tahha nemmad jarrele anda, waid jälle ueste rahha kokko panna ja teist korda önne katsuda,  agga se kord teisest kohhast. Nende nöu peab nüüd ollema, Sottlandima ninnast peale hakkata ja sealt tradi otsa esmalt Waröesaarde  peale ning sealt ülle Islandi ja Grönlandima  ranna Neuwundlandi sare peale wia, mis Amerika ranna lähhedal seisab. Se te on kül paljo köwweram, agga jama wahhed on lühhemad,  kui Inglismaalt silmalt Amerikamale, nago essimest trati pandi. Tulleb siis mönni wigga ette, siis teadwad ommeti, kus jama wahhe! wigga seisab. Keige pitkem wahhe ei pea sel kombe! mitte ennam ollema, kui 120 pennikoormat, ehk liggi 800 wersta; enne olli sedda Z kord nenda paljo. Agga sel wisil saaksid külm Islandi- ja Grönlandima ka ennam  Eiropamaga lahhendud, mis mitte pahha ei õlleks. No küllad same eddespiddi kuulda, kuida luggu jäeb. Hispaniamaal on kolera - többe järgi jubba kuulda, agga põlle weel teäda, kui paljo innimessi temma kätte langenud. Jummal hoidko sedda witsa meie male ullatamast. Türgimaalt. Keik Türgi Sultani lubbamissed  1836, näitwad keik tühhi assi ollewad.  Sest sadik piddi ristirahwa ello temma rikis koggoni teiseks minnema ja neil Türklastega  ühhesuggune öigus ollema, agga malle!  Türklased on Türklaseks janud ja otsekui Warao jures kolis käinud: kui hädda kä, siis on su lubbamessi tais, agga kui hadda mödas, on keik jälle unnund. Ristirahwa ello on seal, nago se ikka olli, üks waewalinne ja raske. Sepärrast on köbbinat kuulda, kui õlleks mönned  teised Rigiüllemad nöuuks wötnud, sedda asja järrele kulata; agga ennam ma sest meel ei tea. Mönnesuggused sannumed. Lewiatan. Se suur laew on nml jubba ammo tuttaw. Tannini on ta naela ehk 7 kord ni paljo höbberubla maksnud, ja ommeti sr- watakse weel 266,666 höbberubla tarwis, enne  kui Juni kuus wöib essimest korda pitka tele minna. Pärdik kunningas. Sedda on nüüd jubba 21 aastat taggasi, kui Triesta linnast (Austria lin Adria-merre kaldal)  üks mees, nimmega Karl Hindrek Strauss, ärra kaddus, kellest tännini kegi middagi ei teadnud. Nüüd korraga saatnud ta löunamerrest,  Neü-Seelandi sare pealt Triesta linna sannamed, et temma olla seal innimesse lihha söjatte kunningas ja wagga rikkas ning tahta, et ta suggulased ka järrele tulleksid. Kas ta isse ka innimesse lihha söjaks on sanud, sedda meie ei tea. Tänno Zummalale, Neü- Seelandis on agga surem pagganatte hulk ristiusko  heitnud. Uks tarkmees on sedda waewaks wötnud, algmissest  keik kokko arwada, kui paljo innimessi siamale söas on surma sanud, põlle ennam olnud,  kui ülleültse 14,000,000,000 (neliteistkümmend  tuhhat miljoni.) Kui pärrato nende hulk on, wöime tunda, et innimessel, kes neid luggeda tahhab ja igga paäw 19 tundi loeb, 336 aastat aega lähhäb, enne kui walmis saab. Wanna poiste maks. Lioni linnas, Prantsussemaal, on paljo innimessi nöuuks wvtnud, kronule üht palwekirja  sata, kus sees nad palluwad, et keik mehhed,  kes 35 aastaga weel naesemehhed ei olle, sest sadik „wanna poiste makso" alla peawad sama. Wagga paljo tüttar lapsi on ka ommad  nimmed senna palwe- kirja alla pannud. No sedda ma ussun! Moskwa linnas peawadpraego39o,ooo innimest ellama ja imme kül  meesterahwast  liggi pool ennam ollema, kui naesterahwast.  Ber ljnis söwad innimessed hobbuse lihha,  nago olleksid nemmad Baskiride ja Kalmükkid  jures kolis olnud. Minnewa aasta on seal 400 hobbust toiduks ärrawerristud. 156