?p õlleks olnud, nende parrast m paljo mehhi ja rahha ärraraiskada. Agga Sleswig-Holsteim saddamad, se andis armastust ja jõudo „saksa wendi" Taui käest ärrapeasta. Mis tossi on toosi, Kili saddam ep olle mitte üksi Saksamaal,  waid ülleültse Eüropamaal üks neist keige parrematest saddamatest, mis agga leida on ja wõib vmma laiusse ja süggawusse polest keige suremad sõalaewade hulgad ennese sisse waötowõtta.  Wiimse Krimmi sõaaeal seisid Prantsuste  ja Inglaste sõalaewad seal korteris ja rumi olli küllalt. Kili lin isse omma surusse ja rahwa hulga polest lähhäb meie Tarto linnaga ühte. Seal on ka 1665. aastast sadik suurkool, agga arwa üllatab studentide hulk peale 300 mehhe, ja meil on saggedaste 700 meest. Kauba aeamisse polest on Kili lin terrane kullalt ning essimenne  Holsteini hertsogimaal. Dani wallitsusse al ei olnud ninimetud heast saddamast ka mitte suurt kasso. Nad ei sallind, et ni hea saddam Sakslaste  käes olli, egga ei teinud selle eest middagi. Nüüd sawad kül eddespiddi teised loud tullema. Kuida oöldud, 17. Augustil tullid Preisi sõalaewad  senna saddamasse. Se olli piddopäaw. Keik lin olli lippodega ehhitnd. Need ollid saksa sõalaewad saksa wee sees ja saddamas, se teggi rõmo. Siamale ollid Dani ja muud sõalaewad seal käinud ja rahwas olli keige omma saddamaga wõera kässo alla surrutud rahwas. Inbba kangelt hellises rahwale sel päwal wasto: „Õn snll' so kroni al," mis Preislased ommakunningale  ikka laulwad, ja keik saddam alli rahinast  täis. Linnas wõ eti laewamehhi lahkes te wasto, nad tundsid ennast kui koddo ollewad. Inglased ja Taanlased näivad kül tnllise wihhaga neid asjo omma silma al sündiwad, ei salliks Sakslasi, weel wähhem nende sõalaewo, agga mis minna senna wõin parrata? Preislaste!  on wet tarwis ja ncmmad otsiwad wet, egga se minno sü ei olle, kui nemmad Sleswig- Holsteini rannast sedda ni hästi leidwad. sKuida on rahho konwerentsi lnggn?j  910 waatge, sellega on lllggu nenda kui ta on. Üsna kila ei olle asjad just mitte. Kes arwab et seal wähhem waidlemist on, kui hiljuti  Londonis, se eksib. Taanlased on hirmus wissad isseärranis wõlla ja maksude tallitusseks; sellega ei sa nemmad Winis mitte sammo ed- dasi Daanlased Põggenewad nüüd igga silmapilk  omma nõdrusse kantside tahha ja ütlewad: kui nenda ja nenda tahhate tehha, siis on meie riik muidogi otsas, Parrem tulge Kopenhagi ja wõtke puhhas ärra kui wõite. Nad teadwad  kttl, et Sakslased sedda ei wõi tehha, sellepärrast  lähwad asjad pikkalt ja ahwardawad rahhamaksud hertsogirigde kaela raskeks minnewad. Taanlane keerleb ja puikleb ni Paljo, kui wähhe wõib, et teisi petta saaks. Maad, mis käest läinud, ei sa nemmad kül mitte ennam taggasi, sest hakkawad jubba arro sama; agga sedda wissamalt  hoidwad nemmad omma rahhakukro su kinni, et neil paljo maksta ei wlleks; sedda wõida hertsogirigid tehha. Daanlased lootwad, midda raskem Sleswig-Holsteiui rahwa maksud sawad ollema, sedda ennem sawad nemmad nurrisema  ja Dani wallitsüst tagga kahhetsema, ja kes teab, mis selle läbbi weel eddespiddi sünnib. Agga saksa poolt ähwärdakse ka: „Ärge aeage liig paljo omma punni, meie teame ka, mis meie teme. Teie Kopenhagi linna ei tahhagi meie, agga meie wõttame teie lütima käest ärra, mis meil üsna käepärrast on, mis sest arwate?" Küllad same eddespiddi  kuulda, kuida asjad lähwad. Prantsussemaakk. sTeereis ja kosja Sure printsidel ei Me ka igga kord prudid nenda käppoga wõtta, kui mele tulleb. Se luggu näitab peaaego Italia Prints Hümbert  il kätte tullewad, et WZttaks Prouat, agga e: olle wõtta. Rägiti printses Mü rätist, agga äkkiste kulukse, Prints Mitrat olla 39. Augustil  keige omma perrekonnaga printses Anna ka ühhes Kanaanimale Jernsalemma liuna watama läinud. Säh nüüd! Kossi weel, kedda sa kossid? Seal peawad ommad wead ollema, mis siämale meie silma ei paista. Kas neil ka külla tüddid wahhele tullewad? Kui ka mitte muda, kui meil, siiski kulukse, et Pransussi täddi, keisri Napoleoni abbikasa, ei pea sedda pari ununemist mitte sallima. Agga prints Humbert wõiks jo Tanimale minna, seal Pwb üks wägga kenua printses sada ollema VsN. Õlleks mõnnus kül, kui temma üksi kosjida tahhaks; agga ma kardan, seal saab mõuni uni ees ollema hm! eks olle süggisene aeg kedda 294