Perno Postimees ehk Näddalileht 2A. tBKB AAnes WerZnss, kesknäddal 19. Junil.^j aasta Ses lebhes seisab. Ommalt maalt: Pernust: Warras käes."' Õnnöittssöd.'-'Wee-vWd. 3kMko läinud tüdruk. Riast: Kubberneri herra koddo. Suur wöeras. Dünaburgift: Tullekahjo. -- Kuramaalt: Wäljarändajad  taggasi. Kronstadtist: Laewa õnnetus. Peterburgist: Armo annete surus. Nishni-Nowgorödist: Rööwle tööst. Harkowist: Kolid.-- Odessast: Wilja kaup.--Warsaimst: Tullekahjo. -- Wöeralt maalt : Prersimäalt:  Kunninga reisist. Preisi ja Dani wahhe pirist. Jtaliast: Wals rahba meiftred. Prantsussemaalt: Mässamine.  —> Inglismaalt: Raske mürristamine ja põud. Kirjawastuseb. Teadaandmisseo ja kuluwssed. Ämblikud on Jummaläst lodud lomukessed, kedva wähhem  kui laps tunneb, agga keigist wägga põllatud lõõm; paljo innimessi on ka, kes neid, kui suurt murdajat kardawad, ja ommetige  on ta üks wägga tähhelepannemisse wäärt -wagga lomuke ja wägga kassulik. Temmal põlle mitte, otse kui surema ellajatel, kaks silma, waid neid on temmal kahheksa. Msnni woib siin jures mõtteida: sest põlle se ka kellegi  kunst, et ta m hölbfaste kärblassi ja seäska kätte saab ja ommä worgo sisse mässab.  Silmad ei te sedda/ wanna söbber, sest kärbsele on Loja päljo rohkem silmi lonud, kui temmale, waid se tulleb ussinussest ja tar- kui mallmast õnnelikult läbbi same, et päelo ei lange. - Ämlik teeb suisel äeal keik äea teiwa wahhed wörka täis, et õige rohkeste saki püda. Mitmed neid, mis suremad,  ülle wägga kardetakse ja kihwtised arwatakse  ollewad, mis agga koggoniste tossi põlle; teised sedda jälle sureks õnneks piddawad,  kui üks pissükenne ämblik omma sidi otsas  ennast nende peale mahha lasseb ja ütlewad Ledda neile õnne kedrawad, mis nisamms walle, kui esfimenne. Ambliko suggo on mitmed ftM keige Mk semast, mis ei weel noopnoela pea surune põlle, künni selle suruseks, mis keige surema mehhe russika surune. Sedda wimast meie maal ei olle, wsid agga Amerika ja Zdda- Jndia maal. Temma kappab kõnne ja linnokessi,  mis omma pessasid on immeb nenda werd seest. Meie ämblikud ei sa maidest, kui kärblastest jäggo, kedda, kui temma wörko lähhewad, tiwust ja jallust ni kinni mässiwad, et ennast ei sa ligutadä, ja siis sedda limma, mis neil werre assemel nende sees!ikumas> wälja immewav, mis neile Zummalast  toiduks lodud. Temma siid, mis ühhe imme ruttuga uhhe aea teiwast teise ja ühhe toa seinast teise ülles tõmbab, on penikene,  et palja silmaga ei tahha nahhaz ommetige  ütlewad mailma asjade tundmisse heale wälja õppinud mehhed sedda lõnga, Ae tuhhande  kordse ollewad. Temma kehha olla nenda lodud, et seal m paljö penikesfi augokessi  on, - -kust- >lõng W mõista, kust se tulleb, et lõng ni tuggew