» jKunstiteggiad.j „Teiseks on meie UPerno liünas sel aastal mitmesuggused kunsti- Weggiad käinud. Kulus laulja Maria Edenöka Maulis 2 korda Nikolai-kirrikus. Wiolimängia KMiska Hauser mängis udes tüttarlaste-koli 2 korda. Praego on jälle kultus „Proh- Steinhausen" Wini linnast nenda «nõutab ta ennast iihhe jallaga Prantsusse Npolpga siin, kes Parisist pärrit peab ollema, Deiksuggust kunsti näitamas. Imme on kül, Duida se 16-aastane poisike, kel teisest jallast Mnnam näh ha ei olle, kui paar tolli reie otsa, Vantsib, marsib, wehkleb ?c. ja mitmesuggusid wiggurid teeb, mis ui mitto terwet innimest tehtud ei sa." sKäerahha.j „Üks noor Abjamees s?) solli nekrudiwõtmisse aeal Perno tulnud ommale rahha eest assemiko otsima. Juhtus ka F-kõrtsis nisuggust leidma, Leggi nelja silma al kauba ärra ja andis 48 rubl. warsi kätte. Agga mis sündis? Assemik kaddus kaupleja käest ärra, nago tinna tuhka! No kaddugo kelmus! kus ta jäi? Wimaks leiti kül jälle ülles, agga mees punnis kaela katki wasto, tenima ei olla Abjameest egga r temma käerahha näinud. Mis tehha, tunnistust olnnd, peasis lahti. Kas temmal sest pet- Musse wisil sadud rahhast weel monni koppik jär!  rele on, peab ta isse parrem teadma. Parrast olli palkaja teist assemiko jälle leidnud, kes temma eest wälja läks." Kui paljas argdus meest aeadud assemiko otsima, ei wõi temma ka liig sure auwäärt olla. - Mis Rigas, Tar.  tus :c. jubba on, hakkab ka Peruus Lekkima, se on hantwärkide seas üks selts, kus ncmmad kokkokäiwad  ja seal õppetlikkult omma aega ärrawiitwad.  Tõeste tutlus assi, kulda meie omma , Tarto hantmärgiseltsist näeme, ja sedda on hantwärkide  keskel wägga tarwis. Seltsis kuleb, näeb ja õppib üks teise käest, mis tullus ja tarwis on; sest seltsiliikmed ei õlle keik hantwärgid,  maid, nago siin näeme, ossast oppetud meh.  hed, kes kõnnepiddamiste läbbi teistele kassuks on. Perno hantwärgiselts olla ka jubba 120 pead suur. Seltsi assutaja präsident peab saksa j opp. Girgensohn ollcma ja 8. Märtsil on selts laulo ja kõnnepiddamissega omma tz essimest kousollemist piddanud. Opp. Girgen- sohn on waimolikko lautoga alganud, siis kõnueledes  seltsile ärra sell elanud, mis nisnggune selts on ja mis tarwis sedda assutakst, ja siis jälle waimolikko lauloga lõppetanud. Siis on weel Põhjussekirja (statuti) punktide parrast nõu petud ja peale selle waggusa juttoga aega widetud. Rrast. ostmisse õigus.j Mis Kurama mõisnikud mödalciinnd astal omma  wapäwa peal esmalt peale hakkasid, sedda teggid parrast Eestima ja nüüd 8. Märtsil ka Linuma mõisnikud järrele: mõisa ostmisse õigus ei olle mitte ennam üksi mõisnikude parralt. Zcimmetud Päwal on Ria lanstoas ka se wahhesein  langenud, et igga mees mõisa wõib osta, kui tal rahha on. Kui keik mapäwa liikmed, 205 herrat omma „ei wõi" ehk „jah wõib" ollid üttelnud, siis ollid 90 selle wasto ja 115 selle poolt ja neid 25 liget ennam, kes „jah wõib" ütlesid, ja nenda on se tulnud. Kui se nüüd ka Eesti rahwasse weel ni pea suurt ei putu, siis on sellega ommeti pik sam wanna poolt ue pole eddasi astutud ja üks wärraw lahti, mis ni kaua lukkus seisnud. sõnnumed.s Nago õlleks õnnetussel kahjo olnud, et lanuari ku teise pole sees mitte ennam kui 1020 mbl. eest tullekahjosi  olnud, toob nüüd Webruari ku essiinenne pool Liwimaalt jubba 10 tullekahjo, mis kokko 16,143 mbl. tuhhaks teinud. Ka on selle aea sees 10 wargust ettetulnud, mis läbbi 868 mbl. eest wõera omma üllekohto wisil ärrarisutnd,  ja ennam kui pool ossa sest kurjast teust on üksi Tartus tehtud, kus ühhe Holstri mehhel, nimmega luhhan Karro, 495 mbl. ärrawarrastadi ja peale selle weel lihhonik Kleinil  15 mbl. eest hobbuseriisto. Jummal hoidko igga innimest kurja eest, agga 3. Webruaril  on ka Tähkwerre mees August Räästas isseenuast üllesponud! Üks raudtee jut aeab nüüd teist tagga. Waewalt olleme Tarto-Tallinna raudtee nõu ärrakonuelenud, seal Lullewad sõnnumed, kuida Rigas targad mehhed sest kõwwaste juttustada, et Ria ja Tarto wahhele  raudmaante saaks tehtud, kui ka mitte auro massinate tarwis, siis ommeti hobbuse-raudte, mis paljo wähhem maksab. Ria ja Tarto wah- 85