gis" ja kuida wöisime meiegi haisust tunda, et se trükkiwigga labbi tulnud? Et nüüd „Tallinna seitung" sedda õiendas, tõttasime meie hea meiega seddasamma teggema; agga enne kui trükkitud sai, tulli nimmetud wabrikust  isse õiendus, mis üllamal seisab, ja se on sedda parrem. Meie ei sowi mitte lvabrikute  kaddumist, waid iggapawast kaswamist  ja õitsemist, et Eestirahwas, kelle! ni mitmel nende kaks kät ja kümme sõrme se ainus  warra on, tööd ja tenistust leiaksid, ja sedda same meie ka siis sowima, kui mönni mees meitest „pahhandusse waärt ettewatamatta"  mele ja kelega teiseti peaks mõtlema ja ütlema. Kuulge nüüd Narwa õiendust ja kulutust. „Seläbbi anname teada, et need sönnumed, mis „Perno Postimees" 2. selle ku päwa al kulatab, et Krahnholmi wabrik (Postimehhest Narwa suur uus wabrik nimmetud) peab seisma  jäma, mitte öiged ei olle,ja et meie eddespiddi  nisammoti,kui siamale tööd taie rammoga  eddasi aiame ja törahwast iggal aial nimmetud  palgaga wastowöttame: 1) Wabriko' ksrteri ja külliga aastas : Meester., kes 25 —35 aastat manna 40—50 rbl. Naester., kes 20 —25 aastat manna 30 —35 „ Poissisi, kes 15 aastat manna 20 —22 „ Tüdrukuid, kes 15 aastat manna.. 17 —20 „ Poissisi, kes 10 —12 aastat manna 12 —18 „ Tüdrukuid, kes 10 —12 aast. manna 10—13 „ 2) Wabriko korteri ja küttiga, agga omma sõmissega  aastas: Meesterahwaft üllepea ....... 80 —90 rbl. Naesterahwast üllepea 55—65 „ Lapsi üllepea 25—30—34 „ Kes 3 kuud on tööd teinud, wirk on ja ennast ausaste üllespeab, saab palka jure. Kes tükki-tö peale saab, tenib rohkem, sedda möda, kuida ta karmas on ja ammetit möiskab.  Törahwast wöetakse wasto nisammoti  kui enne Tartus kaupmehhe Falkenbergi jures. Kolbe, Wabriko nimmel. 159 General - Gouvernements der Ostsee- Provmzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Ued ramatuö. Praego on rrükkituh ja walmis sanud: Uambnri-Namat küssimiste ja kostmistega, Eestima lambapoistele  öppetusseks ja juhhatamisseks, walmistud  Saksama lamburist J. J. Charle, kes siin Eestimaal Mäetaggo möisas jo mitto aastat  eitanud, ommas ammetis isse keik läbbikatsunud  ja sellega öiete tuttawaks sanud. Se ramat maksab kergeste pogitud 50 kopp. ja on sada: Tallinnas Kluge A Strömi, Tartus Th. Hoppe ja E. J. Karowi ja Pernus R. Jakobi ör Co. ramatopodides.  Teädaandmissed. Rigi-ministre herra kässo peale, Mis 24. Märtsil 585 antud, on Liwlandi ja Kurama  kubbermangudes linna haigemajades maks nenda kinnitud, et igga haige pealt, kedda muialt senna wiakse, 7 rubl. 50 kopp. ku sees wöetakse, mis ku peale ette peab maksetama ja jääb haigemaja kassuks, kui ka haige enne ku löppetust peaks haigemajast walja lastama;  teise ja järreltullewa kude sees ei sa pöetamisserahha mitte päwade wisi, waid 1/3 ku kaupa arwatud, nenda et 1 künni 10 päwa  2 rubl. 50 kopp., I—2o päwa 5 rubl. ja I—3o päwa 7 rubl. 50 kopp. makswad; peaks haige linna haigemajas ärrasurrema, siis wöetakse temma matmisse kullo eest 2 rubl. 6 kopp. h. Sedda antakse Keiserlikko Perno raekohto polest selle kulutusse läbbi awwalikkult  teäda. Perno raekoja peal 12. Mail 1862. Raekohto nimmel Kohto wannem Fr. Rambach. M 981. Sikr. Schmid. s2^s Et Perno raekohto polest Hapsalo korsnapühkja-meister  Selmer siit endise korsnapühkja  meistri Holmi assemele Perno korsnapühkja  meistriks kinnitud ja wannutatud on; siis annab Perno linna tullekohhus keige neile teada,  kelle korsnad enne Holm on pühkinud, et 1. Mai ku päwast korsnapühkjg-meister Selmer  omma ammetit peale hakkas.