tallopoegel sest asjast ossa wõtta mitte ei arwand lubbada wõiwad. Viimne mapäwa  koggo on nüüd sedda head asja jätte neste mele tulletanud ja üht komissioni niunuetanud, kes kihhelkonna arstimacade ja Hospiddalide plani ja tarwitnst peab walmis tallitama ja wäljaarwama,  mis ja kui paljo ui hästi parris - kui kronomõisa koggokondade polest sette tarwis tuikeks  maksta. Kindral-kubbeuieri herra on mapüwa Polest pallutud sanud, selle eest hoolt kanda, et kronow  allad pärriswalladega sest asjast ühhes kous 202