Ilmasjata ei ütle mitte Puh ha kirri: „ pange aega tähhele!" Se maenitsus maksab iggalaeal ja igga innimessele. Lukkud, riwid, sidi niit eh? raud ahhelad, aega ei pea ükski kinni. Kus on mödaläinud pciwad ja aastad? Anunuks se olli, kui praegust wanna aastat ueks nimmetasime,  jubba uus jälle ukse ees. Kuida meie omma 365 Päikese Lõuso olleme prukinud, teab lummal, agga peame isse ka teadma. Nad on kui unnenäggo ruttu möda läinud, agga hädda meile, km neid olleme ärraunnistanud.. Kahte asja on meil aasta lõppetusses tehha: tänno anda ja andeks palluda. lummal on hea, agga meie kõlwstumad sutlased. Paljo olleme head sanud, wägga wähhe head teinud. Issand on helde ja temma heldus kestab iggameste;  agga mis on olnud, katta kinni, mis weel tulleb aita sa! Oppetago ta meid sedda kallist ja kassinat aega, mis weel tulleb, kassulikkult prukima! „Postimehhe" löpposönna ja temma luggejad. Noh, mo armad sõbrad, aasta piir on käes. Essiminne sam, mis teine teisega jälle kons astume,  saab jubba teine pool piri ollema. Siamale on Jn mm al aitnud. Peame nüüd jälle nattuke kinni ja watame taggasi. Nago aasta sees nddnst ja selget ilma olnud, nenda on ka kergeid ja raskeid Päiwi nähtud, agga nad on, aitummal, seljatagga, ja meie ellame alles. Se on suur arm ja selle eest peame tänno andma; agga „Postimehhel" on ka onuna sõbro tännada, kes temma nõdrustega siamale kannatanud. Ta on kiitnud, on laitnud, mis sedda waart arwas ollewad, ilma melitamisse ja kartusseta. Wihha egga waeno parrast ei olle ta omma teada middagi teinud. Kellegi wihha ei te head, temma wihha weel wähhem; agga musta julgeste mustaks ja walget walgeks nimmetada, wõib ka ilma wihhata, ja sedda on ta Püüdnud tehha. Kes sest ei wõi ehk ei tahha arro sada, mis senna wõime parrata? Ei olle weel kellegi seitungil aastat olnud egga sa ial ollema, kus keik mhhul olleksid. Mustasid  saab ja peab ka ikka ollema, muido on seitung ilma karwata, ei kalla egga lihha. Eksiad  innimessed, nago keik olleme, on õigus kord ühhel, kord teisel pool; agga kannatus peab mõllemil pool ollema. Keige ennam on „Postimehhe" kohhus neid sõbro tännada, kes tellimisse ja wäljajaggamisse waewa euneste peale wõtnnd ehk omma sullega tedda ka püüdnud  awwitada. Kirjade hulk on tcinnawo pea nisamma, kui minnewa aasta olnud, se on 275 kirja; mõnni ilma nimmeta ka seas, agga mitte paljo. Meil on jo mõnda aastat prügiks wõetud, omma luggeja sõbrade hulka ja ellokohta aasta lõppetusscs nimmetada, siis teme sedda tannawo ka, kuid waldade arro jättame mahha, et jubba tuttaw on ja igga aasta sekssammaks jciäb, Kui eddespiddised rahwa ülleluggemissed selgemat arro towad, siis wõinie parrem igga kihhelkonna hingede  hulka nimmetada; se woib rahwa intelligentsist  parreniat tunnistust anda. Tarto ma konnas loetakse: Tarto lin ja kihhelkond 343 lehti, Nõo kihhelkond 13 lehti, Eksi k. 18 1., Kambia k. 20 1., Wõnno k. 55 1., Ottepe k. 52 1., Sangaste k. 30 1., Maarja k. 24 1., Rõngo k. 21 1., Ranno k, 14 1., Puhja k. 8 1., Torma-Lohhusu k. 56 1., Laiusse k. 22 1., Pallamusse ü <l5 Kursi k. 18 1., Koddawerre k. 15 l. Wörro ma konnas loewad : Wõrro lin ja kihhelkond 23 1., Põlwa k. 26 1., Räppina k. 42 1., Wastselina k. 7 1., Rauge k. 22 1., Hargla k. 19 1., Karrola k. 12 1., Urwaste k. 45 1., Kannepe k. 70 l. Willandi makonuas loewad: Willandi lin ja kihhelkond 162 1., Sure Jani k. 60 1., Kolga Jani k. 19 Pillistwerre k. 33 1., Paista k. 52 1., Helme k. 100 1., Tarwasto k. 66 1., Põltsama k. 35 l. Perno makonnas loewad: Pemo lin ja kihhelkond 50 Audro. k. 3 1., Jakobi k. 6 1., Wändra k. 36 1., Torri k. 36 1., Saarde k. 28 1., Halliste-Karksi k. 77 1., Mihkli k. 2 1., Testama k. 1 lehti. Harjo makonnas loewad: Tallinna lm ja kihhelkond 110 1., Kusalo k. 18 1., lürri k. 3 1., Jõelehtme ?. 20 1., Harjo Jani k. 3 Kosse k. 17 1., luro k. 8 1., Rapla k. 16 1., Haggeri ?. 15 1., Nissi k. 3 1., Maddisse ja Risti ?. 15 1., Keila k. 2 l. Wirro makonnas loewad: Rakwerre lm 414