kopp. wehhe hinge peale. Länemaal tulleb 96 kopp., Harjomaal 79 kopp. ja Wirromaal 70 kopp. mehhe pea peale. Pcterüurgijt. sAwwalikko honete uksed.j s?ui nhhel õnnetust juhtub, siis peab teine sest õppima õnnetusse eest hoidma. Mödalälnud  Päiwil ollcme saggedaste, uago Nigas, Sõrwemaal ja Lima linnas ?c., surest õnnetustest  kuulnud, mis ennamist selleläbbi sündinud, et kirrikude ja mu suurde maeade uksed sisse pole lahti kaiwad. Scdda on ka meie rigi tede ja honete ehhitusse üllemad tähhele pannud ning käsko aunud, selle ülle walwada, et keik sured awwalikknd maead, kus Paljo rahwast kokko käib, nisuggusi uksi saaksid, mis wälja pole lahti käiwad. sKässo lehhed.j k. luli ku Päwast sadik seatakse Peterburgi ministri seitungi kõrwa üks lissalcht, mis läbbi miuistre herra keik ommad  kässud annab. Siamale piddid need kässud  keik kirjatud sama, ja neid olla aastas keskelt  läbbi 40,000 nummert. Kui paljo ilma asjata kirjutamist jääb sel wisit järrele! Küida kulukse, peab üllema kubberrnago watlitsusse pole st meie Baltikubbermangudes seddasamma nõu petama ja Ria seitungi kõrwa nisuggune kusso-lissaleht assutatama. Samarast. Kesknäddal 13. Mai ku Päwal on Serdobski linnas hirmus  tnllekahjo lahti olnud. Peale 500 honet ou arrapõllennd, kus hnlkas ka kirrik olnud; 7 innimest on seal jnres tutlesmma ja 35 raskeste  halvatud sanud. 700 perrekouda on ilma peawarjota! Ümbertkando tallopoead on kül warsi toido looridega tulnud ja 600 rubla kokkopannud,  agga mis saab sest ui sure hulgale? lummal hoidko meid nisuggnse õnnetusse eest! Warras jättab warna seina, agga tulli ci jätta middagi. ÄAjiitkast. st.N etsapõlleminne.j Perrewannematele  anname ka heast snddaniest nõu, nüiid Pallawa ja knnva sn'se päwadega wägga selle Me walwada, et kaejatapsed egga muud nende perrcmnimessed nlitte tnld metsa ci kanna, kust hirmus kahjo wõib tulla ja nemmad raske nuhtülsse alla langeda. Wjätka kubbermanguS on jubba mitnied metsapõlleuussed tännawo olintdja  Paljo metsa rikkwnd saimd. Muidogi teada, on se ettewatamatta inninieste labbi sündinud. Polamaalt. sMõisniknde waesus.j Sõdda kurnab maad ja rahwast, se on wanna tnttaw assi. Weel ennam teeb sedda massamisse  sõdda. Nahwas kautab rahha ja ello —- kel hing weel sisse jääb, sel ei jäe middagi ennam  tasko. Keige ennam ööldakse Pola mõisnikud  Mohilewi kubermangus ärrakurnatud ollewad.  Se on mäSsamisse pärrandnS. Keik kanpleminne ja tcnistus olla lõpnud ja rahha- Pudus ni suur, et waewalt mõiöniko leitakse,  kes omma põldusi weel isse jõudwad tehha.  Keik teised olla rahha pudusse parrast ommad  mõisad otsekui wõidleiwa eest ludidele rendi peale annud. Põlle tarwis kaua odata, siis sawad  ehk Ind id isse perremehhed ollema. Kuida nähha, on Pola mõisniknde jõud seal kaddumas, ja mis on sedda teinud? Nende omma Pörane mässamiune. Knida isseennesest mõista, on Pola tallopoead  nüüd keige hoolsamad mässajate tagga aeajad. Nenda. kõuneldakse kahhest lonst, mis Kalishe malonnas jllhtnnud. Seal olli üks werresandarnüde  peamees, nimmega Petrowski, kes ennast ketlegile ei tahtnud näidata. Ka lemma omma suggnlascd ci tahtnud lemmast ennam middagi teada egga annud tcmmale kniwa egga märga. Kui nüüd mees nälga ei tahtnud surra, mis ka nattuke kibbe peab ott ema, siis ei jänud tennnal muud nõu, kui isseennast kohtule ütles anda ja armo pälluda. - Teine werresandarmide  peamees, Wotshiowski, sai ka kohto ette, agga wasto tahtmist. Tallopoead ollid tedda metsas uago hunti kinnipüüdnud ja Kalishe linna winnd, kus tedda puri pandi. Wõeralt maalt. Preisintaalt. sOdatud wõerad.j 28. Mail on meie Keisri Herra ja Proua Preisimaal  Potsdami linna jõudnud ja seal on Nende onno, Preisi kunningas, neid lahkeste wastowõtnud.  Laupääw 30. Mail on Nmunad sealt Darmstadti pole eddasi sõitnud, kus Keisri Proua lihhased snggnlased ellawad. 196