igga auus noor mees omma kat ja süddant ja wiib teid ommale, kui ausaid neitsikest koeo ello-te seltsiks. Tössidus on kui kroon ühhe nore tüttarlapse peas, agga eddewus ja alpus kissub wiimse hilbo ümbert ärra! Sedda ütlen  minna teile head sowides. Runo sarest. Se saar on umbes wersta Riast, ja otse nisamma  paljo Kurressarest emal, kesset merd ja selle sare rahwas on meie tuttawad pütti kalla müad, kes meile igga aasta kuiwatud ja suitsetud  pütti kallo towad; neist ei kule meie paljo.  Need essimesed sönnumed, mis sealt olleme  sanud ja mis ka kaunis hilja meie kätte jõudnud, on kurwad. Juni ku 4. päwal, enne lõunat kello st aeal, peasnud sealatses kirriko mõisas tulloke lahti, põlle kegi enne näinud, kui tulli kattusest wälja tulnud. Keik kirriko mõisa ja üks körwaline hone pöllenud mani mahha. Waese öppetajale põlle muud järrele jänud, kui ta noor abbikasa, kellega nüüd laggeda taewa al olla! Tallinnast. sSinodi Eesti ma öppetajad on omma se aastase sinodi jubba ärrapiddanud; lõppenud 22. Junil. Se aasta olla kaunis rohkeste öppetajaid seal koos olnud, ülleüldse rohkem 50, mis keik Eestimaalt  ja peale selle on weel wöerad öppetajad  kui küllalisel) seal olnud: Peterburgist Beckmann, Lihwlandimaalt Maurach ja Sokolowski  ning Tweri linnast Grohmann. Mis asjad neil seal käes olnud nöupiddamisseks,  sest ei tea meie praego weel konneleda, lodame agga eddespiddi teadust sawad. Kuramaalt. sWalla k Seal on minnewa aasta jälle kolm uut walla koli ilmale sündinud, kelle eest Jummalat peame tännama. Windau makonnas on Pusseneki mõisa pärris herra baron Oskar von Grotthust  üht kolimaea, kus walla rahwas ka pissut  korwa aidanud, üllesehhitada; üht wäikest errelit wäljamaalt tua ja üht koolmeistert üsna  omma kullu peale kolitada lasknud. Se uus ja rumikas maea sanud minnewa aasta löppul sealatsest kirriko öppetajast kolimaeaks sisse õnnistud. Mõisa herra ja proua olla sest pühhitsemissest ossa wötnud. Ühtlasse on ka baron v. Grotthusi sealatse kirrikule üht höbbe ristmise waagnast kinkinud, mis 130 rubla höbbedat maksab. Platoni mõisa  pärris herra baron Richard v. Hahn põlle mitte ükspäinis keiki omma mõisa järrele tallomaid  nende perremeestele pärriseks münud, waid ka 20 wakkama maad kolimaaks ja 1000 rubla höbbedat kolimaea ehhitusseks kinkinud. Temma abbikasa olla pühha armo laual käinud  ja sel päwal 500 rubla omma walla waeste kassuks kinkinud, mis Zummal rohkeste  önnistago! Dahre pärris herra, baron  Haare n on omma wallale ka üht kolimaea  ülles ehhitada lasknud, kus ka walla rahwas abbiks olnud, üht wähhikest errelit sisse ostnud ja siis wallale, kellele ta keik ommad  walla maad pärriseks münud, selle lubbamisega  iggaweseks pärranduseks kinkinud, et ta ka eddespiddi rohkem pool koolmeistre palka ommast käest maksa tahhab. Kolimaea sanud ka minnewa aasta lõppu! sisse õnnistud. Peterburgist. Peterburgi  lin on üks suur ja märato pessakond,  kus innimesed, kellel kassin aeg, ehk termis  waene, iggalepole, kuhhu tarwis omma jallaga ei jõua minna, sepärrast on seal worimehhed,  kedda nad issi ..iswostkud" kutsuma  d, ja neid on seal tuhhandete kaupa, need söidawad siis pari kümmekonna koppiko eest, kuhhu tarwis. Monnel on agga söido riistad  wannaduse polest, otse nisamma pöddurad, kui wanna innimenne, ei tohhi iggale pole sata;  sepärrast olla neile wallitsuse polest nüüd käsk kätte antud, wannad riistad puhkama panna, ning nende assemele ühhe hobbuse kahhe rattaga wankred, mis hästi kerged ja mis Prantsuse rahwas ..Kabriolets" nimmetawad,  murretseda. Katseks tahhetakse esmalt  300 sesuggust wankert tehha. Noh, ehk tekkiwad ka pärrast meie linna. Sealt seitung könneleb: Meil on se aasta liig pallawad ilmad; päwa warjus 30 gradi, mis siis weel päwa käes? 226