Kus wilja-puud kaswawa"d. 1) Jgga ma peale, mis liig wessine egga liig sant ei olle, woib wilja puid istutada ja kasso neist sada. Ounapude polest maksab se sönna, et ta seal kaswab ja wilja kannab, kus pajo pu isseennesest siggib ja õitseb. 2) Wilja puid woib kõrge heinawade peale istutada ja kui nemmad seal 4 ehk 5 sülda ühhest teisest emal seiswad, kaswab rohhi nende al wägga hästi. 3) Kui öue-aedades õuna- ja muid wilja puid ni kaugele ühhest teisest istutakse, kuida praego ööldi; siis kaswab kedowilli heaste, agga wiljapuud weel parremaste. 4) Oue-aedade are woib julgeste wiljapuid istutada ja ei olle karta, et nende parrast kedo-willi ennam ei kaswaks. Kes lustib sedda tehha, se tehko nenda, et ta nelja sülla peale ühhe õuna ehk pirni-pu istutab ja nende wahhele  üht kirsi ehk plomi puud. 5) Wimaks tulleb öölda, et wilja puud ka õuedes, krawide äres, põldude wahhel ja tede äres wagga priskeste kaswawad, ning et sedda, mis praego ööldud, iggamees Wenne-, Saksaja  Prantsussemaal woib nähha. Ükski neisse seal ei putu, ükski neid ei rikku, egga nende wilja wargst wisil ei wötta; sest rahwas on neil mail selle polest ni harritud, et sedda karta põlle. Peaks meie armas Eesti rahwas isseennese  harrimissega ka selle polest hakkatust teggema, ello puid, mis te-are, lusti metsadesse  ja kirriko aedade peale istutakse, mis saggedaste sure kullo ja wacwaga tehtud, narrimatta  ja rikkumatta wöttaksid jätta ja selle patto eest hoida, teise wilja puid purruks tallata  ja tühjaks risuda ning nenda temma römo  ja lotust tühjaks tehha. Ommalt maalt. Pernust. õnda.l Meie Aprilli ku löppetusse ilmad on tored ja märrused, põlle paljo ssdda päwa, kus öölda woime, et sojad  ja kennad ollid; same nähha, mis Mai meile saab toma. Need iggapäwased tormid kelawad laewade täitmist ja on ka kallameeste lotust solkinud räimed merrest kaddunud. Mönned mehhed, isseärranis Sauga ja Audro randas on se aasta merrest maggo tunnud; agga teised seal korwas kaetsewa silmaga nende  peale wadanud, sest et nemmad mitte ni paljo põlle sanud. Linna randas põlle tünnini  suurt saki olnud. Need wallidad tuled pannid rede, LM Aprillil Sauga randas kaks meest jälle maggama üks Tammiste ja teine Sauga mees. Nad olla neljapäwa öhto omma sure noda padi parraja süggawusse peale seisma jätnud, agga redi hommiko olli tuul walli ja laened lönud ülle parda sisse, nenda et ärrawaomist karta olnud; sepärrast olla wiis meest weikesse padiga senna tahtnud sõuda, et wet seest wälja wiskada; põlle agga senna sanud, laene lönud enne padi ümber. Znnimessi on merre äres küllalt olnud, kes olleksid neid peasta wöinud; agga iggaüks kartnud laenetest maetud samad, egga põlle omma kät egga jalga ligutand. Üks noor Sauga mees, kedda ma kül wäärt arwan nimme pärrast nimmetada, sest et teised temmast  öppetust woiwad wötta, kuida liggimenne  teist peab aitama olnud Andres Mitt, kes omma hinge peusse mõttes neid õnnetumaid  appi läinud; olli ka kolm surmast peastnud,  agga kaks olla ärrawaonud, kedda ta põlle aidata sanud. Kui se mees ommale au rahha rinda saab, siis woime kül öölda: et ta sedda on teninud ja auga teninud. Need ärrauppunud on, üks peale kuekümne aasta manna perre-issa ja teine üks kahhekümne aastane  poismees. lummal trööstigo neid, kes nende pärrast leinawad; agga manitsego neid, kes külma süddamega pealt watasid, kui nad surma häddas appi kissendasid. Niast. sLeitud Sealt kirjutakse, et 19. Aprillil Moskwa allewis, maea üht tundmatta innimest surnud leitud, mis kohhe tohtrite läbbiwadata widud. Wälja pool ihho peal põlle middagit märki leitud, kellest woiksid öölda, et wäggiwald ta ello lõppetanud.  - sHea ette  Kaksküm 139