hendawad, sest meie õiget arro ei sa, sedda peame esmalt tundma õppima ja kui nendega tutwaks olleme sanud jubba siis teame ka kui paljut ja kui suurt hulka nad tähhendawad. Üks piljon on ni suur ja ni paljo, et kui üks innimene kggas sekundis kolm loeb, siis temma kümme tuhhat aastat tarwitab, kui ööd ja pawad loeb, et sellega walmis saab. Et nüüd, kuida jubba teame, päikesest 3,700 piljoni sesuggusid neljanurgelesi tükkisi wälja leigata woime, mis igga piddi üks pennikoorm pik, lai ja kõrge on ja kui kegi ni ussin õlleks, et ta iggas sekundis, kolm sesuggust tükki päikesest mahha leigata ja metsa wissata jõuaks,  temma siiski 37 miljoni aastaid prügiks, enne kui ta keik päikest ühhest on ärraleiganud. Ehk ütleme teist wisi: kui kegi tahhakö üht sesuggust päikest walmis tehha ja panneks iggas  sekundis ühhe sesugguse neljanurgelise tükki senna jure, mis iggapiddi pennikoorm suur ja se õlleks wägga liig, siis peaks ta ilma aeawiwitamata  lil miljoni aastaid teggema, enne kui selle töga walmis saaks." Noh, mis arwate nüüd Preislase juttust? Kas tal peaks õigus ollema woi mitte? - Kui mitte teised temma sarnatsed targad mehhed  seddasamma ei könneleks, siis süllitaksime temmale otse su sisse ja ütleksime, et ta walletab,  sest millal on ta käinud päikest möetmas, et nenda teab könneleda. Agga et teised päikesest  otse seddasamma könnelewad, sepärrast peame, ehk ta kül meie silmade ees pissuke näitab sllewad, ommetige uskuma, et se tõeste tössi ja temma wägga liig kaugus tedda meie silmade ees ni pissukeseks teeb. Noh, ma lodan  wanna külla wend, et sa sedda ka saad uskuma! Ommalt maalt. Pernust. sTullekahj Ehk meie linna pessas ka omma kord maeasid, kus umbes kümme tuhhat innimest peawarjo leidwad,  siiski ei woi meie selle ülle kaebava, et tullekahjud wägga liig saggedad olleksid, waid sedda juhtub wägga arwa, kui sesuggust õnnetust  on. Selle ku 6. päwal, enne lõunat kello kümme kohhutas meid tullekelloke ja kutsus  meie prii tullekustutamise kommandut rut- tust j allale. Kaupmehhe R. Barlehni linna aitas, teise korra peal olli, ei tea kuiva wist, tulli lahti peäsenud, mis agga, tanno meie prii tullekustutamise kommandule, kohhe jälle kustutud sai. Põlleks nad ni ruttust appi jõudnud, siis õlleks kahjo wägga sureks wõinud  minna, sest tuul olli sel päwal kaunis walli ja seal al tule aina mannad maead mis kui õlle-kuhjad olleksid pöllenud ja kus kellegi abbi põlleks middagit aidata woinud. Kahjo, kuida kuulnud olleme, ei pea suur ollema.  Tulletame ommetige iggaühhele mele, holega tulle ülle walwata, sest peased ta kord lahti, siis on ta tais wihha ja sööb ärra, mis eest leiab. Kanged süggisised tuled, tewad meie auro laewadele paljo tülli, ei lasse iggakord, kui tarwis minna, saddamast wälja. Selle ku 5. päwal olli kord ..Fellini" käes, Pernust Riga minna, torm olli rinno wasto, piddi waggusi koeo jama. Teisel hommikul katsus jälle õnne, tulli agga jubba enne poolt päwa taggasi, mis issiärranis reisiatel wägga wastomeelt  olli. Ohto pole heitis tuul nattuke waggamaks  ja siis ei wiitnud ta aega, waid ruttas,  et agga minnema sai; küllab tal tee peal weel laenetega wöitlemist olli! Pernomaalt. sNelli märgust ühhel Oöd hakkawad pimmedamaks ja margad  julgemaks minnema; sepärrast murretsego perremehhed rebbase rauad ja pango aida ukse alla, et marras jalgopiddi rauda lähhäb ja perremeest appi kutsub, sealt lahti päestma. Rede öhto 5. Septembril olnud üks marga seltskond, wiis meest koos, kahhe kahhehobbose  wankriga —esmalt Sindi walla mehhe Zago Pedi kambri haknast sisse puggeda tahtnud.  Perrenaene kes perremehhega kambris magganud, ärkanud ülles ja näinud et kegi rinnuli hakna peal, arwanud sedda perremehhe ollewad ja hüüdnud, mis tempo ta tehha, et osi hakna lahti teeb. Sedda kuuldes karranud perremees assemelt ülles, jooksnud hakna jure, agga kutsmata wöerad ollid jubba omma teed läinud. Sealt olla mehhed Tammiste walla pärrisperremehhe Tolmatsi Kustase aida kallale läinud ja sealt wötnud, mis wötta sündinud. Et agga koormad meel põlle täis olnud ja 301