jälle katsunud ja se olla temmal kauniste korda läinud, ta põlle mitte ükspäinis sedda põhja kaptali woinud taggasi maksa, waid teninud6o protsenti seal jüres. Meie aegsed asjad on keik paljo parremad ja innimeste tarkus ka hea sam eddasi jõudnud, ning isstarranis wee al käimine aastast 1867 sadik koggoni teiseks läinud; sepärrast on kuulda, et üks Amsterdami  mees, nimmega Ter Muelen, sedda kindlat  nõu wötnud, asjo, mis weel merre põhjas, wäljatua; agga et issi waene mehhike, sepärrast  olla ta ZO,OOO wlorini laenanud, ja selle eest ennesele üht auro-laewa ja muid tarwitawaid  asjo murretsenud, kellega künni 1870 aasta lõppuni keik ladungit, mis weel merre põhjas, lubbab wäljatua. -- Imme on kül, kui ta keik liwa seest peaks üllesleidma. Amerikamaalt. Hilja aea eest on seal surma mõistetud wangid Tomatoni wangihones  nou piddanud, wallitsust palluda, surma nuhtlust ärrakautada, sest se olla neil nattuke wastomeelt, nori kaela ümber panna laska ja siis keigile teutuseks nori otsa rippuma jada. Wimane otsus janud nenda: „Meie tahhame kristliko wallitsust, kes kässud annab, mis keige ma ja rahwa kassuks, zpalluda, sedda hirmust karristust ärrakaotada, mis nago kiuso ja taggakiusamise nuhtlus näitab ollewad ja õlleks  nenda, nago olleksime meie 50 aastad taggasi, kus kegi üht wöllat innetumäks si teadnud panna; mitte ka allati werresüüd omma pea peale kogguda, sest kui wägga saggedaste  juhtub, et ka ilmasüta werd saab wallatud,  egga ka mitte seadusi kinnitada, mis sedda hirmust ja kolledat surma kässib ja nenda rahwast allalise kartuse alla panna/sest kes ei peaks ilma süta kohto alla juhtuma ja hukkatud sama"? Nad wallitsenud enneste seast kaks meest, kes sedda nende nöu piddamist rigiwallitsuse  ette peawad pannema, kui agga wangi kohhus peaks lubbama. Kirjawastussed. Kiwwi arro Kustas. T. Kirri on ausaste kätte tulnud, mis ka ui kohhe olleme prukinud, kuida seddä issi näete. Saue augo luhhan. A. Wägga hea, et waewaks  ollete wötnud sest meile teada anda. Et rumi pudust polnud, sepärrast olleme ka nikohhe prukinud. Meie leme-kögi heaks on Eesti koggoduse liikmed kinkinud H. K. 1 rubla ja M. Ä. pool wassikast ja tango. 95 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 18. März 1869. Teadaandmissed. Peale selle, kui siit möldre Tönnis Grünberg  warra konkursi alla langenud , samad keik ja iggaüks, kellel nimmetud möldre käest õigusega nõudmist ehk samist on, seläbbi kutsutud omma wölga ja samist selle kulutuse allakirjutud päwast arwata kue ku aea sees seaduse järrele Perus raekohto  ette üllesandma ja sedda tõeks teggema, et tal tõeste Lemma käest sada on. Ühtlase antakse ka teada, et parrast sedda termini keddagi ennam kuulda ei wöeta. Ka neile, kellel temmale maksa ja kelle käes temma asjo on , antakse teada , et sedda üllemal nimmetud, kue ku aea sees nudimata  rae-kohto ette peawad ärramaksma ja asjad senna toma, kui mitte seaduses kinnitud trahwi alla ei tahha langeda. " Pernus, rae-koea peal, 22. Webruaril 1869. Naekohto nimmel ja selle polest: Justits-pürjermeister Fr. Rambach. M 539. Sikkertar Schmid. i Perno kohto-wogtei polest antakse seläbbi teada, et rae-kohto lubbaga 12. selle ku piimal -N 446 Perno koddaniko Jaan Kommissoni pärralt 11. Perno Ria allewis Ria ulitsa äres M al seisaw pu ellomaea keige selle pärralt krundi ja körwaliste honetega amwalikult peab ärramüdud sama ja päwad on 29. 30. Märtsil  ja 2. Aprillil se aasta ; neljas ja wimane termin  on, kui sedea peaks nõutama 3. Aprilli ku päma peale kinnitud. Keiki neid, kes sedda maea osta tahtwad, kutsutakse nimmetud põimil ja iggakord  enne lõunat kello üksteistkümmend nimmetud kahto ette omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma  ja peawad parrast otama, mis jurelömise pärrast  saab mõistetud. Pernus, wogtei-kohhus 18. Webruaril 1860. Oberwogt Brakmann. 155. Sikkertar A. G. Mors. 2 Perno Vogtei-kohto polest antakse seläbbi teada, et rätsepameistre Hannemanni maeas mitmesuggusid  maea asjo ja üks tõld 22. Märtsil, enne lõunat kello kümme, kohhe maksetawa rahha eest samad amwalikult ärramüdud. Pernus, 13. Märtsil 1869. Oberwogt Brakmann. Sikkertair A. G. Mors. 1 Perno mogtei-kohto polest antakse seläbbi teada, et rae-kohto kässo peale 26. Märtsil se aasta, M 581 pankroti jänud möldre Tönnis Grünbergi  pärralt I. Perno- Ria allewi kwartalis M 123 b at seisaw tuleweske, mis konkursi al, kei-