hind 1200 rubl. Ues maeas wõinud kool ka suremaks kossuda ja poeglapsi ennam wastowõtta,  kui enne, ja seks olla ka teine koolmeister  jure wõetud. Eestilapsed sada seal esmalt eestikeles õppetud;  Parrast ka saksa-ja wennekeles. Seal õppetakse  ni kaugele, et lapsed, kui wannematel jõudo on, suremas kolis wõiwad eddasi õppida; kui mitte, siis ka selle sadud õppetusega omma eddespiddises töös ja Lenistuses läbbi sada. Koli uenduse ja laiendusega olla ka aastased kullud 500 rubl. suremaks tõusnud. Tanno kõige hea innimestele, kes Eestilaste õppetuse eest seal hoolt kandwad, kus lastewannemad meel isse ei jõua ehk ei mõista! Turri kihhelkonnas lärwamaal sanud  ka 11. Augustil kenna weike kolilaste piddo  peetud, kellest kõige usfinamad kolilapsed lastud  ossa wotta. Sesinnane piddo sanud Türri Halliko karjamõisas illusa platsi peal peetud, kus ka hea hulk Eesti-ja Saksa-rahwast watamas  olnud. Piddust ennesest ei olle pikkemaalt kõnnelda, sest nad on ennam ehk wähhem kõik ühte wisi; agga hea ning tännowäärt assi on, kus neid noorde ja mannade Äratamiseks prugitakse.  PeterLurgijt. Dani kunninglikud wõerad, parrast sedda kui Suurwürst Aujärjepärria  weel õhto enne suurt pallipiddo teinud ja nemmad ühheskous rõõmsad olnud, olla hommiko  17. Aug. Peterhowist ärrareisinud. Nende teekond läinud sealt kohhe ülle Länemerre RootsimaleStokholmi  linna, onuna tullewast noort mi ilma  tja temma wannemid watama, kellega eddespiddi  ka languks sawad. Arwa on mõnni kunninglik suggukond ümberkaudo naabritega nõnda suggulaseks sanud, kui Dani kunninga maea. Essimine tüttar sai Inglismaa, teine Wennamaa minniaks, norem poeg Krekamaa kunningaks  ja wannem poeg kroonprints saab nüüd ka Rootsimaa wäimehheks. Wiimsest Peterburgi tullekahjust  annab politsei-zeitung weel selgemat teadust, et seal 3 kiwwi-ja 9 puuaita ärrapõllenud. Kustutajatest on 10 meest ennam ehk wähhem hawatud sanud ja ühhe innimese põllend surnoluud  tuhhast leitud. Üht töömeest, Iwan Sasonow,  arwatakse arrapvllenud ollewad. - Laeno-kassa. Pealinnas olla hiljub hantwärgi innimeste tarwis laeno-kassa assutnd, mis kallil aeal nimmetud innimestele sureks kergituseks  saab ollema. Kingitust ei ota egga kerja kegi auwäärt mees, agga kui mitto korda wõiks mõnni õige mees pari rublaga ennast kimbatusest  peasta, kui ta neid kohhegilt õige! wisil wõiks laenata. Langeb ta raud süddamega kassowõtjate kätte, siis on peage sandikep pms. Heidab ta agga selle kassa liikmeks, siis on tal julge lotus, iggal aeal oddawa tingimistega abbi leida, kui tarwis on. Kes ei peaks nisugguste  kassadele waesema innimeste kassuks head sigginemist sowima? Keiserliko kässo järrele lastakse soldatid, kes 1. lanuari ku päwani 1868 omma 13 aastat on tenistuses olnud, ilma terminita pilleti peale koeo minna; neile, kes sennamale  10 aastat teninud, antakse terminilist lubba, se on, nimmetakse aega, kui kauaks koeo woiwad  jäda. Kroonlinnast. Sealsest tullekahjust tuleme weel tagga järrele, et essimene kahjo hommiko kello 4 pessohonest hakkanud, kus 9 maea ja paljo podisi ärrapõllenud, teine lõuna aeal kello 1 Rootsi köstre maeast, kus 6 maea üllesläinud. Nõnda on sel 12. Augustil 15 ellomaea ja 117 podi tuhhaks sanud. Kahjo surust arwatakse ühtekokko 150,000 rubla peale. KisHenewist. Kuld kihhutab kõik innimesed  jooksma, mõnned jõlleduse, mõnned ka keeldud tee peal. Hiljuti hakkati Kishenewi linnas  äkkiste wask wiekoppikotükka, mis aastal  1863 lödud, tagga küssitama. Mikspärrast?  Jah, jut olli wäljatehtud, et neil wasktükkidel  ni paljo kulda piddi sees ollema, et 20 wiekoppiko tükki 1 rubl. 63 kopp. piddid maksma. ludid ollid kõige wallusamad wasktükka ostma ja pakkusid head hinda, mõnned liggi 2 rubl. ühhe rubla eest. Kas külla jut siis tõssi olli? Egga minna tea; kes tahhab, küssigo järrele; agga wask wiekoppikune maksab enne ja pärrast justament 5 kopp. Kasanist. Wõido laenopabberid on muidogi jubba Mid küllalt, 133—134 rubl. maksab tük, agga ebbausk teeb neid mõnnes paikus  weel kallimaks. Kasani linnas olli 30. lulil oksjon ja seal pakkuti 11. laeno pilleti eest 277