nud; agga et keik selsammal kombel hakkasid ja löppetasid, kui endised, sepärrast jätkame neid nimmetamatta. Nenda paljo peame weel löppetusseks ütlema, et meil hea meel on Polama  pöllo tööst kuulda. Hirmsa mässamisse  parrast peaksime kül mõtlema, et Polama  pöllotö tännawo üsna tühja ja wäljad harrimatta janud. Õnneks ei olle se mitte nenda, ja sepärrast mitte, et tallopoead targemad  ollid kai need, kes ennast targaks piddastd.  Ausad tallopoead prukifld omma adrad  ja wikkatid pöldo künda ja heina nita, agga mitte möisnikude ja pappidega möda metsi joosta ja mässamist tehha. Ehk kül kurjad mässajad nende põldudele paiguti paljo kahjo on teinud, peab willi ommeti kennaste seisma ja pöllomeestele suurt lotust teggema. No tänno Zummalale, et sealt wähh.egi head kuuldakse. Ehk kül wägga paljo wikkatid söariistuks  on tehtud, lodame ommeti, et hein niitmatta ei jä. Wöeralt maalt. Saksamaalt. sPikse mürristamin- Meie maal ei olle meie selle polest weel tännawo önnetusst kuulnud, agga Saksi kunningrikis  on 30. Mail seläbbi paljo õnnetust olnud, mitmed maead pollema lönud ja muud kahjo teinud. Üksi pealinnas on pikne sel ühhel päwal kue kohha peal sisselönud. Mitmes  paikus on ka rahhet saddanud ja ni raskeste,  et paljo pöllomehhi ommast lotussest ilma janud. Vngrimaalt. sPöua  Wäljad  ja asad on kollatand ja närtsinud, jõed tühjaks kuiwanud; lojuksed, kes ennam sömist ei leia, surrewad karjakaupa ärra, et monnes paikus 20, monnes paljast 10 loma weel 100 tükki pealt ülle janud. Hädda on ni suur, et mõnned lambaid tappawad, mis muidogi ärrasurreksid, ja selle lihhaga omma siggo hinges  hoidwad. Pöllomeestel on räkimatta hädda kä, nendasamma ka keige teistel. Tööd põlle ennam tehha, tenistust egga leiba ka mitte, ja wilja hinnad on hirmus sureks tõusnud. ning ei ollegi kuskilt ennam sada. 1300 ruutpennik. maad ja 3 miljoni innimessi on selle nuhtlusse al. Austria rigiwallitsus püab, ni paljo kui ial wöimalik, selle hädda wasto awwitada. Kui tannolikkud peaksid innimessed  iggal pool ka omma iggapawase leiwa eest ollema! Tulleb taewa taat põua, külma, lia wihma, rahhe ehk mu õnnetuste läbbi ja wöttab ärra, siis lähwad silmad lahti. Minnewa  aasta olli hädda külma läbbi Somemaal,  tännawo põua läbbi Ungrimaal, rahhe läbbi Saksamaal; ka Ztaliamaalt kuleme wiljaikkaldust.  Waene luggu kül: kui Zummal witsakimpo peus ei kanna, siis ei tahha meie tedda meletulletada, mis ommeti armas tusse  st peaksime teggema. Agga nenda on innimenne!  Sweitfimaalt. sLumme sadd o.^ Se on Zanipäwa aeal wöeram, kui Jöulus wihmasaddo. Sweitsimaal, kus Mai kuus ni illusad ilmad ollid, ja meil siin willo, on selle ku hakkastusses, kus meie ilmad soemaks läksid,  lund saddanud, ja ni rängaste, et keik põllud ja heinamaad paksult kaetud ja walged olnud nago kesk talwe aeal, et karjalomad paar päiwi omma toito lumme alt piddand otsima. Jtaliamaalt. PaawsM on ka hulga aea kohta kord hea meel olnud ning ta lasknud  warsi 21 suretükkipauko pörrutada. Mikspärrast?  Noh, sellepärrast, et Prantsussed Meksikus Puebla linna ülle wöimust sanud. Paawstil põlleks sellega muido suurt asja ja temma ei hakkaks Prantsuste wöidosamisse parrast mitte omma püssirohto raiskama, agga  Prantsus pead Meksikoma kirriko asjo, kust Roma piiskoppid pari aasta eest ärraaeti,  ka õiendama, ja seeb se on, mis paawsti süddant römustad. Prantsusfemaalt. sPuebla linna on ikka alles Prantsusse seitungid täis. Wöib kül olla, et pissukesest asjast peab paljo rägitama, muido ei ja se teistele mele. Prantsusse wäeüllema, kindral 201