pühha, kes nende asjo taewas peab tallitama, no miks ta sedda ei te? Mis eest nad tedda siis appi hüüdwad ja kummardawad? Ühhes küllas Wuorigrotta linna jures, watasid küllaperremehhed  halleda melega omma närtsind pöllude peale ja mõtlesid selle peale, kui mitto korda nemmad omma pühha Wiito nimme appi hüüdnud ja temma ep olle ikka weel kuulnud, ei Zummala jures head sönna üttelnud  egga neile wihma saatnud. Se olli liig. Meeste südda tulli täis. Kaua innimenne peab kannatama sähhärduse pühhaga? Mis muud, kui wiskasid omma pühha kirrikust wälja ja andsid temmale hästi wallo, ähwardasid tedda mitte enne kirriko lasta, kui wihma piddi tullema; jah, mönned andsid koggoni sedda nöu, tedda koggoni ammetist lahti lasta ja omma külla holekandmist pühha Zanuariusse kätte uskuda, kes paljo wäggewam olla. Kes ussuks, et ristiinnimessed ni rummalad lapsed woiwad olla) ja ommeti on se pärdik assi pari näddala eest tõeste sündinud ja terme  tössi. Agga kui luggu nenda, kas se kül paawstile ja temma pappidele sureks auuks peaks ollema?? sJtalia ltalia wallitsus  hakkab nüüd ka jubba söalaewade eest hoolt kandma ja suremat merrewägge assutama.  Praego on neil jubba ülleültse 100 söalaewa, muist suremad muist wähhemad; nende seas on 14 somuslaewa, 31 kruwwiga  ja 37 rattastega ja 18 purjo söalaewa; keige nende peal kokko on 1253 suurtükki. Meil põlleks sellega middagi teggemist,  kui meie mitte sest ei nääks, kuida uus ühhendud Italia riik, kui ta pöhhi jubba  kindel ja rahho koddo õlleks, keigest jöuust teiste järrele tõttab, et ka Eüropa ..sure rigi' nimme alla saaks ja temmal, kui teised laudas istwad ja nöupiddawad Eüropa asjade ülle, mitte tarwis ep õlleks ilma mütsita ja kinnise suga seal körwäs seista, waid ka omma ..jah" ehk „ei" sekka üttelda. Spaniamaalt. usso pär- Spaniama Ewangeliumi ussuliste nuhtlus, kellest minnewa kord könnelesime, on nüüd kätte mõistetud. Nemmad piddid esmalt  B—ll aastaks wangitöösse sama, agga se on nattuke kergitud: nemmad peawad ni kauaks aeaks ommalt ma'alt arraminnema ja omma leiba wöeral maal otsima. Amerikamaalt. sSuur Amerika mehhed on, nöuuks wötnud, ja se on suur nõu, kesk Pöhja-Amerikamaast üht raudteed  läbbi tehha, mis ühhest merrest teise üllatab. Temma pikkus ei olle ennam kui 1865 pennikoormat ja hinda arwatakse 166,666,666 Dollarit (1 Dollar 1 rubl. 35 kopp.) ärrakulluwad; 66 pennik. peab jubba malmis  ollema. Se on kül suur tö ja maksab paljo, agga, kui walmis saab, toob sure kass  — tuhhat korda ennam kui nende södda, mis ni paljo werd ja rahha maksab. Kirjawastussed. 62) G. J. F. M....Z. Jnneto on, kui luggu nenda on, kui Teie könnelete. Kolimaeade wahhed on alles palja pikkemad, kui kõrtside wahhed, se on parrako tossi kül. Ommeti  ei tulle kõrtsid isseennesest kellegi peale. Kes möda lähwad, neil jäwad tee körwa, kui neio ka weel ennam õlleks.  Agga seeb se wigga on, et ni mitto Eestimeest (mönned  alles pimahabbemed) neist mitte möda ei sa; sealtlep meestele narrud kaela tullewad. Kui Teie pool körtsiwöllad  mõisas tömeeste palgast maksetakse, siis peame tunnistama, hullemat mitte kuulnud ollewad. Hul on, et tömehhed seal otsego wina eest tööd tewad, agga hullem weel, et sedda mõisa polest sallitakse!! 63) J. J. A—s. Teie möistosönna on kül okkasterraw,  agga tösst: „meie koolmeistride ello on alles mitmes paikus posthobbuse ello: ühhelt poolt antakse piitsa, agga teiselt poolt hoitakse kaero." Tühja köhhoga on js kergem joosta. Ja jah, söbber, se on hallastamatta innimenne, kes mönne koolmeistrile head sömaisso sowib, kui ommeti süa ei olle ja mönne ainus tugaewus ta nahk rihm on, misga kehha kinni tõmbab." Aitko Jummal ka selle põiest  asjad parremaks ja rahwast targemaks minna. 169 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 38. Mai 1863. Kukutaminne ühhe m ramato parrast. Meid on pallutud, et peame ommad mõtted  üllesütlema ühhe ramatokesse parrast, mis hilja aego on rahwa katte läinud. Selle ramato  pealkirri on: „Küsstmissed ja kostmisfed  mannast ja uest Testamentist: Wandra öppetaja kirjotud 1853. Tartus trükkitud  Karowi kulloga 1862. ' 75 lehhekülge, maksab 20 kopp.