eest metsa ei mii. Mis te' arwate, kas peame selle maenitsusse järrele teggema? Kas nisugguse metsa hoidmissega meie tallomade kaupa tõeste peaks kaswatatama ja kohhaostjaid mitte koggoni ärrakohhutatama? Kui ülle raja tulnud metsahoidjad muidogi üksi meie ma tullewa polwe rahwa kasso Parrast -- metsa hoidmisseks, kaswamisseks ja myistlikko prukimisseks muud nõu egga õppetust ei tea anda, kui tallorahwale  metsa koggoni ärra keelda: siis wöiwad kaua odata, enne kui nende õppetus meie rahwa pahhä hakkab. Meie lodame, kohhamüate en nestel sawad sellepolest sündsamad mõtted ollema,  kui wõerama meestel, muido jääks se tarwilissem  kaup mõnnes paikus takkitsema. WMandi makonnast. sLapse üllekoh" tune Tarwasto wallas on 11. Okt' halle ja inneto assi sündinud. Nimmetud pä" wal ollid seal Wörtsjärwe kaldal 2 poissi karjas.  Teine neist, ühhe lesknaese poeg, alles 10 aastat wanna ja nimmega Mart Pallo, läinud  teise poisi jurest ärra, mis se esmalt ep õlle tähhele pannud. Kui Mart taggasi ei tulnud,  hakkanud teine karjapois tedda hüüdma ja taggaotsima. Wimaks leidnud Marti ühhe pösa külgis üllespodud ollewad! Põlle kül ennam  üllewel olnud, maid käppakil maas, ja kussaka tük kaelas. Teiae pois jooksnud silmapilk  koeo kvnnelema, mis kurwad loud karjasmaal  juhtunud. Wannemad innimessed tõttauud  nisamma ruttu metsa, agga mis külm, se külm! Lesse emma ja suggulaste kurwastus on sedda surem, midda kolledam poisikese surm. --- Mis labbi agga nisuggune hirmus nõu ni nore poisikese süddamesse tulnud, ei olle meie kirjasaatja sõbber mitte teadnud ehk tahtnud üttelda. Mul õlleks sim meie lastest, kes ilma issata  peawad ülleskaswama, monnigi sönnakõnnelda,  agga rumi pudus ei lubba tänna sedda tehha. Asjad ei olle selle polest weel mitte, mis nad peaksid ollema. Nisugguse hirmsa surma  läbbi peaksid agga mitmele silmad pahha tullema, ennam laste kaswatamisse peale mottelda. Pernust. sEesti Eesti olisi on muiÄo kül ka linnades ja maal, agga need on siamale keik alles kirriko-, walla- ja kihhelkonna - kolid olnud, mis makonna kolikohto  ehk kirriko wallitsusse al seisid. Nüüd kuleme Pernust, et seal eestikele elementarikool assutud, mis Tarto kuratoriumi ja selabbi ka kolide ininisteriumi al seisab, ja üks Kristian Erm on senna koolmeistriks pandud. Meie teada on se uus kool essimenne, mis eestikele kolidest meie maal ministeriumi al seisab. Mast. Kuida „Ria seitung" kulutab, saab kindral-kubberneri herra, grahw Shuwalow, ka eddespiddi ükskord näddalas, se on igga laupääw löunaaeal neid ettelaskma, kes palwekirjadega tullewad. Minnewa kuus seisis ministri seitungi (Nord. Post) lissalehhes M 39 ja nüüd seisab Lihwlandi kubbermango seitungis 115 ministriherra kange käsk, et keik linna ja ma politseikohtud keigesurema hõlega  selle ülle peawad walwama, et sel aeal, mil metsa linno püüdminne igga aasta keeldud on, kuskil podides, turrude egga ulitsate peal metsalindnsi  ei pea müdama egga ostetama. Kes sedda tewad, langemad kange seadusse trahwi alla. sParisi mailmanäitus 1867.j Prantsus ei tahha Inglasest mahha egga tahha jada. Londonis on 2 suurt mailmanäitust jubba olnud, nüüd peab aastal 1867 Parisis sesamma natli tullema. Keik mailma kunningrigid  kutsutakse senna omma asjo naitma. Ka Wenne wallitsus on lubbanud, kui mõnned Wenne allamatest omma asjo senna nähha tahtwad sata, keik worikullo eddast ja taggasi ennese peale wõtta. Et nüüd Balti kubberm. rahwal hõlpsam õlleks järje peale sada, on ministeriumi polest Riga abbi - komite seatud, kellele rahwas künni 1. lanuari  ku Päwani teada audwad, mis ja kui paljo kegi Parist näitussele tahhab sata. Selle komite  adress ehk pcalkirri on nenda: An den M?' c/ie </es abzugebm in der Canzlei deS Rigaschen Börsen - Comitss. Mis kegi tahhab sata, peab temma nisugguse jonekirja peale kui siin seisab. Jgga jonekirjasaatja peab omma nimme sel- 362