kä Austria keisert ftMa Se suur Wso, Mis sest kanalist issiärranls Austrla- Ungri lya kauba aeamisele on, el lubbanud sedda, et kegi mu sealt õlleks senna läinud> maid assi tarwitas ka issiärrMkult Türgi naburi  pärrast, et keiser issi- piddi minnema. Selle ku 124 päwal olla ta ka omma reisi peale läinud ja Oweuist ühhe Dönäu äüröläewa  peale astunud, kellega ta kuNni Rustshuki  tahta minna ja sealt raudteed kaudo, künni Warnasse, kus kolm söa-laewa tedda otawad. Sealt lähhäb keiser omma liggisõit? jatega künni Konstantinopoli, kus jälle kolm somus-laewa temma jauks malmis seiswad. Kuida kuulda, tahta keiser näddala päwad Konstantinopoli paigale jada. Sealt söidawad Austria keiser omma seitsme sõa-laewaga. Prantsuse keiserina omma laewadega ja Sultan  zalle omcha laewahega Zahwa, kust ratsa Zerusalemma tahtwad sõtta. Sealt Zahwa taggasi tulles lahmad iggaüks omma laewadega  Port-Saidi, se on põhja ole kanali Ma, kuhhü 5. Nowembril lodawad sada 4 Taggasi  tahhäb Austria keiser ülle Wahhe merre Triestist läbbi tulla, kord ka Athena linna mäele astuda ja kui jal wõimaljk, ka Ztalia kunninga Wiktor Emanueliga Neaple linnas kokkö anda. Ztalia kunningq kokkoandmine, wöib kül naburite! tullewaseaea peale sureks kassuks olla; sest naburid peawad ikka kassi käes käima ja sõbralikud teine teise wasto ollemä. Prantsuse rigi wallitsus näeb ueste jälle,  et tä ennast seest ärratöstnud,sest rigi sissikond  wallutada allati ja wallo minna päaw päwalt ikka suremaks, agga mitte wähhewaks. Ehk kül tohter ühhel ja teisel kombel sedda wigga parrandada katsub, ei tahhg seat middagi  aidata. Olla hiljoti jälle rohto kirjutanud;  agga warsi teisel päwal tundnud ärra et rohhi liig kange, sepärrast käsknud wähhem sisse wytta. Seglane rahwas ei tahha omma wanna wallitsusega ennam leppida egga rahhul  olla ja sepärrast katsunud siin ja seal kokko tullä nöupiddama, milkombel asja peäksid parremaks  sama; agga ni pea kui rigi wallitsus kokko tullemistest kuulnud, olla ta neid körwaste  ärrakeelnud. Ministrite ennaste keskes põlle ka õiget kokko leppimist. Ülleüldft öM da, põlle nenderigi seestpolisist asjust. middagit  head ja on wagga karta et wanna kutsarit  enne pukki pealt sawad ärrawiskama, enne km wanna taewa Äadike tedda ennese jure kutsub. Arwawad wanna Napoleoni jubba seks wannaks jäwad, üht riki wallitseda, kus wagga paljo kihha paid, kui ohhakaid nisso sees on. Se ei te asja weel ni pähhaks, et nemmad seal on, waid nemmad kihhutawad ka teist tagga ja nenda kaswab ikka nende arro, kes wanna Napoleoni parrem tänna kui Home troni pealt mghha tõukaks ja temma assemele üht noremat meest panneks, kes terrawam õlleks  mis többisel rigil tarwis. Hisp avia asz adest põlle praegõ weel mid- käes Pnm sowidä, et kunyingä wallitsemine pea saaks eddasi minnema ja kuida mönned ütlewad, sowida ta wägga, et kroon ta ennese pähha saaks ka ni mõistlikud peaksid ollema ja tedda wallitsema.  Rigi seestpolised asjad haisewad weel wägga, egga woi koggoniste kita, et olleksid parremaks läinud. Kui ka just suurt mässamise  karra põlle kuuldud, siis sellegi parrast ei woi kegi weel surusteleda ja öÄdat kM pahhandused on rigist kaddund: Mässajad puhkama dnattuke ja watawad terrawäste, kust poolt, tuut pühhuma hakkab, et selle järrele ka omma asjo woiwad seada. Walentsiast, kus suur masfamme olli, õöldakse, et keik waggusi suüutud ; kelle kätte öiete wöit janud, kas mässajate woi söameeste kätte, sedda ei tea kegi ; arwawad agga! umbes, et söamehhed perremehheks zänud., Kuba säre!  ütlewad praego wagguse asja ollewadz kui luggo nenda, miks sus uut wägge weel senna sädetakse? Se ei tahha essimese asjaga hästi kokko passida.- ' 345 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 19. Mtobril 1869. Teadaandmised. Perno Brandkollegium annab ssläbbi igga maea perremehhele , kes linna sees essimeses kwartalis