matta poeg: „Näete, kust meie Norra lähhäb, et ninna warwusse putub!" ja sedda aukub temma  omma lihhase emma kohta, kedda ta peaks kätte peal kandma, ka siis, kui sel wannadusses  mitmed wead ja okkad peaksid kulges ollema; sest ta on ikka temma emma! Kus on seal lummala kartus ja innimesse häbbenemine?  Kui nisuggune pimme ommeti näeks, kui terrased ta lapsed on tähhele pannema, kuida temma omma emma auustab ja lemmale sedda Parrast kättemaksma! Temma isse kaswatab neid witso, kellega tedda omma! aeal nuhheldakse.  On ehk wanna emmake enne ka nõnda olnud, siis kannab nüüd sedda koormat, mis norel põlwel kaela koggonud; agga poeg ei pease mitte lummala nuhtlusse alt, mis isse kaela tõmbab. Parrem õlleks temma!, et tedda enne senna köide saaks pandud, kus rohholible ei kaswa, et järrele hakkaks mõtlema: „Jumma! ei anna ennast mitte pilkada." Peaksid sedda ommeti kõik tähhele pannema!" Peterünrgtst. sKeiserina teereis.j 4. lunil parrast lõunat kello 5 sõitis Ketserina,  Suurwürstid Sergei ja Paul ning Suurwürstina Maria, Zarskoje-Selo lossist wälja Warsawi linna, kus Keisri Herraga kokko saab ja sealt Odessa linna ning Odessast aurolaewaga lõunapole Krimmi poolsare peale Liwadia lossi suiks ellama lähhäb. Kuida meie warsi parrast Parist kurja sõnnumid ütlesime:  Keisri Herra ei jätta ühhe hullo Polaka  pärrast Warsawi linna mitte watamatta, nõnda on ka. Jah, Keisri Prouagi omma norema lastega on senna läinud, mis läbbi Nemmad ühhe ülleannetuma südi mitte teiste süüks ei arwa. Et se seal kõik suurt rõmo ja ettewalmistamist teeb, on muidogi teada. sPeterburgi linnawannemadj olla nõliuks wõtnud, Keisri Herrat, kui omma linna taggasi tulleb, sure auustamisse ja rõmo tunnistussega wasto wõtta, ja olla seks rigiministriherra  kaest lubba palluuud. sPawlowsk.j 30. Mail olnud woerad slawi küllalissed ka Pawlowski linnas, kus Suurwürst  Konstantin Nikolajewitsch omma seltskonnaga sui aeal ellab. Suurwürst ja Suurwürstina  wõtnud neid lahkeste wasto ja öölnud pärrast terretamist: „Meie tahhame teile ka om- ma pruti ja peio näidata." Sure hõiskamisse  ja õnnesowimisstga olla wõerad pruutpari  (kunningat Georgios I. ja Sunrwürstina  Olga Konstantinowna) terretanud. Km kauaks Kreka kunningas omma äia maeasse jääb, on meil alles teadmatta. Warsawist taggasi tulles olla Keisri Herra ka Riast lubbanud läbbi käia. Oh sedda romo ja heat meelt, mis se Nia linnale teeb! sse on just tänna) tahtnud Keiser Rigas olla ja laupääw, 17wÄ lunil sealt Peterburgi pole eddasi sõita. Küllab Nia zeitung neist rõmopiddudest  nüüd sured pikkad sõnnumed toob, kellest  ka meie luggejad tullewa kord ilma ei jä. PolamaaÜ. Keisri Proua jõudis keskmisse  pühha õhto ja Keisri Herra Berlinist tulles wiimse pühha lõuna aeal Warsawi linna, kus mõllemaid ärraräkimatta rõmohõiskamissega wastowõeti. Kõik need Polakad, kes issennese ja omma issama heast arro sawad ja pimmedas wihkamisses mitte wangis ei olle, hakkawad rahho nõudma ja püüdwad õiget teed käia. Warsi pärrast sedda, kui kurjad sõnnumed Parisist  tullid, saatsid nemmad süddamelikko truusse tunnistusse ja õnnesowimisse kirja Parist Keisri kätte, kus sees nemmad kõik wastopannemist ja kurja nõu Keisri wasto ärraneedwad ja hukkamõistwad.  Nemmad wanduwad kõigist neist Polakadest iggawest lahti lüa ja emal hoida, kes wõeral maal kabaka põlwes ellades mitte järrele ei tahha jätta, Polama rahho rikkuda Zc. Polama ainus õn õlleks kui nemmad sedda kõik hakkasid ärratundma, et neil nmial head leida ei olle, kui Wenne kotka tiwa al. Kõige pimmedamad  nende seas peaksid jo näggema, mis kasso kõik nende siamaalsed mässamissed ja hullustamissed  neile saatnud: õnnetus kaswis, on kaddus  igga Päwaga. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Preisi kunningas on Parisift Laggasi tulnud ja meie Keiser ka jubba Preisimaalt  läddireisinud Warsawi Unna. Reisi ja piddopäwad on mödas ja nüüd hakkawad jälle iggapäwased tallitussed. Grahw Bismark lähhäb  mõnneks näddalaks omma mõisade peale puhkama.  Hannowri asjo kulatakse holega järrele 189