Jakowlewi maeas üks Helene Grigorjew ammo  aega üri peal ja temnm jures üks wanna major Aschmarenko korteris, kes ennast tenistussest  olli lahti wõtnud. Nende jures olli 17- aastane tüdruk Agrafena Babajew tenimas ja sel ösel üks gümnasiumi koliõppia Sergei Petrow  juhtund korral maggamas. Essimesse pühha hommikul ei ligutanud neift kegi ennam kät egga jalga. Kõik ollid omma Merre sees maas ning ka weike koer meel ärrapodud; et kegi healt ei teeks. Petrowil olli kül meel nattuke ello sees, agga on Parrast ka ärrasurnud, ilma et õlleks üttelda wõinud, kes kmjategqia neid kalli pühha ösel tapmas käinud. Risutud egga marrastud  ei olle middagi olnud. Kohhus on mõrtsukate  järrele otsimas. Nägime nüüd jälle woerama asjust eddasi. Olgo nüüd kunningas Wilhelm ja Bismark kül Parisis käinud ja sõbrust teinud politika sõbrus hiilgab üksi wäljaspoolt se ei kela Prantsussi ommeti mitte ärra Preisi politika parrast nurriseda. Preisi tollikonwerentsid lõunapoolse saksa rigidega ei olle suggusi nende melepärrast. Saksama  tahhab wasto nende tahtmist ja nende silma al wäggise ühte heita, mis nemmad enneste kohta sureks kahjuks piddawad. Nemmad ei wõi Bismarkile mitte andeks anda, et temma selle Prantsusse melewastalise asja enne malmis  teggi ja siis Parisi tulli, mis nende melest ni paljo tähhendab: säh, mis t'e nüüd ennam mõite tehha, jubba malmis! Se on neil pahha, agga ei wõi ennam ümberkaända. Parrast kunninga reisi tullid mõllemad Preisi parlamentid 13. Innil kokko, ja kiitsid Meel m ima st korda saksa põhjapoolist rigiseadust heaks ja wõtsid wasto. Nüüd on Malmis, süllitago Prantsussed met ehk middagi muud. Põhjapoolne Saksama künni Maini jõest sadik seisab nüüd Preisimaga ühhe seadusse al ning ei pease temmast ennam arralahkuma ja mõnne Preisi wastase pole hoidma, nago sedda enne saggedaste ja mimaks meel minnewa  sm sündis. Hannomri asjad ei olle Meel selletud. Endine kunninga proua trotsib ikka alles onuna lossis, selle peale lotes: egga nad naesterahmast ommeti mäggisi hakka ärra aeama! Preislased arwamad ka, et se tõrkunu.ne Austria keisri maeas head meelt teeb. Seal seisab minnema aastane wallo alles meles nina südda tunneb römo, kui Preisile kuidagi wifi pahhandust sünnib. Dani naabriga on Preislase!  ka mõnda waidlemist Schleswigima parrast, kellest mullise Pmga rahho seadusse järrele se ossa, kus Dani suggu rahwas ellawad, Danile Mi taggasi antama, mis Preisi paisund uhkus nüüd mitte ei tahha anda. Meie aeal on tüllid kerged tõusma, nego sedda Luksemburgi tülli jures  olleme näinud; pissukesed asjad kaswawad ruttu sureks, kes teab, mis Schleswigi tüllist wõib sada, kui Preislane senni weunitab, kuuni Prantsus omma ninna wahhele pistab. Austriamaalt. Kõlbmatta ammetmehhi tulleb iggal maal ette, sest et ausa innimeste seas ka ikka automaid ellab. Willets on kül, kui innimene, kelle kätte üks ehk teine ammet ustakse, kelmi süddant rindus kannab, agga mailm  ei olle msuggustest weel ammo mitte tühhi. Sähhärdused kõlbmatta lomad wanduwad kül truust ammetisse heites, agga ei pea sedda! Sesuggust wihhastawat luggu tuleme ka mõnni kord omma rahwa pissukesse asja tallitusse jures. Tm ja oige mees on üksi auwäärt mees, kelmid langemad allati häbbi ja nuhtlusse alla, ja se on neile ka üsna parras. Austria ja Jtaliama krono teenritest kuuldakse saggedaste sähherdust kelmi tempo, et ncmmad kui neid krono warra tallitama pandud omma kassi ei mõista puhtad hoida. Praego peetakse Austria hospiddali  ammetnikudega jälle suurt protsessi, et paljo awwalikkust warra pududa, ei tza kelle tasko läinud. Mis peame meestest arwama, kui tuleme, et krono omma hawatud söameeste eest murretses ja ka rahwas ommalt Poolt paljo nende kergitusseks kinkis, agga middagi, ehk wägga wahhe sai sest söameeste kütte! Nõnda on se Austriamaal läinud,  mis aega möda ikka ennam wälja tulleb. Nende käsk ja kohhus olli hawatude eest murretseda,  agga mõnnel waesel sõamehhel nähti paar näddalat Pärrast lahhengit alles werrine särk selgas ollewad, mis sees ta lahhengi platsi peal maas olnud! Hawatud mehhed piddid rohkeste  ning sündsat röga sama, seks alli jo krono eestmurretsejaid seadinud; agga mehhed ollid m näljas et tee peal piddid korjama, tallitajad ütlemad  ei annud neile middagi. Üks tohter heitis  ilma Palgata hawatuid tohherdama, agga lasti jnbba teisel päwal lahti, sest et haigedele 197