gokorisi assutada. Kus mäng siggineb, seal õlleks koggoni imme, kui laul oma rohtuma ja harrimatta jääks; sedda meie ei ussu. sSuwwe hakkatus.j Just kewwade lõppetusses, se on 8. Juni ku päwaga tulli Tartns  essimene suipääw, kus soe jubba marjus 25 gradi Pole tõusis ja lehhed ning õied otsego silmanähhes wälja kiskus. Nõnda olli se ka järgmisse! Päwil. sWannemuine lippopiddoj otti 11. Juni! ja sai seltsi suikorteris peetud. Esmalt tullid seltsiliikmed talwekorteri kokko, kus uus liu eestseisusse polest seltsile ärraanti. Seal astlisid  Wäägwerre mängomehhed lippo ette ja lippo järrel käisid seltsiwannemad, lauljad ja muud liikmed. Rahwa hulk ees ja tagga olli arruto  suur. Nõnda läks rong linnast läbbi, Thuni mäest Messe omma sui korteri pole, mis Tigiulitsas  v. Molleri maeas. Seal õitsema õunopude  al piddas üks seltsimannem piddokõnnet laulowaest ja sest, kuida selts omma lippo au fees peab hoidma ja auga kandma ning kegi laidowäärt ello egga teggude läbbi Lemma alt lahkuma. Selle kõnne peale wastas üks seltsilige  teise konnega ja parrast sedda sai õhto mango ja lauloga rõõmsaste ärrapeetud. Pahha asja ei olle meie silmi egga kõrwa mitte putunud. sJanipämal tulleb seltsi aastapääw.) sÜllekohtune surm.j Nago se ei wõiks teisiti olla, peab ikka rõõmsa sõnnumete seas kurwi tullema. Neljapääw hommiko JB. Mail), annata kello 3 aeal, olli soldati naene Maria kiwwisilla lähhedal, kust temma kuub leiti, jõkke hüppanud ja ärrauppunud. Temma surnokehha  leidis üks kallamees mõnne tunni parrast üllesse. Mis tedda õnnetumat sundinud sedda hirmust surma otsima, ei olle meil selgest teada, kuid ui paljo kuleme, et raske ihhohaigusses temma maim ka wist seggaseks läinud, pealegi parrast omma ainsa lapse surma, ja nõnda on temma teinud, mis ta wist isse ennam ei teadnud.  Oh et iggaüks ommas häddas ja murres  uskus sest käest kinni hakkaks, mis keddagit langeda ei lasse. Raudtee tülli enne raudteed. Küllab mõnned mülletawad weel, et meie ommas lehhes Nr. 18. lehhek. 139 mõnni sõnna jälle raudtee ehhitamissest ja sest räkisime, kuida meie seal jures, „kui raudteed sowime," ka isse nattuke wõime awwitada; kui mitte, siis olli meie metest issegi selge, et kegi kät egga jalga ei liguta, weel wühhem 1 2 näddalat ilma hinnata. Kuida warsi selle peale Narwa linnast karreda kirja läbbi piddime  märko wõtma, olla meie sellega eesti perremeestele  wägga kahjolikko ja pahha nõu annud. Kirja sees seisis suur pik selletus , kuida raudte üksi tallonikuile kahjo Lehha; se peaks senni kaua teggematta jäma, kui kõik perremehhed pärrismapiddajaiks  on sanud, sedda tehko „Eesti Postimees" wõimalikkuks ehk piddago su ilma hinnata tö awwitamissest , kust awwitajatele kahjo tulla. Peale selle Pärris kirri meie käest teadust, kui sureks nende perremeeste hulka arwame,  kes omma sullase pariks näddalaks wõiwad  töle sata? Eestlasi olla 500,000 (meie teada 700,000) hinge. Nüüd arwab kirri nende seas 30,000 perremeest ollewad , kes iggaüks 14 päwa, kokko 420,000 päwa teeksid  ja arwab oddawa hinna, 40 kopp päwas, mis 168,000 rubl. wälja teeks ja sedda kasso arwatakse üksi Liwi- ja Eestima aktsionäride Lasko minnewad ! Lõppetusseks selletakse meile weel ärra, kuida need raudtee Päwad, mis perremehhed issama heaks meie ütleme jälle, „kui raudteed  sowiwad" ärmkullutawad, neile perre peale 21 rubl. maksma tulleksid zc. Kirja al seisis „I. Weitzenberg, Wõrulane." Et nüüd kirja sees mitmed kohhad ollid, kellest jubba ette ärra teadsime, et Postimehhe iasko sisse ei pease, sepärrast andsime enne trükkimest tillematele läbbiwadata, kust parrast taggasi saime ja tänna J. W. katte saatsime. Selle wahhe aeal olli agga Narwas aeg iggawaks läinud ja teine sellewäriline kirri ehk maenitsus raudtee abbi wasto sadeti „Perno Postimehhele," kus sedda „sure süddamelikko tännoga" (!) wasto woeti ja W 22 ka terwelt trükki pandi. Sepärrast jääb siis meie kassin ruum raiskamatta. Tahhaksime  meie „sõbra kirja" parrast nüüd tühja tülli tehha,  siis wõiksime selle wastusse wastusseks mitto lehti täis kirjutada. Et meie sedda agga mitte ei tahha, sepärrast kostame ükskord igga korra eest ja ni lühhidelt, kui ial wõimalik. 1) Meie olleme MlB üttelnud : „ku i raudteed  sowime" ja ei olle keddagit tahtnud sundida  meie nõu järrele Leggema; agga sedda 186