Lissa. Kambjast kirjutakse meile, et seal Maarja, päwal ivaimolik korilaulminne ehk kirriko-kontsert olnud, mis 27 rubl. ja Lv kopp. sissetouud. Koggodussel  olnud se wagga armas kuulda ui paljo kui sest arro sanud, et essimene kord olnud. Öppetaja  on seal jures ka kantsli pealt selletusse könnet piddanud ja köster olnud laulojuhhataja. Paljo ja mis laulud, kas meeste- ehk seggakoris lauldud, ei tea meie, agga römustame, et assi sündinud ja sowime, et iggal pool sünniks, sest lotusse  järrele saab meil sedda 1869 isseärranis tarwis ollema. TalliiMKO. 19. Märtsil olla Tallinna meestelauloselts  ..Estonia" kontserti annud ja paljo kuuljaid kons olnud. Meie tuleme hea melega, mis..Tallinna seitung" lemmast head köuneleb, agga lähhemat teadusi ei olle meile tulnud. Peterburgift. 14. Märtsil on prowilaskmisse jures üks smzrtuk lõhkiläinud ja põrkajad killud S meest surmanud ja 6 raskeste hawanud. Kauba sõnnumed. (Pernus, 22. Märtsil 1867.) Et meil kül jubba näddalapäwad niisked uddused  ja wihmased ilmad on olnud, siiski on merre ja jõe jeä tuggew ja kindel, talwe te otsas, linno ei tulle sellepärrasi suggugi ennam linna; arwatakse 36,000 paripunda sisse todud ollewad. Linnad, M-linnad 38, V-linnad 46, Lv-linnad 69, k-linnad 63 rubl. pärkp. Linnaseemned, külwiks 12 rubl. õlliks 6'/ s rubl. tshetwert. Willi, nisfud 9Vs, rukkid 7Vs, odrad 7, kaerad 4'/ s rubl. tshet. Sool, punnane 7 rubl. 60 kopp., walge 7 rubl. ellaja- 6 rubl. püt. Kartohwlid, 100-110 kopp. wak. Heringad, 13—14 rubl., püt. Räimed, 12—14 rubl. püt. rubl. puud. Tubbak, 120 kopp. leisik. Kiwwisöed, 120 kopp. püt. Kirjawastussed. 77) K. S. T - Olleme teiste watzhele pistnud. kuida näete. 78) H. H. W . Töie kirri, peame tunnistama, on meile se kord, nago ei tulleks ta Eestimehhe käest. Kas tõeste isse Ussute, mis kirjutate? Kayjo! Pallume, möttelge nattuke järrele. Kaerad, mis kotti külge hakkawad, võidakse hästi iddanewad; agga ommeti mitte kotti kulges,  maid põldus. JnnimeSsel tullewad männi kord ka mõtted pähha, mis immet kui iddanrjad naitwad ollewad, agga kui neid ellusse külmad, tullewad lustjad walja. 79) J. R. K Söbder! kui meie koik Hansud  . Anmd, Eppud, Juhhanih seitungi panneme, siis peaksime ka sedda pann ema: „Meie eit tähtis seep» keta, agga läks s.. ta W) J. A. S S. Leiate jubba tännase numris ja paar sonna weet jureS. Tehko, mis peab. 8«- 82) C. R. J. P Mollemad kaes. Kirja läbbi ennam. D. L. K s. Olleme ka lühhidilt prukinud. 103 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 28. März «887 Teadaandmissed ja lulutamissed. (Mit Pskitseilicher Bew illigu na.) Pölwa kirriko eestseisusse polest kutsutakse nM , kes Pölwa kihhelkonna ue kolimaea ehhitust, mis 811 rubl. peale arwatud, ennestc katte tahhaksid wötta, 2. Aprilli ku päwal, kello 11 suue l. Pölwa kirrikomöisa, togo omma kautsion ja tunniskirjad kasa, et nemmad sedda ka tehha wöiwad, ja lasko omma pakkumist kuulda ja ootgo. siis, mis otsust selle peale antakse. Kulloarwamessi wöib Pölwa köstre jures igga pääw nähha sada. Kirriko wöörmündri herra W. v. Stryk. Koggokonna- ja wallakohto - pitserid kulliga, teeb Tartus kreiskoli lähhedal vr. Schultzi maeas kaupmehhe Siltski wasto, nõnda samma ka surnoristiplädiv, sisse lõigatud masse peale, mis kullatud  ja ilma kullatamatta wöib sada. Surnoristid wöib ka minno labbi parraja hinnaga tellida. P. Gapoksky. <3) Kaddund hobbune. Ühhel Ambla kihhelkonna  Soonurme walla mehhel on 19. Märtsil öhto Ambla kirriko jurest kahheksa aastane keskmisse sunrdnssega  punnane körw märrahobbune, weike lauk otsa ees ja taggumine parrem jalg kabja jurest walge ärrakaddunud, arm ata ärrawarrastud. Sesamma hobbune  olli töriistadega rakkes ja must saan tagga. Kes sest hobbusest middagi teab ehk jälge peale wöib awwitada,  pallutakse Ambla köstre jure teada anda, saab seal marsi omma waewa ausaste tossutud. Pemke wiol Miia Thuni mäel Güntheri maeas. Kedowilja aed ja heinama on üri peale anda kuldsep Jürgensoni läbbi, wasto kaubähowi. - (3) Maea müa Pedelli Hohlbekki maead Tartus kiwwi-ulitfal on oddawalt müa. Selgemat teadust antakse sealsammas maeas. (3) WArwid- Wetterich eht ko sh eni l j e salmi ja anilini wärwid on sada Peruus Usi ehk ~Nore Löwwi" podis. Maea müa. Üks maea sure aeaplatsiga on Tartus kiwwi-uiitsas müa ja lähhemat teadusi annab lihhonikmeister Fritz Klein. (Z)