300 rubl. praos Willlgerode kätte sata, ning tedda palluda, sedda tarwilisel wisil ärrajaggada ning parrast ka selgemat teadust anda, missuggune  ja kui suur Peipsi rannaliste hädda on ja kuida senna kõige tullusamalt abbi sata. WtKsßdiD. Mis meie weel kohhegilt ep olle kuulnud, kuleme Willandist. Senna olla Peterdurgist rukki jahho tulla lastud, mis 6 rubl. wak ehk 18 rubl. tsetwert peab müdama! Kui Willandis sedda tarwis olli ja kui seal ni kallist  jahho weel nimmetud hinna eest ostetakse kui suur peab siis seal wiljapudus ollema? Ehk sedda sõnnumit kül trükkitud saksa zeitungis loeme, peame siiski pead rapputama, kui ei näitaks  assi tõssi ollewad. Meie olleme tännini harjunud Willandimaad wiljamaaks piddama, ei olle ka weel awwaliko kaebdust üllearro hädda ning puduse pärrast kuulnud ja nüüd korraga 6 rubl. jahho wak, mis pealegi Peterburgist todud! Kel rahha on, wõiwad muialt oddawamalt  sada, kel ei olle, need ei jõua oddawamat, weel wähhem ni kallist jahho osta. Sellepärrast  näitab sõnnum meile nattuke kahtlane ollewad. Mast. Meie olleme jubba minnewa kord lühhidelt nimmetanud, et Rigas Lättirahwa Zppetuseks  lättikeele ka õppetliko kõnnesid hakkatakse piddama ja et hinda, mis selle eest sisse tulleb, leiwahäddaliste waeste heaks prugitakse. Need kõnned olla isseärranis kõige tähhelepannemise wäärt asjade ülle, mis lomuses igga Pääw ettetullewad.  Muidogi on nisuggune ettewõtmine wägga tullus ja kidowäärt ja meie sowime wägga, et Eesti õppetatud mehhed ka Tartus ja kus neid muido ellab, sedda omma rahwa õppetuseks ikkarohkem  hakkaksid tähhelepannema ja süddamesse wõtma. Kui paljo wõiks linnas ja maal selleläbbi tarwilist  õppetust wäljalautatud sada, kui need, kel se wõimalik on, sedda waewa, mis sea! jures tulleb nahha, mitte raskeks ei panneksid. Kui agga Tarto zeitung otsekui mödaminnes „Wannemuine"  seltsile nõu annab, ommakeskes ka nisuggust  tullusat asja prügiks wõtta, siis tänname  hea nõu eest, agga peame ommeti pool naeratades  immeks pannema, et sedda stinsammas linnas weel saksakele ei teata, mis eestikele peaaego  2 aastat iggas kuus 2 korda sünnib. Seal on jälle eestikele pudus süüdlane. Sellegipärast  peame tunnistama, et meie nende hulka, kes „Wannemuine" seltsis õppetliko kõnnesid Piddawad,  süddamest näeksime suremaks kaswawad, kui se siamale on. Tartus ei olle tõeste mitte tarkade pudust, kui agga wannemad ja noremad  targad isseärranis wiimsed, kel nisuggune  kõnneharjutamine sureks kassuks õlleks eestikele polest nattuke rikkamad olleksid. Nõnda agga on meil kossutawad jogiwet küllalt, kuid mitte renni ehk torro, kust läbbi se jännuliste suhhu wõiks wolada. sS sakramendi teotajad.j Kui meieaegse  pahha teggude, esmalt lummala teotuse ja selle järrele kõige warguse, pettuse, risumise, tapmise ja mu kurja teggude peale watame, mis igga Pääw ilma kartuseta sünniwad, siis peame kül küssima: on mailm ka enne ni kurri olnud, wõi on ta meie päiwil kõige kurjem? Seal tul-- leb Ria poolt sõnnum, kelle sarnast meie ka enne ep olle kuulnud. Igga wisi pütakse rahha tellida,  olgo assi ni kurri ja wõeriti kui ial tahhes.  Uks saksa soldat, nimmega Johann Heindrich Willumeit reisis omma naese ja pissukese lapsega Liwimaalt Kuramale. Sesinncme  häbbematta abbiello-Paar on koggoni uut wisi kerjamist katsunud ja omma lapsokest tee peal 5 korda ristida lasknud. Mikspärrast? Sellepärrast, et nemmad, kui waesed reisiad iggakord Pallutud wadderite ja mu hea innimiste käest rohkeste kingitusi saaksid. Se läks kelmidel ka korda, ja kihhutas neid saakramenti ikka jälle ueste teotama.  Assi ei tulnud enne wälja, kui kaks õppetajat  kokko juhtusid ja mõllemad sestsammast asjast teine teisega rääksid. Wimast korda olla ristmise rikkujad sedda weel Mitawi linnas teinud,  wõib olla ka weel enne ja pärrast sedda mõnni kord. Ni Pea kui assi tutwaks sanud, on warsi konsistoriumile sedda teada antud ja kelmisi taggaaetud, agga meie ei tea weel, kas neid kätte sadud. Tallinnast. Eesti kubbermango zeitung kulutab,  et krono polest Tallinna kubbermango peale 60,000 rubl kolmeks aastaks ilma intressita on laenatud, ning ka lubbatud, et selle rahha eest Liwima  magasini aitadest,, kus wilja peale omma tarwitusse müa peaks ollema, Tallinnama häddalistele  peab ostetama. Sellegipärrast on kindral-kubberneri  herra polest nenda seatud, et nimmetud  magasinidest üksi siis peab mütama, kui 100