he pealt wälja maksnud, kelle assemele nüüd krono jälle teisa otsib. Wöiwad nüüd need, kellel himmo ja lubba käes on ennast ausa krono tenistusse pakkuda. Et selle hinna eest rohkeste mehhi pakkumas käiwad, wöib iggaüks  isseennesest jubba arwata. A. S. Willandimaalt. sKurri  Minnewal  aastal on se hirmus tullekahjo õnnetus  kirrikude ja kolimaeade kohta juhtunud, mis muido mitte paljo kuulda ei olle olnud. Postimehhe luggejatele on ommal aeal teada sanud, kuida Burtneki kirrik Lättimaal ja Halliste  kirrik Perno makondas minnewa sui pitkse tulle läbbi ärrapöllesid, mis wist mitte ei õlleks  sündinud, kui nimmetud kirriko tornidel pitkse-wardad otsas õlleks olnud. Wanna aasta löppetusses on Willandi makondas jälle kaks kolimaea ärrapöllenud, kellega hopis teine luggo olnud, kui nende kirrikute pöllemissega, sest et siin se kahjo mitte pitkse tulle, waid innimeste enneste tulle ja parraks Jummal  üttelda melega teo läbbi sündinud. Kui se siin allamal seisaw essimenne hirmus luggo nenda kaua Postimehhe söbradele on teadmata olnud, siis tulleb se sest, et sel asjal  enne otsust ei olnud; minna sain sest asjast  alles eila teadmist. 1. Sel 11. Nowembril põlles Paisto kihhelkonna  Heimtali wallakolimaea ärra, kuhho nore koolmeistri waesus, isseärranes ka wiljawarrandus  ja rided, sest ait olli kolimaeaga ühhes, keik sisse jänud. Kust tulli wälja peasnud, ei teadnud siis kegi üttelda, egga mõistnud ka selle polest middagi kurja mõtteida.  Agga nüüd hilja on se assi ilmsiks sanud. Pärrast kolmekunninga päwa (nago kuulda teisipä sel 7. Januaril) on sealsammas  Heimtali wallas üks tallomaea ärrapöllenud,  kus peale keige maeakrami ja warra ka hobbused sisse on jänud. Et se assi keige perrerahwale immelik olnud, sest et nende arwates  tulli isse kuskilt ei wöinud wälja peasta, hakkanud nemmad sedda perremehhe weikesse wenna peale arwama, kedda perremees kurjaga  enne teisel hommikul koli olli saatnud. (Ärrapöllenud kolimaea assemel olli üks läh- hedane ellomaea kolile sisse seatud.) Sabaöte jäljed kinnitanud sedda arwamist ja uösutamisse  peale tunnistanud pois wimaks ülles, et temma süggise selle kolimaea pöllema pistnud,  sepärrast et tal siis ennam tarwis ei õlleks  kolis käia; agga kui nüüd wend tedda jälle ueste koli sundinud, siis teinud ta seddasamma  ka selle tallomaeaga, ja ei olle mitte kartnud selle jures sedda weel üttelda, et temma,  kui se assi weel sallaja õlleks janud, ka sedda praegust kolimaea õlleks ärrapölletanud. Seddawisi ollen minna sedda asja kuulnud; kes sest asjast ennam ja selgeminne teab juttustada,  se olgo nenda hea ja tehko sedda. 3. Selle teise kolimaea pöllemissega olli agga luggo nenda. Sel 16. Detsembril öhto kella 6 aeal hakkas Tarwasto walla Wälluste küllakolimaea äkkitselt agganiko poolt pöllema. (Kolitudba olli rehhetarrega ühhes.) Et keddagi  innimest sel silmapilgul wäljas ei olle olnud,  ei teadnud kegi sest enne middagi, künni tullepraggin wälja aeanud watama. Agga mis nüüd weel tehha. Keik maea pealt ja rehhe poolt jubba tullelamas! Suur tullewöimus  ja ehmatus ei annud ennam aega muud suremat peasta, kui agga sedda, mis just ees olli ja kätte putus. Keik maeakraam, põhk, linnad ka koolmeistre wiimne rahhakoppik  sai tulle roaks, nenda et waene mees ühhe silmapilguga üttelda hopis paljaks jäi. Mönnigi tük ehk assi õlleks tullest weel wälja wöinud kistud sada, agga kellega? Õnnetusse appitottajatel ei olnud muud abbiriista käes, kui paljad näppud, sest keige selle külla häbbiks  pean ütlema, et ei olnud keigel sel hulgal,  mis appi tõttas, mitte ühte ainust poomsaki,  kellega koolmeistri linnamassin, mis just ninna ees ärrapölles, õlleks wöind wäljatömbatud  sada. Wimaks jõudsid paar wöera (krono) walla perremeest omma poomsakidega weel senna. Nendega õlleks wöind weel heasti tööd tehtud sada, kui ümberseisjad agga õlleks  wisind ennam kässe ligutada; agga surem  hulk rahwast ruttab tullekahjo jure, ei muud teggema, kui ammule suga seal wahtima  ehk weel koggoniste kässe soendama. Nenda  on ni hästi tullekahjo-riistade kui ka selle 36