Eesti Postimees ehk Näddalaleht Ms 1864. Tartus, 17. Qunil. -MM ma- ja liiiuarahmale. WM-- Essimenne aasta. Seß lehheS seisab: möisnikude wumsest mapäwa piddamissrst. Ommalt maalt. Jobeli Piibli pöhha. lusri sbirminne. Koerus. Alndcd Tarto ue eesti kirriko ebhitamisseks. Piiskoppi avbi. Uus katekismus. Tulle kahjo. Kaunis leppiminne. Hea nöuandminoe. Wõeralt maalt. Nõupiddaminne hõlpsama kauplemisse varrast. Söa ähwardus. Weikenne lin täis suurt suggu innimest. -- Politamist tahtakse keelda. Moraja tülli. Pahha meel. Uhkasse aiamüme. Aiawiitminne. -- Renau. Töise kahjo, töise kasso. Kauba sönnumed. Kirjawaetusscd. Teadaandmissed ja kulutamissed. . Lihvlandi möisnikude viimsest mapäwa piddamissest. töho! kas tulleb ammeti? Tulleb jah. Agga nago ma onuna armast Eestirahwast tunnen,  on waese „Postimehhe" kassukas selle aea sees wägga Lubliste pesta sanud. Mitto on omma lehte nurrisedes käest nurka wiskanud: „Wõtko se ja teine, näddal näddala järrele ollen kannatanud ja ootnud, säh, tänna jälle ei keddagit mapätvast  sees! Kelle temp se on?" Ja jah, armsad sõbrad, ma tean kül, nurrisemist on Paljo olnud ja mõnnes paikus mehhed kümmekonna kaupa kous istunud ja waest kirjakandjat kirrunud:  „miks agga eks agga ni ja ui, ja Lemma no jah, Lemma peab süallune ollema,  senpa ei aita middagi, kuida agga teised no vlgo peale. - Oi wennikesed, kui tahhaksin aega wita ja rumi raiskada, mul õlleks hea mütst tais teile wasio üttelda, kuida innkmessek,  kes mitte teine pool Pollo serwas, maid kesk wälja peal künnab, raske on Põsa warjo puggeda,  ja omma tahtmist tehha, waid peab no ma ütlen ueste: olgo peale! Kes nwistlikkud on, samad arro, Leisi ei wõi minna targaks tehha. Agga nüüd olge head innimessed  ;a kuulge, mis ma Lihwlandi mõisnikude mapäivast ragin. . I. Tallorahwa seadus, mis 1860 walja anti, annab ZS 113 ja 155 lubba teoorjnsserentkontrahtisi  senui kaua tehha, kuuni Lihwlandi mõisnikude mapäaw, kellele sedda asja iggas kousollemisscs ette peab pandama, aega tunneb käes ollcwad, teoorjusse rentkontrahti teggemist üsna arrakeeldm Nünmetud õigust Prukides, ja ühhelhobil segga kontrahtide wasto pannes, on nüüd wiimne Lihwl. mõisnikude niapäaw Lihwlandi ma rendi asjade kergitusseks ja taiendusseks suurt ohwrit touud (onuna kasso salganud), ja ehk kiil iggamees  teab, kui raske on, mõisapiddamist koggoni ümbemmta, ni hästi rahhapudusse, kui kõrge päwapalga parrast, siiski on mapüwaliikmed kubbermango  wallitsust palluuud, et usi teoorjusseehk  segga reutkontrahtisi tullewa lürnpäwast