Riast. Keisre Herra reisi parrast kirjutakse:  Sönnumed mis omma armolisse Keisre Herra reisist olleme sanud, on needsammad, kpida se jubba algmissest on nimmetud, egga põlle seal middagi mudetud. Temma tulleb Parisist, Darmstadtist, Stuttgardist ja Berlinist  läbbi Warsawi ja on 14. Junil Ria linna müride wahhele, kuhhu ta künni 17. Zani ku päwani tahhab paigale jada ja siis jälle Peterburgi taggasi sõita. sßööwle Essimesse pühha õhtul kello 7 aeal, olla üks tundmatta mees liwa ulitsas Tresselti maeasse läinud, kus üks kaunis ellatand naesterahwas ellanud, kes otse sel silma pilgul omma tenijat tüdrukut olla wälja saatnud tunginud, wanna naesterahwa käed ja jallad kinni siddunud ja siis ähwardanud tedda surmata, kui ta mitte waggusi ei peaks ollema. Selle peale olla ta kummudi läbbi otsinud ja sealt sedda wötnud, mis tal keige ennemalt tarwis läinud, ja se olnud üks punnane taskoramat, kus rubla rahha sees ja siis läinud ta omma teed ning jätnud wanna emmakesse kammitsesse. Se ärranörkenud wannake peasenud agga siis lahti, kui tüdruk olli taggasi tulnud ja naburist  abbi kutsunud. Kes se kallis mehhike olnud kes temma waesust ärrapühkinud, on Jummala ja temma ennese teada, agga kegi mu innimenne ei tea sest weel middagi; ni paljo teame agga ommetige, et Jummal ka need keige sallajamad asjad awwalikkuks teeb, woib ja saab ka sedda ommal aeal awwalikkuks  teggema. Ria seitung könneleb ka kolmest teisest wargussest,  mis mödaläinud päiwil seal ette tulnud.  Politsei on kül jälgi otsimas, agga kas jälge peale sawad, se on assi, mis meie ette ei woi ärrateada. Tartust, sLapse Kui mitto kord on sest könneldud, et lastega suurt ja hoolsat ettewaatmist tarwis on, agga paljo lastakse tule kätte minna. Siin Mäksa maldas  sai 14. Mail jälle laps halleda surma. Perrenaene panni hagganaid wanni sisse ja wallas tullikewa wet peale, et pehmeks au- duksid ja läks isse wälja. Weike laps,' kes üksi tuppa janud, kukkunud wanni sisse, ja et issi wälja ei sanud, piddanud wannis kuppatama,  künni emma taggasi tulles wälja aidanud! Nüüd woime arwata, kuida loud ollid. Räkimatta walloga ellas laps weel künni teise päwa õhtuni, seal heitis hinge. Wannematte suurt süddame wallo woime ükspäinis  se läbbi nattuke moeta, kui ütleme: se olli nende ainus laps. E. P. Tallinnamaalt. sKörtsimehhe öl- Üks Länema söbber kirjutab: Merjama  kihhelkonnas tahtis kõrtsmik J. T. Märtsi ku sees pimmedas middagi tehha, mis walges ei piddand nähtama; ta katsunud  nattuke öllut tehha, münud sedda ka arra ja ommetige polnud temmal seks tillemate  polest, kelle kohhus järrel wadata, sedda lubba. Agga seep se pahha luggu seal on, et kus teggiad, seal ka näggiad, ja se on hea, kui ka mitte pahha teggia mele pärrast. Õlle hais tõusis aksisi-wallitsusse ninnasse ja seal olli sok sarwepiddi warnas rippumas; kõrtsmik  kutsuti kohto ette ja ussume, et seal tale wist sesuggust rohto sisse antud, mis tal ölleteggemisse  himmo iggaweste kautanud. Kuramaalt. Ohto poolt Kurama serwast  kirjutakse 1. selle ku päwal: „Peale selle, kui meil mönned kennad sojad päwad ollid, laks ilmoke jälle willuks ja wessiseks ja ollid iggapiddi pärris süggisesed omma näo ja ollemisse  polest. Need allalissed külmad ja willud päwad, esfimesse pole Mai ku sees, pannid keik lodust omma eddenemissega mangi.  Puud, mis muido warra ommad pungad  lahti lõid ning omma lehtede ning öiedega  meid römustasid, ei mõtlegi tännawo meel selle peale, mis läbbi meil siis se pärris kewwade wägga hilja saab tullema. Noor rukki pea olli meil muido ikka jubba 15. Mail silma ees, agga se aasta hakkab ta alles  lehte laiale laotama; tommingad ja muud warrasemad puud on keik alles kurwad, jäid ka omma öitsemissega paar näddalat hiljemaks  praego on nad kennaöte öides. 194