wersta ma tahha kuulda olli; keiksuggused ropWd laulud said lauldud, mis si sünni nim- Mtgda. Agga wata immet, mis parrast sündis  ! Enne kui kaks aastad möda ollid, lonkas meie noor wend, nago wanker sandi te peal, künni wi maks mehhikessele auks jon tehti ja keik ta kraam wslla parrast ärramüdi. Ugga kuida se tulli?. Noh, eks odake, tahhan marsi könneleda. Mehhel tulli koppiko pudus koeo ja sepärrast ei woinud ta omma söbradega  ennam nettda priiskleda ja prassida, kui enne; sest waesus hakkas maeas perremehheks ja ni pea kui sõbrad sedda näggid, et luggu sssuggune olli ja temmal ennam ta ommad püksid jalgas polnud, kaddusid üks hawalt ärra, muud kui üks jäi temmale meel truiks sõbraks, kellele ta omma süddant wois wälja puistata ja kedda ta wois uskuda. Kui jo koppikutest ni suur pudus maeas olli, andis sadan nõu, kust neid tühjo jälle woib sada ja mees täitis käsko, läks sõbraga mõisa linna peo-täisid luggema, ja kui neid sealt rohkem leidsid, kui mõisa herral arwasid tarwis ollewad,  wötstd sedda ossa, mis ülle liga olli kasa, ja koddo matsid neid pöhhude alla, kust, kegi ei piddand leidma; keik sai wägga hästi tehtud. Ni kaua olli wägga hea, künni söbber  sõbraks jäi; agga eks olle meles, mis wanna sönna ütleb: ..Söbber korib naabre püksid", nenda olli se ka siin. Sõbrad läksid nattuke sassi, w'a must kas tühhi paljas olli wahhele jooksnud ja nüüd olli assi nurjas. Ta olli omma sõbra kohta kenna laulo walmls  wallanud, ja sealsammas süttis sõbra wihha pöllema, läks kohhe mõisa ja andis warguse ülles. Teada muidogi, olli mõisa wallitseja silmapilk walla tallitajaga seal, linnad  todi pöhhude alt wälja ja widi mõisa. Selle peale lasti kohtomehhed mõisa kokko tulla,  kes asja piddid ülles wötma ja selletama. Järrel kulades tunnistas mees, et ta ka talloperremeeste  linno warrastanüd; ühhe perremehhel  tonud taieste IWO peo ärra. Et assi surem olli, kui walla kohhus selletada wois, anti sedda Willandi silla kohto holeks. Mees sadeti ka ühtlasse senna, agga egga seal nalja tehtud! sai omma nellikümmend tahha otsa peale loetud; noh egga se sant polnud w'a toataggune sai hästi üllestustitud ja piddi mõisa 28 rubla ja psrrsmehhele seitse rubla trahwi maksma. Sellega olli linnade assi sel- Wud; agga nüüd tullid teised wötgmkud, nago kaarnad raipe kallale, iggaüks noudls omma, nenda et mehhikessel penike peus olll; egga polnud muud nõu, kui mehhele tehti auksjon ja rahha, mis ta kramist wälja tulli jaggati wölgnikudele ärra. Nüüd olli meie noor söbber korraga paljas, kui kirriko rot ja et wölgnikud omma kätte ei sanud, mõistis kohhus tedda ühhe perremehhe sullaseks ja panni palga kinni, mis parrast jälle wölgnikudele  piddi jaggatud sama. Olleme nüüd kord juttu sees, sepärrast Jahhan  ühhest teisest kennast tükkist weel könneleda,  mis ta olli teinud; ta tahtis pettuse kombel,  ennesele mönne rubla rahha tenida, sest et õiguse kombel ennam ni paljo ei sanud, kui ennesel näggi tarwis ollewad. Nõu sai kawwalaste petud ja nenda, et kegi ei piddand arro sama. Ta läks mõisa seppa jure ja pällus  tedda kohto ette minna ja tunnistada, et temmal ka temma käest 55 rubla törahha sada on. Seppake wöttis mehhe palwet kuulda ja ' teggi kuida mees öppetas; agga wata immet, mees teggi omma tarkusega ennesele pahha ja weel suremat wölga kaela. Kohhus andis perremehhele kässo kätte, palka kinni piddada ja kui seddawört tenitud, siis rahha seppa kätte anda. Sep sai rahha, agga kas andis pärrast  mehhe kätte, kuida kaup tehtud olli? Wotta näppust! Sep ei möttelnudgi ennam kätte andmisse peale, waid aeas omma jonni: ta olla temmale ni paljo tööd teinud ja se rahha olnud temma! temma käest sada. Kohhus  panni sedda kül nattuke immeks, agga kes woib wäggise inmmese suust sönna wälja kiskuda.  Mees kahhetses parrast kül, agga mis tehtud olli tehtud. Noh armad eesti wennad! Möetke ja taluge  nüüd issi asja ülle, kas annab pikkusse ja raskusse wälja? Kas on tö kido woi laido wäärt? Minno arwates on ta iggapiddi kerge ja puduline. On ennast elloaegseks wangiks teinud. Keik sedda, mis omma söbradega nores  pölwes, otse kui ärrakaddunud poeg Ewangeliumis,  nahka pannud ja sega ennast ni kammitsesse  siddunud, et lahti peäsemist lM põlle. Otse kui enne punsi klasi are istus ja sõbra- 236