Kuida Sweitsimehhed põllu rammo eest hoolt kandwad. On so põld rammus ja holega harritud. siis on ka so lomad raswased ja rahhakukkur jämme. Sweitsimehhed teadwad sedda. Midda  parrem sõnnik, sedda parrem willi. Sönuiko  parrandamisse peale on agga G lps wägga tullus assi. Sweitsimaal tewad pöllomehhed  omma sönniko auko põhja pole maea pakso oksadega pude willusse, et ni ruttu ei mäddane, ja ripputawad holega Gipsi sekka, mis sönniko rammo ei lasse ärralahkuda. Gip situd sõnnik olla 6 kord nenda wäggew, kui se, mis muido unnikus köddunend ja plekinh.  Sedda peaksid ka meie pöllomehhed ammo teadma. Agga Sweitsimehhed teadwad,  et pöllomees ka selle sönniko eest peab hoolt kandma, mis alles lautas lojuste al on; ka selle rammo wöib lahkuda. Sepärrast on nemmad seal aggarad jubba lautas sõnnikut ümberkiskuma ja tihti gipsima. Selle läbbi tulleb neile kahhekordne kasso: esmalt saab sönnikorammo lahkuminne taggasi hoitud ja teiseks laut pahhast sönniko aurust puhhastud, mis lomade terwissele kahjuks on. Ka gipsiwad  Sweitslased omma sönniko wirtsa, misga  nemmad sönniko koggo kastawad, ja peab wägga tullus ollema. Kuida ööldud, l koorm sähhärdust parrandud sõnnikut peab ni hea ollema, kui 6 koormat muud plekind sõnnikut.  Omma sönniko koggo peale näidates, mis eest ta nisamma murretseb, kui hea seemne  eest, ütleb igga Sweitslane: „Wata, seal on mo kullamäggi." Sepärrast, Eesti pöllomehhed,  pange tähhele, mis Sweitslased tewad.  Egga nemmad meid wöi keelda, seddasamma  teggemast. Midda parrem sõnnik, sedda parrem leib. Höbberublad kaswawad isse ma seest wälja, kui meie agga mullale head rammo anname. Wead sa kuiwa pöhko ehk käbbi põllule, siis wead süggise köllo ja kesti aita; lõo sittub, lõo leikab, teisiti ei wöi se mitte olla. 369 Von der Censur genehmigt. Pernau, dm 19. November 1863. Perno körtside-kommission annab teada, et temma 1. Zanuarist 1864 peale hakkades, 15— 20 körtsikohta linnas, allewil, ja üllejöel tahhab  ürida ja kutsub sepärrast keiki neid, kennel selle tarwis sündsaid rumisi peaks ürida ollema, omma tingimessi teada andma ja kommissioni tingimessi kuulma. Kõrtside-kommissioni kous istuminne on igga laupääw kello 11- 12 pearahha kohto maeas. sl^ Üks öppetud koolmeister kulab koolmeistri kohta. Teadust pallutakse Perno trÜkkimaeasse sata. sl^ Zäärja mõisa tarwitakse head kokka ja head kärneri ja lubbatakse head palka. Teine neist wöib ka naesemees olla, kui naene penikest pesso mõistab pesta. sl^ Woltweti kallewi ja pukskini wabrikus wöiwad õppinud kangrud pikkema aea peale tööd leida, kus neile head hinda nende tö palgaks antakse. sl^ Ma annan selle läbbi keikile teada, et ma Or. Hoffmanni makohha peal, nimmega Lammas  külla, üht abbi-apteki ollen assutanud ja on' sesamma postmaantee lähhedal, mis Rakwerrest Tarto lähhäb, 10 wersta Weggawast ja 20 wersta Pantiwerrest,  Tammiko ja Sallo mõisa tee äres. Ühhel hobil annan ka teada, et seal Or. Hostmanniga  igga esmaspääw ja rede enne-löunat  wöib kokko sada. N. Dehio, Rakwerre apteker. sl^ Eht Kasani raswaküünlad 16 kopp., palmüünlad  22 kopp. ja stearinküünlad 29 kopp. ael, kui ka Gaaspiritust 28 kopp. puddel, lüüb Carl Th. Pfaff. U Hea hummalatte eest saab Räma mõisas 10 kopp. naela eest maksetud. A Koshenilje-Pasta punnast warwida, kui ka tutwad Anilini-wärwid trükkitud prukimisse öppetussega on Pernus möllemis aptegides sada. W