Hab, olgo siis, et Italiamaad ueste tükkiks Nhhub  ja paawstile ennam kui endist jaggo jälle Laggasi annab. Sest ei sa agga ial ennam middagi. Ingttsmaatt. Nissud anda seal tännawo kahhewõrra ni paljo wälja, kui mullil ning ka rukkid, mis seal paljo ei tehta, anda hästi mälja. (Inglased on> salasõjad innimesed.) Suiwiljale olla põud ka paiguti hädda teinud. Nende kunningana  olla kotto ärra ülle Prantsusema Schweitsimale  jallutama läinud. Danimaatt. Kui Dani zeitnngid tõt rägiwad,  siis olla Dani kunningas ja kunningana kahhe noreme lastega, prints Waldemar ja printses  Tira, 31. lülil Kopenhagist Mäljareisinud Peterburgi pole. Meie sured Rigiwannemad  on agga Kissingis Bömimaal, ehk kül Dani kunninga kõige lähhemad suggulased, Suurwürst  Aujärjepärria Tsesarewitsh ja Suurwürstina  Tsesarewna, wäimees ja tüttar, omma nore poega koddomail samad ollema. Lissa Tartust. Balti ku-lehh es on kolide ministeriumi  zeitungi järrele meie tõdetud "Aleksandr  e koli st" kaunis pikkalt könneldud, ja selle järrele peaksime mõtlema, et ministeriumi poolt tarwilist lubba nimmetud koli assutuseks mitte ei sa keeldama. Eddespiddi rägime sest pikkemalt. 31. Julil olla meie Keisri Herra Kissingist  Reini jõe äres käinud ja sea! Schmalbahhi linnas Preisi kunningaga kokko sanud. (Telegramm.) Dani zeitungid on töt räkinnd. Kunningas Kristjan IX. ja kunningana Lowisa omma kunningliko lastega on pühhapaaw parrast lõunat Peterhowi jõudnud. Suurwürst Aujarjepärria olli Prouaga neile wasto reisinud. Selsammal päwal on Zarskoje-Selo linnas tullekahjo olnud ja keiserlik wöerama pude ja lillede maea (Orangerie) pool ärrapöllenud. Saks - Hans. Tönno ae, Pöllo - Tönno ! -- Wötko Maddis, kss sedda õlleks uskund! Pöllo-Tönno. Missedda? Mis su! wigga  on? Kas mönni pallumata kärbes ölleklasi kukkunud?  Hans, Ei sedda kül mitte; agga säh wata, üks uus ramat ja nimmi "Kontwöeras." Kas õlled luggenud? Mis sa neist kõndidest arwad? Olla pulma  rahwa ramat! Tönno: Ollen ta läbbiluggenud, nõnda- öölda,  lauast lauda, agga õnneks on minno pulmad jubba selja tagga, muido tulleks „Koutwöeras" onuna kõndidega senna ka. Hans. No ma küssin, mis sa arwad „Kontwöerast?"  Tönno. Mis ma arwan? Sowiksin paljalt kaks asja ta jures muta. Nimmi ei peaks mitte ~K ontwöeras" ollema, waid ..Wöeras kont," ja nende sönnade assemel „koo! meister" ja „kolipois,'  peaks seisma ~lihhunik" ja mullik." Kellegi Eesti pulmalaua äres ei narrita ni kuiwi konta, egga kegi koolmeister ei te omma kolipoisiga nago noh, ma nimmetasin jubba, Han s. Tönno, sa aead wist kiuso jutto; egga sahhärdunege kont ka üsna ilma öppetuseta wöl olla. Küllap õlled issegi mõnda kasso lemmast sanud, sa ei tahha agga tunnistada. Ehk õlled kadde, et sa isse ni lopsakat pulma koti põlle malmis lonud. Tönno, ma ussun, sa õlled kadde! —- Tönno. Minna kadde? Pulma kondi ülle? Hans, sa teed mo wihhaseks. Anna parrem mulle üks hea lonks ommaft kannust! Pärtel teab, mis se on, et mo süddame korraga ni kangest pöritama aeab! Wist tored kondid. Kirjawastused. 178) P. W. P — Wägga halle on se luggu kuulda; agga sest könnelda tohhib kül „Moskwa," mitte meie. !89) J. P. T— Olleme piddand rumipuduse parrast paljo lühhendama. 189) H. M. W— Meil olli ka enne selle ülle teadust sadetud, agga möllemad kirjad tullid hilja. 181) R. L. K — Kust wöttame meie rumi ehk luggejad  aega, sahhärdusi asjo pikkalt arrutada. 182) M. P. L— Leiate jubba tännases lehhes. 183) P. M. Sellesarnatsid asjo on tännawo wägga paljo, kõigile ei wöi laia rumi tevha. 184) G. A. K— Olleme kätte sanud ja saab tallitatud. (60 kopp.) 185) C- R. J. T— olleme tutwa meeste kätte saatnud, tehko nemmad temmaga, mis ta wäärt. on. 186) M. D. P— Kaes! Olge terwe. 255 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. k. August Teadaanimised ja kulutamised. (Mit volizeilicher Bewilligung.) Kostilapsi wöetakse wasto ja õppetakse Karlowa  ulitsas Manteüffeli maeas teise korra peal. (!) Pölloriistad, nõnda kui: igga seltsi adrad, rehh epeksmise massinad, häksli masfiuad, weskerauad, :e. müüb Tartus H. T>« Brock. (3)