näwad tilkuwad. Keik temma kullu, mis tal selle lühhikesse aeaga Äustriamaal olnud, olla 800 tuhhat kuldnat suur. Prantfusfemaalt. Üks wanna sönna ütleb: te head, siis sa leiad head; agga iggakord  ei tahha se mitte toeks minna, saggedaste  tulleb ka ette, et hea tehte eest kurja peame maitsma. Prantsusse keiser Napoleon tahtis Mehhiko rahwale head tehha, andis neile keisre, kelle wallitsusse tiwa al piddid rahholist ello maitsma, nago Prantslassed ta omma tiwa al; agga mis tulleb nüüd tagga järrele? head tassutakse kurjaga. Keiser sai wangi wöetud ja ärratappetud ja nüüd tulleb weel rehnung takka järrele, luarets, Maksimiliani  ärrawöitja, nõuab Prantslaste käest 350 miljoni söa kullu, egga tahha Prantsusse  sadikud Mehhikust enne lubbada ärra tulla, kui rahha maksetud on ja keikide nende warrandust pitseri alla panna, kes Prnntsussemaalt  Mehhikus asset piddawad. Nüüd on Napoleonil püksid tuult täis, ei tea mis peab teggema! Ons se üks pissuke assi, ni hulk rahha korraga wälja maksa? Ehk teist piddi: minne hakka temmaga nüüd awwalikkult karwopiddi  kiskuma? On se üks toataggune ma temmaga kokko sada? Ennäh! nüüd on assi selge, mikspärrast Napoleon Saksama wasto sabba reide wahhele tõmbas ja ni mahheda ning lahke näo Sakslaste wasto teggi; tundis ärra, et kahhele pole ei woi sada. Peaks kül imme ollema, kui ta üsna waggusi need 350 miljoni wälja maksab ja teist peusse naerda lasseb: praego olla Harri punnane kül teise peale. Türgimaalt. Sealt ma asjad jäid korraga  waggusi, nago põlleks seal middagi olnud,  mis suremat tähhelpannemist tarwitawad ja Türklane püab omma mantelt möllemate öllade peal kanda; katsub ennast keigist ni puhtaks ja waggaks tehha, nago mönni lammas,  kes ialgi hundi pähhä põlle kinni hakkanud.  Wenne rigi wallitsus olla soa-laewo Kandia särele läkkitanud, et kristlikko wamilisi  sealt Türgi Sultani käppa alt lahti kis- kuda ja Kreka male wia; seal olla Sultan Wenne sadiko läbbi kindral-adjutanti Jgnatjewile,  kes söa-laewadega senna olli tulnud, öölda lasknud et se koggoniste tossi põlle, et Türgi wallitsus neile Kristlastele, kes seal asset, liga teinud. Ta seisis kaunis köwwaste selle wasto, neid mitte sealt wälja laska, agga ommetige ei tahta ta neid wäggise sundida senna jada. Ommetige ööldakse, olla Omer Pasha suretükkidega wäljaminnemist püüdnud keelda, kellest agga kegi põlle holinud. 20. Zulil olla Prantsusse söa-laew 1200 ja wenne soa-laew 450 innimest Kandia sarelt ülle merre Krekamale winud. 26. Julil olla Sultan Konstantinopoli taggasi jõudnud, kus tedda sure auga wastowoetud. Keik lin serranud römo tulledest. Kirjawastussed. J. S. T. Pange mitte pahhaks, et Teie kirja nattuke olleme ülle höweldanud. Kuida näete, olleme kohhe prukinud,  sest et assi wägga kire, kellest ollete teadust saatnud. J. T. T. Meie sü põlle se mitte, et Teie tahtminne põlle sündinud: saime Teie kirja alles kesknäddala öhto kätte, kus leht jubba olli wälja antud. P. T. A. Teie assi kellest kirjutate on kül kurb, agga et meie manitsus ehk awwalik könneleminne sedda peaks parrandama, sedda ei tahha meie mitte uskuda. Tahhame asja omma üllewate silmade ette panna, siis same kuulda, mis nad senna jure ütlewad. Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 8. August 1867. 263 Teadaandmissed. Perno politsei kohhus annab seläbbi keigile  teada, et siggari ja pibo pölletaminne jäärmargi poede jures köwwaste keeldud on. Julgeb kegi selle kässo wasto tehha, langeb kange trahwi alla. Pernus, 20. Zuli! 1867. Politsei kohto-herra J. L. Barlehn. M 1113. Sikkertär E. v. d. Borg. i Nehato mõisas, kümme wersta Tallinnast, antakse üks wessi - weske essimese Mihkli ku päwast rendi peale. i Perno linnas kauba turro jures Kämmere podis on hea wiin 33 kopp. toob müa. i