xigi wannemad 15. Augustiks sinna sõitma; eks se põlle rööm, kelle sarnast - palj o ei sa ollema. Agga senna peawad ka üks paar teisa suri mehhi wöeraltmaalt tullemaz ja need olla Preisi kunningas Wil lem ja Austria keiser Prants Zosep ja otse nendasammoti ka weel mönne mu rikide savikud. Meie Keisre Herra tahta seal KuWöwi platsi pea!skmMäggesid  järrel wadata jä kuida ragitakse peawad wäljama wallitsejad sedda pealt watama tullema.  Praego olla neil kibbe walmistamine selle wasto. - sZ Mmeli kko h t o möis tu Üks õige kohto mõistja ei te wahhet innimese ja innimese wahhel, waid mõistab sellele õigust kellel õigus on ja trähwib sedda -kes süüdlane. Hiljoti on Odessas üks wagga immelik assi sündinud Oohto herra proua Ma omma kutferit  sõimanud ja omma söimo sönnadega tedda wllgga keotanüd. Mis olli nüüd kutset  teinud? Kaebanud sedda . omma --herrale, kui kohtumõistjale» Kohw herra kutsunud omma praua kohto ette, kulanud möllemate asja ülle ja et proua süüdlane o!Md, Mõistnud  ta, et peab 50 rubla trahwi maksma. Waat nenda teggi se kohtomoistja, kas meie kohtomehhed ka nenda tewad? SarMtowM Mus Sedda koli sea! weel põlle, agga kuida loeme, on neil nüüd tahtmine, üht sefuggust ehhitada.  Agga kuida nad selle mõtte peale tulnud  ? Noh, eks hädda iggaüht ei õppeta. Mönne aasta eest olla üks ammetnik rigi pessa ja pea-linnast senna tulnud ja neile sedda nõu- andnud, üht sesuggust koli senna assütada,  sest et sedda wägga häddast tarwis olla. Nõu M. nõuks ja assi uinus jälle maggama, kegi ei möttelnud ennam selle peale. Nüüd olla nad jälle nago unnest üllesärkanud, ning äsja ueste tõelikult kätte wötnud; olla ka jubba kommissioni seadnud, kelle kätte omma asja andnud, et sedda peamad tallitams ja eddasi aeama, nüüd olla tossi tagga. Donimaalt. sÖnnistud aastas Aastad  põlle wennaksed, on üks wanna Eesti kele Möisto: sönna; agga saggedaste on ka wennakste  wahhel- otse sesamma wahhe mis aas- tade wahhel. Teame jo kül mis suggused meie mödalämud aastad ollid, ja missuggune õnnistus meil se aasta silmade ees lota; otse sevdasamma kirjutakse ka Doni-Kasakate maalt; nende jures olla wilja wäljad ja heinamaad wägga -uhked ja lubbada üht wägga rõmoliko aastat. Wadako ka igga pöllomees süddame? liko tännuga omma pöllude peale ja ärgo unnustago  sedda tännamata, kes meie kätte tööd ni rdhkeste õnnistanud. Ehk julgeb mõnni õölda: egga se weel mo käes põlle, mis pöllo peal seisab; sellele kostame: egga se ka sinno omma põlle, mis so aitas on; agga tõsta omma mütsi ja tänna omma Zummalat, kes keik nl kennaste kaswada laskis, ja pällu ted- siis hoiab ta sedda mis so pöllo peal,,kui ka sedda mis so aitas, sulle üllespiddamiseks. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Preisimaal tahhab se iggapäwaseks  asjaks jäda, et tömehhed ennam ei tahha tööd tehha, maid ftddä jeismaijättamad  ja nõudwad, üks neist kahhest, kas tõpalga  süvendamist ehk tõ aea lühhendamist; muido ennam kegi kat to külge ei panne. Se tülli, mis issiärvanis pumeistre-sellid teinud/ olla mõnned meistred kohto ette kutsunud ja kuida nüüd kuulda, peab nende assi kaunis sassis ollema, mis wägga raske aerutada olla. Zägo nemmad omma asjo õiendama ja meie lähhäme Mztstriamale ning matame kuida piiskoppi  Rudigiri kohto assi janud, kas sanud lahti, msi janud kinni. Kohhus olla tedda kül kahhe näddala peale' mangi mõistnud / ja se olla temmal wägga mele parrast z sest ühhe katoligi piiskopi au kaswada agga selabbi, kui ta ilma süta paljo kannatab. Keiser olla omma käega kohtule kirjutanud ja piiskoppi omma keiserliko armo läbbi trahwist lahti lubbanud,  agga sedda põlle ta mastswstnud, maid öölnud: kui temmal mangi hones rumi põlle omma trahwi aega wäljakannatada, ta siis sedda kloostris tahhab wälja piddada; agga kohto mõistus peab täidetud sama. Rsmßst» Wanna paawsM on ssdda kord 240