rikut kes neid walmistab. Nende jallawäggi sanud 1110 mitme rauaga püstolid ja 111,000 patroni ning pealikute jauks 300 püstolid ja 60,000 patroni. Peale selle on sesamma laew ka Nsrrama jauks hea hulk neidsamma  söariisto winud, põlle agga mitte nimmetud,  kui paljo neid olnud. Kuida Kopenhagenist kirjutakse, ei pea Dani  ja Rootsi söa-meeste wahhel armastus teine  teise wasto mitte wägga liig palla ollema.  Nokkida saggedaste ühte teist. Turinist. sPaawst haiges Wanna paawsti terwisfest ei pea se kord mitte suurt asja ollema. Ta olla üsna wodis ja kardawad  jubba mönned, et sealt ennam ei tõuse. Mönned rägiwad ka, et kardinalidel käsk käes olla, Roma linna kokko tulla, uut paawsti wallitsema, et ni pea kui wanna silmad kinnipanneb,  uus assemele woib astuda. Mönnesuggused sönnumed. Kunningas ja kaupmees. Üks kunningas sõitis ükskord ühhest weikessest  linnast läbbi ja näggi seal ühhe wägga kenna  maea ja keik mis seal ümber, olli ka kenna. Kunningas kulas, kelle maea se kül piddi ollema  ja sai sedda wastust, et se ühhe nore kaupmehhe omma olla, kes alles monne aasta eest kauplema hakkanud. Kunningas römutas ennast ja laskis kaupmeest ennest jure tulla ning küssis: kuida temma sedda on teinud, et La ühhe nisugguse lühhikesse aeago ni rikkaks  sanud? Kaupmees kostis: ollen ikka püüdnud  koppik kallimalt osta ja koppik alwemalt müa. Kunningas tõmbas kulmo kortso ja ütles: et temmal mitte lusti olla sekord möisto  sönnadega räkida. Mitte koggoniste, wastas  kaupmees, waid ta räkida sulla töt, sest üksi selabbi on ta stdda sanud, mis temmal on, et ikka koppik kallimalt ostnud ja alwemalt  müünd kui teised. Kunningas tundis warsi omma enne aezo kulmo kortsutamist, ning käskis tedda rahhvga minna. Ühhel rikkal agga ihnusel kaupmehhel juhtus  koggematta õnnetus, sest temma sõbral, kelle käest tal hulk rahha sada, olli rot pange läinud, se on: pankrotti sanud; nüüd ostis temma, et omma meelt nattuke jahhutada, ennesele  ühhe kenna nöri ja poos ennast sellega ülles. Nattukese aea pärrast tulli kutser ja näggi herrat kölkuwad, tõmbas noa taskust ja leikas nöri katki. Pari näddala pärrast, kui kutser omma ku palka küssis, wöttis kaupmees  temma palgast 5 koppikat mahha, ööldes:  se nöör olli üsna uus mis sa läbbi lõikasid,  miks ei wötnud sa sedda sõlmest lahti, kes sundis sind sedda leikama! Kirjawastussed. 34) G. F. L. T t. Suur täuno selle eest mis ollete saatnud; leiate jubba sessammas numris. Teised on meil koggoni wöeraks jänud. 175 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur genehmigt. Pernau, den 26. Mai 1864. Teadaandmissed. Kersa mõisas, mis Wirromaal, Weike Maarja  kihhelkonnas, tarwitakse üht sesuggust hollendere,  kes mitte mõisa lehmad, waid pima rösalt koppikat toop ärraostab. Lähhemad  teadust antakse sealsammas mõisas. 1 Wannemad, kes omma lapsi tahtwad kärneri  ammetid õppida laska, woiwad kohta leida  Tallinnas kunstkärneri Trewurti jures, pissukeses Tarto ulitsas M 1028. 3 Kolga möisawallitsus (Kusalo kihhelkondas) annab seläbbi teada, et seal se sui, isseärranis Jani päwa aeges, mõisa wasto Harra sare peal, igga suggo wilja räimede wasto wahhetakse.  2 Pernus postmeistre Weismani herra pissukesses  maeas, lesse Hambergi proua jures on laudi, tola (Meublen) ja ka muid maea asjo  müa. 2 Tubliste tehtud pusärgid, tamme ja männa  puust, seiswad igga möedo järrele malmis ja sawad oddawalt müdud tislermeister E. H. Dunkeli jures Pikka-ulitsal M 33 krono jahhomaggasini wasto Tallinnas. 1