peale ja ütles pool ümmisedes: «Teil on õigus"  ! «Noh, ärge kurwastage selle ülle", ütles piible tundja. „Jnnimene kommistab jo ikka". Se praego sündinud assi wirristas meie armsa koolmeistre jälle ueste kaksipiddise möttete  merre peale. Ta olli jubba möttelnud neid söamehhed ollewad agga et soldat, kui mönni öppetaja pibelt tunneb se olli temma arwates koggoniste woimata. Perremehhel näitas ueste lust ollewad, wöeraid  hakkata eksaminirima, agga woerad tsusid  laua ärest ülles, sowisid koolmeistrele head ööd ja pallusid perremeest neile nende maggamise  kammert näidata. Ta tõmbas lambi laua pealt ja juhhatas woerad ühte weikese tuppa, kus kaks suurt walmis tehtud wodid sees seisid. Tuppa astudes watas norem reisia immekspannes  ümber ja küssis, nende suurde wodite peale näidates: ..Kas need padjade mäed meie tarbeks on"? „Za, mo herra", ütles perremees, mis peale küssia naerma hakkas, ja küssis: ..Ronnite teie ikka ühhe sesugguse sullepadja mäe alla" ? „Ja, mo herra", ütles perremees; ..meie ol- leme sellega jubba harjunud". ..Noh, minne agga nüüd peale, küllad same Migi walmis", ütles wannem reisia perremehhele,  kes sest acro ei tahtnud sada, mis sel noremal seal laita olli. .Meie olleme õppinud  köwwa asseme peal maggama - sellega same issi walmis. agga ja heida maggama, et hommiko warra nimmetud tunnil  ärrasöita woime, ja issi lopis patjo üks teise jarrele wodist wälja, nurka laua peale, , jättis madratsi wodi põhja, laotas linna ülle, asse walmis. „Kui teie homckiko kello 4 mitte ' omma tõllaga walmis ukse ees põlle, siis on teil minnuga teggemist". ' Perremees töutas nimmetud aeal walmis olla, egga üht minutid hiljemaks jada, sowis wöerastele head ööd ja läksMad rapputades jälle sure tuppa taggasi, kMMolmeister omma  wimist õlle tilgakest klasi põhjast rüpas, et ka koeo minna. ..Sedda teab se ja teine, mis innimessed need ommetige peaksid ollema"! hüdis perremees  kassa kokko lües ja sedda kambres sün- dinud luggo omma naese ja koolmeistrile jutlustades.  ..Omma ello sees põlle ma sesuggusid  narrist weel näinud, koolmeister"! .Minna ka mitte kõrtsimees"! wastas koolmeister õige süggawa öhkamissega,  andis perremehhe ja perrenaesele kat ja läks neid Zummalaga jättes norgus peaga uksest wälja koeo pole. Keik olli seal pissukeses küllas alles waggusi,  kui trahteri rahwas jubba likumas ja eddasi taggasi jooksmas ollid ja enne kui wöerad  ollid wälja tulnud, seisis perremees omma sõrg - hobbuste ja tõllaga ukse ees walmis. Möllemad wöerad wötsid enne weel paar sutäit  süddame kinnitust ja siis astusid wankre peale, kus ölgest tehtud pehme asseme peale istusid; perremees sundis omma sarw-ellajaid minnema, kes siis ka pikka sämmudega eddasi astusid ja nüüd läksid hommikuse ämmariku sees omma teed. Se olli meestel arvudlane  sõit. Ohhukeste pilwede wahhelt watasid  mönned tähhed lahkeste nende peale ja üks serwake wanna löppewat kuud tõusis hommiko poolt ülles. Möllemad wöerad mässisid endid  omma mantlite sisse, istusid kahhekessi körwo wankres ja aeasid omma kele jutto, mis koolmeister laddina kele ütles ollewad. Wahhete wahhel kössisid ka mõnda omma kutsari  käest, mis ta neile keik ärra wastas. Nende te läks ülle pöllude ja läbbi pakso metsade, läbbi küllade ja wössadikude; kussagil  polnud muud köppo egga köbbinat kuulda, kui nende wankre rattaste köhhin kuiwa liwa peal, mönne koera aukumine ja kukkede laulmine,  emal seisawast maeadest; aeoti olli ka siin ja seal mõnda külla torni kella kuulda, mis kenna hommikuga kaugele köllas.  Nenda  läks tund tunni järrele. Wimaks hakkas ka koit omma kenna serwa näitama ja koido walgus wöitis ku ja tähtede walgust ja pea pistis ka päiki omma küünla pöllema, mis süggisise uddu läbbi tummedaste paistis. „Se on Dannenbergi lossi torn, mis sealt paistab"! hüdis perremees möllemate reisiate wasto, piitsaga ühhe ümmarguse torni peale näidates, mis puide wahhelt wäljapaistis.  „Tunni pärrast olleme seal"! Norem reisia näitas wägga rahhuto ollewad  ja olli nenda, nago tahhaks ta öölda : 378