raiskus. Essimessel näddalal läks päckw päwa!t  külmemaks, jubbä käisid innimeösed ülle jeä, jubba läksid ka hobbused ja paat jäi seisma;  agga halkas jälle sullatama ja paat ueste käima, ehk kül waewalt ja raskes te. Mardt näddalas sullatas nenda, et pühhapäwal pärrast  Mart! jöggi ueste lahti läks, sillapostid  ja lodja köie katki niis j<; selle peale tulli kange torm, mis 7 päwa ei lasknud eddasi egga taggasi käia. Sure hädda ja waewaga said mönned jalla innimessed üllewetud; sest kange merretorm panni wee paiso ja aias jeärühka  merrest taggasi. Postid, Dilesangid ja töllad ja Vankrid piddid puhkama ja otama,  künni Me paat käima hakkas, ehk kül sege waewalinne assi olli. Pimamehhed. Oho! kas need tullewad  ka „Postimehhe" Sasko? Miks mitte, kui nad sedda wäärt head ehk pahhs teinud? Linnas peawad keik innimessed koppiko peal ellama, mis wissa on sissetullema ja mille wäljaminnema. Kül on tömehhel teggemist, kui kümne sörme warral isse ennese, naese ja laste köhhud peawad täis sama. tirid ja ahjokütte  lahmad pääw päwalt kallimaks, allasti ei wöi ka kegi ellada se ajab silmad kirjuks.  Kas se siis mitte hul kül ei olle, kui pimamehhed se läbbi, et hinda mudawad ja kaupa rjkkuwad, waese tömehhe ja üriinnimesse  waewa meel kaswatawad? Ja se kaebdus  põlle mitte tulest wöetud, maid sedda sünnib M sünnib Peruus ka! Muidogi ei ütle meie sedda keigist, agga ni mõnnest.  Selle hädda wasto abbi leida, põlle mitte ni raske, kui need, kelle kohhus se on, öigel aial ja kohhal wötwad silmad lahti tehha. Kallis on se kaup muidogi, kui ta ka meel solgitud saab, mis peab siis ostja südda ütlema? Meie anname siis pimameestele, kellesse  meie sönnad putuwad (öige hölma nad muidogi ei hakka), sedda head nöü, mitte senni  pima solkida, kui meie neid nimme piddi hakkama nimmetama; siis tulleks neil pahhandus  esmalt linnas, pärrast koddo ja nende nimme saaks teutud, et penni ennam pallokest nende käest wasto ei wöttaks. Rigas on sesamma kaebdus, ja peab pima ja kore solkimirme tännawo öelam ollema, kui enne olnud. Agga Ria politsei ei pea ka pitkaldane ollema, neid kinnitabbama ja nende solgitud pima ärrawötma, kes mitte ei häbbene  omma liggimeöse kaest sel kombel warrastada.  Rigaö antakse sedda nöu, et turro peal üks pima prowikammer assutud saaks, kus igga pimamees, enne kui müma hakkab, omma pima peab prowida laskma. Sel wisil wöiksid ostjad julged olla, et selget pima saaksid. Nisuggune nöu põlleks meie arwateö kuskil linnas kahjuks, kui kül pimameestel  mönnel mok kärsso lähhäks. KNraMSKIt. Ussoseggadus. Se on immeks panna, kuida Jummäl meid sega keige raskem nuhtleb, kui sedda teeb, mis meie tahhame, ehk sedda ärrawöttab, mis meie ei möista kalliks piddada. Nüüd ei (ea minna  inmmesse! kallimat warra ma peal ollewad,  kui temma usk ja lotus; agga ma ei ei tea ka, mis assi suremast hulgast alwemaks saaks petud, kui se kallis warra? Just kui Esaw, annawad nemmad sedda saggedaste köhhotaie leme eest arra ja raskemat nuhtlust  põlle siis ennam tarwis. Pea on läinud ja ärcaantud, agga taggasisaminne on paljo raskem. Jgga kalla, mis meest waljatömbatakse,  wöiks Meile üttelda, et hõlpsam on wörko minna, kui wörgust wälja tulla. Meie olleme sedda ennege näinud, näeme Järwamaal  ja wöime ka Kuramaal nähha. Seal on ka paljo õnnetumat ussoseggadust kuulda. Agga ussoseggadussed ei alga muial, kui seal, kus ussoseggajad ümberhulkuwad. Kuramaal hakkas se assi marsi parrast miimse söalöppetust;  agga esmalt ni weikeselt, et kegi sedda tähhele ei pannud. Memeli linnast tullid mönned  Baptisti (mitte Paawöti) ussulissed *) Baptistid õhk meie kele ristiad, on üks "üssoselts, kes laste ristmist ei salli, maid täiskaswand  innimessi ristwad. Jggaüht mu ussulist, kes nende seltsi heidab, ristuvad nemmad teist korda ümber ning sel wisil, kui ristiusso hakka"  tusses mannad innimessed said ristitud lahtise mee jures. Inglismaal on nende pärris pessa, agga nüüd on ka muial. 362