misse pawa; ta isse on nattuke wannem, kui sinna ja minna kahhekessi kokko olleme. Koggodus on assutud - kuida nende kirriko pitsat  sedda näitab, aastal 1224 ja nimmelt piiskoppi Hermanni läbbi, kesHapsalust Tarto läinud, se olli siis katoligi usso aeal jubba ammo enne õige usso ülleswötmist ja Domikani mungad ollid nende öppetajad. Pärrast oige usso ülleswötmist on se kirrik Tarto linna Saksa koggodusse kirrikuks janud, ning Jani kirrik Eesti kogssodusse ommaks; siis olnud Tarto linnal kaks kirrikud. Jani koggodusse liikmed ei olnud agga mitte ükspäinis Eestirahwas, waid ka Saksarahwas, kes linnas ellasid ja nimmelt  kaupmehhed ja ammetmehhed ja ka selle aegne pürjermeister. Peale selle ollid ka selle koggodusse likmed weel keik linna koggodus, mis praego weel keige üllemast kohtust Jani koggodusseks mmmetakse. Pärrast, aastal 1582, olla Palakad Maarja kirrikut nende käest ärrawötnud ja Jesuitide kätte andnud, ning saksa ja eesti koggodussed piddid ennast Jani kirrikusse ühhendama. Aastal 1708 on Maarja kirrik Soomlastest ja Rootslastest prugitud sanud ja pärrast soa läbbi ärralöhhutud.  Künni 1726 olli Eestlastel üks puust hädda-kirrik ülle Emma jöe. Sest sadik jäi ta jätte künni 1842 aastane Jani kirrikusse, kus siis isse kirriko ehhitasid. sSurma sönnume Pühhapääw hommiko warra, Januaril, on Eksi öppetaja  Theol, parrajas mehhe wannaduses lühhikesse haiguse järrele ärrasurnud. Peterburgist. Aega möda asjad käiwad,  on üks wanna, agga ommetige keigil tuttaw sönna ja sedda leiame ommas iggapawases  ellus saggedaste nenda ollewad. Mõnned  asjad, mis kül sallaja tehtud, töusewad aega möda ülles ja tullewad päwa ette» Karakosowi  kohhus on ammugi otsas ja ta isse selle keige kõrgema kohto ees, agga temma seltsi mehhi tulleb aeg aealt ikka weel päwa ette» Kuida üks Peterburgi wenne seitung könneleb, on leitenant Metschmirow (nimme järrele üks Wenne mees), >kes ka selle salla seltsi nöumees olnud, üllesleitud, ning sepär- rast keigest ommast auust ja õigustest lahti mõistetud ning Siberimale wangitöösse läkkitud.  Zubba ennegi könnelesid seitungid kord Wennema maggasini aidade sandist wallitsussest  ja kaebasid wägga walla kõhtude rummalusse ja holetusse ülle. Nüüd könneleb  jätte üks Wenne seitung üht tükki, mis Nowgorodi kubbermango wallitsus rigi seestpoliste  asjade tallitaja ministre herrale teada annud, kust selgeste nähha, kui ütlemata suur se kahjo, et maggasini aidad walla kõhtude ainuma üttewatamisse alla antud. Walla. maggasini  aidad ollid, nenda ööldakse selle kirja sees kui jälle makonna wallitsusse alla said, tühjad. Maggasinide seädus, mis aastal 1866 wälja antud, annab sedda koggokon-- nade holeks, kui paljo ja kellele maggasinist wilja tulleb anda ja et mitte ükspäinis agga need sealt ei sa, kes sisse maksnud, waid nimmelt need, kelle pudus sedda keige rohkem tarwitab, ja et se mis laenatud, kohhe parrast leikust jälle peab taggast maksetud sama. Sedda  seädust ei pannud koggokonna wallitsussed tähhele, waid jaggasid wilja peade peale ärra ning andsid wälja, mis agga mitte ennam taggasi ei sanud maksetud. Üks sesuggune jaggaminne sündis ühhel aeal, kui neil wilja pudust polnud ja teisel aastal, kus suur wilja ikkaldus olli, ollid maggasinid tühjad. Kaks ainumast maggasini, se on Nowgorodis ja Staraja - Russas, potte mönne issiärralikko asja pärrast walla wallitsuste kätte sanud ja selle önnelikko juhtumisse läbbi, ollid siis ka need üksi, kus selle sure puduse aeal wilja söma ja külwi tarbeks woisid sada, ja waeste kassa putumata jäi. Maggasinid on need ainsad hallikad, kust siis tõsta woib, kui põllud  raisko lähwad; on need ommas korras, siis woib ka julge olla, et nälg kellegi ülle wöimust ei sa. Somemaalt. Mailma asjad lahwad iggal pool nattuke wasto oksa, mis nukkert meelt ja nurrinat rahwa kele peale toob ja se pea assi on rahha puvAs, sedda ei jõua kegi eunam ni paljo tenida, kui tarwis. Kust 37