minne prassimmne, kissa ja kärra, hullem kui Maplatsts, Mi lausa lahti. Nüüd olli kappoga katsuda, kes ommale wina tõotades kohtomehhe nimme ollid ostnud. MZnni jotis 5, monni 4, mõnni 3ja mõnui 1 rubla ärra, et midda norem kohtomees, sedda ennam ja midda wanuem,  sedda wähhem olli ue „seadussemeestel" maksta. Ehk kül ninna otsad jubba nqgo jöh-- wika terrad punnetastd, ei tahtnud ommeti kegi weel koeo minna, waid jäid rüpama ja luikama, kuuni piddo 60 rubl. maksma tulli! Säh, se olli meie kohtomeeste walliteminne? Wui Häbbi! Ma tean, et koer ennam meie kohtomeeste käest leiba ei wõttaks, sepärrast jätkan neid weel se kord nimmetamatta. „Omma kihhelkonnakohtomeest saime Mähhe oddawamalt, kui Willandi poolt mehhed, maksis esmalt 15 rubl. kurgo niisutamisseks ja parrast 10 rubl. su lopputamisseks, mis kokko Paljast A 5 rubl. Mäljateeb! —- sesuggust umbrohto kaswab Meel WZrro makonnas küllalt. Agga Pea kinni, leian wee! parremat. Meie piril S. watlas on sel aeal ka kenna temp tehtud. Mõisawallitsus otli kanget käsko annud, et keik sealt walla kõrtsmikud  on 4 kõrtsi) enne kellegi innimessele winatilka ei tohtinud anda, kui kohtomehhed seatud  ollid. Wata, se olli tannowäärt issalik kask rummala surde lastele, kes muido ninnali wina sisse langemad. Agga mis teggi üks ammeti himmulinne? Temma kõndis keik 4 kõrtsi labbi, andis igga kõrtsmiko kätte 3 rubla tassakeste ööldes: „Kui rahwas, kes siit läbbi lähwad, mõisas mind kohtomehheks tõstmad, siis ou neil laggasi tulles siin 3 rubla kele kasteks ees!" -Kõrtsmik piddi sedda kassulikko asjarahwale nattuke p)ikkemalt ärraselletama. Nenda on ka se mees jätta ta nimme meel nimmetamatta 12 -rubl. kohtomehhe nimme ostnud, muuh middagi." Oh sa waene Eestirahma surem hulk, nenda jaab sinno kui hullo karjatse kannikas hõlpsast Brrasõdud! Kellele sa mina eest kohtomehhe amtznetit  müüd, uende käest lähhäd parrast õigust otsima! Oh Me, pole warrega 'rahwas! Es-malt  Panned hunti karjakoeraks ja kitse kärneriks, parrast lähhäd neile kaebama, kui talled murtud  ja wiljapude koor ärranärritud on! Inmmal  hoidko, et mü mailma rahwas sedda jvlle- dust kuulda saab , se hakkaks meir rahwast walgeks  Hottentottiks ja Neegriks sõimama. Äillandist. ehhitamiSsest.j Nüüd kewwade hakkatusses antakse meile Willandi  poolt teada, et nende uus kirrik 1864 P olest sadik jubba kattukse alla sanud. Tännawo  aasta olla neil lotus torni teggemissega, kelle murid jubba kirriko müride körguSsele tõusnud, eddasi sada, nendasamma ka mitme seestpiddise töga. Kui Jummal aitab, siis lootwad lanipäwaks  1867 taieste walmis sawad. Orrelite jarwis, mis 4000 rubl. makswad, olla neil ka jubba 1700 rubl. kous, mis armastus annud. Muidogi teada, saab ni sure ehhitamisse imes koggodusse liikmetel, olgo nllemad ehk al,lamad,  mõnda koormat kanda ollema, ni hästi tö kui makso Polest; sellegipärrast ei pea nemmad selle jures mitte nnrrisema egga raskeks panne-- Ma omma Jummala kodda, ehhitades waid Henna sõnna mele tulletama, kes lerufalemma templi ehhitamisse jures ütles: „Nõõm Issandast  olgo Leie tuggewus!" Wollmrist, sKoiwa jõe sild.j Teekäiatel,  kes tihhedam Nigas käiwad, wöib tähtjas kuulda olla, et Ue- Kaarke mõisa herra, baron G. Krüdener, kowwaste nõnuks olla wõtnud, Koiwa jõe peale silda tehha ja olla töga jubba alg anud. W õlmri li nnal olla sest ka suur rõõm. Isseärranis igga kewwade ja süggise olli seal üllesamiuue wägga waewalmne ; on sild peal, mis siis ennäm wigga. Riast. sTö Rias on ka paljo inuimessi,  kes, olgo jomisse, häbbematta kerjamisse 'ehk mu kölwato ello kombede läbbi lummala Päiwi warrastawad ja omma liggimestele rissuks ja ristiks ellawad, keik maksud maksmatta jatwad, ei isseennesteegga  ommaksete eest ei mmretse; kaltsud kaelas hulguwad, weddelewad ja kerjawad nemmad ühhe ukse takka teise tahha ja ennamist kõrtsist kõrtsi, ja olleksid wägga tännolikkud, kui lummala tulest  wõiksid ellada. Mis uisuggustega tehha? Tö eest põggenewad nemmad, nago tulle eest ja kuhho kurrat omma panneb, on neile armas laiskus. Et nüüd tö nisnggusid üksi parrandab,  sepärrast hakkawkse Nia-linuas üht Lö- 105