Mis temma keik nairmd ja teinud, ei mahhu  meie lehhesse, agga sedda olli paljo. Kaua aega olli ta kül keik sallaja teinud, agga nende  hulk, kes temma läbbi head maitsnud, kaswis  jargest suremaks ning ei piddand ennäm suud. Kus nad tedda ulitsa peal näggid, seal terretasid tedda ennam, kui mõnda Grahwi,  ja üks teadis ühte, teine teist head Lemmast  konnelda, ehk ta kül isse allati silmad mahha lõi ehk eest ärrajooksis. Wimaks sai ta, kes ial selle peale ei möttelnud,  Montingo suurt aupalka 5000 pranki. Ta wöttis sedda sure römo ja tännoga wasto,  agga mitte ennese parrast. Ta endised IZ,OOO pranki ollid jubba löpmas, separrast olli uut ossa wägga tarwis; sest Eüstakius ei olnud ial kurwem, kui awwitada ei wöinud,  egga ial rõõmsam, kui rohkeste ja kibbedat  silmawet wöis ärrakuiwatada. Kui Jummal wimaks sedda musta Ahwrika Neegrit Parisis ärrakorristas, ollid keige waeste innimeste silmad wet täis. Temma pusargi tagga käisid paljo ennam leinajaid, kui sedda mitme sellesinnatse mailma suurde pusargi tagga  nahhakse. Pissarad, mis Eüstakiusse haua peal nutteti, tullid süddamest, ja se olli paljo wäärt; paljo haudade peal nuttetakse nutmatta ' pissaraid, ja se ep olle middagi wäärt. Mis imme kunstlikko asja olli sesinnane Neegriorri teinud, mis tedda ni ausaks ja armsaks teggi, et temma mällestus mitte ei kau? Temma olli isse armust armo sanud ja armastas jälle liggimessi muud middagi. Minne ja te nendasammoti! Sönnumed ommalt maalt. Riast. Sure linna saak ja kullo. Ria kassakohto polest antakse teada, mis neil tännawo aasta- koppikut sissetulleb jä waljalahhäb,  ja kui tekki järvele ennast peawad sirrutama,  siis lahwad möllemad koppiko peal ühte. Nende sissetullik olla 808,768 rubl. 27 V 2 kopp. ja waljaminnik just nisamma suur. Kül on tük rahha, siiski kullub ka arra. Peale selle on neil weel üks kolmejau- linne kapital seismas, mis 360>827 rubl. 54 kopp. suur, agga seal jures ka üks neljajaulinne  wölg kaela peal, mis 699,543 rubl. 88 kopp. wäljateeb. Ria trükkimaead, ramatopoed ja seitungid. Rigas on praego 5 kirjatähheja  6 kiwwitrükkimaea, mis ramatuid, pillist  :c. walmis wallawad. Ramatopo.disi on 5 ja nende sees liggi 68,990 ni mitmel seltsi ja mitmel kele ramatut müa, peale selle weel liggi 7099 isseseltsi mango ja laulo nodiramatut.  Seitungisi on neil seal ka ennam, kui muial Balti linnades. 1) „Ria seitung", sel on 3000 luggejad, kes iggamees aastas 10 rubla makswad; 2) „Ria kauba seitung",  käib alles essimest aastat (luggejate arro meil teadmatta; 3) ..Linna lehhed", mis 500 innimest luggewad; 4) ..Balti ku-lehhed" (luggejate  arro meil teadmatta); 5) ..Teadaandmis- sed ja sönnumed ewangeli usso öppetajatele" (luggejate arro meil ka teadmatta); 6) Lättikele  ..Koddosöbber", 3500 luggejad. Ma pallun,  Eestirahwas, pange nattuke tahhele! Lättirahwal  on praego kolm seitungi (üks trükkitakse  Mitawis, teine Rigas ja kolmas Peterburgis)  ja neil kokko ammo peale 10,000 luggejad, ja meie ..Postimehhöl" oh sa waene mees! ehk kül se kord aino üksi/ omma lissalehhega kokko waewalt 3000. Mil same seal Lätti naabride järrele? No agga mis ma immeks pannen, Lättirahwas ei salli jo ennam kottis ello, maid möistlikkud  tahtwad nende seas middagi mõista ja arrolikkud arro sada. Meil näitab nende hulk alles weike ollewad, siiski lodame, et eddespiddi  kaswab. Ria sõbra kirjast. Üks kallis Eestiwend  satis meile Riast mönne pawa eest kaunis  pikka kirja ja seal olli paljo tuhhat termist  sees, mis meie katte tomatta ei tohhi jätta. Ta ütleb mitme mu asjade sees ka nenda: ..Ma pean sulle, armas posti-wend, ka sed da ütlema, et ma Kukenhusis, siin Rigas ja parrast Krimmulas meie armastud Keisri Herra ja Proua pallet ollen näinud. Sa wöid kül arwata, et mo südda isseärranis 299