temmale ees pool ärraselletab; nüüd watame enne, mis temma ühhest kubik-pennikoormast könneleb. Ta ütleb sedda ni inneto sure ollewad,  et linnad, küllad, lossid, keik raudteed ja keik mis agga innimeste kätte tö siin sure mailma peal on, senna sisse woib kokko panna ja siis häddast alles pole peale jõuaksime; seal õlleks keige mailma innimestel ka rumi küllalt,  ja siis jäeks weel tühja maad järvele, mis ka siis weel täis ei saaks, kui ka keik ellajad, mis weel ma peal liguwad, lendawad ja romawad, saaksid sisse pakkitud. Siin könneleb ta eddast: Kas se peaks agga ka tõeste tösst ja õige ning wöimalik ollema, et üks kubikpennikoorm ni suur on? Kas se peaks tõeste wöimata ollema, üht kasti kelle nelli seina pennikoorm pikkad ja kerged, mitte täita jõuda? Eks põlle meil masstnad, kellega mailmas keik sure ussinusega walmis tehhakse? Kas ei peaks meie üht massinat murretsema, kes ka siin woib meie tahtmist täita? Noh, katsume järvele! Ehhitame ennesele ühhe telliskiwwi ahjo ja senna ka massina, mis iggas sekundis ühhe sesugguse neljanurgelise  telliskiwwi walmis teeb, mis iggapiddi üks jalg suur on ja saeme massina nenda käima, et ta ööd kui päwad tööd teeb ja ühtlase  ka igga walmis tehtud kiwwi kasti sisse korra järvele paigale panneb; siis peaks se imme assi ollema, kui kast mitte pea täis ei saaks. Noh, mässin on walmis ja teeb holega tööd. Iggas sekundis mis tõeste nalja assi põlle on kiwwi walmis ja ka korra järvele kasti pandud. Keik lähhäb ni ruttust, st innimene omma silmaga sedda ei jõua järvel wadata; sepärrast peame nattuke aega andma, wist saab ta selle täitmisega pea walmis; O jah, õige pea! Meie woime sedda warsi wälja arwata. Iggas tundis on 60 kord 60 kiwwi, teeb wälja 3,600; iggas päwas 24 kord 3,600, teeb wälja 86,400 kiwwi. Keik aasta läbbi on 365 kord 86,400, teeb wälja 31,536,000 sesuggust nelja nurgelist telliskiwwi walmis. Nüüd tahhame ommetige kord wadata, kui paljo sesuggusid telliskiwwa meie kasti peaks minnema. Panneme esmalt korra järrele ühhe korra ülle põhja. Jggasse reasse, mis pennikoorm  pik lähhäb 24,000 sesuggust kiwwi. Et agga kasti põhja ka 24,000 sesuggust ridda lähhäb, sepärrast peab 24,000 korda 24,000 kiwwi ollema, kui üks kord kiwwa ülle põhja saab, mis ühtekokko 576 miljoni kiwwa wäljateeb. Et meie mässin agga paljast 31,536,000 kiwwi aastas walmis teeb, siis woib sedda igga koli laps wälja rehkendada, et mässin liggi 18 aastat ööd ja päwad peab tööd teggema, kui allumise korra kasti põhja jõuab paigale panna. Nüüd on meie kast ka pennikoorm kõrge, mis siis issiennesest mõista, ka 24,000 sesuggust korda tarwitab, kuida põhja on pandud, enne kui täis saab, ja kui nattukegi järrel arwame, siis on meil warsi arro kaes, et mässin polegi omma täitmisega ni ruttust walmis ei jõua sada, kui arwasime. Ta peab pääw päwa körwas ühhest aastast teise ilma aeawiwitamata  täies te 498,356 aastat, üks tund, 26 minuti ja 24 sekundi tööd teggema, enne kui selle töga walmis saab. Õlleks Adam 6000 aasta eest kümme sesuggust massinat käima pannud ja mis tänna päwani ilma aea wiwitamata  olleksid tööd teinud, siis õlleks alles üks seitsmes ossa sest kastist täis olnud. Se on nüüd üks ainus kubikpennikoorm, üks neljanurgeline tük, mis pennikoorm lai, pik ja kõrge on ja et meie ma-kerrast 2650 miljoni sesuggust neljanurgelesi tükka woib leigatud sada, siis woime kül arro sada: kui suur meie ma - kerra on! Meie unnustame koggoniste ärra, et meie omma waimo reisi peal päikese jama ette seisatama  jäime, et temma surust tähhelpanna. Kuida jubba nimmetand olleme, on päike 3,700 piljoni kubik pennikoormat suur ja et se meil jubba tuttaw, kui suur üks ainus kubikpennikoorm  on, siis peame ka sette küssimise peale wastust andma: kui paljo on siis üks piljon? Üks piljon on üks miljon kord miljon ja kirjutakse  nummerdega nenda: 1,000,000,000,000. Üks ridda numrid üksi, ei anna sedda keige wähhematki arro sest paljusest, mis ta wälja ütleb. Meie silm ja ka meie mõistus, on weel ni kammitses, et nad ei jõua üht sesuggust  suurt hulka korraga kokko wötta. Pissema  asjadega, Mega meie silm harjunud, same kül kohhe toime, agga on numre ridda nattuke pikkem, siis matame päevani su ja silmadega nende otsa, egga tea kuida neid wäljaõölda ehk kui suurt hulka nad öiete täh- 300