täites ei pea innimine mitte küsfima: kas ma teen ehk ei te? Peterburgi Mihkli kirriko õpp. C. Masing, kes enne Saremaal Mustjalla kirriko õpp. Olli, meie „Piibliluggude" kirjutaja, on Peterburgi „Pühhapäwalehhe" luggejaid Nr. 46 pallunud, Saremaa leiwahäddaliste peale mõttelda ja neile omma leiwapallokesest middagi ärramurda, ni paljo kui kässi üllatab. Kirjade järrele, mis temma sealt ammeti wendade käest sanud, peab luggu willets kül ollema. Kui krono  kül 150,000 rubl. laeunks annab, kellest perremehhed ennam ehk wähhem ossawõtwad: mis peab neist sama, kel' middagi ei olle, mis peale neile wõiks laenata? Kedda wõib nüüd sundida,  nende eest murretsema, kui sedda kristlik armastus ei te? Sedda kristliko armastust pällud nüüd õpp. Masing kät tasko pista ja jvudo möda neile anda, kes jubba nüüd Kadripäwa  aeal mitmed ennam ei tea, mis suhho pista, mis peab hiljem sama? Paljo parrem ei olle ka Eestimaa luggu, ja Liwimaal ei olle ka suurt waewa tarwis, hädda ja pudust üllesleida.  Paljo tühje kässi on leiwa järrele wäljasirrutatud, kui agga neid paljo õlleks, kellel  middagi ärra on anda. lummal isse aitko meid jälle sest raskest aastast ülle sada! Abbi õlleks häddaste tarwis, kui helde lummal sedda kohhekilt wõttaks sata! Ligutab nüüd kristlik armastus  mõnda süddant, Eesti-ehk Saremaa häddalistega omma pallokest jaggama, siis olleme iggal aeal walmis armastuse andeid wastowõtma  ja kätte saatma, kus kõige ennam teame tarwis  ollewad. Mis sisse peaks tullema, selle ülle saab andja siin lehhes tutwal wisil igga kord wastust. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Preisi minister Bismark on jubba Berlini taggasi tulnud. Parlamendi asjust ei olle suremat kõnnelda. Piddawad omma kodduste asjade ülle nõu, mis meitesse ei putu. Darmstadti parlament on ka 14. Now. kokkotulund, omma hertsogi rigi asjo tallitama. Mitte suurhertsog isse, maid minister Dalwigk olla temma assemel parlamenti allustannd. Würtembergimaal olla üks redaktor (zeitungi kirjutaja) 8 päwaks wangi ja 30 kuldna rahhatrahwi  alla langenud, et Bismarkist olla pahha räkinud. Se on sellepärrast kaunis weider, et lõunapoolsed saksa zeitungid Bismarkist siamaale keelmata seddasamma kirjutasid, mis rottid kassist kirjutaksid, kui nad mõistaksid. Ja nüüd korraga peab se kõik keeldud ollema ja redaktor selle eest wangis istuma, ja pealege meel 30 kuldnat sabbarahha maksma se on wägga uus assi. - Saksimaal olla Dresdeni linnas  endise knnningale, Pridik August, ausammas  üllespannud, agga plats, kus peal ta seisab,  ei öölda mitte sündlik ollewad: nad pannud omma hea kunninga mällestuse kujo kohhegile turro are seisma, pealege ühhe hoteli ette, nago peaks ta scal wahhiks ehk kilbiks seisma. Nootsimaait on Kare! XII. Stokbolmi linnas ka mällestuse kujo sanud, parrast sedda kui jubba poolteistsadda aastat maamuldas hingab.  Temma teggi Rootsimaad ja wägge kül kuulsaks, agga mitte õnnelikuks. Demma käest on Peter I. meie Baltiamaid ommal aeal ärrawõtnud.  Ausamba lahti wõtmise jures (18. Now.) olla pea aego mässamine tulnud. Rahwas  olla pahhaseks sanud, et suurtsuggu innimestele  isseärranis kõrgemad kohhad watamiseks  mällestuse kujo ümber tehtud, ja tahtnud neid wäggiwaldsel wisil ärralõhkuda. Soameestega  sanud plats neist puhhastud. Itatramaalt. Tullemäggi Wesuw peab ikka alles wirna (lawa) wäljaaeama, agga jubba nattnke wähhem, kui enne. Lugg emata paljo innimesi peawad sedda suurt lodud miliauko watamas  käima. Se kord olla ta kahjo küllalt teinud ja mitmed põllud, aead ja maead tullise lawa alla matnud. Paawst on 3 meest lasknud  ärrahukkata, nimmega Monti ja Tognetti, kes mässamises wangi ollid sattunud ja paawsti kässo peale piddid surrema, essimene olli 33 ja teine 23 aastat wanna. Jtalia kunningrigi rahwas on selle tembo ülle wägga pahhased ja nimmetawad sedda hukkamist igga nimmega, mis mitte illusad kuulda ei olle. Ka Jtalia wallitsus  ja parlament arwawad, et paawst sedda nende kiuste teinud; agga Prantsused püüdwad „pühha issa" wabbandada: temma wõida jo omma koddo ja omma üllamate ülle kohhut mõista, kuida tahta. Igga Jtaliamehhe surem 382