lalt. Wessi olli liggi wiis jalga jões kõrgem  kui muLdo. Hallistest. süüs Armad Eestiwennad  ja õed! Ma tahhan teile tänna üht uut, agga wägga tullusat asja juttustada, mis teie ja teie laste heaks seatud ja sedda teme selle süddameliko sowimissega, et teised kihhelkonnad  ka sedda järrele teeksid. Jnnimenne  on innimenne, olgo ta saks woi tallopoeg,  üllem ehk allam, kui ta haigeks jääb on temmal tohtert ja rohto tarwis. Jssiärranis  neil kes linnadest, kus agga tännini ükspäinis  tohtred ja aptegid ollid kaugel süggawas  maal ellawad, on se koggoni woimata õigel aeal tohtert omma haige jure kutsuda ja temmale rohto murretseda. Ellad sa w'a kaim 50 woi weel rohkem wersta linnast emal, ja sul on raske haige koddo, kel ruttust  abbi tarwis, sest monni haigus ei salli aea wiwitust, kuida tahhad sa nüüd temmale abbi nõuda? Jah, õlleks sul raudtee sõita, siis põlleks 50 wersta middagi, agga meie põlle parrako weel mitte ni kaugel, ei igga tallo õuest raudtee linna lähhäb, sepärrast on wägga raske ühhe ni pikka ma takka abbi nõuda, waid innimenne peab ilma armota enne aega surrema, ehk nad peawad nöiade ja sola puhhujate jure minnema ja sest tulleb  siis ka, et nad neid ennam uskwad, kui aptegi rohtusi ja sedda mis tohter öppetab. Agga armas wend! panne tähhele mis ma sulle ütlen: Nõiad ja solapuhhujad on petjad,  üsna rummalad kawwalad lomad, nende eest hoia kui ussi eest. Jääb sul kegi haigeks,  siis rutta üht öppetud tohtert ja apteki ülles otsima, agga ärra jätta omma haiget armota surma kihwade wahhele, kust ta ilma rohhuta naljalt ei peäse. Halliste kirriko jure on nüüd üks uus aptek assutud, kus keiksuggused wägga head rohhud oddawa hinna  eest sada on, mis siis isseärranis sealt ümberkaudse rahwale teada anname ja wägga süddamest sowime, et igga kirriko jure üks tohter ja aptek assutud saaksid, sest et need mollemad wägga tarwilissed on ja kihhelkonna  kullu peal woiksid üllespetud sada. Üht- lasse antakse ka teada, et seal keiksuggused wärwid ja instrumendid sada on. Walga-makonnast. sOnnetus pikse Ermesse walla tallopoeal hoidsid kaks tüttarlast 17. Julil karja, kus 4 lehma, 2 wassikast, 29 lammast ja üks koor ollid. Nimmetud päwal, parrast lõunat kello 5 aeal, tõusnud paks pilw kange mürristamisse ja ja wölgo lömissega ülles ja warsi hakkanud raskeste wihma ja rahhet seggaminne mahha wallama. Lapsed põlle kauem wihma ja rahhe käes tahtnud seista, sepärrast hakkanud ellajaid koeo pole aeama, kui korraga, kui nad laggeda  walja peal ollid, kangeste kahwatanud ja pikne lonud karja ja karjatsed ühhe hobiga mahha. Neist 38 hingelissest toibusid pikka möda 3 lammast 3 lehma ja poolteist tunni parrast ka mollemad karja tüdrukud, agga teised jäid keik surnuks senna mahha. Umbes  3/4 tundi parrast sedda suurt õnnetust, ollid  keik kes surnuks jäid, imme wäärt ülles aetud, nenda et neid koggoniste kegi ei woinud  ärratunda! Kellegil polnud middagi muud märki külges, kui agga et mönnel karw külje pealt ärra olli, sest pikne olli monned 29 jalga möda maad eddasi wiskanud, kus karmad  weel maas ollid. Möllema karja tüdrukutel  polnud wäljas poolt ka middagi wigga,  agga sedda wähhematki tundmist ihhus. Üks neist olli selliti ja teine kummuli maas leitud! Se essimenne toibus enne, agga teise! turis ärkaminne kauem; weel teisel päwal pandi  hing kinni. Riast. Kuida kuulda, peab meie annelinne  Keisre Herra Septembri kuul Riast läbbi Saksamale Shwalbahhi sõitma, et omma  armast ja kallist abbikasat lastega sealt Bodensehi wia, kuhhu Keisri Proua pikkem aeg tahhab jada, ja parrast Shweitsimale ja sealt künni Wlorentsi linna minna ja senna olla tal nou künni selle aasta lõppune jada. Urwatakse Keisre Herrat ennast Wini linnast läbbi jälle koeo pole minnewad. 252