se ka weel muud ep olle, kui hobbuste-raudte. Sago sündima! Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Minnewa kord kulutadi kuulsa Humboldi, ja tänna jälle kuulsa Arndti ausambast, kelle tarwis neil Bonni linnas, kus Urn d t omma wiimsed 40 aastat ellas ja kussa temma ka surri, 30. Oktobril jubba 38,509 kaadrit kous olnud. Atndti pallawad issama - laulud Sakslaste melest ei lähhä, waid sojendawad igga ühhe süddant, kes neid suhho wöttab, kui kaugel nemmad muido ka Saksamaalt ellakstd. Nago Sakslased  Moskwa linnast Silleri mällestusseks illusa kirriko kella kinkisid, nenda on ka Sakslased  teine poolt Atlanti merre, kaugelt Brasiliamaaalt,  Rio Zaneiro linnast omma kuulsa laulikko Arndti ausamba tarwis hea tükki rahha saatnud, et temma, kui ka mitte ennam luust ja lihhast, siis ommeti kiwwist ja rauast, nende keskel wöiks nähhä olla. Nenda tewad  igga! pool öppetud ja harritud innimessed,  kes mitte ennam üksi selle leiwa tükki peale ei wahhi, mis suhho pistwad. Kui hulgast  iggaüks nattuke annab, tulleb suur hulk kokko, nago minnewa kord Znglisma madrustest  kuulsime, kes omma admiralile ausammast tahtwad ehhitada. Hea tahtminne leiab allati  nöu. Hiljuti korjas ka Ria saksakele seitung  ühhe manna lauliko heaks, nimmega Weira uh (Weihrauch), kes wannadusses waesusse  sisse janud, rahha, ja ehk ta kül Arndt egga Siller ei olle, tullid ommeti lühhikese aiaga  liggi 400 tadrit kokko, mis tale Saksamale  Dresdeni linna jarrele sadeti. Ta rööm olli sedda surem, midda ennam tal abbi tarwis  läks. Ma ütlen teist korda: nenda tewad öppetud ja harritud innimessed. Kuida tewad siis harrimatta innimessed? Noh, eks nenda, kuida omma suggu häbbiks Tweri öppetaja  kirjas minnewa kord neist luggesime kes Tamarast taggasi tullewad: „Kül nüüd ollen jälle näinud, et teie suggu ei tahha paljo waese liggimesse peale wadata!— Nemmad ei sowi teisele köhho täit süa, ehk se kül (nende kottiste! tulle egga) neile kahjo ei te." Minna ei tea, mis mõtted teistel sedda luggedes olnud,  agga mulle torkis se süddamesse, punnastasin  ärra ja mötlesin: Oh, et se mitte tössi ei õlleks! Millal löppeb rummalus, mis meid tuimaks vimmedaks ja kiwwiköwwaks teeb? Austriamaalt. Lumine-saddo põlle süggise aial kül mitte wöeras assi, se peab jo nenda ollema; agga kui se sojemal maal ni jarsko ja rohkeste tulleb, nago minnewa ku löppetusses  Austrias, siis on rahwas kül kimpus. 27. ja 28. Oktobril olnud seal ni suur tuisk ja lumme-saddo, et raudteed kinni jänud lumme  - hangedesse. Wini linnas olnud, nago talwe aial Peterburgis, sured lumme mallid ulitsate peal ja rahwas omma kerge rietega olnud sinnised ja wabbisenud. Et nüüd Garibaldj omma ammetit kunninga  omma kätte annud ja puhkama läinud, on ka söa hirm Austrias wähhemaks jänud; sest et Wiktor Emanuel isse Wenetsiamaad Austria  käest kiskuma hakkab, ei olle ni rutto mitte karta. Garibaldit ei wöinud selle polest kegi uskuda, kes sedda allatl üsna ilmsi ähwardas. Nende noor, agga waese terwissega keisri proua, kes talweks Madeira *) sare peale Madeira saar on Portugali kuuninga parralt  ja Atlanti merres, öhto pool Ahwrika randas  leida. Neid on kaks saart: Madeira ja Porto Santo; lõuna pool weelmönned pissukesed,  kus agga innimessi peal ei ella. Madeira saar on 25 ruutpennikoormat suur, ja kannab 100,000 innimest. Aastal 1420 leidsid Portugisid  tedda esmalt üllesse. Sel aial ei ellanud meel üht innimesse hinge seal sare peal, maid keik saar olli Seedre metsa täis. Nüüd on mets ammo  kantud ja haljendawad kallid winamäed selle assemel. Jodowat wina kaswatakse sellesamma weikse sare peal ni paljo, et 30,000 ami aastas Eiropamaale tuakse. Küsfige suremat rahwast, mitto kord nende pead jubba Madeira minast on sojad olnud. Peale sedda kaswatakse seal ka paljo puwilja ja suhkro-pillirogo, mis keik mägga hästi korda lähhäb. Kiskjaid ja kihwtisid ellajaid ei öölda seal mitte ollewad. Ilmad on ütlematta lahked ja pehmed ning sepärrast innimeste seas mähhe haigussi leida. Senna tahhab nüüd Austria  keisri proua Lerwisse kinnitust otsima minna. 362