Wiste.Mndwad Mba kett-PewrwrA. Õpetajad,  kelle -kchkM- iGa. ja - mend.- mi kaua olli ja kellest/Nad monds ttassoi omma SWMMi. tallitussess,)Mid-famrd. .. Zännoliko srÄsstusseW mötleMüd NemMäd-töMma egga- woi.jtedda, ni kaua,. 'kuj-.neiliHllegil:Weet hmgs rmdus, tedda unNAstadä» - ,'Temma; asseOele.  o» - »ügd aegne MsterbutW: kindralfsMrintent  -R ickte r keige ksrgeMatt KnnituV MM tullijaksl on-Me- endine. Peterkvrgij  pWegüne prshmessor-'ußerliniS,  iDnüFrEmmOMm: wallit- Me Mühhstussega ja ammeti peale fsädimistega, meie issaWK kirrttud  HsuggAsid / «Me -kassuks( olleksid»" s s - IDsHgaA». l?sU us koo ' Kolisi ei / olls aWnWi MMmitte- M-oahwas 'figM aMta aastalt ja lähhäb paksemaks,: sepärrast Mawad. ka kolid omma ossa kaswama, muido fSnmb pudus rmnmalust perremehheks jama» Mnnme olli pisfema linnades poislaste  öppetusse eest üksi hoolt et tsrwitawat  öppetust woisid sada; agga tüttarlaste öppetust peti körwalisseks asjaks: neile ei ar- Wstttd suremat tarwis sllewad,km seddch mis WzNneMate käest said» Kui wägga römulik St nMd sedda wägga tarwis nähtud sllewad,  ka neile suremat tarkust murretftda sa pissema linnadele kolisi assutada ja nende sn- Mlikude seas on ka Walga liu, sedda teada kes eßnast römustab et temmal nüüd ka üks skolme klassiga üllem tüttarlaste kool on, kedda omma kullo peal peab üllal piddama  ja kus tüttarlapsed sesuggust öppetust sada: wsiwad/ et parrast isse koolmeistreks kölbawad. > NNVWKst» sL aewra n d a s. Selle ku O. pawa! olla neil walli põhja - lode tuul puhhunud, mis üht kaunis suurt Norrama laewa, umbes kolm wersta Ngrowa jõe suust, Zsmburgi pole külge, randa aeanud. Laewamehhed,  ülleüldse IO pead, —sanud wee surmast senna assutud awwitaja kommando abbiga peastetud. Petexburgist. u t söameeste tr'a'h wi se Mm stmis .t.- WaNtseja wSrst peab'MljaaKuma, ow-Ksisre Herva 5» Msil keige kõrgemalt kinni tanud» Massinate toN rahhü parrast, .misWßjamaalt  Oösewakse./! on reihsradi kshhusu/Lht kindlat seadust teinud, ja selle? särrelewn keik matöde jure.su - tarwitawad - massmM! tolli maksust lahti; 5) auromassinate DocsMotWM) eest tulleb 75 koppikat puda pealt makD ja s) keige teiste massinate eest -35 koM puda pmlttz— Senati kohto kässo peale, -MaA, on ka ued wie rublased pabberrahhad kästud waljaanda, ja peawad L 5» Mail ku päwast sMku Mi panga jurss sada ollema. . - Peterburgi linna üllem pslitseimsister Jrepow on sedda heaks arwanud, sMm allama suggu rahwale üht teatert chhitada ja allustada Ba tulnud? seller mõtte peale, üht ftsuggustlustilist üeawiwitusft! kohta murxetstda, et lodab nenda lm jomisft jmkeige mu pahha tõvele aeda ette tehha. Wmb M olla> et M suur abki saab Mems, sestotMnini  ei polnud nM muud paika >? kus smma Lllejänud aega olleksid ärrawita wöinll.V,/ik«i kõrtsides, kus agga middagik head ei womud öppitud sada; agga paljo ennam pahha ja liga j omist. Ülleüldse põlle allama suggu rahwal kussagil paljo sesuggusi koggo paikasi, kus möistliko ja armast aeawidet leiaksid; jäeb neil nende raske tö ülle üks pri tunnike järrele, siis ei tea nemMad ftvtm-ktuGagi muial parrem surnuks lüa, kui kõrtsis,mis isseennesest wägga pahha; sepärrast MM wägga et ka neile sesuggusi kohti assutud  saaksid, kus õppeliko könnesid ja möistliko  aeawidet- woiks petud sadad Ka meiegi pissukesses linnas olli sest kord jut, üht sesuggust  seltsi assutada; agga kuida se ikka, st paljo päid raske ühhe kübbara alla panna, nenda olli ka luggu siin, ei sündinud senna alla ja sepärrast surri lapsoke enne sündimist ärra ja seisab praego alles waggusi. Kes ni wägga ses nõus ollid, langsid kahte jausse ja nenda laggunes se tullus assi. Peterburgis ellawad wäljama wiljakauplejad  olla nõuks wötnud 4. Aprilli ku päwa 1866, mällestusseks üht kirrikut ehhitada  lasta. Seks seätud kommission olla omma asja ja ettewötmisse hakkatussega ni 174