agga innimene peab mõistma, sedda peab temma  ka õppima. Merre- ehk laewameestekolid on meie randades alles wägga arruldased asjad ja meie teada mitte muial kui Häinastes, lcitti Piril. Krono polest on agga mullu aasta jubba lubbatud,  et uisuggused laewameestekolid, olgo iihhest  inuimesest ehk terwest koggodusest, wõiwad assutud sada ja krono lubbab, kui assi sedda wäärt on, ommalt poolt ka abbiks olla, nago ta Hainaste kolile ka lubbauud 509 rubl. abbi anda. Saremaal on nüüd üks paron Sass, Käsla mõisa ommanik, ettewõtnud, kaks nisuggust koli, üht linna, teist maale assutada. Laita ei woi sedda kegi. Linna koli tarwis olla ta üht kiwwimaea  ja madrustekoli tarwis Tehhomardi külla, 395 dessätini maad sured, kinkinud. Se on suur ohwer ühheinsa innimese kohta. Mis weel pudud, tahhetakse krono poolt jure palluda. Koli aeg on üksi talwe, se on: Z 5. Okt. künni 15. Aprl. k. P. ja koliõppetus tahhetakse kolme üllema koolmeistride  holels anda. Selle koliga tahhetakse jubda tännawo talwe peale hakkata. Eesti rannarahwas, kuida tuttaw, on tublid merremehhed, kui nemmad  agga ennam õppetust sawad. Sepärrast on siis paron Sass omma kingitusega suurt head teinud, mis mitte Saaremaale, waid kõige meie rannameestele ja nende läbbi kõige rahwale kassuks  tulled. Merrepindas kaswad rohke warrandus,  kui agga rahwas sedda sealt kokko mõistad otsida. Meie sowiksime omma rahwa kasso parrast  wägga, et nisnggnsed kolid möda ranna äärt rohkeste hakkasid sigginema ja rannamehhed neid truiste prukima: wähhe aastadega hakkaks nende kasso ka pimmeda silma paistma. Kolid, kolid,  kui lummal aitab', on meie rahwa ainus õnne te. Peaks sedda ikka ennam ärratuntama! Wõeralt maalt. Saksamaalt. Preisi üllemas parlamendi maeas näitas junkroselts neil päiwil jälle awwalikult,  kui mannast puust ja luust nende pead tehtud on. On suur hulk paid maailmas, kus aeud sees, suud, silmad, kõrwad külges, kihwad ka ninna al, agga mõtte te st tühjad nago kirriko torni nuppud, üksi jõtte uhkuse suits sees: kui olleksid nemmad maailma ja kõige aujärgede al- lusmürid ja sambad. Need üksluise kaelega mehhed on nüüd ni targad olnud, kõige parlamendi  ja grahw Bismarki head nõu (parlamendi  kõnne prinse parrast) tühjaks tehha. Sellega on nemmad omma- öökulli tarkuses kõik kokkuleppimise  nõu ja hakkatust jälle ürrakustntanud. Se on nisugguste Manna roostetand mibbude wiis: nad andwad kül katkimurda, agga mitte koolduda. Bismark teadis enne ja teab jälle neste, mis tennnal omma ütlemast parlamendimaeast  piddada on. Need mehhikesed, kes maailma  ja teisi innimise üksi nende parrast arwawad  lodud ollewad, on iggal maal ühhe meega  ristitud, ja nende peamees istub Roma. linnas,  se kord selle nimme al, Pius IX. Mis usko nemmad tuunistawad, ehk kus maal nad ellawad, on üks puhhas. Neil kõigel on üks ja sesamma usk: kõik maailm peab meie pilli järrele tantsima; kui mitte, siis on maailm hukkas ja ku ning päike langemad taewast mahha;  sest kes meid ei teni, se ei teni ka Jummalat. Agga kuhho nisuggune assi miniaks sadab, sest teab „Magga Jsabella" ja mitmed muud, paawst isse ka, mõnda kõnnelda. Baieri kunninga teekäigust Peterburgi linna ei näita ka ennam Jõuluks middagi samad; agga selle assemele on uus kuuldud jut tõusnud: grahm Bismarkil olla nõu Peterburgi  tulla, ja küida ööldakse, politika asjade tallituses. Lühhäb jut tõeks, siis teame muidogi,  et ta Newa jõe peale liugo laskma ei tulle. Politika asjad, olgo kül ülleültse se kord kaunis  waggusad, on lõunahommikopool Eüropa serwas ommeti sedda karma, et politikameestel essimesest klassist, nago grahw Bismark, tarwis on teiste omma wärilistega mõnni sõnna kokko rakida,  et kui ehk uus aasta pahha sõnnumid peaks toma, need mitte ettewalmistamata ei tulleks. Türklane ja Kreklane õeruwad nõnda teineteise wasto, et wimaks kül sõatullekahjo wõib tulla; sepärrast peawad naabritel ommeti pritsid kae- Pärrast ja korras ollema. 39. Märtsil 1869 (se on 4 Päwa Pärrast  meie priusepühha) tahtwad paawstlased Saksamaal jälle omma „Pühha isseeunes-- tele ja teistele mele tulletada ja suurt kissa - tehha, tulgo suust ehk süddamest. Sel päwal sada 50 aastat sest sadik täis, kui Pius IX., 413