Wlsst rahherud »ssM, venda kulda se ikka otssõ, pLtztzitseda; rahhetßd pühbaß' UHsK WÄjaAMMada, Kuids se meik, ncnda ka MMljsMs rahlvaL, olli teise lihhsWörw pühha ja sedda põlle wabrikute  perremehhed römeesrele wbbanud piddada,  waid sundinud waggise lööd teggema.  Nad olla lvasto Nhnmst pahha meiega sönna kuulnud. Lõuna sömaaeal olla agga ühhe wabriko rahwas kswwaöre wasto seisnud  , egM koggonlste mitte töösse Läinud, waid öölnud: tänna on suur pühha, se on pat ühhel sesuggusel pühhal rööd tehha, kuida öppstaja sedda esffmesse pühha jutlusses öölnud.  Nende järrele tullid ka teiste wadrikukest  tomehhed arra ja nenda koggus aega möda rahwa hulk kaunis sureks, kes sundisid ka kauba magasinide uksi kinni pannema. Kohtud ei woinud neid töösse sundida. Shandarmid pannid wasto, kui wabriko perremehhed neid rahwa peale össitasid, ja üks wabriko perremees,  kes omma massinad käia lasknud, öölnud  omma abbiliösele: ..kui neid ka, kui tullist  rauda kokkotagguda, sedda hullemaks nad lahmad." Üllem kindral olla meestele, kes keik temma maea ette kokkotulnud, öölnud: „Za lapsed, teil on õigus, tänna on suur pühha, sedda peate pühhitsema." Parrast lõunat põlle ükski tööd teinud; keik lin olnud waggusi; teatre ja kohwi maead punnis rähmast  täis. Keik, mis olli olnud, olli nago unnustud; kegi ei möttelnud ennam selle peale, kui korWga söämehhed wäljakukkusid ja keik lin söa seadusse alla pandi, mis ülle iggaüks wägga immestelles. Mikspärrast olli rahwas tülli tõstnud? Ei ühhegi mu parrast, kui et pühhasid tahtsid pühhitseda. - Söariistadega sawad mässajad mahhalödud, kui julgemad söariistadega ehhitud omma pead üllestösta, ja siis kässuga, kui ilma söa-riistade meie wasto töusswad, ütleb üks hea mees." Kunningliko kässo järrele on lubba antud Lgga suggu wilja ilma tollirahhata sisse tua. Aeawiteks. Pähkel koli- lastele. Üks rikkas perremees, kes suurt wöeraspiddo  walmistada tahtis, andiö omma talli- ttjsle rubla M saris wdda turrnLe. sealt keig? Me rabba rest võdro, wasstküld ja sän Kssid ostma, aaaa nenda. et neid keik kokko lstst rükkl peavad wäljatullema. Zastilaja Mi omWa asja wußte tmmud ja Ma psdrs eest 7 rubla, igga ;vassika eest 3 rubla ja igga Mnese eest rubla maksnud. Rüüd armas koMaps, arwa järrele, kui mitto põdra, wassikast ja jännest ott; ta ostnud? ja auna mulle sedda parrast teada. Kirjawastussed. L. P. J. P. eie kirja olleme ausaste NM janud, mis eejt tänname: ommetige immeks pannes peame ütlema: kussapilt muialk ei tuile ui okkal ess, kirjas,, km teie poolt. Tahkume Teie kirja üllemate ette pauna, sume näbba, uus nemmad senna jure Ütlewad. Lubbawad nenv mad, siis tulleh tullewa kord ljWi. P. T. P. Übhest ja sestsanunast asjast Ma küünel eha, näitab neuda uapo põueks meil muud anda. Kes ebba nsso porri sees kui põrsas tabbab pöbrleda, egpa se ka meid wötta kuulda, kui sest kõrra teme. 135 Verautwortlicher Redaeteur. C. F. Yovenzsoun. Vou der Censur gestattet. Peruau, den W. Nprtt 18tR. Teadaandmiösed. Perno wogtei kohhuS annab seläbbi teada, et raekohto käöso peale 11 Märtsil se aasta 602, pürjeri Aleksei Kostini linna 1. kwartalis .M a! seisaw kiwwi ella maea keige selle parralt kõrwaliöte homtega awwalikkult peab müdud sama ja walja pakkumiöse  päwad on 6 , 7. ja G. Mail ja neljas  termin, kui sedda peaks nõutama, 16. Mai ku pawa peale kinnitub, kuhhu keikj neid, kes sedda maea osta tahtwad, ütlema! n j nimetud  päiwil, ja iggakord kello ütStetstkümmend,  enne lõunat nimmetud, kohto ette kutsutakse  omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma,  ning peawad parrast otama, mis jure lömisse parrast saab mõistetud. PernuS, raekoea peal 27. Märtsil 1^66. Kohto-herra J. F. Specht. (.M 230.) Sikkertär Ä. G. MorS. Perno linna wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et lahti lastud soldati Mihkel Mitti parralt, Üllejõe allewis, praegus Mihkel Põldsama  parralt linna krunt-rahha platsi pea! seisaw  tallo ello-maea, Me kaktusega, selle ku 30. päwal, enne lõunat kello üksteistküm-