kandimaal on seggaseltsid, kus neid peti, wägga hästi korda läinud ja ep olle mingisuggust isseärranis többe nende seas nähtud, nenda et se pärris omma kasso pölgaminne õlleks, kes neid ei tahhaks ennesele murretseda. Kas meie siis ni rummalad tahhame olla? Peale Jnglisma lammaste on agga weel muid seltsi lambaid meie male todud, nago Haideshnukkid ehk nömmelambad; need tullewad Lüneburgi nõmmest, kus nad mannast  aeast sadik jubba sui ja talwe nõmme kammarikust ellawad; talwe kabiwad nemmad kammariko lumme alt wälja; öse peab neid agga lautas piddama, siiski talwe keige kangema  külmaga tahtwad ikka nattuke wäljas käia. Kui lummi liig süggaw on, et nad kammariko kätte ei sa, peab neile ka nattuke Heino antama, leppiwad ka haggana ja õllega ja tännawad weel pealege. Neil on hea lihha,  hea kassokas ja andwad willa nago meie malambad, agga ennam. Kui nad rammusa karjama peale sawad, lähwad nemmad 6 näddalaga  ni raswa, et tahtwad lõhki minna. (Põlle sellepärrast tarwis pead köngutada, egga  ma tuult ei peksa.) Se lambaselts on meie ma kuiwema paikade tarwis nago lodud, kus paljo kammariko kaswab, ja seks meie male todud; sähhärdusest nurgadest peaksid mönned neid ostma, kus muido middagi ei tahha siggineda; seal wöiksid neid otsego üsna muido piddada. Holsteini lambad on suremad lvmad, sawad  Lihhawakö ja kandwad wägga pikkad willad, nad andwad weel ennam willa, kui inglisse lambad, ööldakse 10 —12 naela aastas  ; agga selle eest pärriwad nemmad ka talwe  rohkeste pöhko ja sui rammust karjamaad. Maddalama made peal, nago Perno ümberkaudo,  kus kül niisked agga head karjamaad leida, on neid lambaid meie ma lammastega seggaseltst tarwis ostetud, et pikkawillaga lamba suggu sada. Mis nüüd nende hinnast üttelda, se on auksjoni assi ja iggaühhel lubba ni paljo pakkuda, kui kukkur lubba annab. Kui agga selle peale mõtleme, et (kui õnnetust ei tulle, mis eest Zummal hoidko), üks hea jäär 10 emmalamba jures 3 aasta sees kül 20 seggaseltsi  lammast on sünnitanud, mis omma 88 rubla kasso saatwad ehk aastas 29 rbl. 33 kopp., ja kui sedda kasso ühhe kapitali intressiks  arwame, mis jära selts wäärt on, siis ep õlleks sähhärdune jäär mitte wähhem kui 586 rubla 60 kopp. wäärt. (Kas sate sest arro?) Agga julgus üht uut asja hakkava,  mõistus omma kasso ärratunda ja selle eest rahha maksta, on ka middagi wäärt ja sepärrast ei olle jo tarwis sedda kallist hinda pakkuda, waid neid saab ehk ka 20, 15 ehk koggoni 10 rublaga tükki. Agga tänno peame nende hea innimestele andma, kes lambaid omma rahha eest on lasknud  wäljamaalt tua, neid siin awwalikko auksjoni  peal ärramüa, et iggamees wöiks liggi sada. Nemmad on lome kalli hinna eest ostnud,  tomisse ja muud kullo kannud, et meie ma talloperremeestel wöimalik õlleks, parremat  lamba suggu sada, kas se tännowäart assi ep olle? Kellel nüüd rahhakoppik taskus on ja ni paljo mõistust peas, et omma kasso ärratunneb, se mingo Tarto lavale ja ostko ommale üht jära. Ommalt maalt. Lätttmaalt. ja Eesti sei- Lättirahwa hulk ei olle mitte paljo surem kui Eestirahwa hulk, agga, kui seitungi luggejate järvele neid loeme, siis näitab,  kui õlleks neid ennam kui 2 kord ni paljo ollewad, kui Eestlasi; sest üksi Mitawi lättikele  seitungil on Lännawo 4700 luggejat ja temma lissalehhel (..teeseltstmees") 400, se on kokko 5100 luggejat. Ria lättikele seitungil  ööldakse 3000 luggejat ollewad. Kas meie ..Postimees" ka sennamale üllatab? Ei polegi! Saab nähha kuida uel aastal ued asjad lähhäwad, agga praego on meil 2200 ..Postimehhe" ja 850 ..lissalehhe" luggejat. Siiski, kui omma Eestirahwa wanna lodud pikkaldusse ja põhjapoolse jao koli- ja leiwawaesusse  peale mõtleme, siis tänname Zummalat,  et meil nendagi paljo on, kes kottis 301