päwal langenud ja wangiwõetud 5500 meest jaPreisimehhi  on 1100 langenud. Preisi pealikkutest olla 9 surnud ja 55 hawatud. Teised telegrähwi sõnnmned kulutasid ka, et Preislased ue silla Sonderburgi listua jures merre kaela peale teinud  ja Alseni sare peale ülle läinud. Agga kui se on sündinud, siis ei wõinud se nmidogi ilma werrewallamisseta sündida. Preisi suredtükkid  sawad wägga heaks kidetud, mis ka sest nähha on, et Taanlased ommadega warsi piddand  wait jama, Mi Preislased onnnal hiiüdma pannud. Kümme Tani kantsi peawad purruks lõhhutud ollema, sest Preislased olla tullepomliidega  pauk Paugo peale pihta lasknud, et Dani sõamehhed ep olle aega hingata sanud. Selle peale tulli tormijooksminne, ja sellega Taanlaste wangiwõtminne, kus ka 40 Dani pealikut Preislaste  kätte sattunud. Et se keik Sakslaste süddant  kergitab ja T aanlasi mahharõhhub, on nmidogi  teada. Sedda möda saab siis ka Londoni konwerentsi nõupiddaminne ollema, mis Me 5 päwa eddasi lükkatud. Woib olla, ehk uus post toob weel enne lehhe lõppetust uemaid sõnnumid. Taanlased peawad kül Alseni sare peal weel wasto pannema, agga ühhelhobil ennast ka jubba tele walmistama. Näwad ärra, et nende assi eunam ei aita. Sakslaste mõek on pikkem ja terrawam. Pttrrast sedda, kui Preisi söamchhed ui wapraste  Dani kantsid ollid ärrawõtnud, on kunniugas  Willem !. neid telegrahwi läbbi tännada lasknud, selle peale ka isse warsi aurowankrisse istunud ja sõaplatsi peale asja watama sõitnud. 10. Aprillil, kuida telegrahlv jubba minnewa rcde kulutas, on ta senna jõudnud ja, kuida muldagi mõista, sõameestest sure õiskamissega terretud sanud. Sõameestel olnud suur rööm, et nende peaperremees ka omma silmaga nende tööd watama tulnud. Seal on siis ka Sletwigi rahwas ommad sadikud kunningast terretama ja palluma saatnud, et nende lotus Dani alt lahti ja omma perremehhe alla sada, ikka peaks tõeks ununema. Kunuingas olla head wastust annud, agga siiski ei olle meie kllulnud, mähhardune se olnud. Preisi wäggi on kül Sleswigimaal mehhetõõd  teinud, agga kulda Londoni konwerents asjo saab aeama, on keikil alles teadmatta. Kui keik teised ommad sadikut nisamma rahhonõud- missega senna sadaksid, km meie Keiser sedda teeb, siis ep õlleks kiil middagit karta, agga seeb se on, senna lahmad igga rigi sadikud isscärranis  tahtmissega. sWeeteest.j Cõasõnnumete wahhel tulleb Sleswigimaalt ka nattuke rahhulesi. Sleswig-Holsteini  ja liitima kokko on üks pik Poolsaar,  mis Europamaast nisamma põhjapole merre sisse tungib, nago Italiama lõuna pool. Nisuggused  Poledsaredtewad agga saggedaste merremeeste laewateed wägga pilkaks. Kes Italiamaal Genuast  Wenedigo linna laewaga tahhab minna ja kaupa wia, se peab sedda pikka teed alt Italiama  otsast ümber purjetama. Kui paljo lahti  ab seal kallist aega raisko ja kui mitmed tuled ja tormid, kaljud ja künkad wõiwad enne sedda laewa ja temma koormat Põhja sata. Nendasamma  on ka luggn liitima poolsarega. Kes Lübekist,  Kilist ehk ülleültse Läne inerrest õhto pole Elbe-jöe suhho ehk sealt taggasi merre teed peab käima, ei wöi sedda muido tehha, kui läbbi Sunda ehk läbbi sure ja weikse Belta, Põhja Poolt liitima otsast ümber, mis paljo aega wöttab  ja wägga saggedaste suurt kahjo teeb, isse.arranis  Põhja pool lütima rannas ja seal ümberkaudo.  Sähhärdnsi poolsaresi on mailma peal wägga Paljo, mis läbbi merre te pikkaks wennib, agga mis tehha, laewaga ei wõi maanteed  möda käia. Kui mõnnus õlleks assi, kui sesuggused poolsared läbbi saaksid kaewetud ja seläbbi te lühhendud? Mnidogi õlleks mõmms, agga iggas paikus ei olle se mäggede Parrast koggoni wõimalik, nago Italiamaal ?c., ja teises kohhas maksab hirmns suurt kullo. Sleswig- Holsteinis arwatakse sedda onnneti korda minncwat.  Mõiine aasta eest olli sest kanali kaewanlissest  jubba kibbedat jutto, agga et Dani wallitsus selle wasto seisis, jäi assi jälle soiko. Nüüd agga, kus Sakslastel loius on, et Sleswig-Holsteinima  Dani wallitsusse alt lahti saab, hpolle kiil weel kääo), on Preielased jälle kanali ehk kaewetud jõe peale mõtlemas. Nad on jubba tarko mehhi senna saatnud, kes kcik peawad järrele  mõetma ja ärralodinia, kas wõimalik ja kui paljo se maksma tulleks. No hea õlleks kiil, km laewad sedda lühhemat teed saaksid, agga lasseme enne Dani sõdda ja Londoni konwerentsi 129