egga Wliy. ommetiM kellegi köhto Mida;, pettab  Mga 7Mhha.- rikkub Hilja aego. kirjutas söbbMr Meie moor rahwas  on omma- õlle jomissega koggoni- -ülle mära läinud ; > kui nad körtMckokko tullewad, egga- Ms wseta ennam puddeli ja kahhe, waid tossina ja kahhe tossina Mupa, ja se arwab MMst mehheks, kes rohkem jua jõuab. Tohho nored wennad, eks t'e häbbene ka wannemaid innimessi?! . Risst. .Baieri ksnnmZa,.LudWig I. surma sönNUWid sn. Attgsbürgi seitung leina arega -. 22. Webruaril Riga, -.tonud. Ta ML w«»G mehhike,.. .MM tullewa Augustil 82 aastat: wannaks sanud .sündinud 25. Strassbuxgis; on. IZ. Oktobrist MIS - kttnm . 20. . Märtsini 1-848 - kui-.Baieri kynMNMs -wsllitsenud.ja siis.wallitsust omma poes Maksimllmni 1! kätte andnud, ja isse rahhs.ello sisse heitnud. . - .Riast kirjutakse 2s. Webruaril: Reid rõõmsad sönnumid, mis tuul Peterburgi poolt toob, ei woi meie omma teada üksi piddada, Wmtz anname ka omma söbradele teada» Peterburgi  linna assutud näljaste- eestmurretseja ksmite präsid.ent, olla . kindral - kubberneri herrale  kirja läbbi teada andnud, et -sealane; komite  ommas koosollemisses, 15. Webruaril, sedda heaks arwanud ja kindlaks kinnitanud, kindral-kubberneri herra kätte, Eesti kubbermango  heaks 10 tuhhat ja Mitawi waeste heaks, kes magasini aidadest middagit abbi ei woi Lota, 500 rubla sata, et sedda iggaühhe tarwidust möda saaks ärrajaggatud. Mitawi rüütlite komite, olla ka Ahelasse  eestmurretseja komite, kes Eestima häddaliste  heaks andid wastowotwad ja nende kätte murretsewad. . / Kes sedda wahhet saksa ja eestlasse smlisse palga wahhel ei tahha uskuda, se mingo ja kulago sedda järrele. Sakslane saab sui pealt pöllo audid 61 rubla 61 kopp. eest ja 62 rubla 83 koppikad palka. Eestlane  saab pöllo annete eest 48 rubla 66 kopp. ja rahha 61 rubla 79 kopp. Sakslassel armutakse  mehhe pääw 43 ja Eestlassel 46 kopp.; naesterahwa pääw 33 ja Eestlassel 36 kopp.; lastel 26 ja 23 kopp. Agga mis ks tossi, peawad ja pöllo kündWisse jures -kaugelt>EestlaÄe-.ees ollema; ei Eestlassed Tartust. sKanat So m e lahhe ja Peipsi järwe -Tarto uus seitung  könneleb, et monned tulli pead sedda wägga heaks arwawad, kui Some lahhe ja Peipsi jarw ühhe kanali läbbi saaksid kokko seutud. Seal olla issiarranis üks mees, nimmega  Palibin, kes sedda kasso ja kahjo wäljaarwanud ja leiab paljo surema, ollewad; sepärrast on A wägga ses nõus ja sowib, et'.se assi eddasi lähhaks. Se assi on nüüd Peterburgis surema- kalude pea! ülleskalutud ja läbbi rägitud, -kumma pole kaal talunud, kas kasso woi kahjo pole. Kasso polest pandud Tarto- ja sealt- mmvertkaudo  rahwsle kaks asja ette järrel wadata, kas luggu nenda õlleks. Esmalt suur se kasso õlleks, kui keik ' Peipfi järwe ümberkaudne ma ja need kohhad, »is sealaste jöggede äres seisaWad, selle kanali läbbi otse kui sure merre are sawad pandud. Teine kasso õlleks, et Peipsi järwe wessi, mis Narowa  jöggi üksi ei jõua mahhanelada seläbbi maddalamaks jäeks ja keik järwe äärne ma põlluks ja heinamaaks ennam wäärt õlleks. Agga selle wasto kardetud ka mõnda kahjo tullewad. Esmalt woib wessi nenda allaneda, et järwe äärsed metsad liig kuiwale jääksid ja närtsima hakkaksid, ja teiseks kardetud laewade söito ni hästi Welikia kui Emmajöe peal kahjo sawad. Sedda ei usso agga Palibin, kes wägga selle kanali nõus, waid nimmetab weel mõnda kasso, mis issearranis pöllomeestele  ja Tarto linna allewi rahwale sest tulleb, kui Peipsi wessi allaneb, siis põlleks neil ennam  upputust karta. Rägitud saab sest kül paljo, agga mis sest wälja tulleb, sedda ei tea weel kegi. Magasinide Liwima tsiwil-kubberneri herra on üht ustawat  ammetniko, Liwima eestmurretseja kommissioni  stkkertäri, Hofrath ja ritter Galmeistert,  läkkitanud, Eestima lähhedal ollewaid  tallorahwa magasini järrel watama, et nähha, kui paljo iggas maggafinis wilja rohkem,  kui seadusse järrel peab ollema, et sedda 76