ber on. Wötta näppust! Passgglia kirjad lasseb ta paawsti sureks pahhandusseks keige Prantsusse seitungide sisse panna ja mailmale kulutada, et paawstil mingisuggust ilmalikko riki tarwis ei olle. Wötta nüüd arro kinni. Kumba söbber ehk waenlane ta nüüd on? Eks meil siin mitte Reino wadder rebbane mele ei tulle? Senni kui Pius IX. silmad  lahti on, tahhab Napoleon temma kaitsja  olla, agga need wöiwad wanna innimessel pea kinni minna mis saab siis? „Pühha tolil" wöiwad weel eddespiddi mönnesuggused tuled jalge alla tulla. Inglismaalt. Laew, mis pöhja ei wau. Se õlleks jo merremeestel märka römus  kuulda, kui nisuggusi laewo on, mis koggoni pöhja ei wau. No Inglased on üht nisuggust walmis teinud, ja pealege söalaew. Selle jaud on keik nenda tehtud,  et kotmjaggo laewa wöib purruks lastud  ja rikkutud olla, siis seisab ta ommeti wee peal ja wöib eddasi söuda. Kui se nenda  korda peaks minnema, õlleks kül suur assi, agga kuida sahhardune tormi wasto panneb, on alles teadmatta. Ennam põlle Inglismaalt  üttelda. Belgiamaalt. Naabre ninna. Napoleon  on omma Prantsussemaga Belgia naber  ja Belgia jälle Hollandimaga naabrid, kellega 30 aasta eest üks riik ollid, agga siis ärralahküsid ja sest aiast iggaüks isse kunninga  al seiswad. Agga wanna wihkaminne ja kaddedus ei tahha neist weel mitte kadduda, waid kus wöiwad, seal teineteist nokkiwad. Ommeti on nende söbrus jubba kaunis sojaks läinud. Et agga kaks maad ühteleppiwad ja sõbraks sawad, sedda Prantsus ei salli ja toppib  omma ninna ikka wahhele. Need maad on möllemad sured karjapiddajad ja juustoteggiad ja sealt ma juust on hea ning maksab kallist hinda. Seal on siis Belgia mehhed Lüttih linnas Prantsuste melehaigusseks üht tullepilti teinud, kus peal 2 suurt juusto, üks Belgia ja teine Hollandi juust, kahhekeste leppitust ja sõbrust tewad; agga kahhe juusto wah- helt paistab Napoleoni suur ninna wälja, tähheks,  et temma omma ninnaga iggale pole wahhele tungib, ja se on ta wiis, teisi tüllisse  aiada. Amerikamsalt. Söa asj ust. „Ms sest wimaks peab sama? ütlewad ühhed. lemmad  ei sa seal öiete eddasi egga taggast. Nord- Amerika ühhendud rigidel piddi terwe miljon  söamehhi ollema, kes keik wäljaöppetud, igga silmapilk wöistd ette astuda ja waenlasele  pihta anda. Nenda kideldi weel aasta eest. Nüüd agga, kui hunt karjas on, näme kül, kui willets luggu sellega on. Amerika on nago kanna takkus; söawäed alles kerjata  ja korjata, rahha laenata ja nekrutid öppetada , et kui surem lahhing tulleb, nemmad  jälle püssi metsa ei wiska ja jooksma ei panne. Neid aetakse rahha eest ja ilma rahhata  kokko küllalt, agga nad põlle paljo muud, kui aetud ehk kokkojooksnud innimessed. Neid on raske wallitseda ja korra peal hoida, ja siiski ep olle neist suurt lokust, kui waenlase wasto lahwad." Nenda ütlewad ühhed. Teised jälle ksnnelewad  Amerika söawäest teist jutto. „Midda  ennam wägge, ütlewad nemmad, sedda wähhem jöudo. Nende omma wäggi teeb ühhendud  rikide priussele otsa peate; .sest kui . wäggi wöidab, siis on wäggi ennam perremees  ja wallitseja, kui präsident ja kongres. Nord-Amerikas potte muud tarwis, kui üht kindrali, nenda sedda ladi mees, kui 60 aasta eest Prantsussemaal üks olli, kes ka pri-rigi eest sötta läks ja pärrast keisrikroni pähhä panni. Kes lõunapoolsed ärrawöidaks, se õlleks  Amerikamaal perremees. Tõuseks praego seal üks „Punnapart" üllesse ja teeks sedda, siis õlleks essimenne assi, et kolmeks aastaks präsidendiks saaks; agga kellel 3 aastat poo! miljonit söamehhi ja keik wöimus kä on, kas se kr on ist kül kaugel peaks ollema? Eks ta riki siis ep olle peästnud? eks rahwas arwa temmale taano wölgo ollewad? eks ta söamehhed  temma pole ei hoia? Prantsussemaal on nenda paar korda jubba olnud, et präsidendist  on keiser sanud: miks sedda Amerika- 350