ja 1220 naesterahwast; tisikuse többesse surnud  1844 meeste- ja 1178 naesterahwast; tühwuse ja soja-tobbesse surnud 1414 meesteja  549 naesterahwast; pea- haigusesse 969 meeste- ja 630 naesterahwast?c. Õnnetumat surma on sanud 220 meeste- ja 37 naesterahwast;  issiennast on tapnud 20 meeste- ja 2 naesterahwast; kihwtiga on ennast tapnud 69 meeste- ja 1 naesterahwas. Surnud sündinud  lapsi olnud 135 poeg ja 87 tüttarlast. Keige rohkem on lapsi alla essimest aastat surnud 2943 poeg- ja 2509 tüttarlast; 20 ja 30 aasta wahhelesi 2091 meeste- ja 863 naesterahwast; 10 künni 15 aasta wahhelesi on keige wähhem surnud. 90 ja 100 aasta wahhel 4 meeste- ja 18 naesterahwast ja peale saea aasta on 1 meeste- ja 2 naesterahwast  mannaks sanud. Rigi teadaandja läbbi antakse teada, et keige Wennema raudtede sissetullik 6450 wersta pealt 1. Zanuarist künni 1. Märtsi ku päwani 13 miljoni 977 tuhhat 345 rubla koppikat suur olnud, ning on selle aea sees 2 miljoni 195 tuhhat 376 reisijat ja 141 miljon  718 tuhhat, 410 püda kaupa nende tede peal eddasi taggasi wetud sanud. Dünaburgist. Zuli ku 16. päwal on hirmus torm ja raske rahhesaddo  wägga suurt kahjo teinud. Kuida Peterburgi  seitungi läbbi teada antakse, olla torm ja rahhe Dünaburgi raudtee jama maeal umbes  660 hakna rudo purruks lönud, mönned waggonid raudropetest wäljawissanud ja wägga  paljo maeade kattusid mahha lohkunud; õnneks põlle innimesi sea! jures surma ehk wigga sanud. Orelist. Keiserlikud Majestätid, se on Keisre Herra ja Proua, on 28» Julil kalli terwisega senna sanud ja parrast lõunat kello kolm sealt jälle Kurski raudteed möda eddasi sõitnud. Teisel päwal, kus keiserlikud Majestätid  Derewenki jama sanud, on suur Keisre Herra ennast nattuke häddise tundwad ollewad,  janud ühheks päwaks senna ning olla 30. sealt Kiewisse sõitnud, kuhho nad sellesamma  päwa öhto kello kahheksa kalli terwisega  sanud, öse seal puhhanud, hommiko sea- last kloostert watamas käinud ning kello ühheksa  Odessa pole sõitnud. Et Keisre Herra ennast nattukene külmetand, sepärrast põlle ta Baturini läinud, wäggesid järrel watama. 1. Augustil on keiserlikud Majeötätid, hommiko  kaunis warrakult Odessa linna jõudnud ja lühhikese puhkamise peale sealt jälle Liwadia  lossi peale sõitnud. Keiserlikud kõrgused, Suurwürst ja Aujärjepärria omma sure keiserlike  prouaga tahtwad 6. Augustil Liwadia lossis olla. Egiptuse wiitse kunningal olla tahtmine essimeste Augusti ku päiwe sees ka Krimmi särele sõita ja kuida kuulda, ei olla tal muud teggemist, kuid tahta nattukest meie sure ja armolise Keisre Herra juttule minna, tedda seal terretada ja temmaga tutwastust tehha. Wolhünist. sHirmus mõrtsuka tö.^j Kas woib kül hirmsamat asja ma peal sündida,  kui se kellest siin allamal tahhamekönneleda  ja mis Ria seitung Rigi teadaandja seest wotnud. Et üks sesuggune hirmus assi tõeste sündinud, ei tahhaks meie koggoniste uskuda, et agga seitungid sest juttustawad, sepärrast ussume sedda tõeste tõe ollewad. Assi on nenda: ..Aprilli ku 19. päwal, mödaläinud kewwadil, on Wolhüni kubbermangus, Wladimir-Wolünski  makonnas, Wuikowitsi külla metsast ühhe tallopoisi Awanassi Butalai surnud  kehha, kellel nahk pealt ärrakistud, leitud. Assi olli hirmus ja piddi järrelkulatud sama, .sepärrast on senna üks kommission seatud, kes sedda asja jarrel piddi urima ja katsuma teggiat  kätte sada. Järrelkulamise kommission annab nüüd teadust, mis ta leidnud ja sedda leiame siin allamal: ....Tallopoea Kiril Dsussi naene olla omma mehhele nõu andnud, üht maea innimest ärratappa, et nenda innimese  raswa sada, sest üht künalt tehha, mis warrastgmiss jures üllewägga hea ollä. Dsuss ahwaltanud sepärrast Awanassit metsa, et lubbanud  lemmal linno pessasid otsida aidata; agga ni pea kui metsa ollid sanud, olla ta poisile kohhe pähhä lönud, et ta surnud mahhalangenud  ja siis omma tasko noaga temma nahha pealt mahhakiskunud. Sellega koeo pole minnes, olla ta ihho wärrisema hakkanud  ja hirmust kartust tunnud, mis keige wäh- 264