üks jaggo linna kaardi wägge seisnud ratsa hobbustega raudte howi jures, ja saatnud Suurwürsti künni Wenne kirrikusse ja sealt Lossi peale. Ohto kello 8 olla Suurwürst wägga kennaste ehhitud tea tresse läinud kuhhu  ta sennist janud künni mäng lõppenud. Sealt läinud ta jälle Lossi peale taggasi, kuhhu  Ria meeste laulo-selts kenna latre talledega  Lossi ette kokko tulnud ja lautoga Suurtwürsti  terretanud; keik lin serranud römo talledest ja paks rahwa hulk likunud liggi teise hommikuni, tulle walgel möda ulitsaid ja römo viskamist olnud iggalt poolt kuulda. Riga tulles olla Suurwürst jubba Üksküllas  söa -wäggesid järrel wadanud. Teisel päwal pärrast lõunat kello 3 olla ta jälle Üksküllasse taggasi läinud, kus ta ueste manöwerit  piddanud. Keik olla ta hästi korras  leidnud, mis ülle ta wägga römustanud ja kindral Todlebenile käsko andnud, sedda kohhe Keisre Herrale telegrahwi läbbi teada anda. Ärraminnes olla ta kindral Beutlingerile  suud andnud ja tedda wägga tännanud,  et keik ni hästi olla läinud. Ka soldatid  olla ta mitto korda tännanud, et nad ni hoolsad õppimas olnud. Sealt olla Suurwürst  Warsawi sõitnud. sKubberneri herra reisi Meie aulik kubberneri herra vr. v. Oettiilgen  olla 14. selle ku pawal Riast wälja sõitnud,  et keige nende linnades, mis temma wallitsusse  ja üllewatamisse al, järrel wadata, kuida asjad lähwad, kas ka keik korras ja kuida ma- ja linna kohtud omma asjo tallitawad.  sKartuhwle Kuida nendega  se aasta luggu, teab igga pöllomees ilma  meie ütlematta, agga et selle polest kirjad üllematte kätte tulnud ja Ria seitung sest jutlustab,  tahhame ka meie mönni sönna sest könneleda. Et kartuhwle tobbi mönnes kohtas se aasta jälle paljo kahjo teeb, on silmaga nähha ja isseärranis Põhja Lihwlandi  ja Lõuna Eestimaal woib ka muial olla, agga sealt põlle teadust tulnud Se aastased ilmad on otse sesuggused, mis sedda többe sünnitawad, wahhel wihma ja siis soja päwa. Sured kartuhwle põllud, mis pari päwa eest weel uhked seisid, on nüüd: Varred  peal mustad ja haisewad. Ehk kül se többi aasta aea järvele se aasta paljo hiljem  peale hakkas , kui muido, ja sest tulleb, et kartuhwled isse se aasta kasso polest hiljemaks  jäid, kui teised aastad enne, teeb ta ommetige suurt kahjo; sest nende saak saab se aasta wäikenne ollema. Issi assi on, kui ilmad kuiwale lähwad; agga mis mädda, on mädda, sedda ei woi ükski ilm ennam heaks tehha. Windaust. sSuur Zgga kewwade jeä laggunemisse seal on meil suur wessi, agga põlle meie mönnel kewwadel ennam  üht sesuggust suurt wet jões näinud, kui se sui. 20. Julil olli meie jõe wessi 3 jalga ülle kallaste, mis raske wihma läbbi ni sureks olli tõusnud. Se suur tõus on paljo kahjo teinud. Wägga paljo parwesi, mis jõe kallaste äres kinni ollid ja paljo puid, mis ollid ülles lautud, on wessi puhtaks ärrawinud, misläbbi need, kelle ommad need ollid, wägga suurt kahjo sanud. Mofkwast. Sealatsed kaupmehhed olla mönned wägga nobbedad, arra prugitud tee-lehta, mis meie siin mahha wiskame, jälle kuiwatamas, wärwimas ja siis ueste weel kord mümas, kellest suurt kasso sawad. Hiljuti olla politsei ühhe kaupmehhe jurest W naela sesuggust teed leidnud; ta olla agga kowwaste wasto punninud, et ta sedda mitte tee-wee tarbeks müda, waid et sedda pormanda kürimisse jures prugitakse, langenud  ta ommetige kohto alla ja kohhus mõistnud  tedda nelja ku peale wangi torni, wangi leiba söma. Wjätkast. sMörtsuka toosti Hirmsad  asjad sünniwad mailmas, et kui sedda loeme, juukse karmad püsti töuswad. Loeme Tallinna seitungist, mis hirmsad asjad hilja aego Wjatka kubbermangus, Urshumi makonnas  sündinud. Seal olla üks naene, Wedosja  Sawin, selle wihha parrast, et ta mees 269