ning kargeste kuiw, olli enne mahha pöllend, 'kui kustttajad senna jõudsid. RiaH. sÕisndus koggokonna seadus  Tallorahwa asjade tallitaja kommi  ssi on, on koggonna seadust, mis 19. Webruaril  1866 wälja antud, nattuke õiendanud, mis kindral kubberneri herra kinnitanud ja nimmelt 32. paragrahwi 43. paragrahwi peale toetades ja selle järrele peawad, kes kihhelkonna  kohto möistussega rahhul ei olle ja selle peale ksebtust tahtwad tõsta, sedda kahhe näddala aea sees tallorahwa asjade tallitaja kommissioni ees teggema. Teine kommissioni kulutus on jälle se, et koggokonna seadus Z 2. tähhendus 1. järrele lubba olli, koggokonnadel kokko heita, kui sedda tahtsid ja nenda ühhe koggokonna kohto ja walla wallitsusse alla heita. Se on agga nüüd ärrakeeldud, sest et kokko heitmisse läbbi koggokonnad ni sureks lähwad, et koggokonna wallitsus keik rahwast ei jõua wallitseda ja walla kohhus nende asjo selletada. Ka ses asjas peab se ossa, kes sellega rahhul põlle, omma kaebtust aasta aea - sees kubberneri herrale teatama, kes sedda tallorahwa  asjade tallitaja kommissioni kätte ülle kaluda ja otsust anda annab. sLeikusse totusse Leitusse totusse  täht, mis Mai kuul kaunis kõrgesse tõusis ja kennaste paistis, langes Juni kuul maddalasse ja on pea loja minnemas, sest et kange palla wilja pöllude ja rohto heinamade peal ärrakörwetab. Wihma puduse ülle kaedatakse  ni hästi Liwi- kui Kuramaal. Ehk kül ka mõnnes kohtas wihma olnud ja kaunis  rasked ood ülle nende made läinud, siiski kuiwatada need allalissed kuiwad tuled pea maad jälle ärra ja päwa pallawus tehha liga. Otse seddasamma laulo kuleme ta Eesti kubbermangus  lauldawad, ma tahhaks nisutust; agga sedda ei tahha wanna taewa tädike anda.  Tartus olnud 1?. Junil kange mürrisramisse  wihm, mis keik maddalamad ma kohhad  ojuma pannud, ning lodawad, et nende jures willi seläbbi uut rammo saab lihhawamaks  minna. Woiks ka Jummal anda, et mõnnes kohtas wihma õlleks, siis ei jaeks ka meie sömats! - Tallinnast. sTeotus täAno assemel.j  Eesti rahwas on weel wägga immelik  ja uskmata rahwas sedda ustumas, mis tossi; agga walle on nende melest Msggus ja sedda ussub ta, kui se ka käppuga katsuda, et se walle on. Kidab kegi ennast targa ollewad,  kes többesid ja haigusi ütleb parrandawad,  senna jooksewad nemmad ka siis, km se sadda wersta neist emal õlleks; agga töt ei wötta nad kuulda. Sedda ei wöi kül mitte keigist öölda, agga ommetige on sedda surema hulga jurest leida. Monni on monnes asjas ni uskmata, et kui ta issi just ninnatpiddi seal jures põlle, ennesele ütleb üllekohhut tehtud ollewad. Nenda peab jut praego Tallinna maal Eestlaste keskes jooksma, nago olleksid näljaliste awwitaja komite liikmed muist rahha, mis krono andnud, enneste tasko pistnud, egga nende wasto õigust teinud. Tohho söggedad! kas se peab teie tänno ollema, nende sure waewa eest, mis nad teie parrast on näinud? Mis õlleks teist sanud, kui nemmad põlleks teie eest murret piddanud? Olleksite kui kärbsed  mahha langenud ja mulda läinud; ja nüüd tassute neile sel kombel nende waewa ja tete neid petjaks! Tohho innimessed! tundke ommetige ärra, kui sure tänno wäärt need herrad on, kelle peale teie omma walle keeldega  terrawaid sonno, otsekui nolest lassete! Tundke ärra, kui hirmus suurt üllekohhut Leie omma keige surema heateggiatele tete! Kui neil ka monni rubla on järrele jänud, mis meie weel selgeste ei tea, siis põlle se sellepärrast senna jänud, et omma tasko tahtwad toppida, waid et senna weel abbi murretseda, kuhhu sedda se aastase põua parrast rukki teggemisse aeal wast tarwis woib olla! Suur põud körwetab  rukki oksakessed pöllo peal enne aega ärra, kui terra täis kaswanud, kust wöttate siis semet mahha Lehha? Eks põlle siis hea ja tullus, kui kassast weel paar rubla wötta on, et selle eest semet osta? Kaddugo sesuggune tühhi lörri, kui pimmedus päwa töuso eest. Uskuge omma heateggiate sisse, siis saab ka Zummala õnnistus teie peale hingama! Peterburgist. . u l l e k a h j u d e Tännawused ilmad on wägga pallawad, mis keik ärrakörwetab ja juhtub tulli lahti pea- 214