Muda tahta wäljaütlema?j  Selle asja polest sowis üks kültamees jubba lanuari kuus 'meie poolt teadust, agga polnud siis rumi. Temma ütleb neuda: „ Mul on lapsed alles weikesed ja jõud kas siu, ei jaksa ni warra koli panna, pean isse enne tahta ja werimist õppetama. Agga nüüd ollen sellega kimpus: healeta tahta öeldakse  eestikeles kahhel wisil wälja, eitea kumb õige on? Harjo Adam ütleb: el, em, M, '.er, es, :c., Willandi Ott jälle ommalt poolt: le, me, ne, re, se, zc. Ühhel on healega täht ees, teisel tagga. Sesamma luggu on werimissega.  Pean ma werima a er-ar ehk a rear?  Sa mõistad jo issegi ärra, et nõnda weel sadda prowi wõiksin ettepanna, agga õlle hea mees, ütle parrem warsi, kumba! õigus on, et ma selle järrele wõiksin tehha? T. M-s." Nõnda paljo küllamehhe kirjast. Agga mis nüüd selle peale pean kostma? Tossi on, ühhel pool ööldakse eL, eM, eN, eN, eS :e. ja teisel  pool Le, Me, Ne, Re, Se:c. ja werimisse jures nisamma. Iggaüks, nõnda kui ta lapsest sadik harjunud, saab onnnaga läbbi ja kidab sedda parremaks, ja ommeti ei õlle knmbgil õigus.  „No nüüd o' walge wäljas!" ütleb küllawadder. Üttelgo peale, agga knmbgil ei olle õigus. Sest pange tnhhcle: healeta täht isseennesest on surnud, tnm healemärk, kel ilma healega tähheta mingisuggust healt ei olle. Mis on l isseennesest? Keleto, meleto ja healeta healemärk,  muud middagi; agga panne mõnni hea lega täht, nago a, ette ehk tahha, siis alles saab lammast al ehk la; nõndasamma ka teised healeta tähhed. Nimmetad sa neid el ehk le, em ehk me, en ehk ne, er ehk re, es ehk se ee., üsna õige ei olle knmbgi, agga möllematega wõid werides harjund wisil eddasi sada. Pärris Põhjaseadus, mis ka Saksama kolides ennamist jubba prugitakse, ei olle mitte ennam werima waid healitama slautiren), kus healeta tahta mitte healega ei püta wäljanttelda, mis jo mitte wöimalik ei olle. Sest siin pikka selletust tehha, ei olle meil wöimalik, ei aitaks ka middagi, sest et assi meie kolides alles tundmatta  on. Werimisse jures agga pange healeta  tähhele heal ette ehk tahha, on üks tolm kõik, sest et knmbgi päruselt õige ei olle, ehk kiil mu keelde sees ka ennamist el, em, en, er, es ööldakse ja mitte le, me, ne, re, se. Kui meie mitte ei eksi, siis on wiimne wiis õnsa O. W. Masingi pärrandus; wõib ka wannem olla, mis ma ei malle ta, sest et sel aeal alles emma Põuest omma iggapäwast leiba sain. sAbb i?kassale antud Tarto makonna-komite  läbbi.j Tarto lani-koggodus 243 rnbl. 70 kopp., Lätti kogg. 12' rubl. 5 kopp., Umwersitädi kogg. 282 rubl., Maria kogg. 22r. 93 k., abbi-kassa aastapühhal pekkide seest 73 r. 42 kopp. Sia jure annud: Antso sUrwaste) kogg- 89 r., Audro 33 r. 20 k., Pallamusse 2l'r., Karola 5 r., Eksi 21 r. 79 k., Willandi  liu 00 r., Kõppo 13 r., Wändra 25 r. Ädemiste 20 r., Halliste 15 r., Helme 00 r., Hargla 2 r., 50 k., Jakobi 61 r., Sure-lani 40 r., Weike-lani 23 r., Kambia 33 r., Puhja 17 r., Kannape 90 r. 86 k., Koddawerre  109 r. 61 k., Laiusse 00 r., Maarja 15 r., Wastselina 00 r., Nõo 00 r., Põltsama  18 r., Ottepe 50 r., Perno Nikolai kogg. 00 r., Elisabeti kogg. 91 r., Põlwa 24 r., Paisto 30 r., Pillistwerre 90 r., Rauge 102 r., Räppina 97 r. 75 k., Rõugo 14 r., Saarde 22 r., Sangaste 2r. 70 k., Kursi 00 r., Testama 18 r., Torri 25 r., Torma 00 r., Tarwast 48 r., Wõnno 45 r. 50 k., Worro 30 rubl., kokko: 1980 mbl. 11/2 kopp. Siberiamale sadetud Eestlaste heaks saatsid Urmaste  42 r. 40 k., Hargla 3 r., Tarto Maria 1 r. 53 k., Wõnno 1 r. 50 kopp., ülleültse kokko 2028 rubl. 441/2 kopp. 92