rägitud ja pallume sellepärrast, et kes sedda ligemalt  teawad, sest paar sõnna Eesti postimehhele  ütleks, kelle läbbi siis ka kuulda saaksime, kuida luggo olnud." Kui hea meel õlleks meil, kui mõnni sõbber Rapla poolt wõiks üttelda: „Põlle tossi! Meile  on koli nou antud ja meie olleme sedda ka wasto wZLnud ja teame kttl, et ilma parrema Zppetusseta keik meie asjad suurt parremaks ei lähhä!" Wata, sedda kuulda, teeks keige Eestisõbradele suurt rõmo. JärWamaalt. Tal lo mõisarentnikud.j  Musta kuega mõisarentnikud on alles meie umal arruldased linnud, nago walged rongad  ja mustad luiged; agga ommeti peab neid leida ollema. Seal kirjutab meile lärwa sõbber  sedda arruldast asja» „Pea kinni, postiwanna,"  ütleb temma, „ma tahhan sulle middagi  konnelda, mis sa iggapäüw ei kule. Hiljuti  kuulsin minna, et üks rentnik tahtnud Lokkata  mõisat, mis Turri kihhelkonnas, s 9 tallinna adra suur) 2250 rubl. eest rendi peale wõtta. Sennamale olli assi iggapäine ja sest põlleks middagi kõnnelda. Peale selle kuulsin jälle, et Lakkota wald wotnud mõisa omma kätte. Et mehhed ui aggarad olnud, ei tahtnud ma mitte uskuda, künni mõnne päwa eest üks rentia  mulle isse otsusse põhjast põhjani kätte rakis.  Assi olnud nenda: Wald sanud kuulda, et nende pärrisproua von Traubenberg olla mõisa rendi peale annud. Se pannud mehhi mõtlema. Nelli perremeest Jõe, Sandre ja Nehhesare) pannud nõu kokko, ööldes: „Mis t'e arwate, kui mõisa omma kätte wõttaksime? Katsume õnne!" Kuida ööldud ni tehtud, mehhed  läinud pärrisproua jure ja pallunud mõisa tillemal nimmetud rendi eest omma kätte anda. Proua olnud ka ni hea ja teinud meeste tahtmist, !a et se temmal weel wõimalik olnud, teinud nemmad warsi kauba walmis ja maksnud iggawees  100 rubl. käerahha sisse. Seal olnud tallo mõisarentnikud walmis. Tullewa kewwade olla neil 1000 rubl. ettemaksta. Mehhed lootjad  rendiga wäljatullewad, sest tallokohtade olla 1000 rubl., weske- ja saksama lambad rubl., siis jäda weel mõisa- ja karjamõisa wadest 550 rubl. waljapiggistada ja ma- niug krono-maksud. Mõisa kirjutse tallitusse tarwis olla neil nõu üht sündsat innimest palga peale wõtta. „ Nenda olla loud ja meie sowime neile süddamest head õnne ja isseärranis rahhulist, wennalikko kokkoleppimist, et keik 4 ühhetassa  weaksid ja iggaüks nelja mehhe kasso korraga tagganõuaks ja nelja mehhe kahjo eest hoiaks. Neil on mõistlikko, sündlikko meelt ja kannatust hästi tarwis, muido ei olle 4 pead ühhe kübbara alla panna, mitte ui hõlbus assi. Andko lummal, et neil keik hästi korda lähhäks!"  M. sOddawad hobbosed.j „Paides linna-ladal  ollid ellatand hobboselomad tännawo imme oddawalt sada: 60 kopp., 1, 1 Hz ja 2 rubl. tük. Need ollid keik sabbapiddi rongi siutud  ja teadmatta on, kui Paljo neile weel enne surma siia anti. Neid ööldi ühhe nahhawabriko  peale tahha Tarto widawad. Seal pargitakse  nahhad ärra ja tuakse sapalt meie male jälle taggasi; rasw kedakse lihhast wälja ja müakse  ärra, lihhaga numatakse siggo, luud müakse Jnglismale põllorannnuks. „Agga need hobbose müad (parrenl kinkiad) ollid jo ennamist keik Eestimehhed? No mnidogi! Noh, siis andsid nemmad jo 4—B pari pastla eest 30 pari ärra, mis hobbose nahk wäljacmnab? Andsid kül; egga minna neid wõinud keelda, kui ui targad ollid! Nenda lähwad  jo ikka weel mõnned asjad, et rummalam mahha wiskab, mis targem üllessewõttab." — M. Milramaatt. Mitawi linnas on selle ku hakkatusses paljo wihma saddanud, mis lumme maast ja jeä jõest jälle ärrawõtnud. Jead on ka linna stlla ärralõhkunud, üht odra laewa keige täiega Põhja surrunud ja ühhe linnaseemne laewa  wet tais aeanud ja seemned rikkunud. Suur weetõns on ka paljo ahjopuid ärrawinud, mis muidogi jnbba kallid peawad ollema. Wennemaast. sEestimeeste leib ja sool omma „Eesti talloperremehhed,  Tarto, Willandi ja Perno makonnast, on 9. Nowembril meie armolisse Keisri Herrale Sarskoje-Selo linna sola leiba winud ja Keiser  neid seal omma pallastis armolikkult ennese ette lasknud ja sedda widud andi lahkeste was- 389