sühhele witsa, teisele Nenda teeb ~pühha issa" omma lastega ka, ja Prantsus näitab, kui annaks temma selle eest pappa kingale suud, et tedda heaks lapseks  nimmetakse, jah nimmetakse; sest kui kegi pappa süddamesse wöiks wadata, siis nääks Feal koggoni teisi asjo, kui sönnadest küulda on. Waene Wiktor Emanuel, se saab allati happo sönno, et kül wöiks nuttes laulda: Issa ei salli mind, Prantsus ei aita mind, Prants 11. wihkab mind, — Oh, kus ma jään! Nenda on ka Neäripäwal olnud. Midda ennam paawst Prantsust kitis ja õnnistas, sedda  ennam ta Sardiniameest laitis ja ähwardas.  Turinis teadwad rahwas wägga hästi, kui paljo kel Parisis ja Romas on, agga mis wöiwad nad tehha? Prantsus on tuggew ja paawst seisab temma warjo al. Jtaliameestel  ei jä muud nöu, kui waggusi kannatada. Mödaläinud aasta ei olle nende sowimessi täitnud, sepärrast lootwad, et praegune uus aasta sedda teeks, mis kül kassin tahhab olla. Omma soawagge püüdwad nemmad keigest jõust kaswatada ja walmistada, ja neil on sedda suremaks pahhaks meleks, et rööwlide ja rahhorikkujate parrast ni paljo wagge Neapoli  rikis, otsego hundijahhil, peawad piddama.  .Tulgo, mil tulleb, agga rahho õlleks selle waese male wägga tarwis. > Prantsnssemaalt. sSurma sönnu- Parisis on Jöulus mattussid petud. Wiimsel pühhal kulutas nende keige surem kirriko kel, et üllempiiskop Marlor ommad silmad olli kinni pannud. Ta olli just omma  sündinusse päwal arrasurnud. Paawst olli Roma linnast telegrahwi läbbi weel omma  õnnistamist temmale wiimse teekonna peale kasa saatnud, mis temmale omma usso järvele  sureks troostiks olnud. Ka keiser Napoleon  on tedda surmawodi peal watamas käinud ja temmaga nelja silma al könnelenud. Kas temma leinaminne lodud ehk tehtud olnud,  sedda on raske üttelda. Nenda paljo ütleb rahwas, et sesinnane üllempiiskop nenda mõistnud ellada, et paawst ja keiser möllemad temmaga rahhul olnud, mis mitte kerge ei wöinud olla; sest önnistago päawst Neäri hommikul Napoleoni, temma prouat ja poega ni paljo kui tahhab: süddames sowiks ta tedda ammo senna, kus kaddund onno silmad kinni panni. Napoleon kaitseb paawsti, agga  just nenda, kui teine teise pikkali mahha lööb, paljaks risub ja siss russika ta süddame peal peab, et mönni kolmas sedda nattukest ennam ei pease wötma, mis tal weel üllejänud. sUe aasta Ms Napoleon  Neäripäwal, kus wöerad sadikud temma ette tullewad head uut aastat sowima, suust ütleb, sedda pannewad keik seitungid nisamma tähhele ja selletawad iggaüks ommal wisil, nago küllarahwas omma tinna onne, mis nad Neäris wallawad. Sel päwal peab ta prohweti  wisil räkima ja igga sadik ta könnest mõistma, mis mõtted tal uel aastal temma ma kohta on. Paawsti sadikule on ta se kord wägga lahke näo teinud, se olnud paawsti önnistamisse eest, mis jubba telegrahwi läbbi teada olli. Türgi sadik näinud nattuke kortsus  kulmo, et temma ma wallitfus wiimsel päiwil ennam Inglaste kui Prantsuste pole hoidnud. Ka Spania sadik näggi nattuke pahha näggo / et Spania wallitsus Meksiko  asjus -mitte Prantsussega ühte teed ei astu. Amerika sadikule öölnud temma: „OH millal lõppeb se werrewallaminne! Millal wötwad  wihhamehhed leppimisse nõu!" Wägga kennad sönnad, kui nad mönne mu suust tulleksid.  Mis ta mude savikutega könnelenud, olnud iggapqised asjad, ennam kui Wenne savikuga on ta wägga lahkeste jutto aeanud. Inglismaalt. Sest on nüüd Jnglisma seitungides jälle paljo kolla. Nende aujärjepärria, prints Albert Eduard, ehk (kui tedda muido hü takse) prints Wälis, kes 28. Oktobri! 1841 sündinud ja nüüd 22 aastat käid, tahhab wäggise Dani wäimehheks sada. Kihlussed on jubba tük aega petud ja pulmad peawad nüüd Märtsi kuus ka tullemas ollema; agga nago se sähhärdusse rahwa wiis on, peigmees ei lähhä mitte prudi järrele, 22