armust aitab. Agga Jummala ja õige arsti abbi otsitakse keige wimaks, kui keik karrowcddajad  ja mannad uaesed on läbbi jookstud. Ja Jurna Jürri potte weel ammo se ainus rmmnal. „Wata, armas Postimees, uenda on loud alles ristirahwa seas! Ebbausso nmbrohto kaswab  rummalusse põtto peal hirmus paljo. Postimees,  wanna ristiwend, sõddi wässirnatta keige selle wasto. Ehk so omma heal kül mitte paljo nende Pärris pimmeda korkade ja nurkade sisse ei üllata, kus rummalus ja ebbausk korteris on, siis üllatab ammeti ui mitme luggeja heal semm male, ja hea Peab ommal aeal head saatma." Jah hul ml luggu mõnnes paekus kül. Käib kassi hästi, siis on Jummal hea mees; tulleb nattuke willetsust, lähhäb pind küne alla, tullewad  södikud wassika peale, ehk hakkab hunt lambatalle  kaela kinni, siis on se warsi teise „kurja innimeSse" sü ning mõnni ~hea innimenne" peab jälle awwitama. Tõeste, kellegi koeral ei olle sui aeal ui paljo kirpa, kui meie Eesti tallomaeade  sees tühja ebbausko. Oh, et se üks kord wähheneks! Järwa-makonnast. sLinuo laskmisse keeldus, j Sellel on ka omma seadusse p olest kinnitub aeg ja arro. Igga õige kiit peab teadma,  mil omma püssiga metsa tohhib minna ja mil mitte. Kuida kulukse, kaimad mõnncd tallo küttid jubba h õlega mõttusse ja rabbakanna n ängus ja üks kiit arwanud hiljuti: „Keeldus olli kül mullu, egga sest tännawo cnnam luggu ei olle." Sedda wisi mötlewad ehk mitto ja mõnned  wist ka: „OH, kes metsas nciggemas on; egga ommad seltsimehhcd kaebama ei lahhä." Nenda olli mullu, nenda on ka enne olnud, agga se on nuhtlusse näart assi. Sepcirrast  Pallume omma lnggejaid (küttid wahhiwad  ennam jahhitasko, kui postitasko), tutwa küttidele teada anda, et nemmad ennast kimbatusse  ja kahjo eest hoiaksid. Seadusse järrele lmno lasknusse keeldus on iggal aastal ikka üks. Z. Märtsi ku päwast kuuni 39. luni kn pawani on keik linuo laskminne, ehk mnido püühminue, ja hukkami uue kauges te ärrakeeldudi  Mes selle keeldusse wasto teeb ja liudusi kuhhogi müawiib, sedda trahwitakse  essimeuue kord 35 rubl., teiue kord 5 0 rubl., ja kolmas kord 100 hõbberublaga.  Paugo igga püssimees tähhele ja hoidko ennast kahjo eest. Kes kergel melel mõtleb: „Kes mind metsa näab?" sellele anname teada, et mönned kohtowannewad on nõuuks wõtnud, poolt trahwirahha sellele anda, kes õllesse  annab. Sepärrast jätta Püs keeldud aeal parrem warna ja linnud metsas rahhule. Se õlleks üllesandjal mägga hõlbus teniskus ja sinna lahhäksid isse hullem, kui lind Paelm Sa tunned  jo sedda wanna sõnna: „Kus seal näggiaid." Metsal on ka silmad ja kõrwad. Teame jo keik, kui õelad mõnmd karjalapsed  on lmnopessi otsima ja rikkuma, munne koes kandma ja ärrakcetma, nago selle keeldud roaga nende hing sisse jääks. Sepärrast walwago wannemad innimessed nende ülle ja andko neile teada, et selle eest Zmeks pawaks torni pannakseja taggnminne  ots ka ärrakirjntakse. Nendasamma sawad ka need, kes sel aeal paeldega lindnsi kinnipüttd- Mad, 10 —15 rublaga ehk 7-—2 O Päwase mangi põlwega trahwitud. Kes selle seadusse polest selgemat teadust peaks nõudma, wõib sedda iggga kohto kantseleist leida. Kiskjaid metsellajaid, uago karro, hunti, rcbbast, kulli :e. Zc. ei kela kegi hukkamist; sest need on isse kÜSsorikkujad. N. Niast. sWarrastud rahhapabberid.j Ria tolliammeti p olest antatse keikile teada, et sealt 24. Märtsil 8100 rubla eest intressipabberid,  mis krono maksude eest senna sisse ollid Pandud, ärra 'on warrastud. Et nüüd kegi neid warrastud pabberid wasto wõttes kahjo ei saaks, antakse nende 27 Bankbilleti uumred siin allamal teada, ja igga Bankbillet olli 300 rubla sunr. Nr. 10,863, 12,004, 13,601, 13,602, 13,057, 15,008, 15,009, 15,010, 15,176, 15,177, 15,844, 16,439, 21,086, 21,096, 21,098, 21,099, 25,719, 25,720, 25,721, 25,724, 27,188, 29,552, 29,554, 29,555, 30,300, 30,546, 30,639. Sedda panga  igga üks tahhcle, ja hoidko ennast kahjo eest. W ennem aallt. sWennerigi põllotööst.j Wenne rigi piride sees on iLlleültse, pange Lahhele,  1860 miljonit Dessätini maad, mis ennam kui seitmes jaggo keigist mailma madcst mäljakeeb;  agga põlluks ei olle keigest sest maast mitte 120