temma sedda awwalikkult ka mitte ei tunnista. Nenda kiitles Italia minister Lamannora Parlamentis  ja nüüd lootsid mitto: sedda saab Napoleon  walleks aeama! Ota smni! Prantsus jäi wait ja näitas sellega, et Italia ministri kiitleminne õige olnud. Se aeab nüüd kül paawsti sõbrade harjad punnaseks ja teeb neid turtsuma,  sest et kartwad Napoleoni wimaks ommeti lubba andwad, Noma linna Italia pealinnaks tehha. Oh heldeke, mis saab siis paawstist? Kuhho peab siis pühha issa omma pead pannema? Agga Napolioni pea kawwalus on, mõllemaid omma käppa al piddada ja sellega Austriat hirmutada.  Italia Parlamentis sai 7. Nowembril kindlaks  nõuuks wõetud, et Wlorentsia liu Turini linna assemele Italia pealinnaks peab sama ja kunningas keige üllema kõhtudega senna ellama minnema. 317 riMiannemat olnud selle poolt ja 70 selle wasto. Muidogi teada, saab surema  hulga tahtminne seadusseks. Se on nenda Parlamenti pruuk ja seadus. -- Et ma Prantsussemaalt  se kord middagi ei tea üttelda, siis mingem Ingkismake. Seal ni hästi, kui ka Saksamaal,  hulkuwad Põhja-Amerika nekrudi korjajad ümber, kes rahwast püüdwad ommale male awwatelleda  ja seal snretükki roaks panna. Nad maliwad rahwale kuldsed mäed ette, lnbbawad neile kes teab kui suurt õnne ja head palme, kellest agga parrast mund middagi tõeks ei sa, kui et neile Amerikamaal püssid kätte antakse ja waenlase wasto sadetakse, kus neil lubba kä on, isse surra ehk waenlast surmada, kuida isse tullusama  arwawad ollewad. Mitto tnhhat on petta sannd ja sawad weel. 5. Nowembril on mõnni sadda sähhärdusi eksitud innimessi, keik waesed törahwas, petjate küünde wahhelt weel ärrapeastetud sannd, enne kui laewa läksid, mis neid ülle merre piddid wima, kust neid kegi ennam  taggasi ei õlleks tonud. Agga kuida on siis Vanima loud ja asjad? Noh, mis nad on! Nahho on küt tehtud, agga wägga mitmel süddamed sappi täis, ja need ei nimmeta sedda rahho mitte rahhuks, waid sõapuhkamisseks, mis nemmad ni pea kui ial sündlik aeg on tulnud, korwale lükkawad ja neste soddima hakkawad. Kui nemmad seal üksi omnm rammo peale lootwad,  siis on se tühhi jut; agga wõib olla, et kuidagi wisi Rootsi Poolt abbi sawad, ehk et kunninga wäimees Inglismaal isse perremehheks saab?c., siis on teine assi. Rahhoseadus on kolmaino lummala nimmel tehtud ja allakirjntud, mis mitte ei peaks rikkutama. Agga üks Dani endine minister, kes senni kui ta ammetis olli, allati meletutletas, et rahhoseadussed Peawad lummala parrast petud sama, se ütles neil päiwil  üsna selge sõnnaga: „Kolmaino lummala nimme rahhoteggemisse jures appi hüda, on muido tühhi wõetud wiis, mis prukimisse ja kurjaste pmkimisse läbbi ammo enuam middagi ei tähhenda." Ohho! kus põhja peal nisugguse mehhe jallad seiswad? Mõnnesuggused sönnumed. (Lng jõminne.) Londonis sai hljuli üks naene mahhamaetud, kes ennast surnuks olli jonud! Kuida ta naabrid tunnistasid, ei olnud tedda Ä0 aastat kegi targa peaga näinud. Oh sinna Ranna-Anno omma lakkumissega! (Wangi kaebdus.) Breslau linnas Slesiamaal, widi tülliteggiat meest politsei wangihonesse.  Muidogi ei kantud nisuggust normida  kätte peal, waid senti käed kinni, et tee peal pahha ei peaseks teggema. Selle ülle kaebas wang wägga, ööldes: „Mind wetakse just nago kelmi ja kurjateggiat, ja ommeti ei olle ma muud middagi teinud, kui et wihhadaga teist mehhele noaga sisse pistsin!" Säh, temmal weel õigus peale! sPeasnud laps ja ksrwalops.) Wmi linnas sündis hiljuti kenna nalli. Üks weike saksa pois piddi hoböuste ja tõlla alla jama, mis möda ulttsat aeades tullid; pois olli jubba pikkali maas. Seal sai üks hcrra ruttu ta kätte kiuni, tõmbas eest ärra ja tõld wurras möda. Pois wärrises nago awaleht, agga selja takka tulli teine herra ja andis temmale lopso kõrwa äre. Selle herra südda, kes poissi olli peastnud,  tulli täis ja andis löjale kõrwalopso õiete solaselt taggasi. „Minna olleu lapse karjus lopsosa ja. „Minna ollen lapse peast- 382