nud. Ehk kül Peterburgis ka ennege suri tullekahjusid olnud, arwatakse sedda, mis nüüd pühhade aial, isseärranis teisel suistepühhal olli, keige rängemaks. Paljo mude majade hulkas on ka üks ministeriumi maia künni allumisse korrani arrapöllenud. Mönned linnajaud on üsna puhtaks pöllenud, et agga müri warremed  weel jarrele jänud. Keik ulitsad ja kurrud  on asjo täis olnud, mis pöllewa maiade seest wälja sadud. Kui paljo seal asjo, rided, toito, kaupa ja muud krami sissejänud, ei jöua egga tea kegi ni rutto kokkowötta; sedda same  eddespiddi selgem kuulda. Neile, kennel ennam ei olnud, kuhho alla wöisid marjule minna, on Keisri polest mönned krono maiad ellada antud, teistele jälle telkisi wäljajaggatud,  kus sl eest otsa wiiwad ellada; ka on mitmed koddanikud, kelle maiad mitte ep olle Arrapöllenud, teistele omma maiades ellamisse paika annud, künni ennast aega samad ümberwadata.  Se suur tullekahjo olla kül omma hakkarusse polest immelik ja arrosamatta ja küla takse .seal h õlega järrele, sepärrast ei tea kuuldud jutw järrele weel. middagi üttelda. Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Reisi-passidest. Saksama  on täis maid ja matest, mis mönned suremad ei olle, kui meie ma wallad; agga iggal ühhel ommad würstid ja wsllitsussed, pirid ja rajad; ja kus ja 2 miljonit innimessi,  nago Sakseni, Hannowri- ja Würtembergima,  need on jubba kunningrigi nimme al, ehk kül mönned rumi polest pissemad, kui meie Balti kubbermangud. Seat olli siis reistatel  siamale tihhedat passi näitamist ja alla kirjutamist. Nüüd agga peab neil nöu ollema  Saksama raddades passid ärrakautada, mis tühja tülli ja aiawidust tehha. Selle eest peawad  agga reisiatel muud tunnistussed taskus ollema, et kui järrelküsstmist peaks tullema, ta on. Jtaliamaalt. Peetri- kirrik Roma linnas ööldakse keigist kirrikutest ma peal Deige surem ja illusam ollewad, ja sedda ma ussun: sest tedda ehhitadi 115 aastat (1506 ->-1621) ja maksis 64 miljoni höbberubla. Selle aia sees ja selle hinna eest rvöib jubba middagi kehha. Temma körgus torni otsast sadik on liggi 500 jalga (485 j.). Temma sure altari  al, mis kesset kirrikut, peawad Peetrusse ja Paulusse surnokehhad hingama (kes tahhab,  se uskugo). Selle altari ette ei tohhi kegi mu astuda , kui - paawst isse. Ülleültse seiswad selle kirriko al keldrideö paawstide pusargid ja siin hingab ka wagga Rootsi kunninga  Gustaw Adolwi tüttar Kristine, keS paawsti usko heitis *); selle kirriko al ööldakse  ka nende wagga kannatajate luud hingamas  kes hirmsa paggana keisri Nero aial surma said. Et paawstid selle kirriko ehhitamiöse  peale rahha korjates, pattude andeksandmist  rahha eest müsid, ollete ehk ennege kuulnud. Selle kirriko räästalt önnistab paawst omma ussulist mailma; muidogi mitte meid, kes temma usko ei olle. Praego peab sesinnane  Peetri-kirrik jälle immewisi seest ehhitud  ollema; sest essimessel Suistepühhal olli paawst ja need mitto sadda piiskoppi ning mitto tuhhat temma usso paatrit ehk preestrit seal kous, mönned omma usso märtrid pühhade  hulka möistmas, kellest weel selgemaid sönnumid otame. Se ettewalmistaminne ja ehhitaminne ning kullo on liggi 100,000 höbberubla  maksnud. 30 suurt küünlajalgu, liggi  6 sülda körged ja arruto hulk suri kroonlühtrid  on seal pöllenud ja peale selle weel mitto tuhhat wahhaküünlad, et se pärrato suur kirrik sel päwal, nago walgusse merri walja näitwad. Agga keik se suur kullo ei sa wist paawsti kukkurt mitte paljo piggistama; sest ükski piiskop ;c. ei olle tühja käega Roma linna tulnud, üks ainus Sweitsima piiskop, pissukesest Sioni linnast (nenda on ühhe Sweitfi linna nimmi) tonud 5000 pranki ehk 1500 höbberubla ohwrianniks kasa; mönned on weel paljo ennam tonud. *) Gustaw Adolwift, kes meie ussk eest söddides omma ello jättis, lodame eddesyiddi teises  paikus pikkemalt könnelda^ 181