ja neid peab paljo ollema, kes tedda tagga kihhutawad.  Preisimaal ei olle se mitte tundmatta ja seal wadatakse ka hõlega, kas riistad walmis on. Ennam ehk wähhem hakkawad Saksamaal rahwas kartma, et Prantsus ja Preislane, olgo aeg pik ehk lühhike, wimaks ommeti karwopiddi kokkolähwad, ja siis saab södda ollema, paljo hirmsam,  kui mullu Austriaga. Sellepärrast arwatakse  ka saksa parlamentis kõik asjad ui hõlpsaste  eddasi minnewad, ei kõik õigel aeal walmis  ja mingist pudus ei tulleks. Preisi kunningas  on ikka alles lõunapoolsid sõbro waatmas  ja nendega wist kokkoräkimas, kuida sedda tarwis on, kui Napoleon tõeste neid peaks tahtma  watama tulla. Ka Baierimaal on tedda iggal pool lahkeste wasto wõetud ja rahwas hakkab ennamist ärratundma: põhjapoolse Saksamaga kokko heita, on nende ainus warri politika õnnetusse  eest. Sedda pannewad Sakslased iggal  pool immeks, et Preisi wallitsus endise Hannowri  kunninga ja Nassau hertsogi wasto ni pehme on ja neile ennam järrele annab kui nemmad wäärt on. Se koorm tulleb agga rahwa kanda, ja nüüd wälja, kuida need mehhed allati isseennese  ning ei ial rahwa Peale ep olle mõttelnud. Nemmad püüdwad ni paljo kahjotassumist sada, kui ial wõimalik, tulgo wälja, kust tulleb. Wei mari suurhertsog ja hertsogina piddasid 26. Sept. omma höbbepulmi. Preisi kunningas, Saksi kunningas ja mitmed hertsogid ja würstid on seks päwaks senna kokko läinud rõõmsatega rõõmsad ollema; ka Belgia, Hollandi, Wenne ja Spania sadikud olla Berliin st senna tõttanud, onuna wallitsuste nimmel head õnne sowima. Austriamaast. Konkordat, oh konkordat, se teeb nüüd Austriamaal paljo kissa ja waidlemist.  Rahwas tahhaksid temmast parrem tänna kui Home lahti sada. Makonnad ja koggodussed heitwad kokko, üks palwekirri teise järrele sadetakse  parlamendikoggo kätte, et ikka selle eest murretseks, et konkordat rahwa kaela pealt ärrasaaks.  Agga paawstlased, sured, raswased piiskoppid,  tillemad paatrid ja kõik, mis mungakubes  nende järrel käib, need turtsuwad hulgani selle wasto, kui langes konkordatiga Jümmala aujärg ümber. Neil on arrosamatta, kuida-mai!m  nüüd ni hukka läinud, et nemmad löga, mis ommeti waimolikkud käed neile kaela siddu- nnd, mitte waggusi ei tahha kanda. Rahwas püab kammitsest lahti sada, pealegi waimelikku  st kammitsest, st on nende metest ni wõereti assi, et nemmad sedda kammitset weel kolm kord kõwwem rahwa jalgo seuksid, kui ta enne olli. Selle lomale, kes koormat Püab seljast  mahhawiskada, peab kahhewõrra koormat selga pandama, et temmal wabbadusse maggo suhho ei sa; sest se on tuttaw assi, kui pimme hakkab näggema, haige jalg käima ja rummal pea mõtlema, siis ei peeta wanna ernehirmutust mitte ennam ellawaks lömaks ja ähwardused ja kohhutussed ei te mitte ennam sedda, mis nad rummala laste jures tewad. Nõnda on luggu ka Austria paatridega. Nemmad mürristawad kül kantslide pealt selle sure patto wasto, mis konkordati, se on paawsti lõa põlgmine nende kaela tömbada; agga mis sa teed uemal aeal hukkaläinud rahwaga, nemmad ei ussu ennam, et 2X2—5 on, ei ussu ka mitte, et kammitses kergem käia on, kui lahti jallo, waid tewad sähhärdusle  ahwardamistega, mis warblased ernehirmutustega,  ni pea kui nad arro on sanud. Tannagem meie ewangeli ussulissed, et meil konkordati lõga kaelas ei õlle. Austria konkordati  toeks, et mu assi ennam ei tahtnud awwitada,  heitsid wimaks 25 piiskoppi kokko ja kirjutasid  keisrile palwekirja, et ärraeksitud, pattuse rahwa parrast, kes ei tea, mis temma hingele hea on, mitte pühha issaga tehtud kontrahti ei hakkaks rikkuma, waid peaks igga su kinni pannema,  kes sest julgeks räkida. Selle kirja sees langemad rasked hobid nende peale, kes isse julgemad nähha ja teistele middagi näidata ja, kui muud sõnnad lõpnud on, tulleb wimaks wanna tuttaw laul: Kes paawsti wasto pannewad, Need lunnnala wõitlewad, Io st on wiimse päwa täht! Nõnda laulab kardinal Nausher ees ja teised kõris tagga. Agga Wini linna, koggodussel ja mitme mu koggodustel on piiskoppide palwekirri harjad punnaseks aeanud. Ka nemmad tahtwad keisrile kirjutada ja selge sõnnaga wäljaüttelda, et piiskoppide kirri muud ei olle, kui rahwa teotus  ja walle, mis ütlekohto nende peale aetud. Kellegil ei olla mele tulnud, ial lummala ehk keisri wasto pauna, kuid agga konkordati löga 318