saddam ehhitud ja jöe suust liwaringid puhhastud,  siis on meil esmalt hea tük rahhatööd  ja wöera ma laewad, kui jonelt saddamasse  wöiwad tulla, hakkawad pärrast rohkemalt  meid watamas käima, mis meile jälle kahjuks ei tulle. Sörwemaalt. Mitte üksi Pernus, kuida  hiljuti sest könnelesime, waid ka Sörwemaal (lõuna pool Sarema otsas) on õunapuid, mis tännawo süggise teist korda jälle õitsema hakkanud.  Etnisuggusest öitsemissest kül pule egga pu perremeestele mingisuggust kasso ei tulle, on muidogi teäda, agga meie nüüdsed süggised eksitawad puud ka ärra, et otsekui omma aega ennam ei tea. Agga mis Sörwemaalt muido weel kuleme, on kurwad sannumed ja sünnib sedda seal merrerandas pea igga aasta. Kolm Torgo walla meest läksid sealt hiljuti padiga Riga ja wisid käiakiwwa senna müa. Et nende  kaup Rigas hästi korda ei läinud, tahtsid  mehhed Perno purjutada; agga teame jo kül, missuggused tormid meil ollid. 30 wersta Riast arwata, tulli kange torm neile peale, wiskas nende padi nago ernekauna ümber, ja keik kolm meest hingawad merre põhjas! Kolm leske naest ja wäetimad waesedlapsed nutwad neid järrele. üks lesk nende seast, kes käima peal olli, sai weel pärrast mehhe uppumist ühhe lapsokese jure, kelle issa enne sündimist surnud olli ja lapsoke sündides jubba kui waenelaps ilmale tulli! Andko nüüd meie helde ja suur waestelaste Zssa taewas, kelle südda iggawesest  armust keeb, et liggimeste süddamed sedda kuuldes, nende waeste wasto mitte külmaks  ei jä. Hädda sees armastust üllesnäidata,  on jo se puhtam ristiinnimesse süddame  rõõm ja kirri nimmetab sedda „õigeks Jummala tenistusseks." Eks õlleks kegi ütleks: „Postimees, säh, siin on mönni koppik, sada Sörwe leskedele!"> ja minna ütleksin  süddamest: „aitummal, tassugo Jummal!"  ja se jääks meie omma wahhele. Polamaalt. Keisri Herra on omma  sure wöerastega (Weimari suurthertsog, Preisi printsid, Karl ja Albert, Würtembergi prints August ja prints Pridik Heösen-Katzselist)  kes Tem male Wilna linna wasto Md tulnud, 8. Oktobril parrast löunat kello 4 Warsawi linna jõudnud; 3 tundi parrast sedda  jõudnud ka Suurwürst Aujärjeparria  jarrele, ja teisel hommikul tulnud Keisri  onno, Preisi wallitseja prints, ka senna, ja temmaga ühhes Meklenburgi suurhertsog, kellele Keisri Herra raudtee-howi wasto läinud; pea tulli ka Austria keiser. Kül Warsawi  linna rahwas wöiwad nüüd rõõmsad olla,  neil on wägga armsad ja sured wöerad. Sannumed wöeralt maalt. AuHtriama rahwas on nüüd peale Jkalia  rahwa (kes allalisses söakärras ellawad) Eiropamaal se kord keige ennam rahhota ja sures ootmisses. Esmalt on neil nekruti wötmjnne, mis küünla kuus alles ootsid, jubba praego ka, ja meie teame, et mitme silmad  nisugguse asja jures wet tais on, isseärranis  kui södda nenda ukse ees seisab, nago nüüd Austria rahwal wöib tulla. Teiseks on sesamma söa ootminne neil murreks kaela peal; sest Mintsio- ja Po-jöe kaldal seiswad Sardinia ja Austria wäehulgad üksi läbbi lahhutud, ja põlle, muud, kui paljast sanna üllematte poolt tarwis, siis on tulli lahti. 'Kolmandaks on neil ued seädussed odata, mis jubba enne sedda piddid kulutud sama, kui nende keiser meie Keisri Herrale Warsawi linna wöeraks tulleb. Seal põlle siis immeks panna, kui kihhin ja kahhin rahwa seas on ja mitmesuggused küssimissed. Jggamees tahhaks jo teada, mis saab ja kuida saab? Peale selle on neil ueks asjaks, et Jnglisma Adria merresse omma Joni saarde alla söalaewo  sadab, mis seal wahhi peal peawad seisma.  Mikspärrast? Noh, sellepärrast, et Zng- lisma Jtalia asjo tännawo mitte ennam nenda  waggusi ei tahha pealt wadata, nago minnewa aasta, kui Jtalia ja Austria Lombardia  parrast karwopiddi kous ollid. Inglased  kartwad esmalt, et Jtalia rahwas omma essimesse öhhenaga, et paawstist ja Prants 11. 331