kihhutama ja seggama, mis iäbbi uel kunningal,  kes jo mitte narriks ei wöi jäda, muud nöu ei jä, kui massamisse tuld mitmes paikus  möega terraga lämmatada. Mis puhhad  seal wöisid olla! Sedda ennam antakse Gaeta linnale nüüd ma poolt küljest wallo, kust kunningas Prants mitte ei tahha pöggeneda.  Temma ja temma wennad ööldakse märka julged ollewad, kes saggedaste mallide peal suvetükkide wahhel, tullepombide sajo al peawad köndima ja otsekui surma otsima. Hiljuti  on peälikkud teist kunninga menda, (kes alles üsna noor innimenne) ühhe kantsi pealt, kus ta wist surma õlleks sanud, wäggise mahhakiskunud.  Sardiniamehhed lodawad omma ma poolt laskmissega, ka ilma merrepoolt abbita,  linna kätte samad, agga se on teadmatta,  ja wöttab wist aega. Sardinia kunningas saab ueks aastaks ue kroni. Temma rigi rahwas on praego rahha kokkopannemas, mis eest temmale ue kuld kroni  tahtwad kinkida ja lootwad, et sedda ärra ei sa pölgama, kui alt Neapolimaalt omma pealinna Turini jälle taggasi pörab. Prantsnssemaalt. Hina rahhoseadus.  Prantsussed ja Inglased rägiwad sedda korda wägga paljo omma Hina söa asjust  ja mis pallawat nende söawaed waese Hina  keisrile teinud. Temma suimaia on nemmad  esmalt ärrawötnud ja ommal kombel puhtaks teinud. Hina keiser isse piddi pöggenema  pannema. Nattuke olli ta sure ruttoga  ommast maia asjust ja warrast kasa wötnud,  agga surem hulk langes pallumatta wöeraste  kätte, ja need wötsid, et warna ennam seina ei jänud, waid Inglased pistsid weel tulle otsa ja pölletasid maia ärra. Kui nüüd Hina perremees naggi, et mu assi ei aitnud, hakkas ta rahho palluma, mis wasto ka tei- sed ep olnud; agga nüüd ei tehtud rahho mitte nenda kui Hina keiser tahtis, waid kuida Inglased  ja Prantsuösed tahtsid. Nende ues rahho  seädusses on kümme peatükki, kus sees seisab:  I) Hiinlaste kahherseminne, et nende wahhel minnewa aasta jälle tülli olli tulnud. 2) Inglase ja Prantsusse sadikud sawad eddes- piddi Pekingis ellama ja omma ma asjo tallis tama. Z) Hina keiser tassub kummagi rigile 60 miljoni pranki (15 miljoni höbberubla) söakullo.  Kui hea meiega, sedda ei olle jure pandud.  4) Hina keiser lubbab Tientstni linna alla (kus 1858 essimenne rahho seadus tehti, mis Hiinlased minnewa aasta rikkusid) wöeraid kaubalaewasi  keelmatta kauplema tulla. 5) Hina keiser  teeb omma seädust tühjaks, mis sealt ma rähmast  kelis ommalt maalt wälja minnaga Prantsusse  ehk Inglase tenistusse heita. (Kus neil kül, meie omma wahhel üttelda, Prantsusse poolt mönni kord ka paljo parremat pölwe ei olle, kui Neegridel Umerikas.) 6) Koluni saar saab Inglastele kaubaaiamisse paigaks. 7) Keik> mis 1858 mahha tehtud, kinnitakse jälle ueste.  8) Hina keiser lubbab seddasinnast rahho.  seädust keigis ommas rikis kulutada, 9) Kusanj saar, mis Inglased ollid ärrawötnud, antakse Hiinlasele taggasi. 10) Keik nimmetud  punktist lubbatakse kindlaste piddada. Nenda lubbatakse ja nenda seisab pabberi peal; agga —noh, eks same nähhä.  Warao lubbas häddaga Mosesele ka kümme  korda, agga ei piddand sönna; ei tea, kas Hina pagganad paljo parremad on, kui Egiptusse  pagganad ollid. Peale sedda peab Hina  keiser meel nende järrele jänud suggulastele,  kes ses söas Prantsusse ja Inglisse poolt on surma sanud, 600,000 höbberubla leinarahha  maksma. Et Eiropa rahwal Hinamaal  lubba õlleks ristiusko piddada ja kulutada,  seisis jubba minnewa aastase rahho-seädusse  sees, ja sai nüüd H 7 ueste kinnitub. Eiropa mäed on Pekingis tagganenud ja pakko  joosnud keisrile jälle rumi annud. Inglismaalt. Seal lähwad asjad manna wisi eddasi. Hina södda ja rahho purud  neisse nisamma palja, kui naabridesse, agga nemmad tewad wähhem kissa. Pärrast Hina rahho potte neil ka ennam södda kaela peal, mis muido arwa juhtub. Neü-Seelandis  on neil kül nattuke kärratsemist, agga se põlle Inglaste kohta söaks nimmetada. Agga  lumme sajud ja tuisud on neil Zöuluks kanged olnud. Mitmed raudteed on selle labbi 6