nisamma kaugele saaksid, peale sedda põlleks neil tulest ja tormist mingisuggust kartust. Kaupmeeste südda hüppab sees sellepeale möeldes,  kui suurt kergitust se kaubaaiamissele tooks; agga üks pissuke assi on weel ees: sedda weikest tööd ei arwata mitte ennam kui 25 miljonit pranki makswad, ja se pähkel on nattuke köwwa hammustada. Agga kenna õlleks  se kül, nenda kesk Prantsusse maad laewaga  läbbi, ühhest merrest teise minna. Inglismaalt. Sündimissepääw. Inglaste kunninga prou2, Wiktoria, on 12. Mail 42 aastat mannaks sanud. Kuida teame,  on ta jubba paar aastat wannaemma. Temma tännawune sündimissepääw sai emma surma pärrast wägga waggusi petud; ommad lapsed ja liggimessed suggulastd tullid terretama',  Belgia kunningas juhtus ka seal küllalisseks  ollema ning prints Ludwig Hessenimaalt  (norema tütre peigmees), muud middagj;  suremat kellaköllistamist egga suretükki paugutamist  se kord ei olnud. No kui leina aeg mödas on ja pulmad tullewad, küllad siis tulleb  muidogi ennam öiskamist. Kidowäärt kullo. Jnnimessed ku!- lutawad ennast mönda modi, agga mitmest kullust ei olle Jummalal egga innimestel kasso,  maid ennam kahjo. Mis agga Inglased Ahwrika randas Neegriorja kauba keelmisseks kullutawad, sedda peab igga öige innimenne kiitma. Nemmad andwad selle eest igga aasta  pool miljonit naela ehk 3 miljonit höbberubla  wälja, piddawad hulk laewa selle tarwis ja nende peal pool kuet tuhhat söameest.  Selle eest ei maksa kegi neile mitte poolt punnast koppikut, maid mönni hea Znglismehhe poeg peab seal jures weel omma ello jätma; agga Jummal ei jätta sedda neile wist mitte tassumatta. - Laewa önnetussed. Merremehhel on allati haud jalge al. Maal on se kül nisamma,  agga ei köigo ni paljo. Igga aasta andwad Znglassed teada, kui paljo nende randas  laewo hukka läinud. Aastal 1860 on Jnglisma randas ülleültse 13?9 laewa hukka läinud, 541 wausid warsi pöhja, 838 said muist peästetud. 536 innimest uppusid nende peal ärra ja 1383 said sure waewaga surma suust weel peästetud. Rahha kahjo seal jures arwatakse 663,665 naela ehk kuus kord ni paljo höbberubla. Sedda nelab merri ükst Inglis randas; -U-- kui paljo tulleks wälja, kui keik laewad, mis ülle mailma aastas hukka lähwad, saaksid üllespandud? Köietantsia Blondin. Sellest olleme jubba enne ka kuulnud. Nüüd on ta Inglismaal. Kord kulutasid seitungid, et köie pealt Niagara-jökke olli kukkunud ja surma sanud (Ämerikamaal), agga polnud tössi, ellad  alles ja teeb omma tempust. Londonis jookseb noor ja wanna kokko tedda watama. Ta näitas omma kunsti esmalt 26. Mail Londoni sures kristallimaias. Köis, kus peal ta käis, olli 58 sülda 3 jalga pitk ja 25 sülda maast körges. Südda hakkab jubba wärrisema, kui selle peale mötleme. Seal peal käis temma nago ämrik omma wörgo peal, eddespiddi ja taggaspiddi, ja kitis te wägga hea käia ollewad. 36,666 innimest ollid al wahtimas ja mitmel hirmoga hing kurkus nüüd kukkub! Ota senni. Se ep olnud esstminne  kord. Esmalt lauldi üht Jnglisma laulo ja selle peale astus ta ommas köietantsja  mundres wälja, Zanalinno sulled köikusid  mütsi peal. Pölnud seal tarwis jalla tallast egga köit kridiga ärra öeruda, nago muido köietantsjad tewad; wie süllane kep kä, astus ta warst köie peale ja hakkas omma  linno teed käima. Esmalt läks ta eddaspiddi,  pärrast taggaspiddi möda köit, ja kui ennast wässtnd ütles ollewad, siis löi kukkerpalli,  ehk seisis ühhe jalla peal, ehk heitis sellili köie peale, ehk pöris jallad üllespiddi ja pea köie peal ja muid sellesarnatstd puhkamessi,  et innimestel hirmus nähhä olli; wimaks  tömbas pärdik kotti ülle pea ja käis nenda kässikaudo pimmedalt nisamma julgest omma teed ja teggi tempusid, nago enne lahtise  silmadega. Dn ots hea, siis on keik hea, ei sündinud önnetust; ka watas temma abbikasa  lastega ni waggusi al, kui õlleks issa kiwwi otsas istunud ja torropilli puhhunud. Ta lubbada pärrast weel hullemaid tempusi 183