40 Druck und Ver!ag von F. W. Borm m Pernau. peab kirjutud sama, et nähha millal ja kui saggedaste  korsnad ja rörid pühhitud sanud ja et selle järrele, kas iggakord, woi aasta löppul ühhe korraga,  kuida nad issi korsnapühkia meistriga makso polest kokkoleppinud, ülleskirjutud korrad maksetud samad ja sepärraft nõutakse köwmaste, et igga maea perremees sedda seädust taieste täidab ja iggakordse pühkimise korral sissekirjutab, sest et seläbbi Brand - kollegium nähha woib, kas keik korsnad ja rörid korra järrele pühhitud sanud. Ühtaego saab ka siin allamal pühkimise taks teada antud, kui paljo iggaühhel maksa on: Ühhe sure korsna ühhekorrase pühkimise eest 15 k. Ühhe keskmise korna pealt 10 „ Ühhe pissukese korsna pealt 6 „ Ühhe röri pealt, mis kattusest wälja käib 7 „ Ühhe pissema röri pealt ...... 6 „ Pernus, Brand-kollegiumis, 16. Januaril 1869. Kollegiumi peawannem A. F. Conze. M 3. Kirjutaja Brakmann. Z Uus wilju krafimife ju wärwimife toabrik. Anname seläbbi teada, et meie jures, Waltebergi mõisas, iggal aeal willo krasimise ja wärmimise tarbeks wastowoetakse ja ruttust ning oddawalt ja hästi malmis tehhakse; otse nendasammoti  samad ka kangad man nutud ja wärwitud ning linna seemnid puhhastud ja 1. Webruar ku päwast sadik wöttame ka kedramise tööd wastoi Tojad woiwad julged olla, et keik ausaste ja hästi, tehtud samad, sest et issi kauem aeg surema Vabrikute  peal sedda tööd olleme teinud. J. Luus» s Koonga mõisas, Mihkle kihhelkonnas, on kaks suurt kõrtsi, kas rendi woi kümnese peale sada. s Minna, Kaubi mõisa öllepruer, Peter Moots, annan seläbbi teada, et minno jures iggal aeal keik suggo öllut puddeli, tobi ja madi kaupa, oddawa hinna eest sada on. Peter Moots, Halliste kihhelkonnas. i Tallokohhad müa. Küwa mõisas, Lalli küllas, mis Liwima raeas, nlütakse tallo kohti. Ostjad woiwad selle pärrast järrel küssida Küwa mõisa herra jures ehk Tallinnas adwogadi Jwerseni  jures Ue-ulitsas M 58. s Üks kimmist Hollandi kahhe kimmidega tuleweske,  on rendi peale sada. Järrel küssida Eestimaal  Karruse kihhelkondas Pimarotsi mõisas. 3 Üks must ruun hobbone, täie kehhaga, kellel üks wäike walge lappikene tukka al ja teine saddula al, ning üks teine wähhedlane mustjas punnane ruun hobbone, kellel must laks. Möllemad lahtised  hobbused on mödaläinud esmaspäwal Perno linna sisse tulnud ja sia ärrakaddunud. Ons need hobbused kellegi jures, se andko sedda politsei kohtule  teada ja saab selle eest omma waewa ausaste tassutud. 1 Head hinda annab lojuste kontide  eest Peruus A. Heinrichfen. -- Haapsalus Lääne wanna Karro podiö müakse kiwwi-füsfs oddawa hinnaga. 8 Keikile auliko saksa rahwale ja nendasammoti  igga ausa tellijale, olgo temma mis seisussest  tahhes , annan ma seläbbi teada, et minnö jures keige rohkem malmis tehtud pusärkisi  wäljawallitseda on ja selle eest murret kanda tahhan, et neist ial pudust ei pea ollema.  Nihasti poleritud tamme ja sare puust, kui ka männa puust poleritud ja lakiritud, igga karwa ja nendasammoti ka ridega ülletoMmata  pusärgid iggas suruses sada on, ja lubban neid oddawalt ja hästi mönne tunni pärrast kätte anda. Ka keige waesem suggo rahwas saab sellega  rahhul ollema, mis hinnaga minna neile nende tahtmist lubban täita, sest et keige oddawamad  liht pusärgid täiskaswanud innimessele  3 rubla ja lastele?s koppikat makswad.  Minno ellokorter on Tallinnas Pikkaulitsas  116 krono jahho magasini wasto. C H. Dunckel, pu-särgi de teggia. i Maea d müa. Willandi makonnas, sure Jani kihhelkonnas, Taewerre mõisas, on mitmed öllekattusega maead ja üks maea kerre, müa, mis keik se talwe peawad ärrawetud sama. Lähhemat teadust annab Taewerre mõisa wallitsus. i Hobbnne warrastnd. 18. Januaril on mul õhto kello kuus, Kollowerre ladal üks mustjas-pruun  ruun (tallo hobbune) keige sani ja riistadega  ärrawarrastud. Saan on pruni wärwiga wärwitud ja rautud, üks jallase raud takka üllespöördud;  hobbusel olli wennemodi sedel ka ja punnane  look ning kaks weikest kella peal. Kes sest hobbusest Wiimsi mõisa selget teadust annab, saab head waewa palka. Krahw A Buxhöwden. s