Nüüd agga kuuldakse, et üks Amerika rahhameeste  selts ommeti lubba sanud tööd peale haflata. Selle läbbi saab laewameeste teekond,  kes Länemerrest wäljasöitwad, suur hulk lühhendud, mis muido põhjapoolt Danima otsast piddid ümberkäima. Agga keik se ue jöe kaewaminne arwatakse 18 miljoni rubla maksma tullewad. - Muttuka kautaminne. Määrnamaal  on koggokonna wannemad sellega kentsakat  nöu piddanud. Se on tuttaw assi, et keik mardlased ja ussid pude ja mu kassude peal, mitmesugguste liblikate munnadest sünniwad.  Liblikaid kautada, issearranis neid, kes omma munnad wiljapude ehk kapsaste peale pannewad, on siis nisamma hea, kui mardlasi  kautada. Määrnamaql on koolmeistridel käsk kä, igga lapsele, kes neile 100 liblikast kätte toob, 3 kopp. höbbedat koggokonna kullo peale, wäljamaksta. Nenda said Zuni kuus ühhe koolmeistdile seitsme päwaga 20,500 liblikast  kätte todud, kelle munnadest södikud olleksid  sündinud. - Eestirahwas, kas tahhate takka järrele tehha? Lastest põlle meil ommeti pudust. Räkige neile ka, kes seitungi ei loe. Rah.ha raisk. Pibopölletaminne, kes sedda õppinud, on raske mahhajätta, nago keik meie õppind ammetid; agga igga pibomees  teab, mis ta tobbi temmale aastas maksab;  on kegi weel siggari pölletaja, siis on luggu weel hullem. Bömimaal surri üks 95- aastane pibomees 20. Zulil ärra, kes omma pik elloaeg läbbi olli suitsetanud. Ni pea kui 17 aastat wänna olli ja luggend sai, panni ta pibo suhhu ja tõmbas, künni surm sedda ta suust ärrawöttis. 4056 näddalat olli ta piipo pölletanud ja et head tubbakat pölletas, 4450 kuldnat selle eest wäljaannud. (Üht kuldnat arwame 60 kopp. Ztaliamaalt. Mässaminne! Waene. Italiama, millal saab se ka üks kord rahho? Sitsilia sare peal jälle mässaminne lahti, ja kes on ees otsas? Jälle wanna Garibaldi! Ta rahhota meel ei läbbe kannatada, künni aega möda asjad käiwad, waid tahhab omma  kunmnga tahtmisse wasto wäggise Roma linna peale minna, Prantsusss feakt wKljä aeada ja linna nenda Ztalia pealinnaks tehcha, mis agga siis Prantsusse ja Jtalia langude wahhel wäggise möegad tuppest wäljakissuks ja sel kombel Ztalia asjad jälle ärrarikkuks. Liggi 5000 noort tullepead ööldakse Garibaldi  jarrel jookswad. Ztalia kunningal ei janud nüüd muud nou, kui söa wäega Sitsilia sarel mässajate wasto minna ja neid taggasi sulguda» Keik mailm õlleks wanna Garibaldi halli juuksete al ennam mõistust arwanud ollewad,  kui ta selle rummala temboga üllesnäitab.  Agga mis tehha, neid lehmi on ka, kes kül paljo pima andwad, agga isse jallaga  jälle ümberlöwad. Nenda teeb nüüd Garibaldi.  Sesamma kunningas, kedda ta esmalt mässades tenis, peab temmale pärrast mässaja  palka maksma. Pahhast ei wöi head wälja tulla. Terwe Sitsilia saar on sepärrast  söaseisusse alla pandud. Kunninglikkud söalaewad peawad kaldal wahti, et pahha mässamisse tulli laiemale ei laggune, ja muud söawäed on sare peal sedda tuld kustutamas. Garibaldj M isseennesele paela kaela pannud ja saab wist omma palka. Pahha töga ei parranda kegi mailma. Prantsttssemaalt. Ka hhej algne werrekaan. Hullemaid asjo ei sünni wist kuskil muial, kui mailmas, ja hea hulk neist ka Prantsussemaal. Hiljuti sõitsid seal raudtee  peal 72-aastane wanna halpea mees ja üks noor tüttarlaps nelja silma al ühhes wankris.  Se kurri wannamees olli tüttarlapsele unnerohto sisse annud, tedda sel kombel uimaseks  teinud, siis temma kaela peale pissukest hawa täkkinud ja temma soja werd immenud! Kui aurowankred kinnipiddasid, läks wanna werrekaan omma teed ja tüttarlaps ärkas alles pärrast sedda üllesse ning kaebas kibbedat torkemist  kaela peal. Ta rakis nüüd, mis wannamees  tale sisse annud ja kuida tedda maggama pannud ning raudtee üllemad said nenda nattuke  otsa peale. Werrekani aeti tagga ja sadi kätte. Ta tunnistas omma rummalat ebbausko  üllesse: temma olla arwanud, kui ta neitsi werd jua, siis sada temma noremaks. 271