parrast jälle keik heaks saab minnema. —- Ertshertsog olla keisrile kirjutanud: „Se on suur õnnetus, et meie põhja wäed ni wägga wähhenenud, agga egga sepärrast weel keik põlle kaddund; assi woib weel teiseti minna. Aastal 1809 tulli Regensburgi sure kautusse järrele Asperni suur wöit, mis keik kahjo ärratassus.  Se lotus on meil ka praego, et woido tähhekenne tõusma saab, mil romo öiskamissega  koeo pole wöime minna, kui agga mitte rahwas sa söa-wäed omma julgust ja waprust ei kauta. 33. Junil. Austria wäggede üllem Tirolis kirjutab, et 5000 Ztalia meest eila öhto nende peale tulnud, sanud agga jälle taggasi  lodud ja 500 meest janud neist söa platsi peale. Teisel hommikul olla nad jälle aegsaste peale hakkanud ja kui wiis tundi allaliste ollid  söddinud, janud wöit Austria pole. Ztalia  wäed tagganesid Jnkodine taggasi ning jätsid 300 meest jälle söa platsi peale mahha. Austria poolt põlle ennam kui 31 meest langenud.  Kunningas Wiktor Emanuel põlle Prantsusse nõud kuulda wötnud ja tahhab sedda werrist pulma eddasi piddada. Wlorentfist, 24. Junil. Kunningas Wiktor Emanuel olla Prantsusse keisrile temma söariistade rahho nöudmisse peale wastanud, ta tahta omma ministrite käest nöu küssida, mis nad ütlewad, sedda tahta ta ka tehha. Parifist, 23. Junil. Üks sealane seitung ütleb: Tõeste tossi ja wagga tähhelpannemisse wäärt on, et Austria keiser, ni pea kui temma söariistad Jtaliamaal wöido kroni sanud, Wenetsiat  Prantsusse keisrile lubbanud ja tedda kirja läbbi pallunud, selle eest jälle mässaja wallitsustega katsuda söariistade rahho jallale awwitada. Napoleon põlle ka paljo aega wiitnud, waid kohhe Preisi ja Jtalia künningatele  kirjad saatnud, kus ta neile nöu annab söariistad ühhest aeast seisma jätta; agga kulda  sedda jubba teame, põlle sest middagi wälja tulnud, waid möllemad põlle omma janno wenna wsrrest weel kustutanud; tahtwad weel rohkem werd wallada. 25. Junil. Italia wäed olla ülle Po jõe läinud ja walmistada seal üht uut lahhingit  Austria wäggedega katsuda. Prantsusse keiser olla agga telegrahwiga mõnda sönnumid senna saatnud ja neile nõu andnud, omma kassa sest emal hoida, mis jubba Prantsuste parralt on. Ehk kül Preisi ja Ztalia kangekaelus  neile sedda lubba ei anna, söariistade rahho tehha, sellegi parrast põlle nöupiddamissed  selle polest lõppenud, waid katsutakse holega rauda tagguda ni kaua kui weel pehme on. Preisi kunningas olla Prantsusse keisert tännanud ja öölnud, ta tahta ilma wibimata tehha, mis ial woimalik. Triestest, 24. Zunil. Sealt tullewad sönnumed,  et Türgi Sultanil köwwa nöu olla omma wägge 75 tuhhat meest Donau würsti made sisse panna neid hoidma. Kardab wist, et naber nende järrele kat saab wälja sirrutama  ja nago lastud tedre tasko toppima. Nalja nattukessed. .Kärner, mis hul teggo se on, et sa kaapsta  taimed roside wahhel õlled istutanud?- ütles  proua waljuste. ..Ollen sedda auus proua separrast teinud, et kes neid sööb, nisamma illusaks lähhäb kui need rosid-. .Kärwa sind Maddis ärra", kärratas kurn naene mehhe peale, ..miks sa ei Lo linnast rohto?"  .Kulla Tio, neid same jo iggal aeal ommast käsikust ilma hinnata", wastas mees. Ühhel wägga külmal talwe õhtul istusid üks selts nori mehhi punsi klasi ümber ja juttustasid  ühhest ja teisest; wimaks tulli jut külmast  ilmast ja kuidas hiljuti üks temma läbbi omma otsa leidnud. ..Minna arwan", ütles  üks nende seast, ..se surm woib keige kergem  olla. Znnimenne istub mahha, jäeb maggama, ja kui ta ülles ärkab, on ta surnud!" ' 215 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 5. Juli 18K6.