Perno Postimees ehk Näddalileht tS67 ÜksteistkünineS xP-rnns, keflnäddak 11. Oktobril.Z aasta. Ses lehhes seisab. Kamtsatkast. Ommalt maalt: Riaft: Kubberner koddo. Willandist: Kirriko pühhitsus. Tallinnast: Mällestusse pühha. Libawist: Mõnda.' Kuramaalt: Pöllo sagidest. Peterburgist: Akside ja tolli rahhade surus. Uus laen wöidudega. Suurwürstina laulatus. Moflwast: Keisre Herra reisist. Ärhangelist: Pudus leiwast ja leiwa törwatsest. Somemaalt: Leiwa pudnsest. Wöeralt maalt: Preisimaalt: Preisi ja Hannoweri  kunmnga leppitus.' Weimarist: Preisi kunninga reisist. Jkalia- ja Inglismaalt: Mässamissest.  Rootsimaalt:  Noor talli. Uemad sönnumed. Süggise-laul. Kamtsatkast. Et meie minnewa kord wee! kõigega malmis  ei sanud; sepärrast könneleme tänna eddasi,  ja panneme weel mõnda tahhele, mis seal tahhele panna on. Mis sealane ma kannab, sest olleme jubba räkinud; tänna tahhame sest jutlustada, misga nad omma meelt seggawad ja termist rikkuwad.  Sedda teab iggaüks, et miin se keige surem termi se rikkuja j oma-aeg on ja sedda on se rahwas ka õppinud teggema ja joma. Ägga siin tulleb küssida: kust wilja wöttawad,  kellest mina tewad, kui neil sedda leiwa tarbekski põlle? Wiljast aetud miin on seal wägga kõrges hinnas, sest et tedda liig kaugelt  maalt senna wetakse: ja maksis toop sel aeal, kui kulus laewamees Krusenstern, üllema - wallitseja kässo peale mailma ümber purjutas ja ka Kamtsatkamale putus, kakskümmend  rubla. Kui paljo ta praego maksab,  on meil teadmatta, agga oddaw ei mvi ta just mitte olla. Kaswab sea! üks pilliro suggu ja sedda nimmetawad nemmad, sest et ta seest täls maggusat  sahwti on, maggusaks.  Sesamma  pilliroog kaswab kolmes jätkus; igga jätko kohhal on wiis, kuus ehk seitse wösso, mis otse nenda, kui osjad wäljanäitawad, ning ka seest just nisamma lodud, muud kui et agga need wahhed, mis süddames on, maggusat  täis. Neid wössukessi nemmad parrajal  aeül korjawad, kimpo seowad, unnikusse pannewad, ja ni kaua unnikus peawad, künni issiennesest pallawaks lähhäwad ja higgitsema hakkawad. Kui nad nenda higgitsemas, Ws wöetakse neid unnikust ja pannakse laiale tule kätte kuiwama. Kui oige köwwaks kuiwanud,  siis näitawad otse nisamma wälja, kui witsuke, mis kange soolwee sees seisnud, ning kelle külge soolwessi solaks kuiwanud. Sesamma walge assi, mis osja ümber temma peale heidab, muud ei olle, kui maggus suhkur.  Wottawad siis ommad walgeks läinud suhkro osja kimbud, pannewad neid tõrde, mustikaid ja muid marjo senna jure, walla-