Nitsa linnas, kus meie önsa Keisri lesk proua Aleksandra Weodorowna ellab, on keiser Napoleon üht suurt nunne - kloostrit 609,000 wranki eest ärraostnud, ja sest tahhetakse  eddespiddi suurt lossi ehhitada, kus temma ehk ta proua igga sui paar kuud rahtwad  ellada. Nitsa linna läbbi sai temma siis Sardinia kaest otsekui toa ehhitamisse platsi. Prantsusse „prints-kabral", kes hiljuti omma kabrali nimmi ja mundert kautas, on sedda jälle taggasi sanud; agga nüüd rägitakse  temmast jälle üht teist tükki. Sähhärdune  keiserlik poisike peab jo kulus ollema. Ühhel päwal himmustas temma kciki kaardi soldatide poegi, kes temma wannadused, korraga  troppis nähhä sada. 27. Aprilil olli illus  ilm ja warsi tehti se nalli ka arra. 150 Vaprat meest, keik 4, 5 ja 6-aastased, tullid soldati mundris keisri-lossi ette kokko, ni rodus  ja sirged, kui olleksid nemmad omma waksa-pitkuse  söariistadega Türgi Sultani pealinna  ühhe tulega tahtwad arrawötta. Printskabral  astus nende sekka rodo, ja nenda marsisid  need sured mehhed keisri ja temma proua eest läbbi ning karjusid ka ommal kombel: „Ellago keiser! Ellago temma wapper söawaggi!"  Kui ka mönnel ninna üsna puhhas ei olnud, mis se wapra söamehhele teeb? Nende  te läinud, otsekohhe ühhe sure sali uksest sisse , kus jubba laud keigesugguse maijusse roadega kaetud olnud, ja siin on waprad söamehhed,  kui eht Türklased, suhkro saiade kallale  töttynud ja lasknud hambad leikada, nago  hirid nisso salwes; prints-kabra! teiste seas, teinud seddasamma. Temma wannemad wastnud  pealt ja römustanud laste römust. Inglismaalt» Inglased on priusse armastajad  innimessed, sepärrast seal nüüd ka paljo kokko löwad ja Sitsilia rahwa tarwis rahha korjawad. Uhhes ainsas salis on ühhe öhto 600 naela ehk 4200 höbberubla kokko tulnud. Znglisma söbrade peale peab ka Garibaldi  muist lootma. Ka teadwad Inglaste seitungid jubba kulutada, et Garibaldi omma abbimeestest Sitsilia sare pea! Marsala lmva Al 1090 meest on mäele saatnud, agga teised seitungid seiswad sest alles wait. Hiljuti sai seal üks waene poisike õnnetuma  surma. Uhhes sures maias, kus metsellajaid  näidati, läks rummal poisike ni löukoerde  puri lähhedale, et murdaja läbbi raud warwade ta pähhä kinni sai ja mitte enne lahti ei lasknud, kui lapse pead hirmsaste otti purrustanud. Poisike heitis warsi pärrast sedda  hinge. kes nisuggussi murdajaid watamas  käiwad, peawad wägga ette watama, isseärranis  kui lapsi ka sa wötwad. Danimaalt. Jälle üks tükkike sest, mis Holsteini Sakslased Danimaal peawad heaks wötma. Jlmalikkud ja waimolikkud üllemad  pöüdwad tormiga saksakeelt kautada ja omma keelt assemele panna. Sel kewwadil ollid seal ühhel praossel 52 luggejapoissi ees, keik Sakslased, agga said Dani kele öppetud, kas möistko ehk möistmatta. Agga selle läbbi sündis rummal luggu. Sel pühhapawal, kui neid sisse önnistadi, seisid poisid senni altari ees, kui ollid sisse õnnistud, agga kui Jummala  armo jaggaminne tulli, tagganesid taggasi  ja ei wötnud Dani kele egga kombel sedda mitte. Sedda tulleb nlsuggusest asjast! Mönnesuggused sannumed. Mehhine meel ja füdda õigel aial. Aaasta 1806 olli Saksamale üks willetsusse  ja ahhastusse aasta. Sel aial teggid Prantsussed Sakslastega sedda, mis Mdjanid ommal aial Jsraeli lastega, ja kellegi! polnud julgust egga jöudo wasto panna; polnud Kideonit.  Nimmetud aastal sai üks suur Prantsusse  kindral, nimmega Dawoust, sannumed, et Priisnitsa külla rahwas (Saksen-Meiningimaal)  olla üht Prautsusse mona-wori kinnipiddanud,  mehhed mahha lönud ja keik arrarisunud.  Nüüd olli tulli lahti. Ta ei küssinud  mitte, kas tossi wöi walle? muud kui kutsus üht rittmeistrit ette ja ütles: „Wötke kaks kompaniid soldatid ja töttage Priisnitsa küllasse. Seal laske marsi keik 149