wad: „Sest käskmisse ots on armastus puhtast süddamest, ja Heast süddame-tunnistussest, ja ussust, mis ep olle sallalik." Et jutlus nisugguse  sonnade ülle ja nende waimo andide järvele, mis lummal meie piiskoppile annud, mönnus wöis olla, on muidogi teada. Parrast  lõunat hakkasid nende nöupiddamissed. Protokolli kirjutajaks sai Kambi öpp. Hasselblatt  ja Willandi öpp. Hörshelmann wallitsetud.  Keigest asjast, mis seal könnelda olnud,  ei wöi meie weel teada, egga põlle meil ka ni paljo rumi. Ülleültse agga teame, et nago iggaaasta, ka tännawo selle ülle nõu peti, kuida Jummala sönna öppetus ning koggoduste  ello ausaste wöiks eddasi minna, et Zummala riik meile tulleks, ja se on pea assi. Rahhesaddo. Ottepa kihhelkonnast tullewad kurwad sönnumed. 30. Augustil olnud seal künni kello 2 parrast lõunat soe päwapaiste. Siis on öhto poolt pilwed üllesse  aeanud ja warsi parrast sedda kanget mürristamist, walgolomist, rasket wihmasaddo ja rahhet tonud. Käni karjamõisas ja Laggoja  küllas on hädda keige surem. olnud. Rahhet  on ni paljo mahhalangenud, et keik suiwilli,  mis tännawo iggal pool kennaste seisis, purruks sanud mahha lödud, ja noor rukkiorras  mulla sisse taggasi pekstud ja mäggise paikade peal -üsna. pöllo pealt keige mullaga ärrapestud, ehk teises kohhas jälle mullaga üllekaetud. Mis wöis senna ennam järvele jada, kui rahheterrad tolli paksused -olnud ja teisel päwal alles sullamatta maeade warjus maas seisnud? - lummal trööstigo isse Laggoja pöllomehhi! Temma karristab, agga temmal on ka kerge assi, ommad hawad jälle parrandada. TaMnnast. Wennerigi 1000- aastane  mällestusse pääw, mis Suunvürst Aujärjepärria Nikolai Uleksandrowitshi sündimisse päwaga kokkokäis, on nüüd mödas. Nenda paljo kui seitungidest wäljapaistab, on se arruldane pääw Tallinnas keige suremast Petud sanud. Zummala tenistus olli kül sel Päwal ka mu linna kirritutes, agga Tallinuas  on parrast sedda weel mönnesuggust ette tulnud, ulitsad ja mitmed maead, isseärranis Harjo ulitsas, kennaste ehhitud olnud. Linna  üllemad, Ollewisti - kirrikutest wäljatulles, on rongis ma-kirriko jurest läbbi tulnud, sealt ma-koggodust tahhawötnud ja nenda hulgani ülle turro ning möda Harjo ulitsat Harjo wärrawa ette wäljaläinud ue ma-kirriko alluskiwwi  pannema. Ka uus kirriko plats on kennaste ehhitud olnud. Luggematta paljo innimessi  on ümberringi lassina ja mallide peal seisnud. Esmalt lauldud illust korilaulo, parrast  õnnistanud supertent Girgensohn kirriko  ehhitamisse tööd Jummala nimmel sisse ja siis on purjemeister Mayer alluskiwwi pannud ning ma-koggodüs löppetusse laulo laulnud. Parrast on meeste laujoseltsid turro peal omma seltsilippude al illusaid issamalaulusid  laulnud, isseärranis Wenne rigi palwe-laulo: ..Issand, Keisrit õnnista." Parrast lõunat olnud mönnesuggust rahwa lustipiddamist ja surema rahwa jures piddosömaaegasi;  ka waesed egga wangid mis armas kuulda ep olle unnustud sanud. Ohto olnud keik lin römotulledes särramas ja Keisri ning Keiserina nimmed mitmes paikas tullekirjaga paistmas. Et römus rahwas  poleni öni ulitsate peal kõndimas olnud, on muidogi teada. Turro peal on mosekandid  mänginud. Millal hakkab rahwas maal sähhärdusist päiwist ennam arro sama? Narwast. Piiblepühha. Kas se õige on ehk ei olle, jätkame targematele mõista; agga  piiblepühhasid petakse hopis tihhedam, Ikui meie sest teadust same; ja ommeti on rõõm Zummala sönna lautamissest keige ristiinnimeste  assi. Narmas peti sedda pühha 19. Augustil ja olnud rahwast ni rohkeste kokko tulnud,  et 1590 laulolehti, mis selle pühha karmis trükkitud, ei olle kaugelt mitte ni kaugele üllatanud,  et igga kirrikolinne õlleks omma jauks ühte sanud. Kirrik, ehk kül rumikas, on ni pupüsti rahwast täis olnud, et sured hulgad meel ukse ees ja lahtise aknade al seisnud ' Zummala sönna kuulmas. No muidogi, senni kaua kui üks rahwas meel omma puhhast Zummala sönna ja kodda kalliks peab ja 301