hel rahha kokko, et Garibaldi omma meestega murreta wöiks tööd tehha. Uks ainus rik. kas mees on IOOMX> pranki selle tarwis annud.  Agga et Sitsilia rahwas ka Sardinia lango alla tahtwad heita ja sega temma riki neste kaswatada: se peab Prantsussc lango merre naltuke paksuks teggema ja temma sedda mitte hea mclega näggema. Kes teab, ehk pärrib jälle kümnest, nago ta hiljuti Nitsa- ja Sawojemaga teggi. Inglismaalt. Ka sea! on nüüd igga. päine jut Sitsiiliast ja Garibaidist: mönned kirruwad ja furem hulk kidab. Rahha pannakse  holega kokko ja söariisto sadetakse Sitsiliamale.  Et agga Inglaste seädus nisuggust wöera söa tarwis rahha korjamist arrakelab, separrast on nemmad asjale ue nimme pannud, agga assi on sesamma, mis enne: nemmad ei koggo mitte söa tarwis, waid tewad Garibaldile  sellega üht aukingitust mis ükski seädus ei kela. Inglaste seitungid teawad ka jubba  kulutada, et Garibaldi Palermo linna ärrawötnud, siiski ei wöi sedda weel kindlaste uskuda, et seni hölbus assi olli; sest Palermus olli paljo wagge sees ja söalaewad merre peal; küllad seal on weel paljo werrewallamist, enne kui se hirmus tülli lõppeb. Peaks ta pea löpma! Hispaniamaal olli nende päwade sees suur rööm ja öiskaminne: nende Marokko söawäggi tulli Ahwrikamaalt taggasi ja laks pilli ja passunattega pealinna warrawattest sisse. Marokko Sultan on omma jao kätte sanud ja rahho teinud. Jaht on mödas ja küttid tullid koio. Jggalt poolt olli rahwast nago murdo kokko langenud, neid römo öiskamissega  wasto wötma. Keige ees otsas tulnud  hawatud peälikkud tõldades, mis möisnikkud  selle tarwis neile wasto saatnud. Selle peale tulnud wae peaüllem weltmarsal hertsog O'Donnell ja parrast sedda keik wae hulgad, iggal ühhel ommad üllemad ees. Öhto olnud keik Madridi lin, nago tulle-merri autulledega  walgustud, ja rahwas laksutanud, nago lapsed Jöulus, römo pärrast kassi ja öiska- nud: „Ellago meie wapper wäggi, mis Marokko  Sultanit ärrawöitnud!" Rägitakse ka, et Neapoli kunningas omma  Sitsilia mässajatte wasto Hispaniamaalt abbiwaggi pallunud, agga mitte põlle sanud, waid sealt wallitsus wabbandada ennast sellega,  et neil olla omma mehhi isse tarwis ja ei olla mitte wöimalik neid wöerale male sata.  Neil olla kunninga kimbatussest kül kahjo,  agga abbi sata, n olla se kord wöimalik. Neapoli kunningas olli 25,666 meest tahtnud. Tnrgimaalt. Millal sealt paljo head kulutada on? Türklaste wihha ristirahwa was- Lo ei kustu enne, kui nad isse kustumad. Ehk kül mitto neist piibli ramatut ka jubba was» towötwad ja mönned ka teised mötted samad: surem hulk jääb ikka eht Türklaseks, kes ristirahwast  silma otsas ei salli. Kui sähhärdust hirmsaid asjo sünnib, nago minnewa aasta Dsedda linnas, siis hiilgawad nende silmad tiigri römus. Ristirahwa werreaur on neile maggus  hais, kedda nad ma pealt ärrakautakfid. Jubba on jälle hirmsaid asjo kuulda. Aleppo linnas on nemmad öse sallaja ristirahwa uste peale seddelid pannud, kus peale olli kirjutud, et ristirahwas korraga ärra piddid tappetud sama! Ilma tulle ja werreta ei wöi nemmad jo omma usso armastust ial üllesnäidata. Et Türklased sedda hõlpsam wihhale saaksid ärritud,  peawad nemmad ka kurja pettust teggema  ja ristirahwa nimmel seddelid seinade külge löma, kus peal seisab: „Teie Türklased ollete 1850 meid tapnud ja risunud, nüüd tahhame  meie 1860 teid tappa ja risuda." Kas se ei pea nende süddamid täis teggema, ja ommeti  põlle neil seal jures muud nõu, kui et Türklased wihhaga ristirahwa kallale jooksma,  ehk kül kellegi ristiinnimesse mele ep olle tulnud, nenda üttelda ehk tehha. Need on Türgi asjad. Rootfimaalt. Mailma asjad lähwad ikka eddasi. Rootslased on omma nore, hiljuti  kronitud kunninga al ka jubba nöu piddamas,  rigi seadusseks tehha, et nende söa- 166