gist, sündinud 16. Detsembril 1790, Saksen  -Koburgi hertsog Ernst l. norem poeg. Ommas ellus olla ta kaks kord abbiellus ellanud.  Essimenne abbikasa olnud Inglisse printses Lotte (Charlotte) kunninga Georg IV. tüttar, kes tedda 6. Nowembril 1817 lesseks jätnud. Aastal 1830, Webruari kuul, olla ta Kreka rigi eestkostjatest Kreka kunningaks wallitsetud, mis ta agga mitte põlle wastowötnud,  kartnud sedda kroni liig raske ollewad.  Aastal 1831, Juni ku päwal, olla ta Belgia kunningaks wallitsetud, mis ta 26. sellesamma ku päwal tingimisse kaupa lubbanud  wasto wötta, 12. Julil olla ta selget otsust andnud ning tõeste lubbanud Belgia kunningaks jäda ja 21. Julil wötnud ta Brüsseli  linnas Belgia rigi wallitsusse ohjad omma  kätte. 9. Augustil 1832 heitnud ta teistkorda kunninga Wilip 1 tütrega  printses  Luise abbiellusse, kes agga 11. Oktobril  1850 ka ärrasurnud ning tedda teistkorda lesseks jätnud. Sest abbiellust jänud temmal  kolm last järrele, kroonprints Leopold, Brabanti hertsog, sündinud 9. Aprillil 1835, kes nüüd temma assemele Belgia ma kunningaks  wallitsetud; prints Wilip, sündinud 24. Märtsil 1837 ja printses Lotte, sündinud  7. Juni! 1840, praeguse Meksiko keisre Maksimiliani abbikasa. Jtaliamaalt.  Jtaliama  on pärris rööwlite pessa, misläbbi siis kegi ennam ei julge kuhhugi minna ja se olla wanna pühha issale sureks mele pahhandusseks, sepärrast olla ta nüüd senna üht kommissioni assutanud, kelle kohhus on selle eest murret kanda, ni paljo kui se ia! woimalik, neid pahha  lomi sealt maalt kautada, nenda, et igga oige innimenne jälle woib asja tallituste parrast  ka kord ülle omma toa ukse wälja astuda.  Ta olla ka neile seadussed kätte andnud,  mis järrele neil täielik wolli käes nende ülle, kedda kätte sawad, kohhut mõista. Selle seadusse järrele on: leitakse kohhHilt kolm söariistadega ehhitud meest ühhes koos, neid arwatakse rööwlite seltskonnaks ja nende nuhtlus  on surm; sawad kohhe mahha lastud. Leitakse agga üht röwelt ühhe mõrtsuka riistaga,  mis ta ommas peus kannab, saab elluks aeaks mangi mõistetud. Sellele, kes üht mõrtsuka seltsi liget kinni wöttab, lubbatakse 5W ja kes nende peameest kinni wöttab Roma talert waewa palgaks. Prantsusfemaalt. sSuur leinamin- Belgia kunninga surm olla Parisi linna  suurt kurwastust ja silmawet saatnud; keik olla wägga kurwad temma surma ülle. Keiser Napoleon teab temmast paljo head tagga  üttelda ja pöllastab wägga, et uks sesuggune  kallis würst surma läbbi teiste Eüropa ma würstide seast ärraläinud. Keik Parist lin on süggawas leinamisses; middagi lusti piddo ei lubba keiser enne piddada, kui leina aeg mödas. sEllajatte Keikis peab Wennema süüdlane ollema, tahtko ehk mitte, selle järrele ei küssi kegi. Esmalt olli Inglismaal  suur karra lahti, ellajatte többi Wennemaalt todud ja nüüd olla sesamma többi Inglismaalt ka Prantsussemale widud. Wötta  nüüd kinni, kes pärris süüdlane on? sAmerika söa waggede wähhen- juttustawad Prantsusse seitungid nenda: ..Põhja Amerika wallitsus on jälle 800 tuhhat meest wäetenistussest koeo lubbanud  ja 200 tuhhat janud weel tenistusse, kellega arwab kü! läbbi sawad, omma rigi seestpiddisid  asjo tules piddada. Kindral Grant, kes neid asjo sea! wägga selgeste läbbi ja läbbi tunneb, watab nattoke wilto silma ja kortsus kulmuga, nago koer kassi peale, kui ta lihha tükkiga reddelit kauda ülleslähhäb, Prantslasse  peale, egga põlle se suggugi ta mele pärrast,  mis Prantslane teeb. Mitte wägga liig kaua, olla ta üsna lausa öölnud: olleksid Meksiko asjad pissutgi parremad, woiksime weel 100 tuhhat meest koeo lubbada." Amerikamaalt. - Ni tõeste kui kaks kord kaks nelli on, olla ka se tossi, et präsident  Johnson keik sedda, mis Linkoln ettewötnud,  tahhab temma kindlaste täita. Sest asjast kirjutab kindral Wisk nenda: „Ollen 406