Mõnnesuggused sönnumed. sW an g i ride Breslau linnas S hlesiamaal,  teggi üks kergemeelne Lrahteripiddaja paljo wõlgo ning ei maksnud ärra. Kaupmees laskis  tedda torni panna, kus teisi temma sarnatsid  ka ees olli. Mees laks kaupmehhe kiuste pool allasti mangi, et wõllapärria piddi rided andma. Nenda tulli ka kohto käsk. Kaupmees mõtles: Oot, oot! läks täieturrule, ostis sealt rided omma kawwala Mangile: tnllipunnase kue, weewlikoldsed Püksid, taewasinnise mesti m. :c., nenda et kui mees keik ümber panni, mis temmale sadeti, siis olli kirjo pabokoi malmis! Ei aitnud,  piddi selga pannema, agga teised tahtsid ennast surnuks naerda sa „ pabokoi "-nimmest ei sa ta ial ennam lahti. Uus ramatokenne. Maa rabwa küllalt tuttaw söbber, Kurresare ehk Sarema Sörwe jao Ansekülla kirriko koggodusse öppetaja Martin Körber on meile jälle uur ramatokest  sowinud. Ramatokesse nimmi on: ,-Puh ha koea armastus, jutlus Ansekülla kirriko önnistamisse päwal tehtud. Ansekülla kirriko  ehhitamisseks müakse se ramat, hind 5 kopp. höbb. Kes armastajast süddamest rohkem annab, sellele ütleme: olgo terwe! Kurresares, trükkitud Cl). Assafrey kirjadega,  1865." Ma olleu sedda jutlust leitusse pühhapaewa õhtul luggend, ja omma lummalat süddamest tännanud, et temma lasscb meie maal kirrikopöllo pealt ui wagga kallist wilja kaswada. Kes puhta wiljaterrakest armastab, se ostko sedda ramatokest, kelle eest tül wägga sure roõmoga wöib 5 kopp. ehk ka weel paljo rohkem anda. Kül ra- matokenne aeab sind, lummala pühha koen armastama  , kui sa ennast lassed Lemmast juhhatada. Keik öppetus, mis sinna selle ramato seest omma waimole saad, on puhhas ning selge lummala sönna öppetus, nago sesamma meie armsa Lutterusse rahwa kätte Issandast on antud, ja kirriko torni, eeskoea, pühha paiga, keigepühhama kohha, kantsli, altari ning muu pühha asjade ärraselletaminne on ui kaunis ning armas, et sinna ei wöi muido, sa pead sedda ramatokest öiete pertiks pannema. Pildi Pealt näitab ramatokenne sulle Ansekülla pissokest, illusat ning kenna kirrikut. Torni sa näed weel ilma pea-ehteta ollewat. Küllad sa, sedda tahhele pannes, omma rahhakukrn lahti wöttad, ja pauned  omma söbbralikku armoannet ka torni pea-ehhitamisse  peale. Kui nüüd linna tulled, siis ärra minne sa ramatomüiaft mitte möda, waid astu sisse, ja osta ramatokest ennesele. Za kui sa kodbo tul- led, siis istu mahha omma waiklikko kambri sisse, ja loe kas üksi ehk ommakstega, sedda kaunist jutlust.  Agga Issand Jummal kirjotago sulle keik selle jutlnsse sönnad so süddame sisse ärrakustumatta  puhha Waimo kirjaga, ja kui sinna siis omma kirrikust möda lähhad, ja näed, et temmal weel mönni assi pudms on, siis ärra wibi sinna mitte, omma koppikat ehk rublat öppetaja kätte kandmatta, cgga ütlematta: "Armas öppetaja, mul on habbi, et tagga Sarema Sörwel on pissokenne Ansekülla kirrik prudikesseks ehhitnd, ja meie kirrik näitab ikka weel nago wanna waeseks janud külla-eit ollewad.  Wötke mo annet, ja Issand Jummal kasiv  ata go sedda sureks warraks, mis temma pühha paigale prudi ehte ümberpanneb ta kalli nimme kitusseks." Tarto linna kirriko öppetaja Willigerode. Kwitung. Selle läbbi tunnistan minna süddamelikko  tänuoga, et puhhast üllejäki awwalikkuft Eesti laulust ja mängust Maria-kirrikus 286 rubla Z6V4 kopp. praos Willigerode käest meie linna Eesti laste koli heaks, mis Aieksandre waeste koli körwa assutakse, ollen wastowötnud. Praegune abbi-koggo wannem prohivesser Ä. v. Oettingen. Kauba sönnumed. Pernus, 6. Oktobril. Zlmad ollid tormised ja faddused. Laewo olli 119 sissetulnud ja ils wäljaläinud. Kaubaks on enuawiste üksi Linnaseemned, kelle hind jubda kro onseemnete eest 18 -M mbl. tshetwerti pealt körgeM tõusnud, ja siiski ei olle neid paljo leida; ei arwata poolt seddawäärt sawad, kui tarwis õlleks laewa panna. Kaubasönnumetega ühhes tulli meile ka teine kcrri Peruust, kus sees linnaseemned weel kallimad öeldakse  ollewad. Äks Perno kaupmees on Tallinnamaalt  linnaseemid üllesostnud, agga mitte laewa panna, maid tullewa kewwade pöllomeestele müa. Ka kenna tük kül, kui müad mitte isse amma külwiscemnid  ep olle ärramünud, mis neile kewwade peasüggamist teeks. Linnade kaup on wcike ja hinnad needsammad, mis enne. Wilja ei sagi tännawo laewa pandud, sepärrast ei olle ka suremat ostmist, kuid nivaljo, kui möldred prukimisse tarwis ostwad ja need makswad7Vs r. rukki tshetwertist. Heringad, sool, räiMeb, raud, rvauna hinna peal. Wöi, kui hea on, maksab 22 ja 23 kopp. nael. Ka olla Pernus, mis immeks on panua, tännawo  süggise löhhekallo ja suri räime sadud, kui ka mitte paljo. 349