was iihhes sures koggus iihhendud saab ja mõerid  ennam ei karda egga kaetse!" Kroonprints Pridik Wilhelm peab Kölnis kõnnet: „ Kuida meie Saksama suremat Dom-kirrikut iihhes ehhitame,  nõnda ehhitagem saksa riki, künni malmis  seisab, et kegi waenlane tedda ennam ühhest  ei lõhhu.' Meie kirrikotö olgo meie rigitö märgiks, künni mõllemad malmis kaugele ja lähhedale igga ühhe silma paistmad. Sedda andko lummal!" Ja kui rahwas kõige selle Peale hõiskades Amen ütlewad, kas se Prantsust mitte ei peaks pahhandama? Kui need, kes siamale  teiste ees mütsid peus ja seljad kürus käinud,  korraga pead üll es tõstmad ja käed pusa pannewad, ööldes: Meil on ka lummala ma jalge al ja lummala päike pea peal," noh, siis ei panne kegi sedda immeks, olgo siis Bismark,  Napoleon ja nende sarnatsed. SHiveitsimaal Genfi liklnas ollid nende pämade sees weidrad mehhed mitmelt maalt kous ja piddusid „rahhokongressi," se on, nemmad  tahtsid nõu piddada, kuida sõapiddamisscd ja merrewallamissed mailmast peaksid kaddnma. Se on kül kenna kuulda, ja kes ei sowiks sedda? Agga Genfi kongressi peal riigiti paljo ennam sõast kui rahhust, ja kongres isse onuna kttrreda taplemisse ja waidlemissega, ep olnud mitte rahho-, maid ellaM sõakujo. Kegi ei teadnud, mis ta tahtis, ja kui rahho tahheti, siis ei tahhetud  sedda muido, kui sõa ja mässamisse läbbi. Säh härdust sõakarwalist rahhokongressi ei olle kül enne meel olnud. Garibaldi olli ka Jtaliamaalt  senna tulnud, mis lemma onnna kuulsa nimme parrast parrem õlleks piddanud teggematta jätma. Kui paar kõnnesid olli piddanud ja näinud, kuida asjad kärra ja mürraga hakkasid ja eddasi läksid, teggi ta marsi minnikut. Parrast  sedda ollid loud nago kambris, kust kass Mäljaläinud: hired hüppasid möda istmeid ja laudo. Üks tahtis Junnnalat, teine paawsti, kolmas kunningaid ammetist lahti lasta, et rahho ma peale saaks, ühhe sõnnaga: iggaüks püdis wabba Shweitsimaal wäljaüttelda, mis koddomail mitte ei tohtinud, agga ommeti süddame peal wallu- tas, olgo assi isseennesest kohhe ehk milto. Mehhed,  kellest muido ennam luggu peeti, on selle rahho-kongressiga näitnnd, kui mähhe mailmas rahho õlleks, ni pea kui ohjad nende kätte saaksid. Nemmad on näitnud', et rahwal, olgo nende ello kerge ehk raske, nisuggusist kongressidest niiddagi karta egga lota ei olle. Italiamaalt. Meie teame, mis Garibaldi Roma lõust ja paawstist kõnneleb. Temma tahtmisse järrele peaks „ptthha issa" ammo seal ollema, kus ennam ku egga päike ei paista; agga kes lasseb tedda omma tahtmist tehha? „Se on selge habbi luggu," ütleb temma, „et Italia kunningas weel Roma linnas ei olle!" ja tahhaks tedda igga silmapilk senna awwitada, kui mitte kunningas isse Prantsusse hirmo parrast sedda ei kelaks. Mis tedda agga kõige ennam taggasi hoiab, on se, et Roomlased isse, ehk kul Paawsti wallitsusse alt parrem tänna kui Home kunninga wallitsusse alla heidaksid, siiski mitte wäggewaldset mässamist ei tahha, sest et paawsti wallitsust isseennesest pea lootwad surrewad. Roma  linnas ellawad Praego 30 kardinali, 35 piiskoppi,  1469 paatrit, 828 seminaristi, 2832 munka,  2215 mmm, 3505 kolilast preestri kolides, kes kül kõik paawsti wallitsusse langemist mitte ei sowi, nisamma wähhe ka 7360 sõameest, kes palgatud wöerad; agga peale selle ellawad sea! weel 42,313 leibkonda Roomlasi, 457 ewangeliussulisi, 4650 Juti :e. ütleültse 215,573 innimest, kellest kaugelt  surem hulk rõmoga Garibaldi wasto lähhüksid,  kui sega mitte Prcmtsussi jälle Roma linna taggasi ei kutsuks. Sepärrast tahtwad parrem odata ja lootwad, et paawst enne Roni  asi, kui Sultan Konstantinopolist minnema saab. SMNiamaal on wiimse mässajate hukkamine  jubba hakkanud ja neid lastakse mahha ja puakse Messe, nago tn tl eks nende läbbi kurn tõbbi mallina sisse; saddade kaupa pannakse neid wangitöösse ja tuhhande wisi sade takse kauge merre saarde peale; agga kas sellega mässamisse jnred wiimne wäljakatkutakse, kui wallitsus isse ei parrane, se on teadmatta. Prantsussemaatt. Keisri mõrtsukas Beresowski  on 30. Augustil Touloni linnas elluks aeaks wangitöösse pandud ja ahhelad temma jalga taotud, mis surmani jalga jäwad. Meleto Pelakas, hul teggo sai 25. Mail ärratehtud, nüüd 30. Aug. mõnni haamrehoop, ja mees peab surmani omma ahhclaid kandma ja wangitööd teggema! Raske kül, agga omma tö. 295