ma jaggo ka, agga sellega ei sünni weel awmo smemaid ärritada, nago Daanlane sedda teinud ja peab nüüd otsego jännes koerde eest jooksma. Pssamaatk. sMässajate nõu ja P ridu  s.j Mässajate nõu, mis wõib se olla, kui knrri ja üllekohtune? Nemmad julgeda ka sest kõnneleda, et tahta tullewa kewwade ueste peale hakkata ja omma hullustamist õiete sureks tehha. Nende lotus on selle peale, et Galitsia- ja Posimaalt  suur abbi peab tullema. Üks on Austria,  teine Preisi al, ja mõllema wallitsustel on nüüd Daniga kiskumist. Sellepärrast mõtlewad Polakad, et neil aega ei olle selle peale wadata, mis Pola rajal sünnib. Agga se on walle loius.  Põlakatel on suur pudus keigest sest, mis sõa piddamisses ni tarwis lähhab. 1) Neil on rahha pudus, 2) neil on meeste pudus, 3) on tallorahwas awwalikkult nende wasto ja 4) näwad ka need, kes linnadest kokko jooksid, et nende assi igga päwaga ennam tühja lähhab, ja hoidwad ennast taggasi. Nüüd tulleb weel senna jure, et Pola tallopoead peawad lubba sama, isse parrismaad osta, seal ei olle siis sähhärdust hullo tempo ennam karta, kui pwaego Polamaal on. Kellel omma pessa käes on, se peab hea melega rahho, et ta pessa ärralõhhutud  ei sa. Wöeralt maalt. Saksa ja Vani sõdda. Sest peanie Me eddasi kõnnelema. Sleswig - Holsteinimaal  petakse nüüd püsside ja mõegodega, agga muial ümber kcmdo sulle- sõdda. Ka Rootslane  on selle wasto pannud, et Sakslased ei peaksid Dani peale tullema, agga on Preisi Poolt wastust sanud, mis ta silmad ja kõrwad kinni panni. Sleswigima on ennamist keik jubba Sakslaste käes ja Daanlaste wäe hulgad pari kohha peal weel seismas. Nende wäe põggeneminne  Danewargi kantside pealt, mis kül wägga tarwis olli, kui nad keik wangi ei tahtnud sattuda,  on agga teisi Daanlasi wägga pahhanda-- nud. Nemmad pannewad sedda sureks häbbiks, et nende wäggi kindla kantside seest, nago kannad  lossist wälja hirmutud. Keik wallitsus Sleswigimaal on nüüd Preisi ja Austria kom- mesäride kä, kes agga ka selle peale walwawad, et rahwas ommast hertsogist kissa ei te; sedda ei lubba Preislased mitte. Rahwal teeb se kül süddame koormat, agga mis tehha, kel wäggi sel woimus. Plensburgi linnas tulli rahwas, parrast sedda, kui Daanlased ollid onnna teed läinud, sure turro peale kokko ja kulutasid hertsog, Pridikut onnna walliisejaks; agga se ei olnud Preisi kommessäri melepärrast, La läks rahwa sekka ja kelis ärra. Agga tuhhat healega öiskamist: „Etlago meie hertsog Pridik VIII., hurra!" sedda Li jõudnud temma ommeti mitte ärrakeelda. Kuida nüüd lahhingiga Düppeli kantside jures luggu läinud, sest ei olle weel siamale selged sõnnumid tulnud. Dani sõas on ka Preisi kunninga wennapoeg. Prints Pridik Karel, liggi söddimas. Se ööldaksetulline ratsawüe kindral ollewad,  kelle wahwusse läbbi Daanlased omma kuulsa kantside Pealt Põggema pannud. Kuida Daanlased  koddo selle põggenemisse parrast tuld süllitawad,  sedda ei mõista ükski innimenne ülleskirjntada.  Danewärgi kantside peal piddid Sakslased  onuna kaela murdma ehk werriste peadega Laggasi minuema; nenda lootsid Daanlased; ja nüüd peawad kuulma, et nende wäggi, nago jännesed kapsa acast, ärrapõggeuenud: sedda habbi ei juua nemmad ärrakanda. Et nende wäggi, kui kantside peale õlleks jänud, terwelt wangi õlleks  sattumld, sedda ei ussu nemmad. Wäeüllem piddi ülle pea kaela Kopenhagi minnema ja seal omma tagganemisse parrast arroandma. Mis temmaga seal tehtud, on meil alles teadmatta: aggakeik Danirahwas on selle ülle tullist wihha täis. 1. Webruaril on Atsbülli kohhal, peale sette, mis ses lahhengis langenud, 490 Dani soldatit wangi sattunud. 5. Webruaril otti keik Sleswigima jubba Dani sõameestest tühhi, kuid kahhe kohha peal, Sundewit ja All sen, ollid weel Dani wäehulgad seismas. Dlippe  li kantside peale, kuida üllemal uimmetud, seisis nende loius ja seal tahtsid minno parrast kuuni wiimse mehheni wastopanua. Mis sest sauud, selle ülle peame telegrahwi sõnnumid otama. Ei pudund paljo, siis olleksid Altona linnaS Sakslased Sakslastega karwopiddi kokko läinud. No se on jo wannast kulus Saksama ühhendus olnud. Meie teame, et Holsteinimaal rigikoggo polest sõamehhed seiswad ja Sleswigimaal Aust- 52