otse kui tinna tuhka ärrakaddunud;  arwatakse  keik ülle piri Preisimale läinud ollewad,  kus nad taadreks mudetud. Nüüd on rigi tillemad wannemad nõuks wötnud ust höbbe rubla tükka tehha, et siis asja wahhendusses penemad rahha sada õlleks. Mis modi nad sawad ollema, sedda põlle üllesantud, waid ööldakse agga nipaljo, et nad ennam ni sure hinna sees ei sa ollema, kui need mannad ollid, waid peawad ennam rubla nimme, kui sedda wäärt ehk hinda ollema, muido jooksewad  jälle ülle piri. 1850 künni 1856 on Peterburgist üksi peale kolme miljoni rubla tükki ülle Preisi piri marsinud ja seal kohhe nende ma rahhaks ümberlödud. Ühhe sealatse  kaupmehhe käest on sellesamma aea sees kakskorda, ühtekokko 17 tuhhat rubla höbbedad,  rigi piri peal käest ärrawöetud, ommetige  olla ta weel peale saea tuhhande rubla selle kauplemisse jure teninud. Sures Peterburgi linnas,  kardawad tohtred, ette LullewaL suwwel, mõnda isseärralikko többe rahwa kallale saab tullema, sest et rahwa terwisega praego jubba luggu kaunis waene olla, mis nende mitmesuggustest  ilmadest tulla. Keige suremaks arwawad  soja- ja rist többe minnewad; immeks pannewad sedda, et nüüd külmal talwe aeal ka kolera siin ja seal mõnda mahha rewwinud,  ehk ta kül süggise koggoniste olla ärrakaddunud.  (Többed ja haigused on Jummala käskjallad, kuhhu ta neid sadab, senna peawad  minnema; kes woib kat ette panna, ehk temma käest küssida: mis sa teed? Tahhab ta meid karristada, siis sündko temma tahtminne.)  Peterburgist kirjutakse, et Some merri se talwe Peterburgist künni Ekholmi - sareni, se on wersta Peterburgist wasto lodet,  kinni külmetanud olla. Ta on kül igga talwe kinni, agga ommetige põlle jeä ots ial ni kaugele üllatanud. Saratowist. sNälja Kui suurt ossa Lutterusse öppetajad waeste assujate  awwitamissest wötnud, sest toob Sara- towi seitung neid wägga armsaid sönnumid: Kui wilja ikkalduse läbbi liggi 200 ärranälgind  hinge assujatest moda Saratowi linna ulitsaid ümberkäisid ja abbi pattusid, seadis üks sealane koddanik F. J. Stein öppetaja Kossmanni ühhendud abbiga sealatse Latterusse  usso kirriko maeasse nende waeste õnnetumate  heaks üht lõuna sömaaega, kus 160 naesterahwast ja last toidetud said, mönnele sai ka toit maeadesse sadetud. Se lahke wastowötminne,  waikne olleminne ja puhtus seal maeas, mis need õnnetumad maitsewad, on wägga kido wäärt ja römolik. Öppetaja Kossmann  ja Stein, käiwad ka nende maeades neid watamas ja isseärranis haigete eest hoolt kandmas ja neile abbi murretsemas. Kuida öõldakse, peab se kindel ollema, et need waesed  ku aega omma lõunat sealt woiwad sada ja lotus ka, neid künni kewwadine, kus jälle tööd sawad, üllespiddada woiwad. Wäljama assunikkude kuntor olla sedda omma holeks wötnud neile, kes tööd andwad ja kes tööd otsiwad, wahhelt räkijaks olla, misläbbi sedda keelda tahtwad, et tö andjad neile mitte raskemat  koormat selga ei panne, kui kegi kanda jõuab. Teiselt poolt jälle sedda keelda, et töotsiad  mitte möda maad hulkuma ei hakkaks ja kerjamissega ei tahhaks omma ello üllespiddada.  Need õnnetumad, kedda praego Lutterüsse  usso koggodus üllespeab, on keik katoliki  ussulissed. Ehk kül nende hädda suur, potte siiski weel ükski katolige ussulinne, öppetaja  Kossmanni kätte, punnast koppikat nende önnetumatte heaks saatnud, ehk neid kül kaunis rohkeste Saratowis asset on, kellel  seddawört warrandust õlleks, et ka omma ussowendade heaks middagi anda wöiksid. Ka on katoligi konsistoriumi kohhus seal linnas,  otse nisamma külmetand süddamega, kui keik teised. Harkowist. sLau l o Üks auwäärt  mees, nimmega Willebois on senna üht prii laulo koli assutanud. Häddast olnud rigi seestpolise asjade tallitaja ministre polsst lubba kirri tulnud, põlle mitte rohkem egga wähhem, kui HBi) noort naesterahwast om- 104