põlle; sepärrast tedda, kui mustaks sanud, pöllewa ahjo wissatakse, et seal jälle puhtaks põlled. Sest et kord kallist kiwwidest, kelle arvust ka perlid on, olleme könnelema hakkanud,  tahhame siis ka neist üht ja teist teada anda. Jggaüks tunneb klaas-perlid, mis naesterahwas  kaelas kannab; neist ei woi siin jut olla; waid agga neist perlidest, mis kalliks kiwwiks arwatakse, neist tahhame nattuke könneleda.  Nemmad ep olle mitte innimesse tehtud,  waid nemmad kaswawad ja sünniwad issisuggu konna-karpides, mis saksa rahwas perlmusliks nimmetab. Need on kas j öe - ehk merre muslid. Essimest olli enne wannal aeal meie maal mitmes jões ja järwes  ka kauniste leida, nenda kui Tallinnamaal,  Kusalo kihhelkonnas, Telg jões, Kolga järwes ja muial; nendasammoti ka Riamaal, isseärranis mustjões, Walga kihhelkonnas. Kaddunud keiserina Elisabeti aeal on krono polest  neid kangeste pütud, ning wahhid olnud jöggestd ja järwesi hoidmas ja wahtimas, kus perüd teadsid ollewad. Agga et wahhid ennam maksma tulnud, kui perlid kronule kasso sisse saatnud, woetud wahyed ärra ja perle püüdmist  jäetud mahha. Kas nende üllemal nimmetud  kohtades prasgo perlid weel leida peaks ollema, on meil teadmatta. Ommalt maalt. Riast. sSild Ria rahwas kaebab selle ülle, et torm neile nattuke pahha teinud, kiskunud nende silla pealt ärra. Sealt kirjutakse: ..Kange pöhja-ohto tuul, mis wasto lõunat ennam põhja pole pöris ja aeg aealt ikka kangemaks läks, kiskus, peale "selle , kui ta hommiku kella kümnest sadik tormiks tõusis, kaks ossa Düna jõe Must ärra ja wiis omma teed. Jalla innimessed said piösukeöse söupadidega  ülle wetud, agga hobbuste mehhed piddid kalda peale watama jäma, ei sanud ennam ülle. Warsi ollid linna üllemad nõu piddanud, kuida ärrawidud silda jälle katte sada,  et te pea jälle lahti saaks ja rahwas keetmata  ülle sõita woiwad. sLaewa Bvlderast kirjutakse  25. Oktobril: „Tänna warra hommiko on kange pöhja-hommiko torm ohto pole saddamat  üht laewa randa aeanud, mis kohhe surma leidnud. Laewa ladung olnud 15 tuhhat  telliskiwwi, mis kelk merre põhja läinud. Laew põlle kange tormi wasto jõudnud panna waid olla warsi lõhhutud ning laewa-mehhed sure waewaga hirmsast wee surmast peastetud sanud, leitud pool surnud laewa masti küljest kinni seutud! Sealane seitung könneleb  meile Wennema raudtedest, et igga aastaga  pikkemaks wennida, mis labbi linnad ja maad nago ühhe teise lähhedale samad tõmmatud  ning kaupleminne paljo ruttem eddasi lähhäb ja tallitud saab. Ülleüldse on Wennema  raudtede pikkus, mis käes jubba 1865 aasta löppetussel 2901 werst olnud. Kui siis Nikolai ja Tsarskoje-Selo raudteed, mis enne 1854 aastat ehhitud ollid ja ühte kokko. 629 wersta wälja teeb, mahha arwame; siis on kümne aasta sees 2272 wersta raudteed  ehhitud; mis, kui sedda ühhetassa jaggame,  227 wersta aasta peale tulleb. Aastal 1865 on jälle 200 wersta jure tehtud. Kui igga aasta mitte rohkem, kui 200 wersta malmis tehtud teed jälle prugitawaks antakse, siis lähhäb  assi kül ka eddasi, agga mitte ruttust. Wäljamaal olla assi paljo ruttem eddasi läinud. sOnnetus raudtee Oktobri ku 7 päwal, parrast Lõunat, kello wie aeal, olla Nikolai raudte peal, Ushakowi jama lähhedal  raudte wankred, misga kaupa ühhest linnast teise woridakse, röbedest wälja hüppanud  ja risti te peale ette pöörnud, mis läbbi röpe rauad katki läinud. Õnneks põlle seal ei reisijaist, egga massina ammetnikkuist kegi sedda wähhemadki wigga sanud. Se ainum assi, mis reisiatele mele pahhandust teinud, olla se olnud, et paljo aega te peal läinud, enne km jälle eddasi tormata wöinud. Kui middagi äppardust põlleks olnud, siis olleksid sellesamma päwa öhto, kello seitse Moskwa linna jama wärrawatest sisse sõitnud; agga sekord sanud teisel hommikul kello pool kuus Moskwa linna , ollid 11 tundi kauem te 363