olla ka nöu wanna Sultani watama minna ja sealt parrast Egiptuse male Suetsi kanali lahti teggemist omma silmaga pealt wadata. Kjggi xeisiad peawad rigikantsler krahw Beust, kaubaminister v. Plener ja Ungri minister  v. Gorowe. ollema. . Belgiamaalt. Kui luggejatel weel meles,  könnelesime ommal aeal Belgiama küttide piddust, mis Lüttihhis piddada tahtsid. Piddo on nüüd mödas ja rahwa süddamed rõõmsad, et ni rohkeste Inglise, Prantsuse ja muialt made küttisid piddust ossa wötnud. Piddo wöerad põlle mitte ükspäinis Lüttihhis, waid ka teistes linnades sure auga wastowöetud ja kui ial wöimalik, sedda keige parremad neile ninna ette pandud, kus jures ka iggas paikas kennad könned petud; issiärränis selle ülle, et armastus ja iggawene rahho.rahwast ni wennalikult  kokkosiddunud. Et kennad könned iggal pool ka süddamelikud ja armastuses kokko sullatawad olnud, sedda ei woi just ka mitte öölda, mis jubba sealsammas ka warsi nähha olnud. Mhel piddopäwal piddanud Prantsuse sadik üht wägga kenna könnet; agga enne kui könne lõppenud, olnud jubba küllalt sönno kuulda, mis ühheksama ja kümnema kässo wasto käinud; könnelenud kül armastusest  ja ühhendusest, agga sealsammas ka iggatsemisest  teise omma järrele, kellest nüüd Väljama  seitungidel paljo könneleda; ühhed tewad sest wähhem teised rohkem kärra. Prantslane ei tahha omma Reinowadderi modi weel jätta,  kes teiste ees lahket näggo tehha mõistab, agga selja tagga russikast näitab. HyMMikV -JUdiKmaalt» Nälg jä külgehakkawad  többed, on se aasta senna kortert wötnud ja mässawad hirmus, nenda et keik ma silmawet ja leinamist täis on. Sedda hädda ei maitse mitte üks ehk teine ma nurk, waid keik se ma häggab nende häddade al. Mönned targad tahtwad prohwedi wisil ettekulutada,  et neil weel üks sesuggune põudne aasta odata on. Radshputanas olla rahwa Hädda hirmo wäärt suur; põllud ja heinamaad olla, kui tullega ärrspölletud. Toids polest keige surem pudus ja kolera többi mässava hirmus. Gwalioris olla kolera kolme näddala aeä sees liggi kaks tuhhat innimest maggama pannud jä Saudporest peawad innimesed, et j oma wet kussagilt sada poste, arraminnema. Umritsures, kus umbes 135 tuhhat innimest ellamaö, on päwas 118 surnud. Ka Kalkutas  olla Augusti ku sees peale kahhe tuhhande innimese surnud ja kellel ial wöimalik olnud, on sealt ärraläinud. Üllespiddamine ja issiärranis  jähhud, peawad se aasta 50 protsanti  kallimad ollema, kui aastal 1861, kus neil ka nalja aasta olnud! Kirjawastussed. J. R. W. Anname teile siin Teie küssimise peale wastuseks, et keik öigil aeal ärratallitud, J. K. M. Meie ölleme Teiega ühhes meles ja jättame  omma seitungi kindluste wanna mõduse ja suruse sisse,» otse kuida Teie ja paljo muid sedda sowiwad. Uks seitung,  mis igga pääw wälja tulleb , passib parrem kui surem on; agga mis ükskaxo näddalas tulleb, passib parrem  pissem. 329 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 4. Oktobril 1869. Teadaandmised. Perno wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et raekohto lubbaga 10. selle ku päwal M 2362, worimehhe  Ado Apolli parralt 111. allewi kwartalis M 334 a ai seisaw pu ellomaea, keige selle parralt körwaliste honetega awwalikult ärramütud sawad ja wälja pakkumise päwad on 3. 5. ja 9. Nowembril  s. a., neljas ja wimane termin on, kui sedda peaks nõutama 8. Nowembri ku päwa peale kinnitub,  ning sawad siis keik need, kes sedda maea osta tahtwad, nimmetud päiwil ja iggakord kello üksteistkümmend enne lõunat nimmetud kohto ette kutsutud omma pakkumist ja üllepakkumift pakkuma ja peawad parrast otama, mis jure lömise polest saab mõistetud. Pernus, wogtei-kohhus 23. Septembril 1869. Oberwogt Brakmann. M 911. Sikkertär A. G. Mors. 2 Perno Brandkollegium annab seläbbi igga maea perremehhele, kes linna sees essimeses kwartalis ja allewis essimeses ja kolmandamas kwartalis ning Üllejöe allewis ellawad, et essimene korsnapühkia  meister ammetift lahti on ja ni kaua, kui üks teine temma assemele kinnitub saab, teine korsnapühkia Kajander temma assemel korsnaid saab pühkima, mis nüüd separrast igga üllemal nimmetud maea perremehhele teada antakse, et kui korsnapühkia Kajander omma ammeti tallituse parrast  kellegi jure tulleb, tedda keelmata peab laskma omma tööd ärratehha ja omma maksusid,, mis kelle-