ta mele ärra, et muud cp oste sanud Lehha, kui põlledes treppist mahhajoosta, kuuni wöörkoeaS mahhalangenud, kust tedda liig hilja leiti ja arrakustutadi. Arst teggi kiil, mis mõis, agga teisel päwal piddi waeue innimcnne hingeheitma! Nendasamma on 20. Dets. seal ühhe kaupmehhe  lapse rided ahjotullest põll ema läinud ja laps teisel pämal ärrasurnud. sKelmid lõksus.j Jummalakartmatta, üsteannetuma innimeste parrast, kes uago hundid omma nahha peal pnüdwad ettada, on wiimsel aeal iggal pool Paljo kaebamist. Nende hantwärk  on pikkanäppotö, nago astamal pea jälle kulema. Ennam kui uäddala eest on agga 17 nisuggust rebbasenahka ühhekorraga lõkso läinud, ja tänno selle Ria kwartanikule, kes kui terrane,  wahwa politseiammettnik, omma meestega neid linna karjasma kõrwas ühhes heiuakünes kinniwõlnud. pnwawargaid on weel küllalt, agga hea ikka, kui ommeti nigi paljo wahhel lukku tahha sauud. - sPodi lõhkuminne.j Pühhapawa öse wasto esmaspäwa (19. Dets.) on kaupmehhe D. Traugotti pood ärralõhhutud. Wargad ollid iihhe keldre lngi läbbi künni wöörkvtta tunginud ja seal taggumisse poe ukse lahti murdnud ning sisseläinud. Sees on nemmad keik kastid ja sahtlid tühjaks teinud ja siis sure warga sagiga omma teed läinud. Õnneks ei olle nemmad ühhest kastist pabberite alt 1009 rubl. rahha mitte Messe leidnud, muido olleksid sedda wist keige pealt kasawötnud. Wargad on kaddund alles praego. Saggedaste ei tea sähhärdused häbbematta koerad, kuhho omma wargust peawad ärrapeitma, ja juhtuwad teised innimessed nende üllekohiusse korjatusse peale. Nenda kulutab Ria kubberm. seitunng, et 3. Dets. Zarniko metsast kammariko  alt paljo warrastud asjo leitud, nago teemassinaid, nugge, kahwlid, lühtrid, kastrulist,  teelaudo, padjo, pastakaid, tekka ja paljo muid maea asjo, ja kutsub Ria sillakohhus neid, kel kaddund Peaks otlema, asjo tunnistama ja ommandusse õigust tõendama. sßaudtee l7. Dets. M telegrahw Peterburgist sõunumed Niga tonud, et Keisri Herra lubba annud, Ria-Dünaburgi  raudteed, mis jubba Witebski lijinast sadik üllatas, sunni Oreli lijsna pikkendada. Se teeb Nigas suurt rõmo; sest fui te senna wiljalisft ma sisse üllatab, siis alles tulleb Ria raudteest se kasso, mis Lemmast peab Lullema. Et siis parrast keik nõerama kaup Riast nwle ja omma ma kaup maa t Riga wolab ja Nia lm , kui asja tallitaja seal nahhe! iggapiddi suurt kasso ja tenistust saab, on muidogi teada. Neil on asja rõõmsad olla. Tallinnast. sSurn okodda.j „TalliNna seitungis," mis meilemuido umbkelemees on, leiame Nr. 292 ka nattuke meie armast eestikeelt, mis süddame üsna köddisema aeab. Et meie luggejatest  wist paljo nimmetud seitungi lnggejad ei olle, siis panneme scdda pissnkest eestikele tükki sta ka üllesse, ja se on nenda: «Tohter Heinichsen herra on ommas testamentis,  mis Tallinna Naekobto polest kinnitub, nenda seadnud, et temmast jarrele janud warraga Tallinnas üks surnoniaea peab ebhitud sama, knhho enne matmist nisuggnsi surnokchbasl wõib panna, kellest teadmatta on, kas nad tõeste surnud on wöi ollematta, et neid wahhest mitte cllawalt mahha ei maeta. ..Sesinnane surnomaea on nüüd Nunna-märrawa  taqga Nr. 3 krundi peal malmis ehhitnd ja Nae polest antakse seladbi keikile teada, et iggaüks kes sowib omma surnut senna rvia, sedda selle naesterahwale enne teada peab andma, kedda selle koea nllervaatjaks on pandud ja kes seal ellamaS vn. Tallinna Naekoeas, 16. Detsembril 1865. Kohto kässo peale: sekretär v Lttmpe " Nenda seisab seal; agga se assi on nattuke laiemalt nenda tulnud. Möune aasta eest surri ninnnelud Dr Heinrich sen Tallinnas ärra ja temma testameatist leiti, mis peale ta õnnis üht ossa onnnast warrast olli jätnud. Et nüüd inne-- messegi wimist seadust kegi ärra ei Põlga, siis lasti kapital weel mõnni aeg kaswada, kuuni surnokoea ehhitusseks üllatas, siis ehhitadi. Et nüüd keik surnud iggakord weel surnud ei olle ja mõnned jubba ellawalt hauda on sanud, seal parrast ommast likumatta krambist ärkanud ja siis lammutusse surma surnud, mis Dr. Heinrichsen  ehk ommas ellus ka olli näinud: sepärrast olli ta sedda wimist seadust teinud. Surnokoea kõrwa tahhetakse eddespiddi" ka weikest haigemaea  assutada, sähhärduste haigedele, kelle haigus  pea ühwardab surretada, mis arstid ommas - 435