norema suggule öppetussiks ollema, risti armastusses  siin ma peal ellada. Wöeralt maalt. Söa asjust. Berlinist kirjutakse: ..Olleme Gitshinist sönnumid sanud, et kunningas isse 20. Junil, otse lõuna aeal senna jõudnud, ning prints Pridrik Karel temmale wasto läinud. Iggal pool te äres, künni linnast sadik, olnud söa jäljed tunda. Waenlane pöggenenud laiale ja otsinud ö pimmedusse katte alla warjo paika. Prints Pridrik Kareli wäggede peakorter olla wälja pool Gitshini linna. Söa wangisi wetakse  igga pääw ikka jure; neid olla jubba peale 5000 koos, kes ennam püssi otsa Preisi wasto ei sa pöörma. Austria-Hannoweri, Rammingi ja Martini söa wäed ja nendasammoti  ka kaheksateistkümnes jäägrite pattaljon  on pea soutamaks ma pealt ärrakautud  ja mis ülle pea Austria wäggedest, kui ründed järrel jänud, koggotakse ruttust kokko, lõuna pole. Kuida üks wäljama seitung könneleb, on 16. Junil Münhengrätsi lahhingis ka Saksini  söawäed liggi söddinud ja iggapiddi wägga  wahwad mehhed olnud; paljo olla neist ka omma werrega söaplatsi kastnud ja seal hinge heitnud. Pridrik Augusti keige lähhem rüggement  olla ni kokko sullanud, et naljalt üht meest ennam põlle leitud, kes sedda nimme kandnud." Berlinist, 22. lunil. Tänna parrast lõunat  on allamal seisawad sönnumed söa platsist meie kätte tulnud ja need on nenda: Gitshinist 22. lunil. Eila hommLko warra kello 7 aeal hakkas Hortsitsi ja Königgrätsi wahhel Preisi ja Austria söa-wäggede wahhel kibbe lahhing, mis wahhe piddamata 12 tundi turis. Keige wallidama tulle al seisid Austria mehhed  kuus tundi wapraste wasto, egga annud jallatäit maad Preislastele eddasi astuda, agga siis ei suutnud nad ennam, waid hakkasid aega möda taggasi tagganema. Kui Preislassed põlleks uut wägge jure sanud, mis tormis Austria meeste kaela jooksid, ei tea, kas muido olleksid tagganenud. Kui paljo ses lahhingis  mehhi platsi peale mahha janud, sedda ei tea kegi weel mitte selgeste, waid ni paljo on teada, et Austria wäggedest paljad ründed järrele janud! Sa kallis aeg! 25. Junil. Eila ohto on üks Prantsusse  jäger Berlini tulnud, kes wist Prantsusse  keisre käest meie kunningale rahho teggemisse  nouandmisse kirja tonud; agga et kunningas mitte koddo polnud, sepärrast läks jonelt eddasi söa platsi peale kunninga jure. 26. Junil. Jtalia ei tahha söariistade  rahhust middagit kuulda; ta nõuab mõnda asja, mis teistel wist raske saab ollema lubbada.  Ta walmistada ennast holega, et södda  ikka eddasi peab minnema. Mis Prantsus teeb, seisab pakso katte al, sest ei tea kegi middagi könneleda. Königgrätsi peale tahhetakse  nüüd hakkata laskma. Austria wäed lähhäwad Brunni taggasi ja Preislassed on neil kannul tagga. 27. Junil. Eilane seitung  könneleb, et rahho teggemisse nöupiddamissed  eddasi turiwad. Preislassed olla Brükkenau  ja Wulta marsinud. Weronast olla rohkeste wägge wälja läinud. Austria wäed olla jälle ülle Mintso jõe taggasi läinud ning Garibaldi sullased sanud tuggewaste wammusse  pihta. 28. Junil. Söariistade rahho ei tahha  weel ilmale tulla; küllap surreb enne sündimist.  Preislassed seista Bömeni ja Wulta ees ja Jtalia mehhed olla ilma, et kegi neil ees õlleks olnud, Wenetsia made sisse läinud. Preislassed olla Wetslari ümberpiranud ja Saksa rikide koggo wäed Wriedbergi taggasi tagganenud. Et Preislassed kergeste Wini linna ei saaks, pannakse senna söariisto malmis,  kellega neid terretada tahtwad ja kui wöimalik ka taggasi sundida. 29. Junil. Austria järrelandmisse söäriistade  rahho nöudminne ei leia Preisi poolt wastowötmist. Preisi wäed olla Märenisse marsinud ja peakorter olla Tswittaus. Et Preisi poolt söariistade rahho wasto ei wöeta, olla Austria keiser üht keiserlikko käsko wälja andnud, kus ta ütleb: „Nüüd peab södda ello ja surma peal eddasi petud sama."' Mönned 213