ütlewad: teme agga tööd eddasi, senni kui sa üsna mässid. Pakkumad teised jälle temmale rahho ja pannewad temmale rahho teggemisse punktid ette, neid lükkab ta, kui mönni ellajas,  ninnaga taggasi. Kuida woib siis selkombel  rahho tehtud sada, kui wastastikko ühhendust põlle? Eüropa sured rigid, mis ennast  söa sekka põlle segganud, katsuwad ka ommalt poolt, mis woimalik, et se suur werre wallaminne lõppeks, agga mis woiwad tehha, kui mönnele sarwed pahhä kaswanud ja sepärrast  rahhule ei tahha jäda, lodab omma sarwede peale, agga ei mõtle selle peale, et teised neid mahha wöiwad lüa. Austria näitab  selle polest liig kiusakas ollewad. Enne essimest sure tükki pauko ei wötnud ta leppitust  wasto, kui tale sedda pakkuti; nüüd saab kui mönni kiskja koer Preisi käest rihmata ja kautab üks tük teise järrele, agga ei märka alla heita ja leppitust tehha, misga meel pole elluga woiks peäseda. Kui neid selle näddalessi  isseärralikkuid sönnumid loeme, siis on meil kohhe selgeste silmade ees, kuida ta terwisega luggu. Preisi mäed astuwad ikka eddasi ja Austria põlle meel üht ainumast lahhingit  wöitnud, kautab tuhhandite kaupa mehhi ja nendasammoti ühhe tükki maad teise järrele. Mis ello seal meel on? Wöttame nüüd esmalt Berlini seitungid kätte ja matame mis seal seisab, küllap näme kohhe kuida asjad nende ja Austria wahhe! on; sest lodame ommetige, et nad meile töt könnelewad. Berlinist, 7. Julil. ..Peale selle, kui meie waed Lundenburgi jõudsid ja sedda omma wallitsusse  alla wotsid, leidsime neid sönnumid, mis enne meie kätte tullid, toe ollewad, se jaggo waenlasse põhja polist wägge, mis parrast Königgrätsi lahhingit Olmütsi pöggenenud,  olla sealt jälle lõuna pole hakkanudminnema.  Selle ku 3. päwa hommikul sanud üks ossa meie wägge Tobitshaus Austria wäggedega  kokko, kus ka kohhe kibbe lahhing hakkanud.  Kui nenda mitto tundi järges sured tükkid paukusid, olli wöit meie pool ja waenlane  pöggeneö taggasi, jättis 16 suurtükki ja kaunis rohkeste mehhi meie kätte." Preisi kunningal olla se lotus, et Austria keiser, temma ja Prantsusse keisre poolt antud  rahho tingimiste wasto ei sa seisma, waid neid wastowötma ja ühtlasse ka sedda, et söariistad  kolmeks päwaks seisma jäwad, misläbbi aega õlleks, rahho polsst nöu piddada. 9. lulil. „Parisist olla se sönnum Berlini läkkitud, et Austria üht wie päwast söariistade  rahho wastowötnud ja selle aea sees waggusi tahhab seista. Selle wie päwase söa riistade rahho aeal peab Austria sedda sönna ommast suust wälja ütlema, kas ta tahhab nende punktide peale, mis temmale ette pandud,  rahho tehha, woi mitte." 11. Zulil kirjutakse: „Home lõppeb söariistade rahho aeg; agga lodetakse, et se nelja näddala peale saab pikkendud, kui Austria rahho teggemisse punktist lubbab wasto wötta." Kölnist, 5. lulil. Sealt kirjutakse: „Eila öhto kello 9 laksid seitsetuhhat meest Preisi wägge kenna mango ja laul oga Prankwurti linna. Keik ulitsad ollid innimessi tais ja maeadest lehwitadi rättikutega ning hurra viskamist  olli iggalt poolt kuulda." Winist, 9. lulil. ..Londonist tulnud sönnumitte  järrele, olla rahho nõudjate pole wöit janud; Austria olla wa!mis keiki neid tingimessi,  mis temmale teiste wallitsuste polest ette pandud, wastowötmas." —l9. Zulil..Ztalia  wäed, 12 tuhhat meest, olla Ledro ja Retsekka  mäed, mis omma kuus tuhhat jalga kõrged,  enneste kätte wötnud ja sealt lootnud julges te Austria mehhi, kui kärblassi, mäe otsast,  kui peaksid julgema ülles tulla, mahha puhhuda. Sedda põlle agga Austria mehhed suggugi kartnud, maid obrist Montluisant läinud  kolme pattaljoniga nende peale, lönud neid taggasi ja wötnud 1999 meest wangi. Peale selle olla ta Monte Pihka taggasi läinud,  ilma et waenlane õlleks julgenud järrele minna. Ilma nendeta, mis wangi sattunud, on Jtalia wäed suurt kahjo sanud. Jtaliamaalt. Wlorentsist kirjutakse 5. Julil: „Austria wäed on Liwentsa taggasi lai- 230