rändasin, ellawad alles priskeSte. Minna olleksin  muido selle maga wagga mhhul, agga kolm asja on, mis meid allalisse tulle ja hirmo sees piddawad, se on hobbusewargad, rohhotirtsud  ja külmtõbbi. Mul ennesel warrastadi warsi eestotsa hobbune ärra, mis ma 67 rubla eest ollin ostnud, minnewa sui sõid rohhotirtsud mo wilja ärra ja luggematta paljo innimessi on siin haiged. Selle läbbi on mo rõõm Krimmi sarest otsas; muido agga ei pudu mul siin middagi,  nulli ja hein kaswawawad, lin on paljast 5 wersta kaugel, et keik wõib sada, mis tarwis on, lapsed käiwad rahha tenistusse peal ja leigest  sest wõib innimenne nattuke rahha korjada. Ma ollen ka pärrismaad ostnud, kust ma wilja ja Heino saan, mo karri käib agga mõisa ma peal, mis eest ma aastas 12 päwa teen, muud middagi. Agga, aus herra, minno iggatseminne on, kui ma etlan, Eestimale taggasi pöörda, ja õlleks sel aeal seal maid müdud, kui minna alles seal ollin, nagv nüüd tehhakse, siis ei olleksin minna wissist mitte Krimmi saarde läinud. Nüüd ollen ma seitungide läbbi kuulnud, et Eestima herrad ka tallokohte müwad, jatahhaksin  sepärrast parrem Eestima tallokohta, kui siin Krimmis, agga ma ei tunne nende hinda, egga põlle ma mõnd tutwat kohta weel kuulnud nimmetawad.  Siis sowiksin ma herra kaest teada, kas herra ka omma walla kohtasi müüb (sest need on null keige tutwamad) ja mis hinda herra nende eest wõttab. Siis tahhaksin minna ka nimmelt teada, kas v. H. herra minno endist körtsikohta ärramüüb ja mis hinna al herra sedda peab, keige madega, kui põllud weel selle hea korra sees on, nago siis ollid, kui koht alles minno käes olli, nende nelja heinamadega, mis sel aeal kohha kõrwas ollid ja kui pind P. mõisa wahhel korrapärrast on wahhele aetud. Minna sowin keigest süddamest v. H. herra käest selle peale wastust, ja Pallun wägga, ei kellegile minno palwet Sedda sowib Teie endine kässoallune ja pallub Teid mitte pahhaks panna. Teie endine kässoallune 29. Januaril 1865. Abram N." PeterVurZist. sPaljo haigeks jänud ja paljo Et meie pealinnas tännawo talwe haigus möllamas olli ja weelge lõpnud ei olle, on meil jubba tuttaw. Keskelt läbbi surrid 20—30 innimest päwas, ühhel pawal koggoni 60. Tõwwe hakkatuSsest künni 1. Märtsi ku Päwani ollid ülleültse Peterburgis 14,723 innimest haigeks jänud ja neist 2034 ärrasurnud. Kuida luggu minnewa kuus künni siamale läinud, on meil teadmatta, kuid ni paljo kuleme, et tõbbi wahhenemas olla. Andko lummal! Kas ja kui paljo meie Eestisuggu  õddesi ja wendi selle murdja haigusse läbbi muldä läinud, ei tea meie ka weel mitte; kui õu kannab, ehk same eddespiddi teada. Nisamma  tännolikkud olleksime ka, kui Kroustadti linnast selle polest sõnnumed saaksime. Sedda põlle jo immeks panna, suggulased tahhaksid hea melega teada, kuida suggulaste kässi käib. Dagmarj Wennema Suurwürst  Aujärjepärria Nikolai Aleksandrowitshi  pruut, kes jubba ammo wennekeelt öppib, peab nüüd ka Kreka uskus öppetud sama ja seks on siis üll cm üks Wenne õppetaja Danimale sadetud, kes senni kui tedda seal tarwis on, 165 taalrit kuus ehk taalrist Päwas kosti- ja ürirahha saab. sUus Lrükkise ad usj on meil ammo odata ja isseärranis igga kele seitungi waljaandjad  tahhaksid hea melega teada, mis ta toob. Ni paljo on kuulda, et riiksradi kohtust peab jubba läbbi ollema. Peale selle on nüüd weel Keisri Herra onuna käe kinnitust tarwis, kui seadusseks peab sama. Selle ue trükkiseadusse jarrele < — ni paljo teadwad Peterburgi seitungid  temmast kõnnelda saab üks seitung, kui ärrakeeldud teed tikkub käima, enne kolm kord ähwardades maenitsetud, kui se ei aita, siis rigiministre  polest tükkiks aeaks seisma pandud; üht seitungi koggoni ärrakeelda, seks on senatikohto  otsust tarwis. Pea same temmast wist ennam kuulda. *) Ärra panne payhaks, armas Abram, et meie sedda teame: seisis so awwalikkult „Talli'nna seitungis," ja seitungid on awwalikkud kaewud, kust iggamees wöib jua. E. .P Wõeralt maalt. Preisimaat. nurrin.j Seltsimehhed, kelle nurrinast meie siin kõnneleme,  on Austria ja Preislcme. Seltsis läksid 129