kulges jooksewad rinnaga senna wasto ja lõwad takka ülles. Nenda möllawad nemmad karelli sees, künni wahhust aurawad. Mvnnikord juhtub  ka, et keik ühhekorraga wasto aeda jookswad ja postid ümberlükkawad. Siis ei pea neid ennam ükski kinni; waid mis ial ette juhtub, sedda tallawad jalge alla ja lähwad omma teed. Juhtub sedda, siis on keik meeste tö ja waew ilma asjata olnud ja mitto neist seiswad ennam ehk wähhem hawatud pikkali maas. On agga karral wastopiddanud, siis jäetakse hobbused 5—6 Pawa ilma sömatta senna sisse, künni nad üsna nõrgaks on janud, et waljade, piitsa ja kannuste läbbi innimesse wallitsusse alla peawad heitma. Mõnnesuggused sönnumed. (Kuida willane rie pessus kokko ei lähha) sedda tahhaksid wist pessejad hea melega teada. No kuulge. Kui willased ridehilpud, sukkad, kindad zc. peawad pistud sama, siis peab sedda ui kuma wee sees tehtama, kui ial wöimalik,  ja kui puhtad on, siis seddamaid külma wee sisse kastma, parrast ärrawänama ja kuiwatama.  Nenda ei lähhä rie kokko. - Sedda ollen ma ühhe ellatand emma käest kuulnud. (Erned pehmeks keta), sellega on ka mönned perrenaesed kimpus. Agga wötke pis-- suke lussika täis soda ja pange ernepatta, kül te näete, kuida se aitab. (Ellusaid kallo weddada). Kes ellusaid kallo tahhab kaubale weddada, se tehko nenda: kastgo tük leiba wina sisse ja toppigo sedda kalla suhho, wallago weel nattoke wina takka järrele. Nüüd mässigo kalla õlgede sisse ja pürrast ride sisse nöriga kinni, ja kui senna saab, kuhho miüna tahtis, siis wötko ruttu riet ja õlgi ümbert  ärra ja pango kalla wee sisse, kus ta nat- Lukese aea pärrast jälle ojuma hakkab. Mönned olla ärrakatsunud, et suremad kallad nenda naddal otsa ellus seiswad. lojnkse lihha) on wissa pehmeks  kema; kui agga sedda öhto enne märja rättiko sisse mässid ja öseks soja ahjo Mnued, siis on teisel päwal pool wähhem Puid ja aega tarwis lihha pehme. Kauba sönnumed. Peruus, 12 Nowemvril. Ilmad pehmed, talwete  keskminne. Kaubast ei olnud mödaläinud näddalail  muud üttelda, kui et sedda kaunis rohkest sisse weti, sa nimmelt Linno, mis meel ikka omma hinda kinnipiddawad,  ehk kül ennam ni wägga tagga ei küSsita, kui enne. Ülle 43—44 rubl. psrkpund ei tahha v-linnade  hind mitte tõusta. Ka wadatakse wägga selle peale, et linnad holega puhhastud ja mingisuggust walskust egga pettust jures ei olle. Wiljs ei küssita paijo. Kaerde eest anti 3 rubl. 30 kopp. ishetwertist; ka nattnke odre on ostetud ja 3Vs rubl. tshetwertist antud. Sool. 33 alge sool on 6Va rubl. püt tõusnud  ja ostetakse paljo, japunnane sool seisab 7'/4 rubl. peal püt; lojuste sool on 4 rubl. püt janud. Heringad makswad 12 rubl. ja räimed BV, rubl. püt, agga ei olle paljo ennam anda. Waud, wöi ja tubbak on wanna hiuns peale janud. Tallinnas, Z 4. Detsembril ollid wiljahmnad, mis omma prukimisse tarwis osteti, nenda: Rukkid, mis l! 6 T, sällkts (lötsetwerti) 85 rubl. N3T „ < 80 „ » »» 710 „ » 76 »» Õdrad t, 106 T ,» 65 .» Kaerad 75 T .. » 48 « Rigas, i 6. Detsembril. Ka siin on mu kaup waikue, kuid Linnade hind (kui kroonl.) olli 44 rubl. perkpuud ja weti paljo sisse, selle Detsembri  pole ?u sees jubba psrkpunda, ja peale selle on mitto tuhhat pütta Külwi-litmaseemnid ostetud ja l l ja N Vs rubl. püttast antud. Rasukesed. Aeawidus on unnustusse hakkatus; sest mis sa panemaks aeaks tehha jättad, jääb ennamist  keik teggematta. Teotust ja laimamist, mis pahhad inni- meie peale wiskawad, rapputagem mahha, l nago lund kue pealt, ehk sullatagem neid waikse ! kannatamisse ja heateggemisse läbbi kahhetsemisse silmapissariks. 423