 jälle Moskwa reisinud ja, nago ikka, sure rõmohõiskamissega seal wastowõetud. Kus rahwas  ial omma Keisrit lodab nahha sawad, senna langeb hulgani kokko. Keik maead, isseärranis  kust Keiser möda sõitis, vllid autulledega  särramas. Teisel päwal watis Keiser soawägge ülle ja olnud nendega wägga rahhul. Kolmandamal päwal olla weel sõameeste ja krono kolide üllewataminne olnud. sAmerika wöeradj sanud Moskwas nisamma  kui Peterburgis, wägga ausaste ja armsuste  üllespetud. 14. on würst Golizyn neile ! suurt sömaaega walmistanud kontserti ja tullei  märgiga. Immet, kuida meie issalikko Keisri watlitsusse al uus aeg usi asjo toob Z Würst j Golizini wõeraspiddo peale olnud ka üks wenne jtallorahwa wannem Gwosdew kutsutud. Kes l õlleks nisuggust asja kümne aasta eest uskunud, j kus Wennemaal mõisnikud alles omma tallo!  rahwast ja lambaid ühtewisi luggesid ja neist jsedda möda luggu piddasid, kuida nemmad en- ehk wähhem sissetõid; kas nad muido in- ehk lambad ollid , olli üks puhhas. k — Gwosdew olli. seal ka wenne prügi järrele küllalessi sola ja leiwaga Wenne rahlwa  nimtuel terretannd ja neile kõnnet piddanud. Õhto olla Amerika sadik Wennemehhele was- I tusse kõnnet teinud ja temmale üht Amerika lip- sõbrusse märgiks annud Wenne ja Amerika wahhel. l7. on Amerika wõerad pillimango al Moskwast Nishni-Nowgorodi  sõitnud, Wennema keigesuremat laata watama, et neil sest ka ommal maal middagi konnelda õlleks. Seal on nemmad nüüd ni mitmetsuggu hommikoma rahwast ja kaupa näinud. Anjärjepärria,j kui Nishni-Nowgorodist läbbi reisis, piddi seal sure auustussega wastowõetud sama. Küllo piddi 8000 rubla maksma ja olli selle tarwis walmis Pandud. Agga norest Suurwürst Aujärjepärriasi Paistab Temma issa wälja: Ta ei tahtnud mingisuggust  suurt ja kulloteggewat wastowõtmist, waid sowis, et se summa häddaliste tarwitusseks peaks Prukitud sama. Wõeti siis nõuuks sedda summa hospiddali heaks prukida,. ja igga ladapodi pealt weel 3 rubl. jure lissada. Kallis assi on, kui suurde innimeste jäljed heateggemissest tilkuwad. Wõeralt maalt. Preisimaatt. Et seal nüüd mõnnesuggused asjad tallitada ja parlamentis nõuud piddada on, wõime muidogi mõista. Preislane on nüüd na o tallonik, kes korraga 10 taalri waärt Põldo ja heinamaid jure agga sedda möda ka murret, tööd ja makso. Õnneks sawad nemmad nüüd omma parlamendi nõupiddamistega hõlpsamalt  eddasi. Kui ka mõnned liikmed ikka weel nurrisewad, siis ei pea nende wähhem hulk ennam nõupiddamessi kinni egga wõi tülli sureks tõsta. Surem hulk tunneb ärra, et nemmad omma koddose tallitusse jures waieldes, wällisid asjo korra parrast ei sa tallitud, ja mis neil ka ühhe ehk teise wasto issekeskes öölda õlleks: issama peab ommeti ülle keige käima. Nemmad tewad nago paar tüllikaid abbiellorahwasth kes ühhel päwal jälle kärredaste riidlemas ollid ja mõllemad arwasid õigusse ommal pool ollewad, kui korraga naabri sigga nende kaapsa aeda tulli ja seal ommal wisil töösse hakkas. Waewalt ollid mõllemad sedda näinud, kui seddamaid tülli jätsid ja ühhel melel sea tagga jooksid. Kuida rahho ni pea sündis? Säh, eks kaapsad olnud  möll ema te pärralt? Eks sigga teinud mõllemile kahjo? Sealt tulli rahho. Sedda karwa on nüüd ka Preisi koddosed asjad. Muido  sawad omma wõidetud madega kaunis korda ja mitmega on rahho tehtud, agga Sallsimaga Likkub ikka jälle uus nurrin wahhele. Kunningas Johann I. panneb liig paljuks, mis Preislased Lemma käest tahtwad. Tossi kül, se põlle ka mitte wähhe. Kui asjad lähwad, nago Preislasi südda himmustab, siis ei jä Saksi au ja wõimus Preisi kõrwas mitte suremaks, kui popsil perremehhe kõrwas. Agga kunningas Johann unnustab ärra, et temma jo Preisi waenlane olli ja sõbber weel nüüdke ei olle. Tahhab nüüd Preislane ennast Saksi eddespiddise kahjo eest hoida, siis peab jo temma  sarwed m lühhikeseks sagima, et ennam Pahha  ei sa tehtud. Seeb se agga nüüd on, mis Saksile wallo teeb ja tedda sunnib, nenda Paljo wastopanna, kui ial wõib, wahhel sekka ui sügga- 281