Pernomaalt. Küttid on ommetige need keige julgemad, kes ei kellegist ilmast ehk lomast ei kohku, waid iggal aeal ja iggas paikas julgeste ta silma watawad. Kütti!  on se üks keik, kas ta on jännese woi hundi ehk karro jahtis; ta otab külma werrega  omma saki tullewad, sest mikspärrast temmal  siis püs allati winnas malmis seisab, se peab tedda ommetige kaitsma. Söbber kirjutab' meile S. walla küttidest, kes aastal 1864 mil aasta-aeal se otse olnud, põlle ülles pandud üht hunti sisse piranud ja siis jahti temma peale teinud. Küttid seati  ühhele ja aeajad teisele pole; hundil ei polnud  ärrapeasmist lota, waid piddi omma wimast  seadust ehk testamenti teggema ja omma kassukast küttidele lubbama. Jggaüks seisis omma kohha peal, püs winnas, et kui wanna halli kassuka mees tulleb, ta temmale otse su sisse woib öölda: siamale ja mitte kaugemale! Ueajatele anti märki, et keik malmis, üks neist küttidest laskis püssi, korraga hakkasid aeajad kilkama ja karra teggema, ning hunt kargas pessast wälja ja otse ühhe kütti ette, kes agga ni ärra kohkus, et tal suggugi mele ei tulnud,  et püs winnas seisis, sealt läks ta teise kolmanda ja neljandama ette ja nenda käis ta keik läbbi ning wiis omma kassuka üsna terwelt ärra, et kül kuus pauko ta peale lasti. Oh sobber! sa eksid wägga, kui sa mõtled, et need keik küttid on, kel püksid jalgas  ja püs olla peal; nende seas on weel jännese sabbasid küllalt. Ühhest teisest hundi jahhist, mis sesamma aasta 9. Webruaril peti, woin seddasamma juttustada. Ollid mehhed tedda nisamma sisse piranud, agga kas kätte said? wötta näppust!  läks otse nendasamma kui essimessel korral  terwe nahhaga pirist wälja ja ütles: odake senni, künni ma jälle taggasi tullen, eks laske siis. Waat kus küttid! Essimessed mehhed külla tannawas kits-arrakaid ja warresid laskma,  agga hundid ja karrud peawad sest surrema,  kui neile omma püssi näitawad! Pernomaalt.  Minnewa  neljapääw öhto umbes kello 9 aeal pais- tis meie linnast otse wasto põhja üks suur tullekahjo, kellest nüüd parrast kuulda saime, et se mitte tullekahjo põlle olnud, waid et üks suur lasso turblaid, mis rabba peal koos ollid, pöllema läinud ja emale kaugele otse kui tullekahjo näitas ollewad. Riast. sTullekahj Selle ku 15. päwal,  hommiko kello ühhe ja kahhe wahhel, on Ria-Peterburgi allewis tulli lahti peasenud ja et kül pritsu mehhed ussinad ollid omma pritsudega  senna jõudmas, põllesid ommetige kaks körwalist honet põhjani ärra. Kahjo arwatakse  200 rubla suur ollewad. Kust tulli lahti peasenud, on alles teadmatta. Mõrtsuka tö o Tulle Jummal appi! Jhho wärriseb üsna luggedes. Selle ku 14. päwal on üks lahti lastud soldat, Pakkuli  kõrtsist umbes werst maad emal, üht 11 aastast poisikest, nimmega Peter Reeksting, te korwast leidnud, kelle pea ja kehha luggematta.noa  hawo täis. Pois olnud keleto egga põlle keddagit ennam tunnud. Sealt widud tedda kohhe Aleksanderhö peale, kus tohtrid tedda läbbi wadanud ja leidnud pea sees üksi 18 hawa, issi weel mis muial ihho peal ollid.  Tohtrite arwamisse järrele ei olla totust,  et kaua ellama jääb. Oh sa meleto! mis olli se nõdder laps sulle teinud, et sa tedda ni hirmsaste ollid hawanud? Kurjateggia  on üsna teadmata; agga küllab Jummal teab, kes ta on, ja temma käest ei pease kegi! Riamaalt. sHullud Siin meie ümberkaudo põlle sesuggusest önnetussest kuulda olnud, et hullud koerad pahha teinud; agga olleme Ria seitungis luggenud, et nad seal makonnas Allashi kihhelkonnas suurt pahha  teinud, sest et mirte ükspäinis teisi koeri,  waid ka muid ellajaid kiskunud, mis kohhe  sanud mahha lodud. Olleme sedda selle nõuga sebradele jutlustanud, et kui kellegi silma üks hulkuja wöeras koer putub, se wägga  hea õlleks tedda kohhe mahha lüa, sest et teadmata, kas ta terwe ehk ollemata; nenda woime ennast kahjo eest hoida. 136