Prantsussemaalt. Sealt keisre proual olla se kindel nöu ka kord Nitsa linna soita meie armolist Keisre Prouat watama. Noh, egga se pahha põlle, kui ta sedda teeb, eks ta põlle Prantsusse ma perrenaene ja meie Keisre Proua temma küllaline, õlleks siis ka wägga kenna, kui tedda kord watama lähhäb. Donimaalt. Selle ku 3. päwal sanud aasta täis, kui nende kunningas Pridrik VU. ärra surri. Nimmetud pääw on neil üks suur leina pääw olnud, mil keik laewad mis seal saddamas ja kanalides olnud leina plaggud  ülles tömbanud ja nendasammoti olli ka keik lin leina rides. Ennamiste keige seitungidel  ollid mustad leina nipsud ärede peal. Üks seitung könneleb weel löppetusseks: .Mitte  ükski Daanlane ei woi sedda ärraunnustada,  et hertsogi maad Dani küljest on ärralangenud;  igga mees peaks kord weel katsuma neid maid jälle taggasi wöita ja mingo aega mis lähhäb, peab se ükskordo mmeklge sündima. Amerikamaalt tullewad need rõõmsad sönnumed, et Brasilia keiser, keik neegri orjad,  nihästi meeste kui naesterahwast, mis krono parralt olnud, priiks lasknud. Uemad sõnnumed. Pernust. Üks wanna sönna ütleb: ..Warras jätta b warna seina agga tulli ei jätta middagit!" ja nenda on se ka tossi. Minnewa laupääw osi põlles meie linnas, wasse wallaja Petersoni maea ärra, kus kolm nelli leibkonda rahwast sees ellasid ja keik nenda paljaks jäid, et muud middagi wälja sanud, kui agga sedda mis kellegil ihho peal olli. Keik rided, toidusse warra ja ka se monni koppik, mis kellegil hinge tagga olli, jäi tulle roaks. Sedda suurt õnnetust põhjani  selletada on mul liig raske; sest mo südda  nuttab nende hädda ülle, pallun agga süddamest,  isseärranis neid kes maal ellawad, kui kellegi kässi peaks üllatama nende waeste õnnetumatele, kas wak kartuhwlid woi nael woid tua, et neil õlleks kalli pühhade wasto ka middagi suhhu püsta! Mmnewa rede öhto põlles Tahkoranna mõisa  rehhi ärra. Kust tulli wälja peasenud, põlle meil weel mitte teada. Keisre Herra kässo peale on Polamaal need k.loostrid, kus wähhem kui kahheksa munka ehk nonne sees ollid ka need, kus se selges te teada olli, et nad mässamissest ossa  wötsid, ärrakautanud. Mungad ja nonned woiwad, kui tahtwad, teiste kloostritesse ehk koggoni wäljamale ärraminna. Kirjawastussed. B. G. in P . . . . Pallume nattuke kannatada; paljo wanna järge ees. Essimest olleme jubba tänna kasa wötnud ja teist tome tullewa kord. 383 Verantworllicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, d. 24. November 1864. Teadaandmissed. Wogtei-kohto p olest antakse rae-kohto kässo peale, mis 31. Oktobril s. a. 2227 antud,  teada, et se plats kus surnud Marri ja Ann Türn, endine lesk Mik, järrele janud maea seisab, rohkema hinna pakkujale awwalikult krunt rahha peale 3 kopp. höbbedad  ruut rute (üks ruut rute on nelli 6-jalgset ruut sülda) pealt 28. ja 30. Nowembril, enne Lõunat kello 11, saab wälja pakkutud. Pakkujad  mingo nimmetud päwal ja aeal senna kohto ette omma pakkumist pakkuma, ning peawad  parrast otama kuida kohhus saab otsust andma. Pernus, 5. Nowembril 1864. Kohto pea-wannem R. Hehn. 570. Sikkertär A. G. Mors. i Perno pea-rahha kohto polest antakse selle kulutusse läbbi keikile, agga issiärranis neile, kellesse se putub, teada, et keige kõrgemalt wälja antud kässo järrele Zanuari kuul 1865 nekrudi wõtminne saab ollema ja 15. Januaril  wastowötminne hakkab, sepärrast siis 8. Zanuaril liso wõtminne on. Asutamisse nimme  kirjad on 20. Nowembrist künni 20. Detsembri  ku päwani nimmetud kohto kantseleis keikile läbbi wadatawaks wälja pandud, et iggaüks  neid woib läbbi luggeda ja kui kelle-