Eesti Postimees ehk Näddalaleht 2. 4868 Tartus, 10. lanuaril. ma ja linnarahwale. aaWitch Krono madruste-kolist. õlleks kül tarwis jubba tänna weel kord sitzm, wanna aasta pole taggasi Pöörda ja üllewadata, mis ta meile tonud, agga sedda wõime ka hiljem tehha ja lasseme küllasõbra omma jnttoga ette. Temma rägib meile krono madruste-kolist, ja kolidest on ikka tullus kuulda. ..Kuidas nüüd PeMburgis ja sealt wälja. minnes ka mu sures Wenne rigis allama rahwa kolitamisse eest murret peetakse, sest sawad Postimehhe  luggejad weikest pilti, Mi neile ragin, mis mõnne pawa eest taggasi- üktnmelud linna krono madrnsse-kolis näggin. Koggematta juhtusin ulitsa peal ühhe sõbraga kokko, kes mind sedda koli mata  ma kutsus. Muidogi teggin sedda sure bea melega,  ja mis seal leidsin, olli mul ni uus nahha, et asja küllalt immeks ei wöinud panna. Kõige essile astusime ühte sure sali, kedda ühheks rikkaks museumiks 01l eksin piddanud, kui mitte kesk sali suurte laudade ümber, kus kõiksuggused zeitungid peal seisid, soldatid ei õlleks näinud istuwad, kes neid lehti sure tähhelepannemissega lnggesid. Luggemisse  laudade wahhel seisid teised lauad mitmesugguie  massina ja laewa modellidega. Seinad olliwad üllewelt alla igga seltsi käiskoppitud ellajate ja lindudega kaetud , kelle wahhel pn liistude peal kõige mailma rahwa järrel tehtud kujud seisid, ja Wenne kuulsa meeste pildid kuld ramide sees rip- pusid. Möda seinu, ümber kõige sall, Md weikesed  lauad klaas kastidega, kus fess köiksuggused kiwwid, liblikad, mallestusse rahhad, wõerama immelikkud  taimed, metsinnimeste issearralissed riistad,  ja meel paljo muid asjo nahha ollid. Nende laudade wahhel seisid marmori sammaste peal Wenne rigi kõige aegse Keisrite kujud. Kõik olli ui uhkeste  ja kunstlikkult üllesse seatud, et sedda sa li kegi ei õlleks wöinud liht soldati koli luggemissetoaks  piddada, kui sedda ette ei õlleks ärrateadnud. Teise sali astudes, ollime koli pibliotekis. Sured klaas kappid ollid täis köiksuggu ramatuid, kust neid igga soldat omm ale wõib luggeda sada. Ühbe sees naggime ka eestikele ramatuid. Meie lassime ommale selle kappi katalogi kätte anda ja leidsime seal kõik parremad eesti ramatnd sees ollewad.  Siis kuulsime agga ka, et meil selle eest übhe pealiko herrale Marineministeriumis tänno olla anda, kes isse kui Eestlane omma allama Eestiwendade  eest murret piddades, selle eest hoolt kanuud,  et siin ükski hea eesti ramat ei pudu. Ka latti ja mu kele ramatuid olli seal leida, agga eesti 'saggu olli Weitsema keelte jaggudest kõige täelikkum. Mul olli kül õigus, sedda asja immeks panna. Weuuemaal ja wenne kolides kannetakse eesti kele ja ramatute eest murret! Kus sünnib sedda meie omma Eestimaal linnakolides? Se assi on tähhelepannemisse wäärt! Pibliotekist astusime