Moskwast. Moskwas  ellasid 2 wenda, Peter ja Nikolai Kitshejew,  essimenne 20, teine 19 aastat Manna. Wannemad ollid surnud ja nende ödde seisis wannema wenna kaitsmisse al. Ühhe Moskwa studenti peale, ninimega Bugon said möllemad wennad wägga wihhaseks, ütlesid tedda nende ödde ärrauaernud ollewad. Wannem wend wöttis  kätte Bugonit ärrahukkata, mis kurri tö 13. Jutil Zhto ka sündis. Ni pea kui kurri olli ärratehtud,  läks mõrtsukas isse politseimeistri jure ja andis ennast ütles. Temma ei holinud suggugi, sest, mis ta ennese peale tu !eb, waid rvmustas ennast,  et Buqon omma palka olli sanud. Agga kuida ehmatas mõrtsukas isse ja keik teised ärra, kui kohto ees wäljatulli, et tappetud mees koggoni Vugon ei olnud, waid üks üsna N õeras ja ilmasüta  stndent Kossakowski!! Nenda lähwad  asjad, kui meie omma kurja süddame kätte wolli anname. Nüüd on möllemad wennad kinni, ödde üsna ilma warjuta ja ilmasüta innimenne  tappetud. Innimesse wihha ci te ial head. NisHni-NoWgorodist. sSuur Nago sui, on ka tännawo jälle N-Nowgorodi  linnas Wennema keigesurcm laat, ning on 15. lulil jublia alganud. Wõerid kaupmehhi  peab iragga paljo ollema ja ikka wee! jure tullema. Pärris kanplemissest tullewad kül Pärrast pole sönnumed. HarkoVi raudteest. Hõlpsa tede pudus on laialiöse Wennema surem pudus. Raudteed üksi wõidad sedda p!ldust Parrandada. Harkowi rahwal on lotus, et neilt raudte Taganroqi linna  saab tehtama, ja se õlleks nende mclepärrast. Ma peab seal wahhel ui kõlblik ollema, et werst raudteed ennam maksma ei pea tullema, klli 30 —35,000 rubl.; mõuui kord maksab 3 kord nenda Paljo. Ümberkaudo mõisnikud olla ka wägga selle nõuus. Siöeriamaalt. sWangide teekond.j Kedda Siberiamale sadetakse, peab 1200 pennikoormat  käima, enne kui senna saab. Enne piddld  wangid keik sedda maad jalla ärrakäima ja käisid 16—18 kuud. Nüüd ei lähhä ennam ui paljo aega egga põlle ka ni raske, sest et Län- nawo kewwadest sadik wangidel lubbatud on, 5a jõetesid prukida ja kel jõudo on, worimehhi Nõtta. Wannad ja nõdrad sawad muidogi woridega eddasi sadetud. PotamaalL. Et muial rikts sedda tulleks, ei otle mitte kuulda, agga Polamaal tulleb Nowembri kuus nekrudiwõtminne;  ommeti mitte cnnam wanna wisi, kus neid nago metsalindusi kinni püti, waid nenda kui keiges rikis loosimesse läbbi, 20 aasta wannadussest  peale hakkata. Kes ennast Polamaal waetenistussest  tahhab ning jõuab lahti osta, maksab  400 rubl., mis wahhem on kui meil. Wõeralt maalt. Austria ja Prcisi wahhel ei olle ikka meel õiget tülli, sepärrast ka mitte õiget leppitust.  Kord lähwad jubba harjad wastastiko waieldes ni punuaseks, et pealt kulaja peaks mõtlema:  nüüd lahmad karwopiddi kokko! Agga sealsammas tnlleb mõllemil jälle mele, et svdda mitte terwisse kinnitusseks ei olle, ja et innimenne  sõas haiget wõib sada ja narmasnahk siit ehk sealt ärraminna, mis mitte maggus ei olle. Seal annab siis üks ehk teine jälle nattuke  järrele ja maidleminne jääb waidlcmisseks. Se on jo manna tuttaw assi: Sakslane kannatab  wägga paljo, km tennnale agga lubba antakse  hästi paljo urriseda j.i kõnnepiddamiöses omma  meelt jahhutada. Prantsus ja Italiamecs:e. saab räkides wihhaseks ja laosed miniaks kat käia; Sakslane saab räkides lahkeks ja leppib ärra. Ja kui siis assi ni hulluks lühhäb, et ka Sakslane wimaks peale hakkab, noh siis — siis hakkab peale; agga ta katsub enne weel, kas sõnnad  aitawad. Sõnno ei tehta kuskil maal ennam  kui Saksamaal. Kui paljo on rägitud, enne kui Dani ja Saksa wahhel kässi käima hakkas; kui paljo peab jälle rägitud sama, enne kui Shlesmig-Holsteini asjad Preisi ja Austria wahhel tallitud samad! Eks sellega olle aega. Preisi Bismark piiab kill Austriale jalga tahha ning Shleswig-Holsteini rahwale omma ikket pahha panna, agga Austrial näitwad ka silmad lahti ollewad, et Preisi ähwardammne egga lippitseminne  ei tahha paljo mõõda. Praego on 267