jubba hommiko enne walget kello 7 aeal rahwas ümbertringi hakkanud kirriko pole koggoma, jo nemmad  siis ommeti hea melega korilaulo kuulda iggatsenud. Ka ümberringi naabrikoggoduSse rahwast Tormast, Pallamussest, Kursist ja Simonast  olnud seal kuulmas. Kirrik olnud ni rahwast täis, et muist piddanud õues seisma. Lauljaid olnud 35 hinge ja Heinr. Nyländer, kes peale 30 aastat selle kihhelkonna koolmeister, nende juhhataja. Laulopiddo olnud nenda: Parrast  eesmängi orreli peal sanud lauldud: 1) Kitust ja anustust meie Jummalal' l. 95.) 2) Mo hing, kida lehowat (T. l. 103.) 3) Au lummalal' juttustab taewas IT. l. 19.) 4) lummalat kiitke se on üks õnnistud tö (T. l. 147.) 5. 6. ja 7) Kolm suurt saksakele laulo ja lõppetusseks weel: Amen, Amen, mis wägga kunstlik laul olnud. Nahwas olnud rõmns pealt kuuldes, ja wõisid wist laulo wäggi mitto ommas süddames tunda; sest ui hästi mango kui laulo mnsika rägib liht keelt, mis kuulja süddamest wastokostab.  Laulminne olla ka iggas numris hästi korda läinud. Hinna andminne kirriko orreli heaks, jäetud innimeste omma holeks ja ommeti tulnud 105 rubl. sisse. Noh, tänno Jummalale.  Sago laul meie rahwa seas noorde ja Mannadele ikka armsamaks ununema, se aitaks mõnda akkend lahti tehha ja mõnda kiwwi süddame  peal kergitada. Uiast. seggadnssest,j mis mamõetja S.. . ~ sündinud Wirloma mees, nüüd Eestirahwa seas Püab tehha, iSseärranis Saremaal, peame wist eddespiddi wasto tahtmist  küllalt weel kõnnelema: nüüd agga nipaljo, et temma sedda keige ennam padvemaeades luggemessi  piddades Püda cddasi aeada. Waene Eestirahwas! Waewalt Maltswetist lahti, seal on Baptist jälle kaelas! Kui sa nüüd mõistlik tahhad olla Lehko sind Inmmal seks! siis pea ommast puhtast Inmmala sonil  a st, usso tn nn istusse st ja kirrikust kinni, siis Põlle wigga, kui sähhärdusi kulutajaid ka mõnni  tossin weel tulleks. Et nüüd nimmetud Baptist  iSseärranis palwemaeades omma uut usko püda lautada, sepärrast on üks wennastekoggodusse holekandja ehk Diakonus, nimmega W. Ni ts lima  n n Ria seitungis awwalikkult tunnistanud, et mamoetja S ...ehk kül ühhe endise eestluggeja  poeg ja endisel aeal palwemaeas käia, isse ial wennastekoggodusse lige ep õlle olnud. Et nüüd „Eesti Postimees" õigusse ja süddame tunnistusse parrast selle mehhe tempusi mitte ei wõi kita, on S.. . . ka meie wasto omma pahha meelt kirja läbbi waljapuistanud. Agga mis se aitab, meie ei tohhi ommeti suud piddada, kus sedda"tarwis on lahti tehha. Jggamees  tehko omma ussoga kui tal sedda süddames  on - mis lummala ees wastata wõib, agga sedda peame waljuste ütlema? kes Pühha ristmisse saakramenti rikkuda tahbab se mingo temma jure. Muud ei olle meil middagi üttelda. sEestirahwa laulust ja ennemuiste sist juttudestj piddas P. Gerstseldt sendise Sauga mõisa rentuiko poeg, mis Perno linna jures) Nigas hulga rahwa ees kõnnet, mis hea melega kuuldi. Esmalt rakis ta Eestirahwa wannaaegsist asjust ja ellopaigast ja kuida nemmad  paljo laiemalt ellanud kui nüüd, ülle Lätti ja õhtopoolse Kurama kuuni Memeli linnast sadik,  mis Preisima serwas. Parrast könneles La sest, kuida Eestirahwas weel praegogi üks laulorikkas  rahwaS olla, kelle suus weel tänna pani  al selleaegsed laulud helliseda, mi! nende essiwaunemad  weel kellegi orjad ei olnud, mis alla nad parrast langesid. Kui siis nende meel ja südda mitte iggakord ei olla, kuida peaks ollema,  siis ei wõida sedda kegi mõistlik nende süüks üksi panna. Nende wanna aegsed mällestussed ella issearranis Kalewepoea-laulus Oi. Kreutzwaldi  labbi ossast kokkokorjatud, kust kõnnepiddaja  ka mõuned illusamad tükkid ettelugges. Olgo terme ka Eestirahwast teiste ees meletulletamast  ja lasko lummal meile rahwa omma keskelt mchhi kaswada, kes nago I)r Fählmann, Or Johnson, On. Kreutzwald w. teistega ühhepikkused,  ommasuggu rahwa auuks ja kassuks wõiksid ellada. Aitummal need Egiptusse päwad on kaddumas, kus vppetud innimessel asja olli, ommast Eestinimmest häbbcneda. Paljo ennam on nüüd mõnne häbbenejal ommast häbbenemissest  häbbeneda. 38