„pühha issa" kitsikusse parrast ka sures murres. Nad olla kulutusse kirja wälja saatnud, et kõik katoliko usso naesterahwas, ui paljo kui wõimalik  naesterahwa näppotööd kokkosadaks, mis nad siis ärra tahtsid losida, ja nõnda „Pühha issale" ka ommalt poolt mönni koppik taskorahha murretseda, mis siis nõnda paljo tähhendab: „Wata, meie olleme ka sinno head lapsed ja tahhame sind häddas awwitada!" Zlustriamaatt. Seal on aeawiteks jälle ministriwahhetuft ettewõetud, mannad lahti lastud,  ja ued assemele pandud. Nende seas leiame  agga ka nimmesid, nago vr. Giskra ja vr. Herbst, kellest paawst kül mitte suri konkordati sõbro ei wõi lota. - Jubba 15. Detsembril tullid Wini linna telegrahwi sõnnumed, et Austria  sõalaew „Nowara" keiser Maksimiliani surnokehhaga  Spania randa Kadeksi linna alla olli jõudnud, kust ta wist pea ka Triesti saddamasse saab jõudma. Nüüd peab siis ommeti tõssi ollema,  et Mehhiko Präsident Juarez õnnetuma keisri surnokehha, kedda ta seal enne laskis mahhalasta,  kätte on annud. Kui selle õnnetuma kronikandja suggulased ja muud temma sarnatsed  kõik mahha tahhaksid istuda ja waggusi järrelmõttelda, kui suur wahhe Maksimiliani minnemisse ja tullemisse wahhel on, ja mis seal lemmale ja ta õnnetuma prouale on sündinud meie arwates wõiks innimene sealt nattuke õppida. Itailiamaait. Mis laidowüärt on, ei wõi kegi kita. Nõnda on ka laidowäärt, ennamiste linnade paikus, innimeste, issearranis naesterahwa  riete uhkus ja eddewus. Midda surem liu, sedda ennam on nisuggust asja leida. Ka Noma linnas, ehk kül paawst isse seal ellab, peab wägga paljo nisuggust ollema, kes kirriko minnes nisamma end ehhitawad, kui lähhäksid nemmad palli peale. Sep ärra st on paawst isse Roma linna koggodustele üht maeitsusse kirja trükkida lasknud, misläbbi ta isseärranis näesterahwast  nomib, sähhärdust eddewat wist mahhajätta;  ja kui ennast nago pabokoid ehk waulinnud  tahtwad ehhitada ja kehhitada ja sel wisil kõige mailma silmad enneste peale Pöörda, siis piddago ommeti meles, et nisuggune eddew wiis kirrikus koggoni ei kõlba. Ta maenitseb wannemat naesterahwast hea eeskujoga noremate ees käia, ja nõnda kergemeelsid kombeid taggafi sulguda. Paawst on omma maenitsust kõige ulitse nurgade peale lasknud üllespanna jä kes sedda ei tahhaks kuulda, sedda ei lubba ta kirrikus  mitte lauale wõtta. Ka Politseil on käsk antud, naesterahwast, kes kerglasel wisil rides käiwad, kinni wotta ja wangi wia. Ni õige, kui nisuggune maenitsus woib olla, ei tea meie, kui paljo se Roma linnas aitab. Jtalia kunninga  ministrite wahhetus on ikka alles pMI ja ei wõi meie sest weel tossist otsust anda. Kardinal Ugollni, kes hiljuti ärrasurri, olli 97. kardinal, kelle pusärgi äres paawst Pius IX. on seisnud» Seal wõisid temmal ka ommad ellopäwad mele tulla, sest ta on isse ka omma 75 aastakest ärraellanud, woib olla, et ta isse essimene on nimmetud kardinali järrele minnema, ja lemmaga lähhüb wist ka ta ilmlik wallitsus, mis nüüd ni paljo kissa ja tülli teeb, ühhes mulda. Prantsussemaakt. Prantsusse parlamendi liikmedel on omma sõaseadusse kallal ni paljo waidlemist, et nad Iõulo laupäwa õhto potini öni kous istunud ja keskmisel pühhal jälle neste peale hakkanud. Kuida jubba minnewa kord ööldud, seiswad neil Jtalia asjad raskeste süddame  Peal. Nemmad tahhaksid Jtalia kuuningat  kõige omma rahwaga Meste omma käppa alla rõhhuda, agga se ei lähhä ni kergeste, kui nad tahtwad. Arwawad kül kerge asja ollewäd Italiat mõega terraga sõnnakuulmissele sundida, ja se õlleks ehk ka wõimalik, agga kahjõ, et weel Wenne-, Preisi- ja Jnglisma sedda nõu põlle kiitnud, ja ni Paljo kui meie teame, ei sa ka kiitma. Nende ainus lotus Jtalia poolt on weel se, et kunningas Wiktor Emanuel, ommad praegused parlamendi liikmed, kes ni wägga Prantsusse tahtmisse wasto seiswad, lahti lasseb, ning ued assemele wallitseb. Kas agga siis need ued Jtalia kahjuks ja häbbiks, hõlpsam Prantsusse  alla heitwad ja järrelandwad, on muidogi alles teadmatta. Kui mitte, siis peab sõdda tullema, ja sedda ei tahhaks Prantsus ka mitte; sest ta teab ette ärra, et Jtalia! ennam teistest abbi on lota, kui temmal. Kõige wähhem kahjo, m;s Prantsuse! woib tulla, on se, et jälle suurt hulka wägge paawsti kaitsmisseks kes teab kui mitto aastat Roma linuas Peab söötma, nago ta sedda aastast l <B49 —l 866 jubba on piddand teggema. Ja kui luggu nõnda, ja temmal tulleks mõnne 412