pahhä saaks? Ei kegi. Harritud ja õppetud orri ei Lahha kaua enuam pärris orjaks jäda. Mõistlik loom hakkab mõtlema ja mõtleja lomale on raske  rangid kaela ehk ikket pähhä panna. Selle pahhandusse eest tahhetakse hoida, sellepärrast jäetakse neid rumm alaks, et rahhulinne assi õlleks. Muido hea kiil, agga iggaweste ei wõi se mitte kesta, egga põlle kusgil iggaweste kestnud.  Kui meie ka üksi uema aea peale matame:  ühhel maal teise järrele langemad orjajuttad mahha ja prius astub assemale. Nenda on se olnud Vallimaal, Wennemaal, Polamaal, Amerikamaal  :c. ja enne sedda iggal pool: Pärrisorjus  on langenud ja prius assemele tulnud; innimessed said iunimesseks ja wõisid prinsses ellada. Agga kas mõistsid sedda ka iggal pool? Kas teadsid, mis pri innimesse seadus ja kohhus  on? Walle! Sedda on ui saggedaste . jubba nähtud ja se on mitme hea innimesse süddant kurwastanud. Anna rummala innimessele  wolli kätte, wata kui ruttu ta kahjo teeb teistele ja isseennesele; nisamma ka, wVLta künniloma  peast ikke ärra ja lasse tedda lahti, wata kui ruttu ta pahha peale lähhäb, kui aeda ees ei olle. Sepürrast, prius ja õigus, sedda ei wõi salgada, on rummalate käes saggedaste seddasamma, mis tulli ja Lerraw nugga laste käes: nemmad wõiwad sellega isseennestele ja teistele kahjo tehha. Nendaks siis ka tulleb, et pri usse waenlased mõnni kord üsna näppoga wõiwad näidata: „Ennäh, waatge nüüd, mis sest tulleb, kui orjadele priust antakse, kes sedda ei mõista muido, kui kurjaste prukida!" - Jah, sedda kurwastust peawad helded priusse jaggajad mõnni kord maitsma, agga se ei pöra nende meelt. Orjapõlli peab langema. Kui ka orjapiddajad  õppetusse ja harrimisse eest ep olle murretsenud,  siis ei pea se mitte orjapölwe kinnitusseks  egga wabbandusseks tullema. Kegi ei otsi wigimarjo kaddakaist. Nemmad teadwad, etharrimatta  Põllo peal umbrohhi mitte immeassi ei olle. Agga prius aitab ka sedda aega möda harrida, kui õppetusse eest murretsetakse. Amerikamaal on luggu praego nenda. Mässajad  on kül ärrawõidetud ja liggi 4 miljoni nmste pärrisorje, kes enuam ehk wähhem orjapiitsa  al õhkasid, priiks sanud. Nende pinajad ei wõi neid ennam pinata. Agga wallitsns on ommeti häddas: ei Lea mis nendega tehha, eh? kuhho neid panna. Ihho pole st on nemmad nüüd kül wabbad, agga waimo polest alles taieste rummalusse wangid, kes omma Priust, kuida kohhus ja seadus, weel koggoni ei mõista prukida. Rummalakesed mötlewad nüüd mitmed nende seast, et se prius on, kui innimessel cnnam  kellegi sönna ep olle tarwis kuulda, waid wolli kä maggust laiskust piddada ja odata, künni saiapullid suhho saddawad, ehk lubbaküssimatta sealt wõtta, kuhho näppud ullatawad. „Mis prius se on," mötlewad rummalad, „kui innimenne  ikka weel tööd peab teggema ja waewa näggema? Ilma töta aeledes ja aegutades siia sada, waat, se õlleks Prius!" No jah, sedda ma ussun ka, se õlleks neil mokka parrast. Nenda rägib rummalus iggal maal, agga orjapõlli on sedda rummalust sureks kaswatanud. Neid nüüd korraga ja nisamma torelt ja harrimatta, kui nad praego on, ka politika asjus, rahwa sadiküte  wallitsemisses, ja muis tallitustes kus vppetust  ja harrimist tarwis, harritud rahwa sarnatseks  panna, näitab mitme asja polest nisamma  ollewad, kui tuld wäetima laste kätte anda. Nemmad ei mõista sellega endid weel mitte soendada ja walgustada, waid isseendid ja teisi põlletada. Kes innimesse priusses ja Zigusses tahtwad ellada, neil peab ka innimesse  õppetus ja mõistus ollema. Rummalaste tewad, kes rahwast rummalaks jätwad ja rummalaste  teeb rahwas isse, kui rummalust armastab  ja selle sees ommeti immeks panneb, kui tedda targadega ühhe peugi peale istuma ei panda. Amerika ue präsidendi snrem murre peab nüüd ka ollema, waeste Neegridele, kes surem ossa ommas ues priusses -õiete eddasi egga taggasi  ei mõista astuda, parremat märko anda, neid iggal pool õppetada ja juhhatada lasta, nago meie armolinne Keiser nelja aasta eest omma Wenne pärrisinnimestele issalikko pikkamele  ja kannatussega ka teggi. Üllemad ja allamad, rikkad ja waesed, perremehhed ja sullased  :c. sawad ikka ollema ja peawad ikka ollema;  agga sellepärrast ep olle orjapõlwe egga rummalust kusgil tarwis. Tänno lummalale,  uus aeg toob ust asjo, kui ka keik mitte head ei olle ja mee sees weel sappi ja nisso hulkas rottikäbbi leitakse. Keik kronitud ja kro- 208