pruuk ou. üks ohwitser kidab isse omma kirja sees: „Waat, selle ülle römustawad soldatid ja Neegrid wärrisewad ja ulluwad." Mõnned Inglisma Parlamenti  liikmed nimmetawad nisuggust torest tempo isse awwalikkuks mõrtsukatööks. Kes südi on teinud, peab nuhheldud sama, agga ommeti nenda et nuhtleja mitte werrejännulisse kiskja ellajate sarnatseks ei lange. Tüvgimstrkk» Kus ellawat usko ei olle, kuida wõib seal armastust, kannatust, lotust, julgust  olla? Sedda nähti ka hiljuti Konstantinopolis,  kus koleratõbbi möllas. Kegi ei holinud teisest, iggamees mõtles isseennese peale. Keik püüdsid ärrapõggeneda. Kegi ei küssinud ennam, mis õigus, seadus ja kohhus olli. Keige lähhemad  suggulased jätsid ommad haiged ja surnud senna paika ja läksid omma teed. Türklane pällus Türklast ilmasjata. Kes haigusse wasto tuimad ollid, need teggid rööwli tööd. Mitme surreja silma ees risuti temma warra enne ärra, kui surm ta silmad kinni panni. Mõnnes paikus  ollid surnute laddemed maas, kedda kegi Türklane matma ei tulnud, kui mitte hallastajad ristiinnimessed sedda ei teinud. Keige suremat armotööd on sel raskel aeal usklikkud Inglased ja Amerikamehhcd seal teinud. Mõuned on ööd ja päwad haigede ja surnute seas aitnud ja Lollitanud,  ja Jummal on nende ello hoidnud. Türklastele tulleb Kaukasusse mäggedelt ikka weel Tsh erkessi wõeraid. Kasani linna ümbertkaudo  olla ka 359 Tatarimeest senna läinud, peale nende, mis Kaukasussest lähwad. - Kuida käib nende kässi? Parraks, näewad isse tullist waewa ja lähwad weel teistele ristiks kaela. Tüttarlaste kaup saab üsna awwalikkult neist aetud, isseärranis saddamates. Hiljuti woeti 18 noort Tsherkessi tüttarlast müate käest ärra, kes wägga pahhaseks said, et teised nende kauba wahhele tungisid; hinnad olla muidogi oddawad ja toit kallis, tüdrukud süa ennam ärra, kui nad wäärt olla, nüüd piddada neist weel üsna ilma jama! Kelle õigus se olla? Hadda ja pudus  ou neil tihti wägga suur, ja nisuggusel aeal ei wata Tsherkessimees mitte selle peale, mis õige wõi kõwwer on. ZjnbiKMMtt. Eks olle Lõssi, Tsherkesside innimesse kaup on inneto? Agga mis sest arwate,  kui ütlen, et mõnned Inglisse wannemad  isse onuna tütrid Jndiamaal Hindu üllematele  ärramüwad, nago hiljuti alles üks Inglisse  tüdruk Katani tillemale ärramüdi 3000 rupini eest, mis 1500 hõbberubl. wäljatewad. Arwati tüttarlapse kohta hinda küllalt ollewad. Mitmed muud innimessed karjuda kiil: „hurjah!" agga kaup minna ommeti eddasi, sest hind olla hea ja India Muhamedi ussulissed tahta wagga Eüropa tüttarlapsi omma naestemaea taitmisseks. Mis Inglaste kohtud seal selle kauba jure ütlewad, sedda ma ei tea. Kauba sönnumed. (PernuS, 22. Nowembrij.) Ilmad kaunis sülmad. Laewatäik on lõpnud. Sel aastal an 149 loewa Peruus käinud, (mullo 128). Linnaseemnid on laewa pannud« W. L. Sternb erg .... . 4798 pütta, J. lacke Comp. ... . 3997 „ Hans Die d r. Schmidt . . 2659 ?, N. Barlehn lnoor) .. . . 2795 „ H. G. Oehlbaum ... . . 1819 „ E. G. Barlehn (manna) . 166! „ Übtekokko 16.72! pütta. (Mullo olli 24,282 pütta wätjasata.) Linnade hind on tõusnud ja antakse v-iiunade eest 58 ja HI)-liiinade eest 62 rubl. ; penelyaid seltsi küssitakse issearranis togga. W»iljn hinnad: rukkid B—9, head odrad 5 r. 75 kopp. ja kaerad 4 rubl. tihetwert. Mu kaup nago miunewa kord. Ued ramatud. „Meie ommK laulu" „Eesmanne jaggo, kun 111 laulu, pühhil laulda, sissen ommawa," mis Tarto praos A. H. Willigerode wäljaannud, on kui löödus  ja tarwilinne puhhade raniat Pari päwa eest C. Mattieseni trükkimaeast walja tulnud ja 15 kopp. eest sada. Agga pea, ma ragin weel nattuke. Tänno Jummalale, meie Eestkrahwas ei wöi egga tahha ilma lummalata egga temma sönnata weel mitte ellada. Oh, et se kitus neile ikka jääks ja iggapääw kaswaks! Utnbusfust ja Lemma pimmeda musta, teggudest põlle ka pudu, agga ülleüttse hoiab rahwas ommeti Jummala ja temma sõnna pole, ja se on hea. Usk tulleb kulutamissest ja kulutaminne 404