Mshü oN üllesös MewiG imeistrx .GWfi )jZMK ipLssukene - tsMAHjo, ni kohhe kNstNtud sai , et ilmuke wagga olli» Õlleks slnud , siis. slleks õnnetus., kes teab -kui- sureks wmrmd Minna, sest et seal maZad MgW ühhe teise lähhedal» Tull: olli psmngult j hakkanNd, agga Lust ta senna sa- Kud, sedda ei tea kegu Selsamma! päwal M Mil hulga aea parrast ka nattuke wihmaz WtM» sOnnetus piLfe lab.bKokenhusem  kirrKöimöisa ma mis kesk Ma ja Dünahurgi wahhel, sn pikne essimessel Me ku päwal, ühhe korwalisfe hone, kus jnmMessed sees ellanud, pöllema lõnud, kuhhu Mm ulast sisft jänudt Sel jammal päwal  Ma ka Dubbelnis suur tullekahjo olnud, mis «Mbes iv tuhhande rubla eest kahjo teinud l Selleku kolMandamal päwal on Rigas Mst llõmm aeat kaks kolm Anna ees, pollema läinud. -W pea kui tuld zMhtud,-.--: lüKstüd - -koormad. -,Wna kus tulli kustutud sanud. Parrast km koormad  pealt mahha Oautud leitud pibo tabhW Knüsde Wahhelt, Mlle süüks ka arwatakse, et linnad Dõllema läinud. , sÕmneto Wäljama vshwas ON Mönnes asjas weel kaugel meie ees, ehk ka kül ei jõua meie neid ommetige kätte sada. Enne mannal aeal ei tuntud merre mette prukimist woi ojumist, agga meie aeal prugitäkse sedda wägga palja ja sepärrast on ka keik kohhad sesuggusi kohtasi täis, kuhhu mnitMssed liggitzalt ja kaugelt kokko langewad>  terwise ksssuks, merre- wet prukima. Sedda on ka saggedaste, etusesugguste ojumiste  sja merre-wee prukimiW jures önnetussed  sünniwad ja monned wee sees alwatud samad ning ärrauppuMd, kuida sehiljoti Rosenbachi peõso kohtas Seal olla üks wöeras, ftnna tulnud merre Vee prukia, km wette astunud, alwätud sanud ja seläbbi ärrauppunud. Kui paljo temmai ennesel seal jures süüd et mast ettewätaMata kombel  wette astunud, sedda ei tea kegi, ommetige  antakse selle pesso kohha perremehhele paljo Md ja meie arwates on se ka üsna tössi, et se innimene otse Lemma sü läbbi är- mupMmd. kimis.se, Mhtas ipeaks .. keige MUHHeZMD hsstvZwajjai öppmM sjuja waht MemW-lkes Mati sabawaö/ et..-km mast kelleM önnstG peaks ijutztLMctz kchhel appi woM -mttaMZ otft Aida stdds wäHZmaa! mitmes tohtach LM kuuksad  peöfo whhad,i leida on. - OlleksA sealüks sesuMune waht olnud, põlleks lst mees ttwist Mitte -Mnt'» aeW'surma. n- ütleb ennast jälle nattukest mürristamisse wihma fanudotlewad,  mis maad kül pealt nattukest märjaks teinud ; mujdo Ma iWad pallaMd p AWad, kuids: sedda iKgapääw ka Mneste jures näeme. Wihma pudust- AMeb jgga mu rahwas> ist parrast on ka rohkeste kaebtusst selle ülle stitvngidest  leida/ et keik willl za rohhi ärraArweda.  i.l e 0 Wet schd sp ö lle Mi iMH et taema allune MMI suitsune ja MeM Mulla mailma. täidab?Wist W, U allaMftpöM M Wwa qeaW MeMdM rAbbad siin M ftsil Pöllewsd, mis issiärranis neile suutt Muvrchi-Mch, metsad pärMnvwmad.  Ssnnumite särMe,? mis - siit ja sealt Riga sadetud, peaWah nihästi Liwi- ü!i EesÄmaal  sured metsad pöllemas . ollema ja. nimmelt  Willandi ümber kaudo. Ria ümberkaudo olla mitmet metsad tuld täis ja igga -- pääw tahta paks suitse mis keik taewaMust täidab, läkkatama aeada. Seitsmema selle ku päma õhtul paistnud, kaunis laialisse tulle kumma wasto patrem- pool Düna jögge, peal pool linna> i Wbrna Se pahha többi olla ka Ria linna Mggenud ja 8. ftlle ku päwal üht taieste terwet hobbust, mis tallis olnud, mahha murdnud ja wie tunni parrast olnud hing seest lainud. Keik on ka ärra tehtud, et többi ftal laiemale ei saaks lagguneda.  Ahto polise Kurama otsast kirjutaksi 28. Zunil: ..Kahhe ku jarrelise põua ja sure pallawussi pealesaime 18- 19. ja 23 Zunil karrastawaL mürristamissi wihma. Essimesftl  paVal saiMe .ka hea kord rahhet, mis sim ja seal milja pölludele kahjs teggi ja - teisti hommikul krawide ja msddaluste seest weel 229