Eesti Postimees ehk Näddalaleht ZS. 1867. 27. Septembril ma- ja linnaraWale. Neljas aasta. Register L Cestimehhe teekond ümber mailma „Askoldi« laewa peal. Ommalt maalt- Tartust: Kaks noort öppetajad. —Noor Doktor. M-aastane ammetipühha. Riast: Ma-päaw. Harjumaalt: Tullekahjud. Somemaalt- Näljasurm. AarSkoje-Selust : Tulle — Peterburgist: Suurwürstina Olga Konstantinomna pulmad. Saratowist: Mõrtsukad. Harkowist: TWaläinud warga rö. Liwadiast. Wöeralt maalt: Jtsliamaalt. Prantsusfemaalt. Inglismaalt. Spaniamaalt. Lissa Tartust. Peterburgist. Kauba sönnumed.  Kirjawastussed.  Teadaandmissed ja kulutamissed. Eestimehhe teekond ümber mailma „Askoldi" laewa peal. sõbber ei olle Rio Janeiro lmnas  meel mitte malmis ja kõnneleb nõnda eddasi: ~Aastal 1850 on ka Brasiliamaal kõik Neegriorja  kaup ärrakeeldud, mis sennamale ikka weel iggapäine assi olli; agga et wallitsussel mitte jöudo ei olnud, enne ostetud Neegrid wäljalunnastada, piddid nemmad tänna päwani orjaks jama, olgo siis, et mönned isseärranis wisil aeg aealt wabbaks sawad. Rägitakse ka, et rikkamaks sanud pri Neegrid,  mis trööstlik kuulda, omma waestd sugguwendi tihti orjapõlwest peawad lahti ostma, mis neile sureks  auuks tulleb. Eks sedda kuuldes mönned saksaks sanud Eestlased ei peaksid ärrapunnaslama, kes saggedaste essimessed on omma sugguwendade peale kiwwi tõstma? Õnneks läbhäb selle polest uemal aeal luggu parremaks. Äuida wöib rahwas tõusta, kui need, kes ees töuswad, teisi järrele ei tõmba, waid taggasi röhhuwad, ehk nende eest ärrajooksivad  ja wöeraks sawad? Ei, mo armad Vältima  Eestiwennad, nõnda ei wöi luggu mitte eddasi  minna. On so mõistus ja warra kaswanud, siis hoia ennast seläbbi möisilikude silmas naeruks samast. Sa ni targaks, kui Lal saad, tõuse ni kör- geks, kui ial tõused : narriks jääd ommeti, kui ennast  sest kännust püad lahti löikada, kust sa wäljakaswasid,  ja Neegrid on siis sinuust ees. Et mönni rummal sind omma rummalnsse ja jämmedussega pahhandab, se ei wabbanda sind mitte; selle eest on temma jo alles rummal; sellega pead kannatama.  Õlleks ta targem olleivad, ei wöiks temma ennam rummalaste tehha. Agga põrazne Brafiliamale  taggasi. Ehk kül pärrisorjM.siyl. alles ellawad, siiski on neile ka nattuke innimesseöigust antud. Perremees ei pea tohtima kuulge armo!  orjale mitte ennam kui 50 hoopi nuhtlusseks anda. (Kui mitto kord ta sMappäwas ehk näddalas  wöib tehha, ei fanud'ma mitte knMa.) Neegriorja tapmist peab ka jubba pea axgo innimesse  tapmisseks peetama. .Kahjo agga, et sest seadussest suremat ei pea holitama. . k,Brasiliama annid on: suhkur, kohwi, poomwillad,  mitmesuggused wärwipuud, aptegirohhud, kuld, böbbe, kallid kiwwid, kus kallal ennamiste Neegrite käed peawad likuma. Peale selle on sure luhsade ja asade peal paljo ellajaid ja põllise metsade sees köiksuggu illusaid lind ust, agga ka mönnesuggusi  kiskjaid ellajaid ja kihwtifid lome. Teekäiad