Austria parlament on ka kous ja waidlemisest  ei olle pudu. Nõnda paljo on nemmad jubba walmis sanud, et Austria rigil Ungrimaaga kokko 800,000 meest wägge peab ollema, wähhemaga ei sada mitte läbbi. Austria rigi rattad käiwad agga pikkalt ja raskeste temma mitmesugguste rigi jaggude  ja rahwa suggude parrast. Tahtmised on mõnnesuggused: isse Polakatel, isse Böömlastel, isse Ungridel, isse Sakslastel :c.; igga suggu rahwa sadikud on parlamentis kous, mis immeks panna, kui nende nõuud mitte kokko ei sunni? Italiamaas on asjad pealt kuulda üsna waggusi. Jah, pealt kuulda! Mingo mõnni senna, küllap siis kuleb. Kunningas ei tea, kas ennast Prantsuse ehk Preisi naale peab toetama. Paawst ei tea, kas Napoleoni tännama  ehk kirruma. Roomlased ei tea, kas salvad  ellades paawsti preestride alt lahti teiste Jtalia rahwa sarnatseks, wõi ei sa. Paawst walmistab  kül kontsiliumi wasto, agga kas sest tullewa aasta lõppetusel middagi saab ehk mitte, on ka taieste  alles lummala käes. Sepärrast, on wessi kord pealt waggune, siis ei olle ta sedda mitte seest. Prantsuste perremees ei istu ka mitte willawakkas. Üks ossa rahwast ei tahha muud ennam kõnnelda, kui sest, kuida temma Z 7 aasta eest keisriks sanud ja mis seal jures kõik sündinud. Ühhe tutwa mehhe mällestuseks (Baudin), kes sel aeal surma sai sedda said mitto sadda  tahtwad  nemmad ausamba ülles panna ja zeitungid korjawad seks rahha. Kuida wõib se Napoleoni melepärrast olla? Ta aeab neid tagga, nago kul kanno, lasseb neid rasked trahwi maksta ja pistab mõnned torni, agga se ei tahha middagi  awwitada, kui ta mitte Prantsusi terwelt ei sa torni panna. Ja sedda teeb kõik Hispama nalli. Ja jah, kui Hans ja Tõns kõrwo ellawad,  ja Hanso maea põlleb, siis on Tõnsul suurt teggemist, et temma kattus ka ei sütti. Ingilismaaik tulleb uus parlament ja sellega  arwatakse wanna ministerium ja mitmed wanna wisi asjad langewad. Jrimaa kirriko  asjades on nende surem tülli ja riid, mis ni süggawalt käib, et kunningana olla ahwardanud  kroni peast mahhapanna, kui ues parlamentis  asjad nõnda peaksid minnema, kuida wabbadmeleline hulk tahhab. Sesuggune ähwardamine  olli mannal aeal kül nago suretükki pauk lammaste seas, agga nüüd kes teab, kas lesk kunningana Wi kt ori a mitte parrem ei teeks, kui ta mitte ei ähwardaks. Pius IX. on kawwalam.  Nad on temmale kül melepahha teinud, agga ota senni, kui ta ammeti käest ärraannali. HisHaniamaal lodetakse kül parlamentis, kui se kokko Lulleb, kunninglikude kätte wõit jätvad,  agga kedda peawad kunningaks tõstma? Mitte nago neist pudu õlleks, agga politika asjus  on ettewaatmist tarwis kõik ei olle sündsad.  Portugalia kunningas ehk temma issa sünniksid  kül, agga neist ei tahha kumbgi tulla, ja Portogalia rahwas ei lasse sest sõnna lausuda, ehk wallitsemad ennestele isse kunninga assemele; sepärrast mõtleb kunningas ka: parrem päsoke peus, kui kurg kattuksel. Lotuse järrele saab parlament weel mannal aastal otsust andma, et Hispaanlased Neäri hommiko teaksid, kes nende wallitseja on. Muial mail on politika tuul se kord ni waikne,  et nööpnõela kukkumist wõid kuulda, ehk mis seal sünnib, on ni iggapäised koddosed asjad, et neist ei maksa kõnnelda. Kirjawastused. 159) p. M. K. Ö— Olleme katte sanud ja prukknud. 169) J. M. K— Leiate jubba peenra pealt, kui ka nattuke kärbitud. >6l. 162) v. -j-ts. Möllemad käes; ogga essimese jures kardame takkistamist tullewad. Saab nahha. !6Z) H. K. P— Ei olnud rumi pikka laulule. 164) ?. H. K— Ei wöinud se kord middagi ennam parrata. Peab tullewa korraks jama. 165) M. N. A— Nisuggused asjad on südda wallawallitsuse  asjad, nago tänna L. wallast ollete kuulnud; agga et paljo rumi ei wörta, siis tahhame tullewa kord kasa wötta. 166) P. W. U— Ühhelt poolt wead, teiselt poolt kaebdused ei löppe innimeste seas ial ärra. Kirja läbbi pikkemalt. 167) P. Ä. T — Muido hea kül, agga kas ollete julge, et Teie kirri, kui trükki saab, Teile endale mitte pahhandust  ei te? Senni kui meile selle peale ollete wastanud, hoiame tedda weel taggasi. 367 Bon der (Zensur gestattet. Dorpat, d. 12. November IL6B, Teadaandmised ja kulutamised. (Mit polizeilicher Bewilligung.) Ma annan teada, et minuul köiksuggused raud ja terras asjad, kõige ennamist Saksa ja Inglise  wabrikutesi, kui ka Somemaa Fiskari wabrikust müa on: köiksuggu laua- ning taskouoad, tritso rauad, puulõikamise saed, wilid, kirwed, peitlid, hööwlid. Saksa ning Wenne naelad, hobbuste uiug weiste ahhelad,  thee- ja kohwimassinad ja kõik wask ja raud kögi riistad, massina rihmad, linna- ja mu massiuate kruwid ;c. Rewhold Umblia, Tartus. (3)