Jtaliamaalt. Kunningas Prants ii. on tärmini alles Gaeta linnas köwwa mallide tagga marjul, agga ta lesk emma on omma norema lastega jubba Roma linna läinud julgemat ello asset otsima. Kuida nähhä, tahhab knnningas wiimse mehheni Gaeta linnas Sardinia kunninga wastopanna. Ta sadab keik, mis tal ial tülliks ees on, Gaetast  ärra, ka need söamehhed, mis ülle arro on ja ilma asjata rumi ja mona raiskawad, Roma linna paawsti jure hoida ning jättab ni paljo järrele, kui parrajalt tarwis on, ümberpiriatte wasto panna. Wöerad sadikud, kes meel temma jures on, ei julge ka ennam linnas ellada, maid lahmad söalaewade peale saddamasse, et kui Sardinia wäggi tullepombid  hakkab wiskama, mönni nende pähhä ei langeks. Tännini kelis Prantsusse admiral merre poolt linna laskmast ja sepärrast ei lastud ma poolt ka weel mitte; agga nüüd on kuulda, et Prantsusse lang ei tahha ennam kauem wastopanna; mona laewad wöttab Sardinia jubba kinni ja ei lasse ennam linna alla. Kunningas Wiktor Emanuel ei näe ka walget päwa omma ue allamattega. üks tahhab  sedda, teine teist, mitto ei tea issegi, mis nad tahtwad. Mitmed tahhaksid jälle Prants 11. allamad olla ja suur hulk nurriseb sellepärrast, et Garibaldi on lahti lastud. Agga miksparrast  on siis Garibaldi lahti lastud, kes ommeti Neapoli kunningrigi Sardinia kunninga  rüppe kandis? Ta potte mitte lahti lastud, waid on isse ennast lahti wötnud. Nenda paljo, kui meie seitungidest arro same, on se nenda tulnud: Garibaldi tahtis weel ühheks aastaks ammetisse jäda, agga mitte muido, kui et kunningas piddi keik wolli temma kätte andma, nago Warao Zosepi kätte. Agga Garibaldi on teist modi Zosep. Temma kindel nöu olli Prantsussi Roma linnast ja Austriat Wenetsiast wälja kihhutada. Se põlle agga mitte nenda kerge tö, kui ehk Garibaldi arwab, ja et sealt pea ennam kahjo, kui kasso wöib tulla, sepärrast ei wöinud kunningas sedda tahtmist mitte tehha. Nüüd sai Garibaldi pahhaseks ja wöttis ennast ammetist lahti egga põlle tännini weel mingisuggust  aunimme egga palka wastowötnud. Kes tedda ennam tundwad, ütlewad, et ta koddo ka mitte pitkali sängis ei pea seisma, waid jälle ue söanöu peal anduma ning ennast  walmistama; agga kus pool ta jälle söatuld tahhab sütama hakkata, on alles teadmatta. Mönned ütlewad Dalmatsia-ehk Ungrimaal, agga se on ommast peast wöetud mötte; kellegile põlle Garibaldi omma ettewötmist  teäda annud. Prantsusfemaalt. Paksud uddud on Londonis tuttaw assi, ja tullewad saggedaste, agga 8. Nowembril on ka Partsis ni paks uddo olnud, et inmmessed põlle jalga jalla ette näinud. Kohto teenrid on tulle tontidega  möda ullitsaid käinud ja ükski wanker põlle tohtinud rutto söita, et mitte pimmedas önnetus ei juhtuks. Kord kaddunud uddo kello 10 aial ärra, agga tulnud tunni pärrast  ni samma paksult jällh» taggasi. Kui kaua se ütteültse seisnud, ei olle mitte üllesse pandud. Amerikamaalt. Nord-Amerika wabbadrikides  on nüüd jälle suur jäggeleminne, nago neil igga kolme aasta takka ikka tulleb. Nemmad  ellawad seal, nago Sweitsima Eiropa- ' maal, ilma kunningatta, agga sepärrast mitte ilma wallitsusseta. Igga kolme aasta takka wallitsewad keik ühhendud rigid kokko enneste ülle ühhe peawannema ehk Präsidenti, kes kunninga assemel wallitseb, agga ommeti muud ei tohhi tehha, kui mis rigiwannemattest  tehtud seädus lubbab. Sel wallitsemisse aial on seal allati hirmus paljo nöupiddamist, jäggelemist ja purrelemist; sest üks selts tahhab  ühte ja teine teist peawannemaks, ja se, kellel keige ennam tahtjaid on, saab ammeti peale pandud. Tünnini olli neil 3 aastat üks peawannem ehk Prasident, nimmega Buhhanan, se olli pärrisorja - piddajatte söbber, kes selle nöus olli, et löuna poolt ühhendud rigid Neegriorjasid wöisid piddada; kes neile nüüd saab, nimmega Linkoln, peab selle mnetuma innimesse-kauba wastane 372