wolli kaes on taewa uksed lahti kehha ehk finni panna. Prantfusfemaalt. Prints Müra  t peab kül omma maggust unnenäggo, Neapoli kunningaks sada, mahhajätma; sest keiser Napoleon, ta emma wennapoeg, on temmale isse ka üht kirja kirjutanud, kus hopis  ennam sappi kui suhkurt sees olnud. Prints Napoleon, teine onnopoeg, agga Wiktor Emanueli  wäimees, peab selle tembo pärrast weel ennam süllitama, et temma täddipoeg ta äiatadi  wasto ni rummalat asja peale hakkanud. Nüüd tullewad weel awwalikkud seitungid ja sassiwad Müraki sulgi, et imme kuulda. Kes on Mürat? küssiwad nemmad, mis on Mürat  Ztaliamale head teinud, et nüüd Neapoli kroni omma pähhä tahhaks panna? Ei, Mürat,  kes kät egga jalga põlle ligutanud, sellele  jookswad wöerama kunninga kronid nisamma  waewalt pähhä, kui maggaju kassile hind suhho." Mis wanna Napoleon I. Helena  sare peal ommast öemehhest Müratist kirjutas, kes temma waenlaste sõbraks heitis, ei olle pöiale egga pojapojale ka mitte löbbus  kuulda. Kül pahhandab ennast printsiks nüüd, agga minne panne sa mailma su kinni. Siria asjust on Prantsustel ka paljo könnelemist ja kirjutamist. Inglased ja Türklase  tahhakstd, et Prantsusse wäed Siriamaalt suistepühhiks, nenda kuida kaup olli, ärratulleksid,  agga Prantsussed ei tahha sedda kehha, waid ütlewad: „kui meie Siriamaalt jallad töötame, siis jookseb ristirahwa werri tagga," ja ses asjas on neil wist öigus. Kas nemmad nüüd töeste ristirahwa kaitsmisse parrast ehk (kuida Inglased kartwad) omma kasso pärrast Siriamaal tahtnud korteris seista:  kes näeb sedda nende süddamesse? Tösst kül, Prantsus toppib omma ninna hea melega  wöera asjade wahhele ja tahhab iggal pool essimenne olla, ning keik omma pilli järvele  tantsima panna; agga nisamma kössi on ka, et Türklased, kui neil ristirahwa möek süddame kohhas ei seisa, silmapilk ommad möegad ristirahwa werre sisse kastwad, ja sähhärdune luggu tulleks wist Siriamaal, kus nad nüüd PrantsuSse abbi pärrast sedda wihhasemad  on. Belgiamaalt. Kukketaplus olli wannast PrantsuSse- ja Inglismaal tuttaw assi, miS ülle kihla weti ja naeroga pealt wadati, kui need waesed lomad teine teist lõhkusid.  Belgias olli sesamma luggu. Agga et se harritud innimessele illus nalli ei otte, keleti se rummal assi pärrast üsna ärra. Sellegipärrast  ei tahha rahwas wannast harjund asja mahhajätta. Mis nad awwalikkult ennam  ei tohhi tehha, sedda tewad sallaja, ja sattuwad seläbbi saggedaste nuhtlusse alla, nago hiljuti Lüttihi linna ümber 19 perremeest,  kedda ärrakeeltud kukketaplusse pärrast trahwi alla ja torni pandi. Se on ka üks hundi rööm, sedda pealt wadata, kui kaks loma teine teist werriseks löhhuwad. Inglismaalt. Jälle uut modi rahh'o  täht. Meie olleme üllemal nimmetanud, mis nüüd ennamist rahhuks nimmetakse. Kus allati püssid laetud, pajonettid otsas, ja möegad  ihhutud on, seal on rahho. Sedda möda  tewad nüüd Inglased ja Prantsussed igga  pääw: rahho on neil suus ja södda süddames.  Inglased ehhitawad omma sare kaldasse  üht kindlat kantsi teise järrele, ja pannewad  ni paljo suretükka senna peale, kui wöimalik,  ja otsad Prantsusse pole, sest nemmad on jo söbrad. Inglased ehhitawad omma ja Prantsussema wahhele merrekaela sisse ühhe  sure kindla kantsi, mis neile liggi 6 miljonit  höbberubla maksma tulleb, ja möllema poolt küljest wahhiwad poolsadda suurtükki wälja, Prantsust terretada, kui neile peaks tahtma paüumakta wöeraks tulla. Waatke, uisuggused on meie aegsed rahho tähhed. Sönnumed kirrikutest. Tõstamaalt. "J Kolmandamal paasto pühhal olli Testama koggodussel suur rööm, Se sannum on koggematta nattuke hiljaks jänud trükki panna. 127