Eesti Postimees ehk Näddalaleht s. 4867. Tartus, 1. Webruaril. ma- ja linnarahvale. Neljas aasta. MegtMer: Mustlased. Ommalt maalt. Tartust: Kindral-kubberneri herra von Albedinsky. Peiusse vasmduS. Willandi makonnast: Rõuge- ehk nöste - többi. Kangest külmast. 'peruust: Külmast. Tallistnast: Vänge isn?s. Hiomaalt- Jöulorömust. Kuramaalt: Te head, st-ö leiad head. Wennemaalt. Wöeralt maal tr KiWSHta«»«.- Aa«HssKa»s«ed. Zntreösipabbrrid. Kik.awastussed. TeadaandmiSsed ja kulutamiSstd. Mustlased. in. tulleb ka Mustlase poissa ja tüdrukuid  le?i'koli, ning nendega on õige kimp käes. Üksnes karreda waljusega on se wöimalik, neid PiSsut taltsaks tehha , ja kui se nöudminne saab täidetud, et nad tolm eSstmest katekismnsse peatükki täieste, ja neljandamast ja wiendamast peatükkist eSsimeSsed küsflmisfed peast oskawad, siis pean ma jo rahhul ollema. Ning kui nad ni kaugele sawad, siis on koolmeistridel, kes kordamöda leerilapsi üllewatawad  ja köstril leri aeal nendega tööd kül. Luggemist neid öppetada, ep olle koggoni wöimalik.  On nad ükskord min no silmist, siis on kõik sppetuS peagi ärraunnustud. Üks näddal parrast leriaega sain ma ühhe tüdrukuga jälle kokko. Ma küssism tedda: „Noh Madli, kas mõistad weel kõik kässud— Wastus: „lah, kõik kaksteistkümmend  käsko on weel peas.» Aasta parrast tulli ta siin ka kui ühhe liderlikko abbiellomehhe erra-naene minno ette ja wastas minno karristawa maenitsusse peale hopis häbbemata! kombel. Poistega  on weel sestnnane isseärralik hädda, et nad wägga kewaliSsed on, egga kuidagi tahha talduda. Ri kaua rahhuliselt ühhes paigas ellada ja waggu- selt istuda, on neil hopis wöimata assi. Nad öppiirad  kül pissut ussinaminne kui tüdrukud, agga öppetus kaob nisamma ruttu peast ärra. ' ..MiS peab agga nendefiunaste mönninga lammaste  heaks kõrbes tehtama? Kõik assutamisse katsumissed  neude kohta on nurja läinud, ja hingekarjane  tö, sest et agga koggematta ja tükkati sünnib,  ei üllata nende kohta mitte. Kül on sellest ragitud, nende kohta Vallalisi wöi reisi, öppetajaid seada. Agga kas peaks sellest kasso ollema? Balti  kubbermangudes ellab wahhest 400 Mustlast laial, ning näitab se hopis wöimata ollewad, et üks Vallalinue öppetaja neid teuiks. Kui meie nende ello rumi piiskoppi-kohtokondade järrele arwame,  siis peaks sesnggune reisi-öppetaja eesti- ja lättikeelt mõistma. Ehk jaotame neid nenda: eeStikele  ja lättikele Mustlased, siis ei aita se ka paljo; sest kes suvaks neid 90 Mustlast, mis Eestimaal, Perno-, Willandi- ja Tarto makonuas laial ellawad,  kassulikkult tenida? Ning peaks wistist sesuggust  meest leitama, kes rõõmsa süddamega sedda tööd ennese peale tahhaks wötta: ons se kül Võimalik  , et ta sedda ettewötmist jõuaks täita?