1852 essimessed missionärid Hommiko-Ahwrikamale  Kahwrirahwa jure wälja läksid. Eddespiddi sa me lemmast missionilehhes laiemalt kõnnelema. Nootsimaakt. sParlament.s Rootsi Parlamentiö on 4 seisust: mõisnikud, waimolikud,  koddanikud ja tallonikud. Need neljasuggused  uikkud ja likkud on nüüd kous onuna rigi- Lallituste parrast nõupiddamas. Agga nago se Luttaw assi on, kus paljo päid, seal paljo mõtteid,  juttud ei tahha kokko sündida ja asjad tahtwad wüggise nisamma minna, kui Preisi Parlamentis  jubba aastat kolm uelli olnud. Kunniugas  tahhab ust seadussi anda ja lasseb neid Parlamentis läbbiwadata, säh, seal on waidleminne  lahti. Mõisnikud ja waimolikud kiitwad wanna, mis ennam nende kassuks on, koddanikud ja tallonikud jälle uut, kellest neile parremat wäljapaistab. Mis parrast saab, on alles teadmatta;  agga waidleminne on suur. Ataliamaalt. hahkujad küllalissed.j Kes need on? Kes muud kui Prantsusse sõamehhed,  kelle pajonettide warjo al „Pühha issa" ui mitto aastat, (wastomeelt ehk hea melega, sedda peab ta isse teadma) rahhulist Mõis hiligad  a. Koer aukub kuuni küllaliiine tulleb; nenda rägiti ka Prantsuste minuemissest Noma linnast, kuuni nüüd ommeti tõeks lähhäb. Uks jaggo on jubba omma teed läinud ja koddomaile jõudnud,  teised sawad ka aeg aealt takka järrele minnema. Noma üllema piiskoppide ja kardinalidel  peab se pead kaunis norgo aeama; sest nenda kui Jtali a asjad kord on, ei wõi kegi etteteada, mähhardused pawad Parrast sedda tullewad. Paawstil on. kül ka omma tossin tuhhandit sõamehhi, agga tõuseb tonn, siis on teada, et nemmad sedda ei jõua waigistada. Waggusamad innimessed arwadad ja lootwad, et temmal wimaks ommeti muud nõu ei jäe, kul Jtalia kunningaga kokkoleppida, kedda ta kül muido silma otsas ei salli. Sedda käsko olla paawst omma sõamestele ommeti annud, et nemmad  keigest jõust rööwlite wasto peawad pannema,  kes Prants 11. nimmel Neapolimaad knrnawad ja siis, kui kitsas kä, ülle paawsti piri pelgo jookswad. Hiljuti ollid need metsalissed  5 innimest mäggedesse weddanud, nende seas ka ühhe rikka wabrikopiddaja poega, kelle eest 100,000ltnkkatit lunnastusse hinda kussisid, muido ahwardasid tedda ärratappa. Ei aitnud middagi, issa piddi maksma. Prantsussemaalt. sKolera.j Se kurri haigus on 22. Sept. künni 2. Nowembr. sadik Parists 5056 innimest mulda saatnud.  Sõnuumed,  mis lerusalemmast Parist tulnud, kulutawad, et kolera seal hirmsaste möllada. Keik olla lerusalemmast arrapõggenenud, kuid keigewaesemad innimessed meel linna janud, kelle seast kolera ommad ohwrid waljaotstb. sNapoleoni rahhomõtted.j Kas temmal neid ka tõeste peaks ollema? Õöldakse ollewad, ehk se kül muido mitte Napoleonide assi ei olle. Romast kutsutakse sõamehhed Laggasi,  Meksikotuaalt nisamma, jo se rahho tähhendab.  Wvib olla, agga mõnned pahhad innimessed  ütlewad jälle, et se koggoni muud asja tähhendada. Belgia kunningal on jalg haudas, teine haua äre peal. »Surreb temma, 'siis olla Napoleonil suur lust Europa maakaarti nattuke muta, se on nipaljo, et Belgiama, olgo terwelt ehk ossast, ma pealt ärrakauks ja Prantsussema seddawõrt suremaks saaks; muud middagi. Et seal jures üks ehk teine woib nurriseda, sepärrast olla Lemmal tarwis omma sõamehhi käepärrast piddada. Säh, minne panne sa mailma su kiuni! Mõnned kannad on ni rummalad, et mitte kattukselt mahha ei tulle, kui rebbane kutsub. AnMsmaakt» s„Shena n d o a h. Se on ühhe merrerööwli laewa uinuni, mis Parrast sedda, kui Amerika sõdda ammo lõpnud, mässajate  nimmel Amerika laewo risus. Kipre ehk rööwli nimme on Waddell. Nüüd on mees keige omma laewaga Inglaste küsis. Keik, mis laewa Peal on, seisab krono pitseri al. Mis temmaga wimaks tehhakse, on teadmatta. Antakse tedda agga Amerika wallitsusse kätte, siis on tal peage lõõg kaelas. Nmerikamaatt. Sel aastal on Amerikamaal  jubba 9 suurt raudtee, aurolaewa rc. õnnetust  olnud, mis lcibbi ühtekokkv 3035 inniwäggiwaldse  surma sanud. Jamaika sare peal on Neegrid mässa- 389