weti suur auk sees. Austria- ja Preisima on Sakslaste sured rigid; kui need süddamest kokko ei sünni (ja sedda põlle weel paljo olnud),  siis jäeb se tuttaw rottikoggo luggu ikka nende pärrandusseks: sabbad on keiKl kokkoseutud, agga Lggaüks tõmbab ommeti isse külgi, ja nende politika asjad jäwad wanna  paiga peale. Nad peawad kül hädda parrast  kokko hoidma, muido tulleks Prantsusse chk mönni mu kul ja noppiks neid üks awalt ärra; agga nende leplik meel on iggawenne nääklennnne. Kaugel Hinamaal ellasid ühhes  linnas kaks ainust Sakslast, ja et Sakslased  laulo armastajad mehhed on, assutasid nemmad warsi saksa lauloseltsi. Agga kui cht Sakslased, ei wöinud nemmad kaua kokko  jada, waid hakkasid nääklema, lahkusid ärra  ja assutasid nüüd kumbagi isseärrams laulo  seltsi, üht seltsi nimmetasid ..Leplikmeel" ja teist ..Sündlikmeel." Needsinnatsed hommikoma  saksa lauloseltsid on wist ka omma sadikud Eüropamale teiste lauloseltside jure saatnud, kus ka mönni kord on olgo peale! «Agga neid olli jo kaks ainust, parrast  kummagil pool üks ainus, kust need ..seltsid" wälja tullid, ehk kus olli nende leplik  ja sündlik meelt, kui mitte kaks ainust kokko ei sündinud?" Olle wait, armas luggeja, meiesuggune ei sa sest ni pea arro; agga ni paljo mõistame ommeti, et kui neile kumbagile 99 lauljat 01l eksid jure tulnud, siis õlleks möllemil 500 lauljat olnud, ja se on jubba leplikkus ja sündlikkus meles hea assi. Prantsusse kuk on eht torni-kuk, kes end ikka tule järrele pörab. Hiljuti laulis  ta üsna söalaulisi ja kirjutas söalaulo notist;  agga Austria ja Znglisma tuul pöris äkkiste teise külgi ja Prantsus ka warsi selle järrele» Praego on tal Wennema wasto sulla messi suus, otsego olleksid üksi teised süüdlased,  et kord kelmi P õlakate parrast söakõmmin  tõusnud. Sa wörrokael! Ammuks se olli, kui moeka ihhusid ja ramatuid kirjutasid,  kus sees puhtad waeno sönnad seisid, mis waeno süddamest ollid tõusnud. Agga Wen- uemaalt öeruti head kanget ninnatubbakat wasto,  mis neid aewastama aeas, silmad selgemaks  teggi ja ennäh! mehhed korraga ni lahked,  kui ep sünniks kegi ni kokko, kui Wenne ja Prantsus. Üksigi assi ei olle Prantsusse wasto ni kahjolik kui kartus. Omma Meksikoma ue kroniga põlle nemmad  weel järje peal. Mönned ütlewad: Austria  prints wöttab wasto", teised jälle: ..ei wötta mitte;" jah, weel on teisi, kes ütlewad: ..pange tähhele, Prantsus ja Pöhja-Amerikama  lähwad sellepärrast weel karwopiddi kokko." Noh, saab nahha, mis saab. Spania kunningana nuttab, ja allamad  tewad wist seddasamma: sest kunninglik abbikaas peab surremas haige ollema ja jõud nenda kadduma, et kat egga jalga ei liguta. Olgo nüüd rikka többi ja waese öllut kül kuulsad asjad, siiski on wallo ikka wallo ja leinaminne toob iggal pool silmawet. Kirjawastussed. 109) M. D. P....5. Tuhhat tänno! Pikkemat wastust ollete kirjast jubba leidnud. 110) J. W. N....5. Tänname wägga! Kui Teil wöimalik  on, siis pallume „nuttolaulo" uendada. Olleme teistele  luggeda annud, agga ei mälleta ennam kellele? «Armsaks  arstiminne" seisab 27. numris. Agga kus on lubbatud  „jutto jätk?" pudub kirjast, wahhest olli selle peal? 289 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 10. September 1863. Ued ramatud. Tartus trükkitud ja müa H. Laakmanni  jures: 1) Rahhowürst Jesus, ehk könnelemissed  temma üllestousmissest, 48 lehhekülgi ja hind 11) kopp. 2) Keigeparrem pärrandus, 62 lehhekülgi  ja hind ka 16 kopp. Teadaandmissed. Perno kronomaksude kohhus annab selle läbbi teada, et Perno linna nekruti loosiminne  koddaniko, törahwa ja teniate okladist 16.