wötta. Seal seisis nenda kirjutud: „woib sündida, agga mitte enne, kui Roma-ma Jtalia  küljest jälle taggasi on antud!" Keiser olli jubba enne pahhane, agga nüüd kukkus ta ni wihha täis, et tal ei sanud rägitud, heal wärrists wägga, laskis silmapilk Pepoli ennest  jure tulla ja andis temmale käsko, agga sedda, mis ta temmale öölnud, ei tea meie mitte, on agga karta, et paawsti asjad nattuke  pahhaks lähwad. Italiamaalt. sßahwa Jtalia ma rahwas näitab ka üks wägga rahhuto  suggu innimessi ollewad: kui mitte kohhe omma tahtmist ei sa, on russikas walmis ja kui se weel ei jõua tallitada, mis südda tahhab,  siis on muud riistapuud warsi käes. 21. ja 22. Septembril on Turini linnas kaunis  tülli olnud, kus 42 meest surma sanud, ja 123 hawatud. Mis assi kihhutab neid tagga? Ei muud middagi, kui tahtwad, et wanna paawst peab keppi kätte wõtma ja Roma linnast wälja marsima, ning Roma lin Jtalia ma pea-linnaks sama, kus Jtaliama  kunningas Wiktor Emanuel woib asset wotta. Turini linnas on üht kirja rahwale  mütud, kelle peale kirri nenda on: „Room woi surm!" Politsei sanud jälge peale, wötnud  käest ärra, egga põlle lasknud sedda laiemale  lautada, mis läbbi pahhandus weel suremaks  õlleks läinud. Inglismaalt. sPrints Hu-m ber käis, kuida teame Londonis, kus ta ommad silmad õige parrani aeanud, sedda suurt uhket  linna nähhes. Ta keige surem ja terrawam  tähhelepanneminne olnud Inglisse söawäggi,  nende söa-tenistus, söa-laewad ja mis weel muud. Ka on temma muud Londoni tähhelepannemisse waärt asjad omma silmaga Me ja läbbi wadanud ning monne asja ülle wägga immestellenud. Ta olla 17. Septembril  jälle Parisi taggasi sõitnud, sepärrast põlle ta pääw enne ennam aega sanud kuhhugi  minna, sest Znglisma üllemad wannemad  käinud tedda jummalaga jätmas ja wiitnud  temma! keik selle päwa ärra. Prints Walest odatakse omma prouaga koeo tullewad, agga kuida Dani poolt kuulda, olla se weel liig warra, sest tal olla se tahtminne, kauem aeg wanna äia - tädi jure jada. Eks rigi asjad sada muidogi tallitud. Londonist kirjutakse 19. Septembril. ..Tänna warra hommiko kello pool seitse said meie linna koddanikud, kellest monned weel unne wodis ollid, wägga kohhutud,  kegi ei teadnud, mis se piddi ollema, et keik akna rudud klirrisesid, ja kui aknast wälja watasid, polnud ommetige middagit nähha, mis nende kohkumist õlleks kinnitanud; sepärrast  arwasid, et üks wähhedlane mawärriseminne  sedda teinud, mis seal ka enne jubba juhtunud  ollema. Agga wimaks said jälge ja selle tössise põhja peale, et se mitte mawärriseminne põlle olnud, waid et kaks suurt püssirohho magasini,  mis 16 pennikoormat sealt emal, ei tea kuida, pöllema läinud ja hirmsa paukumisse ja pragginaga wasto taewast ülles läinud. Hulk prüggi näitawad weel sedda kohta, kus need magasinid seisnud. Mis nende magasinide  wahhist ja temma naese ja lastest sanud,  kelle ello-tubba seal lähhedal olli, wõib kül iggaüks issigi arwata, sest neid põlle kussagi  leida. Sellega põlle agga weel keik õnnetus  otsas! Hilja aea eest sai senna üks uus maea ehhitud, mis küünla wabrikuks piddi sama, kus ka mitmed tömeeste ellokorterid  ollid, need on ka wägga suurt wigga sanud ja mitmed neist kokko langenud. Ennam  kui sadda innimest, mönned rohkem, mõnned  wähhäm wigga sanud ja kolm on surnud  prüggi alt wälja kaewetud. Danimaatt. sSöa-wäe lahtilask- Jgga assi tunnistab sedda selgeste, et leppitus Saksa ja Dani wahhel nüüd pea walmis hakkab sama, sest Dani söa-wägge lastakse aeg aealt ikka ennam lahti ja keiki ammet-mehhi, kedda isseärranis söa-aeal tarwis  olli, tahhetakse essimesse Oktobri-ku päwast  lahti laska; mis nad muido ilma asjata  leiba raiskawad, kedda põlle tarwis, mingo koeo. Meie aulik Suurwürst ja aujärje pärria 326