jutlustamist tõeks tunnistama. Eks peaks meie aeal, kus mõistusse wangi põlli lõppemas,  iggamees ommalt kohhalt püüdma, asja parrema jone peale seada, et pikkemalt üht sesuggust laimo könnet meie ellamissest ei saaks rägitud ja muile rahwale kulutud. Kellel ial ni paljo jöudo on, se peaks aastas  korra toa-seinasi walgeks lupjama, ehk kui jõud sedda ei lubba, siis Wenne rahwa kombel  seinasi nuustikuga kürima. Lupjaminne õlleks kül tullusam, sest et lubbi luttikaid ja muid sellesarnatsid lomukessi wähhendab. Tubba peab sedda möda köetud sama, kuida ilm kässib, agga ialgi ülleliga, sest et ülleliig toa soe termist rikkub ja kehha külma wasto õrnaks teeb. Zsseärranis laitusse wäärt on parsil ja ahjo peal maggaminne;  nisuggused  maggamisse kohhad tewad innimesse aega möda lolliks ja rummalaks. Willo maggamisse  koht on Lerwisele paljo kassulikum; sellepärrast  ei kõlba se ial, öhto eel ahjo kütta, mis jubba wingo läbbi mõnda õnnetust tonud ja eddespiddi meel saab toms, kui sedda pahha kombet mahha ei jäeta. Ommalt maalt. Pernust. sKauba Msie linna kauba aeaminne olli möda läinud 1866 aastal selle pissukesse linna kohta kaunis hea. 114 laewa, mis meie saddamast wälja läksid, wisid wäljamale kaubale: 53,388 perkapunda linno, 1319 perkapunda takko, 66 perkapunda kannepid, 2256 tsetwerti rukkid, 23,915 tsetwerti  odre, 4495 tsetwerti slaglinna seemnid, 27,511 pütta küllilinna seemnid, 19,822 matti, 12,632 lauda ja planki; mis ühtekokko  4,529,984 rubla 59 koppikat wäärt arwatakse. Sisse on tonud 47 laewa: 72,545 puda sola, 8359 pütta heringaid, 68,129 puda kiwwisüssa, 1594 puda wärwi puud, 144,599 kattuse kiwwi, 11,599 telliskiwwi,  1945 puda rauda, 741 puda ölli, mitmesuggust muud kaupa 1871 rubla eest ja puhhast rahha 24,171 rubla. Keik kaupa mis sisse todud, arwatakse ühtekokko 87,264 rubla 61 koppikad. (Teised laewad tullid pallastiga.)  Saddama ehhitus on ka priskeste eddasi läinud, möllema rammidest, mis merresse  käiwad ja loune pool sülda ja öhto pool 869 sülda pikkad peawad sama, on jubba malmis: lõuna pool sülda ja põhja pool 765 sülda. Et selle töga jubba ni kaugele sadud, sepärrast lodetakse sellega aastal 1867 ehk keige hiljemast 1868 malmis sada. Paggermassin on ka laewade  teed seddawört lahti kaewanud, et möda läinud süggise ennamiste keik laewad silla äres laetud said, mis paljo ruttem läks. Lihwlandi kubbermango seitungis antakse teada, et Rõuge kihhelkonnas, Ue Nursi mõisa tallopoeal 21. Detsembril ellajate többi ellajäte  kallale tulnud ja künni 28. Detsembri ku päwani 4 lammast, ühhe sea ja ühhe härja aea tahha winud. Sedda többist härga olla perremees omma tuppa tonud ja pärrast sedda,  kui härg olla ärrakärwanud, jänud ta isse ja temma kaks last sellesamma többesse haigeks. Mis neist pärrast sanud, sedda ei tea meie. Haigussed ja többsd on Jummala käskjallad, kedda ta wälja läkkitab innimeste karristusseks, agga ta on ühtlasse igga többe wasto rohho kaswada lasknud ja innimestele tarkust annud sedda prukida, agga igga többe jures on suurt ja isseärralikko holekandmist tarwis, kui mitte innimenne enne aega ei pea surrema. Se aasta on paljo rouge-többest kuulda, mis isseennesest  üks külge hakkaw haigus ja üks wägga  hirmus többi on, ja tappab wägga, kui innimeste holetus seal jures on» Kuida ööldud, on röuge-többi üks hirmus többi, kelle wasto muud rohto egga ohto põlle, kui warri-röugete panneminne se agga ükspäinis  woib innimest röuge surmast peasta, kui sedda õigel aeal ja korra järvele prugitakse. Warri-rõuged pannakse isseärranis lastele ja kui ta jubba paar kuud wanna, woib Lemmale warri-rõuged panna sedda norem, on liig warra, ommetige, kui hädda sunnib, woib ka jubba kue näddalisse lapsele panna. Ommetige  tulleb - kui sest pannemissest kasso 53