näinud, kiitwad, kui wägga Uus se olnud, » se! õhtul nende luggematta hulga tullede walgussest  allamate armastust luggeda. Nenda näitwad seal rahwas omma römo ülles. Kas se meie jures kronopühhadel ehk wöimatta on? Ei olle! agga rahwas ei mõista weel. Eestlased  römustawad ka ommast Keisrist nenda  kui kegi mu rahwas, agga nemmad ei mõista sedda weel llllesnäidata.. Oh et need, kes sedda möistwad, teistele wöttaks näidata, et nisuggusil päiwil linnakoddanikud mitte need ükstna autullede sütajad ei õlleks, kes sedda mönnes paikus ka nenda tewad, et kui ku ei juhtuks paistma, olleksid mõnned ulitsad ni pimmedad, et murra kael ckrra! —- Sweitfimaalt. Lu mm esaddoja wägga  heitlikkud ilmad on tännawö suil seal maal. Ühhes paikus saeab lund ja innimessed peawad ahjud kütma, teises kohhas jälle ei tea nemmad,  kuhho kange pallawa eest peawad pöggenema.  Mõnnes paikus on seal poleni säreni  lund maas olnud. Prantfusfemaalt. Se õlleks imme, kui meie pea mitte Meksiko poolt ülle merre süretükki  mürrinat ei kule, sest Prantsussemaalt lähhäb  üks söalaew teise jarrele senna pole ja iggal' ühhel tuhhat ja paar tuhhat püssimeest kasas, kedda mitte Meksikomale ei sadeta paljo termist wima. Nemmad töttawad keik senna sedda hammast  wäljaihhuma, mis. Meksiko mehhed Prantsusse  möegale hiljuti sisselöid. Sedda ei wöi nemmad ial ärraunnustada. Kui Meksiko wallitsus  ennast mitte isseärranis h õlega ep olle ette walmistanud, siis saab nende kassi wist pahhaste käima; sest Prantsusie wasto on nemmad isseennesest wäetimad, olgo siis, et Zummal neile appi tulleb, muido peawad wist marsi karjuma. Mailma raudtede pikkus ja hind. Siamale, mis Prantsussed kokko rehkendanud, on keige raudtede pikkus ühtekokko 15,000- pennikoormat ja tehhakse igga aasta weel jure. Kui nüüd mailma kerra jämmedus 5400 pennikoormat  kannab, .siis üllataks raudtede pik- kus, kui neid keik ühhe teise otsa wöikö panna,  peale- 2 kord ümber mailma. Se lähhäb jubba korda. Ugga hind, mis nende eest wäljaantud,  on ka hirmus kül; sest sedda on ühtekokko  pranki ehk meie rahha järrele höbberubla!  Kui mönnel peaks numre rong nattuke liig pik ollema, siis ma aitan sönnadega takka järrele. Need wiisteistkümmend tuhhat pennik. raudteed makswad Prantsusse rahha järrele sulla makele kakskümmend ühheksa tuhhat miljonit pranki, ehk meie rahha järrele  seitsetuhhatkakssäddawiiskümmend miljsnit höbberubla! Jah, hirmus suur on se hind,- agga suur tö maksab ikka suurt hinda. Neid höbberublasid on ni märato paljo, et kui meie neid körwo mahha reasse wöiksime panna, siis üllataks se höbbe lint 5 kord ümber mailma. Eks olle imme? Inglismaalt. Poomwillad ja Amerika  södda on nüüd ammo jubba Inglaste iggapäise jutto ainus hakkatus ja löppetus. „OH, millal lõppeb Amerika södda, et poomwillo same!" Nenda kulukse neid allati öhkawad, ja neil on wägga asja nenda öhkadä;  sest meie olleme saggedaste kuulnud, kui paljo innimessi seal töta ja leiwata peawad  seisma ja ommeti ei lasse kõht ennast hea egga pahha- sönnadega täita, peab middagi muud ollõma; sest kahjust, mis wabrikute perremeestel  seal jures tulleb, ei tahha meiege könneleda.  Perremehhed ja tömehhed tundwad nüüd ärra, et möllemad Amerika wangid on; agga se aeab neile nüüd ka mele pähhä, selle eest murretseda, et eddespiddi, kui jälle nisuggune äppardus  peaks juhtuma, neil muialt ka poomwillo  sada õlleks. Üks suur selts Inglasi mõtleb  nüüd ööd ja päwad selle peale, kuida nemmad  Hommiko-Zndiamaal, Kanara makonnas poomwilla wäljasid saaksid assutada, mis selle peale ööldakse sündlik ollewad; teine selts püab sähhärdussi wäljasi Ohto - Ahwrikama randa assutada; kolmas selts tahhab seddasamma Ztaliamgal  tehha, kus agga praego weel rahho ei olle. Jah, nendap se ikka on: hädda öppetab.  Sedda keik olleffid Inglased ammo 277