neile mele, et keik, mis Polama rahhuks ja kassuks tarwis on, teab ja sowib Keiser Aleksander parrem kui nemmad, on jubba muist ilma nendeta teinud ja teeks rigitarwidust  möda taieste, kui Põlakate hul mässaminne  tedda ses armotöös ei kelaks. Ta panneb  neile ninna ette, kuida nemmad paljo targem  teeksid, kui omma ninna selle Wennema koddose tülli wahhele ei toppiks, mis mässaja Polakatele nende abbi peale tühja lotust teeb ja neid kelab märko pahhä samast ja allaheitmast,  et inneto werrewallaminne lõppeks. Ta torkab neile mele, kuida nende omma jures, Partsis ja Londonis, need keige hullemad tul'  lepuhhujad pelgus ellawad, ja kuida se nende kohhus õlleks, parrem tuld kustutada, kui wahheleräkides kihhutada. Wimaks ütleb wastus  weel kindlaste, et enne kui Põlakad alla ep olle heitnud, ei wöi Keiser nendega rahho tehha egga armo näita, mis ülleannetumaid weel ülleannetumaks teeks. Enne mässajate allandus, siis Keisri arm, muido õlleks assi Zummala ja innimesse seadusse järrele wilto. Sellega on jut otsas. Kas se nüüd kuepunkti  - kirjutajaile silledat ehk kortsus kulmo teeb, same wist pea kuulda. Preifimaalt. sMässamisse tulli lag- Tännini langes kül P õlakaid Posi makonnast, mis Pressima parralt, agga pola raja äres, ülle piri sisse, agga teine pool radda polnud weel werrewallamist. Zubba nüüd hakkab seal ka. 2. Zulil läksid seal 300 mässajad preisi piriwahhidega karwopiddi kokko, kes neid ülle raja ei tahtnud lasta. Söameeste hüüdmisse ja keelmisse peale kostsid  mässajad püssilaskmissega, mis peale söamehhed  ka silmapilk wallo andsid, ja nüüd olli pil hüüdmas. Pärrast tantso jätsid mässajad 3 surnud ja 6 hawatud platsi peale, agga 2 koormat surnuid ja hawatuid ollid kasa wolnud;  00 meest sattusid wangi ja 120 püssi ollid mahhajänud, nendasamma ka 1 koorm sapaid ja teine suitsetud lihha. Preisi allamaid,  kes ülle raja läinud, tuakse saggedaste wangis taggasi js wenne pealikud ütlewad, et nad mõnda judba 3 ja 4 korda wangi wöt- nud. Neid hoitakse Preisimaal 2 ööd ja 2 päwa wangis, agga ni pea kui peasewad, jooksewad jalla pealt jälle ülle raja mässajate  sekka. Prantfusfemaalt. sMeksiko on lan- Prantsustel on jälle wöidorömo päwad. 29. Mail on kindral Worei omma wäega temma wärrawatest sisse läinud. Kui se tossi on, mis ta kirjutab, siis on Meksiko rahwal wist enne waene ello olnud, et nad waenlasi ni sure römoga on wastowötnud. Sedda ei olle ommal aeal Moskwa, Berlini, Madridi, Lissaboni ja mitme mu linna rahwas mitte teinud, kui Prantsus sisse tungis. Kindral  Worei sonnade järrel on Meksiko rahwas kui melest ärra römo parrast olnud. Ta ütleb ei kuskil nisuggust wastowötmist näinud, olgo siis, kui 2. Augustil 1859 Prantsusse waggi Ztalia söast Parist taggasi tulli. Agga se olli koddo; Meksiko pealinnas ollid Prantsussed  jo waenlased. Se assi näitab nattuke  liig kirjo ollewad, agga seisab kirjas, ja kirri ei pea jo walletama. Ta olla ka Meksiko  sures kirrikus üht tännolaulo laulda lasknud.  Rahwas olla sures rahho ja korralisse ello nälgas. Wöib olla. Türgimaalt. tülliotsi- Wanna Sultani kehha näitab ka jubba kihhelewad, et tülli hakkab teggema ja ennast Wennema wasto nühkima. Waatko wanna wäetike ette, et mõnnest kohhast werd wälja ei nühhi. Tännini seisis ta waggusi, agga nüüd hakkab lubba andma, pola mässajatel  omma jures koggoda ja sealt lõuna pole Wennema sisse tungida. Pola pealikudele  on lubba antud mässajate sekka minna; jah, mis weel hullem on, neile antakse üsna awwalikkult nõu, maksetakse kahhe aasta palk wälja ja töutakse, kui nende nõu peaks tühja minnema, Türgi tenistusse jälle taggast wõtta. Wata, nenda sünniwad asjad Sultani silma al. Ehk kül seal maal hulkujaid P õlakaid, Prantsussi, Ungrimehhi ja muid nendesarnatsid,  kes muido ennam omma leiba ei leia, kaunis hulk kokkotulleb, siiski ei hakka kegi 232