150 maia ärrapöllenud, kellest 24 Judi maiad  olnud. Keik on neil sisse janud, ka sadda  ellajast. Tulloke on ühhest säddemest hakkanud,  mis korsnast ölle kattukse peale langes.  Se maia on ni rutto pöllema hakkanud, et perremees omma 4-aastast tütrekest ka ennam  põlle wälja sanud! Kahjo arwatakse ülleültse 150,000 rubla suur ollewad, Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Meie Keisri Herra wend, Suurwürst Nikolai Nikolajewits,  kes hiljuti Parisis olli, on jubba ülle Stuttgart! ja Weimari tulles, Taewaminnemisse  pühhal Berlinis olnud ja seal sure auga  wasto wöetud. Wöib nüüd jubba Peterburgis  olla. Siamale on Arndti ausamba tarwis 25,000 kaadrit kous, agga peab weel liggi pool puduma, enne kui ausamba malmis ning temma lessele ka korrast peawarjo wöiwad murretseda. Gota linna ümber on 9. Mail ni hirmus  torm ja pitkse mürristaminne olnud, kui ükski enne põlle näinud, 7 tundi ühte järgi. Keik aia ja wälja pöllud on rahhe purruks peksnud. Mitto maia on pitkne pöllema lönud  ning ka üht möisat, kus keik ellajad sisse jänud. Nenda samma on ka äkkilisse wee tõusnusse  läbbi innimessi ja ellajaid ärrauppunud. Jtaliamaalt. Sardinia ue made sees hakkatakse jubba neid piiskoppisi, kes kunninga auustamist paawsti pärrast ollid julgenud ärrakeelda,  kässile wötma. Mönned on jubba wangi wöetud ja peawad nüüd rigi seädusse ees arro andma, mis julgussega nemmad tohtinud  kunninga auustamist keelda? Kus jäeb paawsti wande kirri? Ei aita middagi! Nisuggused  asjad on jubba meie aego liig mannaks  jänud. Neapoli kunningas, kellel nüüd Sitsiilia  sare pea! ennesel teggemist küllalt, on paawstile 5 miljoni pr. ilma intressita laenanud,  et omma wäekorjamissega wöiks eddasi sada. Ühhe wahhe olli köwwaste jutto, et Prantsus omma wägge Roma linnast piddi ärrakutsuma ja paawst isse ennese eest murretsema,  agga et nüüd SitsiliqD asjad ni raiskus ja sassis on, peab nimmetud wäggi weel senna  jama. Endise Parma hertsogi proua, kes omma weikse poia Roberti nimmel wallitses  (nüüd põlle emmal egga pöial ennam maad) olgo terwe, on ka paawstile 5 suurtükki  kinkinud; teised üllemad peawad ka ommalt  poolt seddasamma teggema, et paawst tulleriistadega järje peale saaks. Nüüd on tal ka Prantsusse wäeüllem, ei tea ka, mis ta wimaks teeb. Sitsilia söast on wägga kirjo sannumid  anda, sest et sealt tössisid sannumid raske sada on. Mönned seitungid kulutawad, Garibaldi ettewötminne peab õitsema ja temma  mässajattega suurt wöito sama; teised aiawad  sedda walleks ja ütlewad, et kunninglik wäggi Garibaldi mehhi, nago lambaid peab tagga aiama ja kinniwötma ehk mahhalöma. Minne wötta seal öige arro kinni, kui omma silmaga ei näe. Ni paljo on tössi, et Neapoli  kunningas mässajattele andeksandmist on pakkunud ja isseärralist wallitsust lubbanud, kui söariistad kaest mahha pannewad ja allaheitwad.  Agga se kunninglik armo pakkuminne ei öölda suurt rahwa melepärrast ollewad ning se wöib ka sest tulla, et Garibaldi nende seas on. Kunninglik wäggi ei pea Sitsilias kuiwa egga märga sama, waid keik peab kotto laewadega  järrele sadetud sama. Se on immelik  kül, Sitsilia rahwas tahta ka keigest hingest  Sardinia allamaks sada. Keik Ztaliama kippub selle kunninga hölma alla. Saab kuulda,  kuida loud eddespiddi lähwad. Prantsussemaalt. Garidaldil ehk temma ertewötmissel on Sardinia-, Prantsusse  ja Inglismaal ni paljo söbro, et temmal rahha pudust naljalt ei wöi tulla. Jggal nimmetud maa! on kül awwalik korjammne ärrakeeldud, agga se ei hoia sedda mitte taggasi.  Ka Prantsussed pannewad enneste wah- 165