lähhedal hirmsal kombel ärratappetud. Seitse madrust ollid käsko sanud, senna ühhe lahhema sare peale minna, mis asja parrast,  sedda meie ei tea, kuus neist tulnud taggasi, agga üks janud kaddumaks. Mönne päwa parrast leitud tedda seal surnud maast. Ta olla omma surma kül hirmsal wisil sanud: kurk olnud mahha leigatud, mitto noa hawa rindus ja wiis selja sees. Üsna kolleto selle peale mötteldes ja ommetige on teine innimenne  tedda nenda surmanud. Helsingworsi politsei olla senna läinud otsima, ja järrel kulama,  kas kurjateggia jälgede peale saaks. Annaks  Jummal, et üks sesuggune hirmus tö ülles tõuseks! Wöeralt maalt. Preifimaalt. sJkka wanna wisi.^ Preisi ja Austria asjad Sleöwig-Holsteini parrast  ei lähhä weel mitte karwa wäärt eddasi, et kül sulle södda jubba pikkaks wenninud. Keik asjad on muido wannad, kellest põlleks räkimist; agga nad olla issekeskes neid maid nattuke lahhutanud ja nimmelt nenda teinud, et Sleswig nikauast, kui teised rigid nende ma ülle otsust andwad, Preisi tiwa alla ja Holstein  Austria tiwa alla jäwad. Mis ja kuida nende asjad wimaks lähwad, ehk kuida nad selgeks sawad, sedda sawad meile aead ütlema,  mis weel ees on. Kui Preislane omma  punni ikka tahhab aeada, egga suggugi järrel anda, siis ei woi sest kül tõeste head wälja tulla; siis aead ta keik Europama püssi rohho suitso ja tuld tais ja ei tea siis mis ennesest saab. Jtaliamaalt. sPahhad Seal maal on weel pahha hallikaid küllalt, mis haisewad ja keige madele pahhandusseks on; tänno Zummalale, põlle sedda muialt ristirahwa  made seest ennam leida. Sel rahwal on weel mõnda kanda, kellest teised maad harritud  ja kassitud. - Seal on weel rööwlite pessad, seal on pinamisse augud ja kopad, kus need peawad istuma, kes wanna paawsti kohta on julgenud pahha mottelda. Oh! seal on weel liig paljo kasside ja harrida, enne kui sedda maad ristirahwa made körwa tohhime panna! Kuulge mis assi seal hilja aea eest sündinud. Seal olla rigi wallitsus arru sanud,  et Neaple linna lähhedal paljo rahwast allasti ja nalgas kobaste sees kinni petakse kes sealt wälja ei pease. Üks kunninglik sadik tonud sealt peale kahhe tuhhande hinge wälja, kes kui innimesse kujud, agga mitte ennam innimessed olnud; nenda olla nad ärranälgind ja allasti kui metsinnimessed, kas õlle pahna et palja ma peal pikkali maas seisnud. Paljo on häbbenenud egga põlle enne wälja tulnud, kui häbbi katteks middagi ennestele ollid ümber  sanud. Kunninglik sadik olla neid keiki kloostride sisse pannud; kül olla pappid wasto törrelenud, agga põlle middagi maksnud. Nende  õnnetumate häddast, kus sees nad ollid, ei mõista minno nödder sulg ni selgeste jutlustada,  waid ütleme agga lühhidelt: suremat hädda ei jõua kegi ennam kanda, kui nemmad on kandnud. Peawad issigi tuima werrega ristiinnimessed ollema, kes sedda keik woiwad  rahhulisse süddamega omma usso wendale  tehha, mis praego olleme kuulnud. Inglismaalt. sEllajate  Londonist  kirjutakse 6. selle ku päwal.  Minnewa  näddala on meie sare peale üks raske nuhtlus ellajate sekka tulnud, mis paljo hirmsam  mullata, kui kolera többi innimeste keskes,  ja se olla üks többi, mis wagga äkkiste  lojuksid mahha murda. Selle ülle olla rahwas wägga kohkunud, ja ni uimaseks sanud,  sedda mitte mõista, terwid ellajaid többistest  lahhutada. Et sedda többe keelda laiale laggunemast, on rigi wallitsus mehhi üllewaatjaks  seadnud, kes selle ülle peawad walwama,  et többised lomad terwetest kohhe lahhutud  sawad, ni pea kui kellegist sedda arru sawad, et ta ennam terwe põlle. Ka on nende meeste kohhus selle ülle walwada, et többisid ellajaid ei saaks müdud, egga ühhest kohhast teise wetud. Türgimaalt. sKolera teeb seal omma tööd ikka holega eddasi, egga mõtlegi 276