et möllemate pead jubba wina aurust ollid sojaks koetud! Selle ülle olleme jubba liig saggedaste raskid kaebtussi kuulnud, et nored mehhed ja ka karja lapsed tekäiaid maante  peal rahhule ei jätta, egga neid lasse rahhõlist  omma teed eddasi minna, mis tõeste kül wägga pahha. Teed on seks seal, et iggaüks, kellel kuhhugi minnemist on, rahhulikkult  omma asja woib tallitada ja omma teed käia; agga ei kellegi pilkamisse, söimamisse  egga mu pahha tempude kohhad. Kõrtsid on tekäiate ö-korterid ehk lomade söötmisse  agga koggoniste mitte jodikute ja roppu  noorde meeste weddelemisse paigad. Näddala kahhe eest taggasi, könneles üks auus mees omma hädda, mis temmal teed käies olnud ja sedda arwame kül selle wäärt ollewad,  et sest laiemale könneleme. Ta olla omma  14 woi 15 aastase tütrega wäljast tulnud  ja oseks ühte körtso ö?maeale janud, kus ka paar teisa söbro olnud. Ohto möllanud wiis noort meest seal liggi poleni öni, egga põlle neil egga körtsimehhel sedda mele tulnud, mis rigi käsk ütleb: öhto kello luuest peawad keik kõrtsid kinni ollema. Nenda olla nad ka wimaks wäggise te meeste kallale tikkunud; ehk kül temehhed neid pallunud rahhule jäda, põlle nad sest holinud, waid weel ennam kärra  teinud. Kui sesuggused rahho rikkujad kohto polest karristud sawad, kas se peaks mönni üllekohhus ollema? Ei ma ussu mitte, waid üks pühha kirja sönna ütleb: Mis sa külwad, sedda sa ka leikad; ja se lähhäks neile wägga tarwis, siis teaksid eddespiddi ühhe  sesugguse pahhandusse eest hoida ja rigi seadust auustada. sTulleka hj Minnewa rede osi, wasto laupäwa, on Perno lähhedal, Sauga mõisa rehhi, mis Pernust Sauga mõisa minnes  maante äres olli, soutumaks ärrapöllenud.  Tulli olla toast hakkanud, sest rehhi pöllenud kaua enne seetse poolt, enne kui tulli wälja lönud. Kui paljo seal wilja sisse jänud,  põlle meie selle lühhikesse aea sees weel mitte teada sanud. Agga arwata on, et kahjo  kaunis suur, sest et wagga ilmadega paljs tulamata wilja rehhe rihhal seisnud. Mis läbbi ehk kuida rehhi pollema läinud, on ka alles teadmata. Pernomaalt. sW Nüüd süggisisel aeal on saggedad ladad ja labade peal mitmesuggused innimessed, sepärrast tahtsin  öölda: kellel ladale teggemist, ft wadako  wägga terrawaste ennese ümber, missugguse  rahwa keskes ta on; ja kellel omma koppik taskus, se wadako selle peale, et ta mitte jalgo alla ei saaks ja ühhe teise mehhe tasko jookseks. Kuida söbber kirjutab, olla Äbia ladal kolme mehhel taskud puhtaks pühhitud,  et koppikut põlle järrele janud ja annab  keige kolmele tunnistust, et neist kegi wina söbber põlle ja sepärrast ka mitte joobnud olnud,  kui rahha taskust ärra wöetud.  Ühhel  olnud ka üks 159 rublane intressi kandja pabber ühhes ärrawoetud. Meeste kahjo on suur, agga kes annab ennam taggasi, mis ta kord wötnud. Riast. Selle ku 3. päwa!  kirjutakse sealt: Eila öhto kello 8 kulutasid  Peetri kirriko kellad tornist: tulli lahti! mis keiki kohhutas. Wöhrmanni raua wallamisse  wabriko lähhedal olla üks wahhedlane pu maea pöllema läinud. Künni pritsud linnast  senna jõudnud, olla jubba wabriko mehhed  maea mahha lõhkunud ja tulle ärrakustutanud.  Tallinnast. sWals rahha Zubba mõnda aastad on sedda tähhele pandud,  et wals klubbimargid Tallinna kaupmeeste markide seas jooksmas ollid ja et nad kül sedda  teggijat püüdsid, polnud se ommetige mitte woimalik, tedda kätte sada. Arwati sedda kül ühhe Kullamäe kihhelkonna, Soinitse walla mehhe peale, agga ommetige ei putunud middagi  peusse, mis asja õlleks selgeks teinud. Hilja aea eest olla mees ommetige lökso läinud  ja wist üsna ilma temma teadmatta. Üks endine lihhoniko pois tabbati linnas kinni, kellel kaunis hea peo täis üsna ust wals märkis:  olla olnud, mis teise rahha wasto taht- 298