lust fadik mng koggokonna rahhad wilja eest walja antud, mis'piddid nad nüüd teggema? omma taskud ollid ka tühjad; eks seal hea nöu kallis polnud? Seal on üht mehhist meelt ja kindlad ning tossist nöu piddamist ja ettewötmist  tarwis, mis jännini weel igga walla wannema jurest leida põlle ja ni sugguses koggokondades  on rahwas rohkem kannatama ja näljaga wöitlema piddanud, kus walla wannem  omma pead olli kautanud. Tänno sure Jummalqta, kes meid künkasse on aidanud ja peaks rahwas ka mõistma tedda selle eest tännada, et ta meile nende nälja aastade peale,  üht sesuggust õnnistud aastad on kinkinud, kus omma hawo wähhegi wöime parrandada ja selle eest murret kanda, et maggasinid jälle saaksid täidetud. Need nälja aastad peaksid rahwast, agga issiärranis walla tallitajaid, öppetama, selle eest murret kandma, et maggastni  aidad igga süggise sedda möda saaksid täidetud, kuida leikuse saak surem ehk wähhem egga middagi wölga ei jäeks; kui wägga löbbus  on se, kui meil puduse aeal maggasinist wötta on. Zattame agga nende sisse korjamist  holetuse sisse, nago se parraks mõnnes waldas olnud, siis on ka keige wähhema wilja ikkalduse aastal pudus suur ja nälg püsti kallal.  On maggasini wölg ühhes waldas kord sureks läinud, siis on se raske kokko korjata, sest seal juhtub sedda saggedaste, et paljo wanna Liwa Annuse tassuda jääb, kelle käest walla wallitsus terrakast ei jõua wälja sundida.  Zubba se peaks iggaühhe omma mur/e ollema, kes kewwade maggasist middagi wötnud,  sedda süggise aegsaste jälle ärratassuda, agga sellega põlle meie rahwas ni wägga ruttuline,  nad on harjunud tagga sunnitud sada ja sepärrast jookseb walla wanker mönnes kohtas  kura kära; ni kaua läks ta kaunis kohhe, kui möisawallitsused aitasid, kui nad ommad kaed küljest ärrawötsid, ei jookse ta iggalpool ennam hästi. Mönnes kohtas lassewad nad sedda liaks märida ja se põlle jälle koggoniste hea seal wereb ta üsna tee pealt körwa. Lodame,» et nälg neid on öppetanud omma wankert eddespiddi parrem kohhe hoidma. Riast. Õnneto surm. Juli ku 18. päwal, öhto kello pool seitse, on üks Wilna tallomees, nimmega Jwan Jakowlew, palkide wäjakiskumise jures, ettewatamata kombel ja lia julgusega tööd teinud, seal üllepea wette kukkunud ja ärrauppunud. Ehk tedda kül ni kohhe jälle weest wäljatömmatud, olla ta ommetige  surnud olnud, egga ükski katse tedda ellasse  sada, middagi aidanud. Balti- kubbermangude kindral kubbeneri herra on allamal seisawat telegrammi meie sure ja armolise Keisre Proua nimme päwal, 22. Julil, Keisre Proua kätte saatnud: . ' ..Balti kubbermangude rahwas pannewad omma keige allandlikumad õnne sowimist, sure keiserliko Majestäti nimme päwaks, keiserliko Majestäti keigekörgema aujärje ette mahha." Selsammal päwal kindral kubberneri herra allamal seisawat wastust sanud: ..Minna tännan süddamest Teie läbbi sadetud  Balti kubbermango rahwa önnesowimise eest. Maria." sSeäduse punktide uendu Liwima tallorahwK asjade tallitaja kommissioni  nõutamise peale, annab kindral-kubberneri  herra teada, et ue tallorahwa seaduses, mis 19. Webruari! 1866 wäljaantud, Z 12 nenda on öiendud: ..Sesuggustes kohtades, kus wallawannema holeks ka möisawallitsus on, peab temma iggakord walla wollimeeste otsust kahheksama pawa aea sees kihhelkonna kohtule teada andma. Leiab kihhelkonna kohhus  sedda otsust seaduse wasto ehk koggokonnale  kahjuks, siis peab ta wibimata tarwitawat  õiendust ettewötma." ' Teine on Z 28, mis nenda öiendud: ..Koggokonna ammetmeesteks  ei tohhi sesuggused mitte wallitsetud sada,  kes kriminal-kohto trahwi on kandnud ehk ühhe sesugguse asja polest süüdlane on, mis kriminal-kohhus peab selletama ja sepärrast kohto al seisawad, ehk kedda ühhe sesugguse sü wäärt arwatakse ollewad, egga ka mitte sesuggusid, kes laido wäärt ello ellawad, se on sesuggusid mitte, kes kohto mõistuse al olnud ja mõnda korda omma süde parrast karristud sanud." Riast kirjutakse 26. Julil ilmadest: „Möda läinud päiwil on ilmad meie jures kauniste sojad, agga wihma on meil ka ennamiste  iggapääw, mis rukki leikufe ja heina 254