Trahteris, kus minna Arteris ollin, istu- M A paljo tallopoege omma naestega laua äres. Seal ütles kopraga üw teisele: „Naber  Kristjan, sinna wöid kül tänna paar puddelit  sampanja wina osta, sest sinna saad homa  kaks aupalka, üht omma pulli ja teist sällo eest." Ja nemmad jõid ka tõeste sampanja  wina! Za senna male on nemmad omma  rikkuse ja mõistusse polest üksi seläbbi sanud, et neile holega (seitungist ja muid kassukesi  ramatuid) kirjutadi, tübtiNe töt su sisse ööldi ja enne rahhule ei jäetud, kui assi eddasi  Ms." „Zsfeärranis ei wöi ma Eestlasi sepärrast mitte sallida, et neil omma lomade peale hallastust  ei olle. Ka se on üks neist pea asjust,  mis läbbi nemmad jõuta ello korrale ei sa. Minna ei tahha mitte sest könnelda, et nemmad süggise Heino ja õlgi müwad, Zölledad,  nemmad ei mõtle mitte selle peale, et sellega  ennestelenisamma paljo kahjo tewad, kui se- UewAja ärranMksid. Ni pea kui minno koddopaikus  tallopoeg Heino ehk õlgi müüb, tulleb wallakohhus  wahhele ja wöttab maiapiddamist temma käest ärra, sest et ta teab kül, etnisuggune  marsi otsas on ja walla waewaks langeb.  Saksama tallapoeg murretseb ülleültse sure lojukse pöhho eest ning tal on ennamist ikka ühhe aasta jaggo taggawarraks, et juhtum  pöhhoikkaldus temma karjale mitte kahjo ei te, nenda kui ta ka igga süllast ja tüdrukut  maiast minnema fadab, kes lome ilma asjata  ja armota löma hakkab. Agga Eestlane, kui holeto, kui hallastamatta on temma ennamist  omma hooste wasto, mis ommeti temma üllem rikkus on. Eestlased on pärris hobbuse nülgiad, ja igga kewwade pean ma ennast selle ülle ueste wihhastama. Ikka ueste pean näggema, et nemmad ühhe paljo peale pannewad, olgo te hea ehk jubba pool paljas. Za ial ei nähta, et üks laisk Eestlane lükkamisse  ehk tömbamisse läbbi omma wässind ja saggedaste sandiste rautud loma awwitaks. **) „Sim jures tahhanma Me üht luggu könnelda, mis sa ommas lehtis kül wöid prukida.  Minna läksin ühhel kewwadel, kui talwe-te  jubba pea üsna otsas olli, siin Tartus ülle pu-silla omma korteri. Te silla peate !ähhäb,  nago ennamist ikka, nattuke mäest üllesse.  Teine pool silla otsas seisid 50 ehk 52 pukoormat, mis hobbused mitte silla peale ei jõudnud tömbada. Möisttikkud innimessed olleksid nüüd muist koormat mahhakaddunud ehk hulgani isse tömbada aitnuv. Ota senni,  kui hallastamatta, laisad Eestlased sedda teggkd, waid ommas rummalusfes ja laiskusses  ek möistnud nemmad muud tehhs, kui waeste Hobbustele üllepea pihta anda ! Mo südda ei kannud sedda nähha ja laksin eddasi, mõtlesin agga ommas süddames: Peaks kegi teile ka nenda pihta andma, nago teie waeste  lomadele, teil' ennestel' õlleks ennam tarwis.  Nüüd kule, mis tulli. Ma ollin waewalt  mönni sam eddasi läinud, kui selja tagga  middagi kuulsin plaksuwad. Ümberpöördes  näggin ma, kuida üks politfeiteaer sure keppiga meestele pihta panni ja ei mitte pehmeste.  Nüüd kargasid keik mehhed korraga ühhe ree kallale, lükkasid, tõmbasid ja silmapilk  olli koorm silla peal, ja nenda järge möda keik koormad seddamaid ülle silla. Kui ma nenda römoga sedda asja pealt waatsin ja mul olli se kord tõeste peksust hea meel, sain ma ka warsi arro, kust keik nenda olli tulnud. Teine pool silla otsas otas üks Mr postitöld, mis enne ülle silla ei sanud , km pukoormad eest ärra ollid; sealt olli politseiteenre  suur holekandminne ja hooste abbi tulnud."  „Sest wöib iggamees jälle nähhä, mil wit sil Eestlastele ennam mõistust ja ussinust peaöppetatama.  Armas Postimees, maeniseb Eestlasi öiete saggedaste ja köwwaste ennekm Jummal omma politseitenert raud wiksaga nende peale sadab, ja selle nimmi on nälg, willetsus ja hadda. Ms sowin sulle *) Agga mis siis linna rahwas seal maal omma sarme- ja kabjakandjatele peaksid ette andma? Aitummal keikide kohta ja pihta ei sünni kill need terrawad lopsud mitte ennam, agga ommeti  ei wöi meie salgada, et surem HM alles nenda teeb, kur siin laidetakse. 147