mate weel mitte wäe pea! prügiks wõetud, ehk kül sedda Inglis- ja Prantsussemaal jubba olli katsutud. 29. Now. katsuti sedda prowi ka ' Peterburgis, ja leiti ka siin wõimalik ollewad/ et suredtükkid, kus neid soaaeal rattuste peal mitte wõimalik ei olle eddasi wia, ka hobbuste selgas wõiwad tallutud sada. sPiiskop Ulmann.j Mitmed luggejad mälletawad weel, et selle wanna auustud meie usso kirriko tillemal pari aasta eest taggasi ulitsa peal õnnetus juhtus, kus ettewatamatta wõeras kutsar tedda hobbustega mahhaaeas ning temmale rasket haiget teggi. 2. Dets. olla piiskoppi! jälle õnnetus juhtunud, et kukkumisse läbbi omma parremat käewart paigast ärrauikkastanud, mis tale esmalt paljo wallo teinud, õnneks agga nüüd jubba parremas peab ollema. Peterburgi pühhadeellust ei wõi meie ni ruttu weel middagi kõnnelda, kui ni paljo on kuulda, et nemmad ommal wisil lustilikkult ellanud. Üht wägga illusa healega ja kulust naesterahwa teatre lauljat, nimmega Lükka jookseb penem rahwas hulgakaupa kokko kuulma, ja maksab kallist hinda selle eest. Muidogi teada, sures kohhas on kõik asjad, nõnda kui: rõõm ja kurbdus, rikkus ja waesus, kõrgus ja maddalus ikka suremad, kui wähhemas paikades. Küllab olli ka Peterburgis neid küllalt, kes Iõulopühhil weel wägga rõõmsad  ollid, kui neil tük leiba nälja kustutamisseks ei pudunud. Nisuggused ei läinud siis ka mitte Lükka lauto egga sure ja rikka rahwa lusti ja rõmo otsima. Kus hõiskamist, seal õhkamist, kus paljo naerjaid, on ka paljo nutjaid, kui kül wimaste murre ni suurt kissa ei te, kui rõõm- sate rõõm. Tweri kubüermangust kuleme ka sõnnumid,  mis rõmo ei te. Jubba nüüd peawad tallopoead  tusti je wiljakessi ostma, et neid omma jahho jätkuks kaeraleiwa sisse küpsetada, ja mõnnes  küllades peab ka jubba peneks jahwatud pukoort  abbiks wõetama. Senna jure tulleb weel, et mitmes küllades Siberia katk kõik lojuksed oi; arrasurretanud, isseärranes teine pool Wolga jõggi. Nisuggusi sõnnumid ei tulle Parrako mitte ühhelt poolt, waid mitmelt poolt. Aita lummal  meid sest raskest aastast läbbi! Kegi ei tea, kuida meil künni tullewa lõikusseni kõhhud täidetud,  ihhud kaetud ja maksud maksetud peawad sama. —> Kärre külm on ka mitmele raskeks koormaks. Nõnda kuleme Serpuhhowi linnast, et seal ümberkaudo 7. Dets. 13 surnokehha tede pealt olla leitud, kedda külm ärrawõtnud. Wõeralt maalt. Saksamaalt Pühhad on seal mädas, ja iggal pool hargipäwa tö jälle hakkauud. Agga seal, nago siin hakkawad innimessed omma uut aastat  ihholeiwa pudusse pärrast ennam ehk wahhäm  ka murrega. Kaup ei tahha minna, sest kes peab kallil aeal sedda ostma; wabrikud ei tahha käia, sest kellele peab kaupa tehtama; tö palk on kassin, sest iggaüks lasseb ni koähhe tehha, kui wõimalik. Kaebdust on iggal pool kuulda, ja surem hulk ei kaeba mitte ilmasjata. Senna jure tulleb weel, et jubba ue aasta hakkatusses  ka politika taewas ni uddune ja pilwis  on. SZdda on mullu olnud, sõdda wõib tullewal aastal jälle tulla. Et Prantsus lahke silmaga Saksama peale ei wata, teab seal igga innimene. Ehk kül kegi Prantsussi ei karda, siiski kardab iggamees sõdda, mis Prantsus wõib tehha; ja pealege nüüdsel kallil aeal, kel ep õlleks asja sedda karta? Prantsus tahhaks Saksama wasto ikka weel wanna wisi karre ja torre olla, et iggaüks aupakkudes lemmale  peaks õigust andma. Agga Saksama ei olle ennam mis ta olli, tükkiline, nodder ja wäeti, waid on ennamist sureks ja kindlaks rigiks  sanud. Midda waljum Prantsus rägib, sedda waljum kostab Sakslane wasto, ja seep se on, mis läbbi tülli wõib tulla. Enne teggi Saksama mis Prantsus tahtis, ja nüüd teeb mis isse tahhab. Dani ja Preisi wahhel on piriaeamisse polest ka alles kanna katkuda ja sealt arwatakse Prantsust ka asja leidwad, Preisiga  ommal aeal sarwed kokko lüa. Preisi parlamendist ei tea meie weel üdist kõnnelda, sest et Pärrast Pühhade weel ep olle kokko tulnud. Kolme aasta sees on Berlini linna rahwa hulk 70,058 pead suremaks läinud, ja ellawad nüüd Berlinis ülleültse 702,436 innimest. Kui ruttu on seal 60 aasta sees innimeste hulk kaswanud! Aastal 1805 ellasid seal 155,706 innimest ja nüüd jubba ni paljo kui praego nimmetakse. Kölni linna naesterahwas, nored ja wannad, olla 411