Bja ettewotta? Ei olle. Tulleb sest meile kasso? tulle. Noh, eks mo mõistus seal ei pea eisma jama?" Prantsuste seas on ka neid, es hea melega Polama Parrast Wennemale rusikast  näitawad, agga se ei aita neil middagi: urem hulk on mvistlikkumad, ja ütlewad: „Poama  ainus on on Wennema alla heita." Inglismaast. sParlament ja troni õnne.j Inglaste Parlament tulli minnewa leljapääw kokko. Parlamendi hakkatusses petakse > ronikõnnet; agga sellega ollid Inglased kimpus. Nis piddid Sleswig-Holsteini tüllis omma kõuies  ütlema? Ei wõinud üttelda, et sõdda tulleb, i ka mitte, et tullematta jääb. Odata olli kül zga silmapilk, agga ep olnud weel teada; 23. Jan. ooksis Sleswigemaal essimenne Saksa ja Dani lerri, kuida üllemal olleme kuulnud, ja selsammal äwal peti troni kõnnet. Agga mis tewad nüüd Inglased isse ses Ms? Kas watawad waggusi pealt, ehk löwad löegaga sekka? Sedda minna weel ei tea. Kord n nemmad kül Parisis lasknud üttelda, et 25,000 ieest sõalewadega tahtivad appi sata, agga kerem  on üttelda, kui tehha. Mõnned Parlamendi ikmed on jubba enne Parlamenti sured pikkad mned piddanud, mis selle wasto käiwad, et nglisma Dani kiusaka mele parrast ei pea sõalllesse  jooksma. Londoni protokoll olla 1852 htud, agga ial ep olla Jnglisma temma pärlst  omma werd lubbanud pandiks Panna. Kui )ani kunningas ennast mitte ei tahta sõa eest )ida, siis ei piddada temma ka mitte lootma, Jnglisma omma werregatullatedda kimbatussest :astma. Sähhärdusse sönnadega on Inglad  wagga rahhul olnud, agga mis wallitsus ab teggema, on alles teadmatta. Italia, Mek-. i'o ja Amerika sõas on nemmad kül emal seisld,  küllab saab nähha, mis nad Dani sõas wad teggema. Telegrahwi sõnnumed kulutawad, et kunninga oua Wiktoria isse aujärje pealt omma troninnet  piddanud ja selle sees kül üttelnud, et lnma tahta leppimisse nõu anda, agga mitte, tahta liggi sõddida. Inglaste wallitseja troninne  hingada ülleültse ennam rahho kui sõdda. adko Jummal. Kui Prantsus ja Inglane waggusi wad, siis ei sa Dani sõdda mitte pik ollema. Uemad sönnumed. Tartust» sM aeade ja platside krund rahha.j Et nüüd linnades kronule maeade ja Platside pealt krundrahha maksetakse, on maeaperremeestel  tuttaw assi. Tartus on maeade hind 3,748,955 rubla peale arwatud. Kui sest hinnast awwalikko ja waestemaeade hind (209,000 rubla) mahha arwatakse, jääb järrele 3,548,955 rubl. Krono krundrahha kannab Tarto linna pealt 3110 rubl., siis tulleb maeaperre-- meestel igga tuhhande rubla pealt, mis nende maead ehk platsid w äärt on, 87kopp. aastas  krundrahha maksta. Selle eest on pearahha mahhajäetud. Itilaitiamaalt. Sedda nimme nimmetada, on nisamrna paljo, kui üttelda:  Prantsus ja Austria, waatke ette! Prantsusse  wasto on temma Sawoije-, Nitsama ja Roma linna parrast pahhane. Kaks essimest kiskus Prantsus Jtaliama küljest ärra ja kolmat hoiab ta käppa al. Austria peale on ta südda täis, et Wenediko linna ja maad meel Italia kätte ei anna. Nüüd et Austrial põhja Pool Sleswigimaal  nattuke mõegatööd on, arwab Garibaldi, õlleks Parras aeg Austria wasto moeka tõmbada. Kõmminat on kuulda, ei tea mis kewwade saab. Danimaakt. sTelegrahwi sõnnumed.j Pühhapääw 26. lanuaril tõi telegrahw sönnumed  Tarto, et Daanlased ommad kindlad Danewärgi  kantsid ilma lahhcngita Sakslaste kätte ollid jätnud ja isse ärrapõggenenud. Austria wäggi on jubba Sleswigi ja Gottorpi linnas ja aeawad Daanlast tagga. Temma suretükkidest on wägga paljo Sakslaste kätte langenud. Kuida ülleeilsed sõnnumed kulutawad, on Dani kunningas ülle pea kaela Sleswigi linnast Kopenhagi  põggenenud. Sakslased peawad üht linna teise järrel ärrawõtma, agga isse ka paljo mehhi kantama. Tö näitab seal pallaweks minnewad. Kirjawastussed. 20) ö'. M. K (H- A.) L> s- KahjoZ se kord mitte ennam woimalik, ni hea melega, kui sedda muido teeksime. 2!) I?. L> N -s. On alles üllemate silma al; agga meil on hea lotus, et ehk labbi warrawa saab. 39 Von der Censur erlaubt. (Nr. 19.) Dorpat. d. 20. Jan. 1861.