Prantsussemaalt. sPrints Humbertj olla ikka alles Parisis omma õemehhe jures. Mis Lemma kosjaasjust saab, on teadmatta. Kindral Menabrea, kes Lemmal otsego kossilaseks kasas otti, on Türmi jälle taggasi läinud. Napoleoni abbikasa olla iggapiddi Italia sõbrusse wasto, ei sallida ka mitte, et Prints Humbert Prantsnsse wäimehhekS saab. Kes Paawsti sõbber  on, nago keisri proua Eügenia, ei wõi muidogi  sowida, et paawsti wastastele, se on Wiktor  Emannelile ja temnm sugguseltsile middagi head peaks sündima. sNurrisemist on ka kuulda j mis nwnned Prantsnsse seitungid Wini rahhokonwerentsi  ülle tostwad. „Omma wolliga - ütlewad nennnad —" on Austria ja Preislane sõdda piddanud ning hertsogimaid mitte kiissinud, omma wolliga petakse ka rahho konwerentsi ning ei küssita jälle mitte, mis hertsogimadel senna jure ütlemist õlleks, ja omma wolliga pannakse tvist ka rasked maksud rahwa kaela, ilma et neid scllepärrast küssitakse. Wõimus.se mehhed tewad niiüd Sleswig<Holsteim asjus keik omma wolliga, agga seal lähwad sepärrast mitto asja wasto oksa w." Nenda uurrisewad Prautsnssed  ja peawad isse teadma, kas neil õigus on nenda nurriseda. (Ka Inglased ei jätta Dani  wõitjatcle paljo head karwa selga. Sakslased tehta Danile nisamma wähhe õigust, kui rõwel teekäiale, kedda ta puhtaks risub. Nemmad olla ke>.k Dani käest ärrawõtnud ja tahta nüüd, et nende ohwer sõakutlo ka peaks maksma. Sedda nimmetawad Inglased Saksa poolt häbbemattaks.) Wan-maaÜ. küllalissed.j Meie teame, et Jnglisma aujarjepärria Dani wäunees on. Sellepärrast otas ka Daanlaue Inglase käest abbi, agga ei sanud. Kui se wäimehhe  tehha õlleks olnud, siis olleksid IngliSma sõalaewad kül Danile appi tõttanud, agga mis tehha, ohjad on alles emma käes ja se ei lasknud  sest räkida. Nüüd on Inglisse wäimecs nende päwade sees omma äiatali ja tüttar omlna  issa Danimale watama tulnud. Kuida olli westowõtminne? Noh, wanncmate polest kül süddanielik, agga rahwa polest üsna külm ja hangund. Kegi ei läinud wasto, kegi ei hüüdnud hmra! Daanlaste südda on täis, miks agga Inglane appi ei tulnud, kui neil hädda kaes olli? Mis ta nüüd sia ennam otsib? Õlleks  wõinud koeo jada. Muidogi ei te sähhür.  dune wastowõtminne wäimehhele egga tütrele melehead,  agga se ei olle minno süüd. NHWriks rannast. sMuhamed turtsub j Jah, sedda teeb temma. Ta turtsub ning lemmal  on asja turtsuda, Marokkust künni Damaskussest  savik. Need aead, mil Muhamedi poolku ülle mailma läikis, ja kunningrigid wärrisenia panni; need aead, kus igga mees omma pea kautasj ni pea kui ta omma Islami julges kantava;  need aead, mil ristiirmimessed hirmoga Spaniamaal Marokkoma ja Ungrimaal Türgima pole waatsid, need aead on purruks mödas. Sellepärrast turtsub Muhamed. Terwe põhjapoolne  Ahwrikama rand, Marokko, Alshiria, Tunis,  Tripolis, Egiptus, Arabia, Türklased ja muhamediusko Hindud: iggal pool on müssamisse mõtted, agga jõud kassln peale hakkava. Ristiusso  päike ahwardab nende poolkuud ärrawarjada,  ja se on temma wihha. Alshiria mässaminne,  mis lämmatud piddi ollema, näitab jälle neste tuhha al õhkuma hakkawad. Prantsus sadab jubba kotto abbiwägge senna jä assi saab kibbedaks minnema. Kange Ahwrika palla ei lasta weel Prantsussi peale hakkada, agga ni pea kui ilmad jahhcdamaks lähwad, hakkab Prantsus  Arabiameestele püssirohho pallamat teggema, kes Atshirias tennnast julgenud ärmlcmgeda ja mässamist tehha. Tunisse mässaminne olla ka ikka lõpmas, mis jubba ammo kuuldi, agga ommeti weel mitte lõpnud. Mõnned tahhaksid seal hea melcga Türgi Sultani wallitsust jaLale seadida, nus jälle Prantsus ni lähhedal omma Alshiriama kõrwas mitte ei salli. Inglane olla ka Prantsusse  tahtmisse wasto Türgi nõuus, et Prantsusse  rammo Ahlorika rannas mitte liig sureks ei lähhü. Noh, sedda tewad Inglane ja Prantsus  teine teise wasto surest sõbrus esi, et üks teisele jalla ette Panneb, kus ial wõib. Sõbber peab sõbra meles piddama. Kui kaupmees küllamehhele  kät ja suud annab, tedda onuna lauda söma ja omma kattukse alla ömaeale wõttab, siis teame meie kül, kui paljo se sõbrus kalub ning kes keik kaupmehhe kullo parrast Lassub. 301