kirja kele ollewadki; sepärrast hakkasid mõnned ka nendasammoti sõnno wälja ütlema; ehk nad kül ommas lomolikkus keles ialgi nenda ei rägi. Agga et lärwa sõbber Postimehhe 22 Nr. ütleb, et umb saksakele mees wannamodi kirja lugges pea nendasammoti kui teinegi Eestlane. Temma jutto peale ei olle mul mitte tarwis kohhut mõista; waid sedda teggid kord kaks õppetud  Sakslast. Agga oh mo wmnike, õlleks sa kuulnud, kuida nemmad meile uc Testamenti ramatud luggesid! nad röhhusid wägga rängaste keiki rõhhnmatta sõnno. Agga keik need wiggad tullewad sellest, et wanna kirjotusse wiis seal wahhet ei te. Agga selleta Sakslasele ehk muile  meie uus kirjotusse wiis põhjani ärra, ja lasse neid siis luggeda, kül siis näed, et nad suggugi ci eksi. Agga et ka Sakslased siiski paljo Mannal wisil kirjatud sõnno öiete wälja loewad: se tulleb sest, et meie eestikele wanna kirjotusse wiis on Saksa ja Laddina kirjotusse wisi wõi wormi sees wallatud. Sest need preestrid  ja õppetajad ollid jo keik Sakslased, kes keige essite meie kele kirjotust raeasid; sepärrast ka tünnini ei mõista Sakssased meie kele kirjas õiete wahhet Lehha, ei õ ja ö wahhel. Peale sedda kaebawad Sakslased ja keik muud õppinud kirjamehhcd, et eestikele kirjotusse wisil ühtegi õiget põhja seadust ei olle. Nende jut on õige kül, wanna kirjotusse wiis ei lasse ühtegi põhja seadust tehha; agga uus wiis annab sedda jubba 'kauniste wõimalikkuks; sest et temma jättab allati  essimesse sõnna liikme muutmatta; nenda kui: „kool," kooli, koolitame; keige kolme sõnna muutmisse jures jääb ikka essimenne lige muutmatta.  Nenda ka: sool, soola, soolama; söök, jook, sööki jooki, wiil, wiil, wiilima, saand jäänd, saanud jäänud. Agga wanna kirja wiis, kui ta teist ehk kolmat liget jure panneb, siis lühbendab iggakard essimest liget. Et nüüd mõnned tühja kiuso pärrast uut kirjotamisse wiisi laidawad ja wanna kirjotusse wisi sisse temma sõnno seadwad, siis pikkaks wennitada  püüdwad, nenda et se siis üsna wõeras kuulda on; egga se ei olle muud kui paljas tühhi trotsiminne, kust kegi middagi haiget ei sa. Agga kui minna ka wanna kirjotusse wisi ue järrele loeksiu, kül nemmad siis kuleksid, kui wäntsakas nende wanna kirja wiis kuulda õlleks. Ja et nemmad selle peale Loetawad, et rahwa seast ei sa ükski ue kirja wisi pole hoidma; seal ma wastan: Zppimatta liht tallorahwas  ei mõista ialgi muud parremat tunda egga tehha, kui sedda, mis ta omma wannemate  käest on õppinud, olgo se hea ehk Pahha. Agga meie pool ellawad mittugi õppetud koolmeistrid,  kes ühhes meles rõmoga uut kirja wisi omma kolides wõttaksid prukida, kui agga koliüllemad  jarrele annaksid! - Sest uus kirja wiis - on Eesti lastele paljo lomolikkum kui wanna. Uks kord sai se jubba pissut prowitud; agga imme olli se, et ue wisi järrele õige kirjows laks paljo hõlpsaminne eddasi kui waunal wisil. Ma ütlen: tuhhat korda pead sa lastele selletama,  enne kui nad hakkawad nisuggused sõnnad: „sinna, Lemma, willo, murre, kahhe, ühhe nimmelisse  tähhega kirjotama, ikka tikkuwad ue kirjotusse  wisil ühhe aino n M l wõi r ga kirjotama;  nenda koli, püüdwad ikka kooli kirjotada j. n. e. Nemmad toetawad surema rahwa hulga  peale; agga paugo ka tähhele: mil aeal on surem hulk rahwast ialgi rahhul olnud, kui keddagi asja ueste parrandadi, olgo aealikkus ehk ussoasjus. Eks ei pandud essimesse eestikele  kirja parrandaja loh. Hornungi wasto, parrast O. W. Masingi wasto, ning nüüd wimaks  Kusalo õppetaja Ahrensi, ka meie auwäärt Eesti wanna tohter Kreutzwaldi ja Tarto ausa õppetud Eestiseltsi ning mude eestikele sõbrade wasto? ka meie armas Postimees peab monnikord  mõndagi kuulma, mis tal mitte armas ei olle. Se on jo tuttaw assi: Igga rahwa heateggia ei olle nende ello aeal paljo sallitud agga Parrast surma ehhitakse neile ausambaid ülles ja lubjatakse nende hauad. Lõppetusseks ütlen weel peale: Tõt ei wõi jo mitte sure hulga  umbsist juttudest üllesleida, ja wanna harjund te ei olle mitte igga kord õige egga ka tassane. Ommalt maalt. Wörro makonnast. sEmma ja lapse õnneto surm.j Meil on mõnnesuggusi innimessi  Eestirahwa seas ellamas, ja mõnda seltsi lummal parrako ennam kui tarwis õlleks. Meil on 1) rummalaid ja õppetamatta innimessi, 2) 225