sakate modi ollema. Kes sedda pealt waatnud,  ütlewad selle mängul karwa pealt söa näggo ollewad. Kui paine tö on tehtud, siis lähhäwad mehhed lauldes õhtule ja pärrast wastla-nalja minna ei tea mis läbbi peawad tormiga wöidetud ankrud wiimse tilgani  tühjad ollema. Ued mundrid. Kuida kulukse on Keisri Herra käsko annud, et wenne wae mundrid eddespiddi teise korra peale peawad sama, se on ühtlasemaks ja kergemaks, ni hästi üllematte kui allamatte jures. Sönnumed wöeralt maalt. Preifimaalt. Kuida minnewa kord kuulsime,  otti Preisi kunningas omma rahwa savikute  nöupiddamist, mis ta melepärrast ei olnud, löppetanud ja neid koio saatnud. Tänna kuleme, et jubba ued käsfud ja kirjad  wälja läinud, usi savikuid wallitseda ning jätte Berlini parlamenti maiasse kokko sata, et uus nöupiddaminne wöiks hakkata. Kunningas on omma kutsmisse kirja sees selgeste kül teada  annud, mahhärdusi mehhi ta tahhab, ehk mitte ei tahha; kas agga ued savikud parremad  sawad ollema, kui mannad ollid, on meel teadmatta. Middagi, mis kegi Saksamaalt ei otsiks. Kui tarkust, selgust ja walgust otsime, siis olleme ikka harjunud, silmad Saksama  pole pöörma. Ommeti juhtub ka süssimusta  meie silma ette, ja leiame ka sealt maalt puhhastud pöllude seest wanna kanda ja jurikaid. Kes ussuks, et Saksamaal wallawaesid  ni kui lapsi, kes issata ja emmata, auksjoni wisil wäljapakkutakse? Ja ommeti on se minnewa kuus ühhes paikus nenda olnud.  Uks reisia kirjutab sealt sure immekspannemissega,  kui inneto se nähhä olla, kui seal (Badeni maal) üllemal nimmetud nori ja wanna waesid awwalikkult auksjoni peal kaubeldakse. Ta olla isse omma silmaga näinud,  kuida üks wanna hallike, kel wessi möda  palgi mahha jooksis, kessel rubba seisma pandi, ja auksjoni piddaja hüdis: „N. N. küssib temma aastase söötmisse eest nenda paljo, kes küssib wähhem?" Seat seisis nüüd wannake ja watas otsekui Neegriorri Amerikamaal,  ennese ümber, kelle kätte ta piddi langema.  Peale sedda kaubeldi üht wanna naest selsammal kombel ärra. Se waene hakkas kibbedaste nutma, kui kulis, kuhho maiasse ta piddi sama, sest seal olla wägga tigge perrenaene  ja ihnus perremees. Siis tõsteti üht last laua peale, kes nendasamma kibbedaste nuttis ja omma endist perremeest pällus, tedda  mitte ärraanda, ta tahta sönna kuulda ja mitte wallatust tehha. Need, kes peast rummalad ollid, wahtistd muido ja neil M üks keik, kelle kätte nad said. Sedda tehhakse  weel Saksamaal! Ka meie maal õlleks waeste holekandmisse polest weel mönnesuggust  parrandamist tarwis; sest teame kül, kulda  wallawaeste ja mahhajänud laste üllespiddaminne  weel mitmes paikus wet silma aiab; kulda neid sureks rissuks ja ristiks petakse, wandega ja waewalt toidetakse zc. :c. Siiski aitummal, sähhärdust innetumat auksjoni asja põlle meie ommeti kohhegil kuulnud. Jtaliamaalt. Paawsti nöu. Sedda tundwad kül jubba keik innimessed, agga se ei tahha ennam hästi korda minna. Meie olleme jubba enne üttelnud, et temma nöu on, tullewa kewwade keik omma usso piiskoppid kokko kutsuda. Ms Prantsus sest arwas ja ütles, olleme ka jubba teäda annud. Jtalia kunninga wallitsussel on selle polest ka koggoni  teised mötted kui paawsti!. dakse: ilma lubba küssimatta ei toW kegi piiskop Romck linna minna, ehk kui ta sedda teeb, siis jago senna ja pannakse uus assemele.  Ni hästi Prantsusse keiser, kui Jtalia kunningas, tundwad ammo haisust ärra, et paawst omma piiskoppid mitte sellepärrast kokko ei kutsu, kui ei wöiks temma mönned ammo surnud innimessed ilma' nendeta mitte pühhade hulka tösta, waid temma nöu on, keige piiskoppidega ühhes, otsekui ussotunnistusseks  tösta ja kinnitada: et paawsti ilmalikke  wallitsusse, k kui Jummalast seätud (?) asja külgi kegi ei tohhi putuda, ja seeb se 100