Asmemsstt» sS ome kelest.j 39. Ja- Marit on Keisri Herra küsso peale Somemaal  kulutud, et kuuni 1873. aastani Somemaal  iggal pool kõhtude peal ja mu awwalikko Läkitustes mitte ennam, nago siamale, rootsikeelt, waid pärris somekeelt peab prugitama, mis keik Svmerahwas mõistab ja rägib. Kuum 1868. aastani  peäb selle eest murret petama, et keik gimnasiumi  ja mu kolide sees somekeelt nenda peab dppetadama, et keik koliõppiad sedda nipaljo tuõistwad, et kolist waljaastudeS ammeti peale wõiwad seatud sada, ilma et somekele pudus neid kelaks ammetisse sada. Somemaal prugiti  siamale kohtudes ja surema kolides rootsikeelt. Keisri käSso järrele peab se agga üllemal nimmetud  7 aasta parrast teiseks sama. Wõeralt maalt. MekkenVurgtmaatt. sKartohwlidest tttlleb Meiesuggune pissuke pea ei õlleks sedda ial mõistnud waljaarwata! Egga meie nõrk südda ni kanget usko ennese sisse mahhutada,  et kartohwlidest ni suur kahjo piddi tullema, kui meie sedda Mcekteuburgimaalt  mitte musta walge pealt trükkitud ei loeks. Kuida jubba enne olleme kuulund, olla Mektenburgi törahwal tulli jalge al, et keik issamaad  tahtwad mahhajätta ja ärraminna, mis läbbi sure põlloperrcmeestel tulline teoliste ja päiliste ualg kätte tulleb. Keik mu Saksama rahwas arwawad, et se Mekltnburgi peksoöigussest peab tullema. Mektenburgi pvlloperremehhed agga ei tahha sedda koggoni uskuda, waid üks nende seast anvab leidnud oll.wad, et kahhel mödaläinud  aasta! Mektenburgi tallorahwaS rohkeöte kartohwlid olla samld, mis läbbi nemmad kõhto äreui Mv ida täis süa ja se tehta neid tö peale laisaks ja pekso wasto õrnaks. Midda enuam neil nüüd süa olla, sedda wähhem tahta nemmad  oddawa hinna eest tööd tehha. Mitte peks, waid rohke kartohwlide saak aeada rahwast issan  alst wälja. —- Nüüd hakkab meil aega möda selgemaks minnema,  et Jummal, kui mõnda aastat kartohwli haigust satis, et keik ärramäddaucsid, ja kui igga aasta ikka weel siin ehk seal ennam woi wähhem müddanewad, sedda wist Meklen- burgi sure põllomeeSte palwe peale on teinud. Olgo nüüd sellega, kuida on, agga Meklenburgi  sure põlto perremees tunnistab sedda tõeste tõeks ja tarwilisseks asjaks: midda surem tõrahwal  nälg, sedda rohkem ja oddawam nende tö. Sellepärrast ei tehha lummal mitte hästi, kui neile paljo kartohwlid annab. Preisimaatt. slggaw otaminne.j Jgga naddalal, kui seitungi loen ja näen, kuida Shleswig  - Holsteini asjad Austria ja Preisi wahhel lähwad, siis on mul ikka küssiminne kele peal: „Hertsog Pridik Augnstenburg, kas odata mõis- tad? Õlled siamale võtnud, ota weel eddasi, liig pallawalt sa omma hertsogi kroni pähha ei sa. Nenda ma kiissiks, kui minnosuggune tohhiks  suurde meeste sekka minna. Seal on Preislane  omma tahstnist waljaüttelnud, nenda ja nenda teme. Austria ei olle sellega rahhul, se läbbi on mässin jälle seismas. Austria otab, et Preislane järvele annaks, Preislane Me, et Austria seddasamma teeks, ja nenda otawad mõllemad,  agga hertsog Pridik peab liggi otama, tahtko ehk tahtmatta. Made woitjad on made perremehhed ja wallitsewad seal sees, agga hertsog  Pridik on muido kütlalisse eest, kellel senni kui assi selgeks saab, middagi ütlemist ci olle. Nisamma kui hertsog isse, peab ka rahwas otama,  ja meie woime üttclda: Shleswig-Holstein ota sa, Sinno hertsog otab ka. Prcislased ja Austriad Teie asjo seadiwad. Ehk kiil assi pikkalt lääb, löuumees, mis tahhab, teeb. Shleswig-Holstein, kül sa nääd, Preisi parralt wkmaks jääd. Preisil on neid maid omma põhjapoolseks rigi» muriks liig wägga tarwis, kui et temma neid ial jälle ommast käest peaks wätjaandma, cnnego ni paljo wõimnst nende sees on sanud, kni Lemmal  tarwis lähhäb. Pealegi ei ussn meie mitte, et se Shleswig-Holsteini rahwa kahjuks tulleks. Preislane õlleks neil paljo kindlamaks toeks, kui nende hertsog ja mitme rattalinne rigikoggo. IngsismssU. slnglaSte pahhanduS Amerika wvido Et Inglased Ameri- 84