mis naesterahwa kassukateks prugitakse, on tännawo 800,000 tükki arramüdud; parremad  21 —24 ja pahhemad 12 kopp. tük; rebbase nahhad 3 rubla; töhhonahhad on 1 rubla 10 —l2 kopp. tük maksnud; sooblenahko  (üks kallis Siberiama nuggis) on tännawo  küllalt müa olnud, agga neid ep olle paljo küssitud. Keik need ja muud linno nahhad tullewad ennamist Siberiamaalt, mis selle polest wägga rikkas on: sest külmal maal on Zummal lomadele head kassukad selga pannud. Mawärrisemissed. Mälletame M alles, et ue aasta hakkatust Siberiamaal sure mawärrisemissega allustadi; agga sest sadik põlle seal ma pind paljo rahho sanud. Neil on seal kuida Irkutskist kirjutakse selle essimesse poleaasta sees künni 12. Juli ku päwast sadik ÄS korda mawärrisemist olnud. Tohho sögge! millal on neil siis weel ma jalge al paigal seisnud? Kui Ma jalge al ka ennam kindel ei olle, mis on siis muist kadduwaist  mailma asjadest weel kindlad? Enne wimist mawärrisemist on neil kange rahhesaddo  eel käinud, kus tuimunna surussi rahheterrasi  pilwist mahhalangenud, mis labbi keik nende kedowilja aead rikkutud ja suur hulk lindusi mahha lodud sanud. Zudi pulma õnnetus. Sellega olli luggu immelik kül. 1. Augusti ösel piddasid Judid 10 wersta Wilna linnast ühhes küllas pulmapiddo. 80 innimest ollid küllakörtsis kous, kus hea suur ruum olli wöerid wastowötta.  Pulmalissed ollid sönud ja j onud ja tõusid ülles tantsima. Minna põlle ial Judi pulmas olnud, egga tea üttelda, kuida nad omma tantso tewad, agga pulmad ei lähhä paljo kuskil ilma tantsota möda. Siiski ön ja õnnetus, room ja kurbdus, naer ja nut käiwad saggedaste teine teise kannul. Parrajalt  kui pulma rahwas omma Mntso lusti piddasid, praksatas põrmand ja pulmalised  keige sure ahjoga, mis nurkas seisis, ja mu kramiga, pilli mängiad ja tantsiad langesid  sure pragginaga körtso keldri põhja, mis toa al olli. Oh sedda ehmatust ja hädda! Mitmel ollid käed ehk jallad murtud, mõnned poolsurnuks, üks pulmalinne ka üsna surnuks piggistud. Se olli halle pulma löppetus! Keldri laepalgid, kus peal põrmand seisis, wöisid wist köddund ehk keldri wölw jubba pihhastand olla, muido ei wöinud nisuggune õnnetus sündida. Tullekahjusid on tännawo suil wenne seitungides wägga tihti kuulda, ennamist kül linnades, agga saggedast ka küllades. Zsseärranis  on Kamenes-Podolski linnas sellega  waene luggu. Sea! arwatakse tõeste kurja innimeste käed abbis ollewad, agga ei sada weel kätte. Ehk kül iggas maeas 3—6 sõameest wahtis seiswad, öse kanged patrullid ümberkäiwad ja iggaüht warst kinnitabbawad, kennel wähhe kahtlane näggo on, siiski ei lõppe tullekahjud. 26. Zulil olli tulli lahti, mis kül kustutud sai, agga teine poo! jõe allewil  ommeti 26 maea tuhka panni. 36. Zulil sesamma õnnetus suur tullekahjo ja 19. Augustil jälle 46 maea ärrapöllenud. Nendasamma kulukse kamüial paikudes. Tweri kubberm. pöllenud 3. Zulil Taldowo küllas 43 maea ärra; Neshini ümber kahhe wersta peal ennam kui 166 maea; Saratowis pöllenud  uus teater ärra; Tula kubberm. on 16 tullekahjo olnud; Wishni-Wolotshokis suur uus poomwilla wabrik üllesläinud ja nenda weel mitmes muial paikus. Sedda teab Zummal, kust need tullekahjud tännawo ni paljo tullewad. Rahhateggiad. Wladimiri kubberm. on üks walksi rahhateggia pessa üllesleitud, ja mis weel hullem kuulda, koggoni Kornewaja küllas ühhe tallopoea Zwan Petrowi maeas. Seal on nende sallaja massinad ja 5754 rbl. wäärt walksi rahha, muist polel, muist walmis,  kätte sadud. Se tallopoeg on omma priusse eest, mis ta Keisri armust sanud, kül wägga pahhaste tännanud! Wanna ellatand Nowgorodi lin on nüüd jubba ammo pühhapäwa rided ümberpannud,  et omma 1666-aastast mällestusfe ja tännopühha pühhitseda. Linna üllemad on ni paljo kui ial wöimalik, selle eest murretsenud,  et wõerad, kes senna kokko tullewad, peawarjo leiaksid. Kui lin omma allewitega kitsaks peaks jäma, siis on selle eest murret- 285