ehk kui sedda ei tahha, siis Prantsussemaal pelgo linna otsiks, mis paawst agga mitte ei tahha; sest ta tunneb kül ärra, et Prantsus keigest temma önnetussest mitte ilma sü ta ei olle; ni hästi Austria, kui Hispania ,c. olleksed  tedda warsi appi tulnud, kui Prantsus mitte selle watzto ei õlleks. Sardinia ommast kohhast ei sowiks middagi muud ni wägga, kui et paawst Romast ennast nihhutaks, siis õlleks Jtalia ühhendusse tee pealt se keige suren,  kiwwi eest ärra ollewad. Jggal pool, kus Sardinia wäggi paawsti linnades omma lippo seisma panni, wöttis ta paawsti lippud ja wallitsusse märgid mahha,  söamehhed andsid neile aupaklikkult suud ja wisid neid kirriko, ööldes: se olla öige paik, kus katoliko usso issa wallitsusse märgid pearoad  seisma; waimolikko üllemal ei olla ilmalikke  wallitsust mitte tarwis; se seista jo kirjas,  et innimenne ja „pühha issa" olla ka alles innimenne ei wöida kahte issandat  mitte tenida; innimeste issand olla, tikkuda  ikka armsamaks jäma, kui Issanda sullane;  ja kui se, kes taewa kunninga assemel seista, maad wallitseda, siis unnuda taewas üsna ärra, ja se olla ni pühha mehhe kohta suur kahjo. Nenda rägiwad Sardinia mehhed  ja paawst sowib neid senna, kus ku egga päike ei paista; agga mis se ommeti aitab? mis Sardinia käes on, se on Sardinia käes ja kas paawst sest ellades mönda tükki weet taggasi saab, on teadmatta. Noh, nenda on kirriko-rikis, agga mis tehhakse Neapolis? Mis muud, kui petakse södda. lubba ollid Garibaldi asjad ühhe wahhe  nattuke kahtlased. Kunningas Prants wöttis  kord jälle süddame rindo ja löi sarwed wasto. Uhhes pissukeses linnas tullid 9000 kunningameest 1000 Garibaldi meeste peale, kellega 5 tundi wastastikko murdsid, enne kui kappo tais Garibaldi mehhi ollid neist jubba surnud) linnast wälja tagganesid. Kunninglikkud  said kül se kord wöito, agga se wöit olli ka nende omma pool hirmus werrine;  sest Garibaldi mehhed ollid ennam surmanud  kui surnud. Parrast sedda wötsid kun- ningamehhed nöuuks Garibaldi ennest peale minna, kelle peawäggi Kaserta linnas seisis. Sea! läksid loud jälle wanna wisi: kunninglik wäggi sai taggasi lödud, paljo surmatud ja meest wangiwöetud, ja keik nende illus  nöu, Neapoli linna jälle taggasi wöita ning omma kunningast senna wia, läks korraga  suitsuks ja auruks. Kui paljo mehhi ses Kaserta lahhingis möllemilt poolt langenud,  ei olle weel teäda. Sardinia kunningas on isse jubba Ankonas käinud ja peab tahtma ka Neapoli minna. Jggal pool, kus ta ennast näitab, kissendawad rahwas römoga wasto, ehk kül paawst kindluste  ettewötnud, tedda hinge önnistusstst iggaweste  lahti tehha ja innimeste kirjast koggoni  ärrakustuda. Garibaldi on omma kiuso, Roma linnas Prantsuste kallale minna, järrele jätnud, ja st olla sureks önneks. Se läbbi wöib ta nüüd julge olla, et Prantsus temma wasto ei panne  ja Sardinia temma peale ei pahhanda. Ta on Sardinia kindrali, kes Ankona lahhengit wöitis ja linna wöttis, kirja läbbi pallunud, et omma wapra wäega ülle Neapoli piri tulleks,  mis läbbi kunningas Prants wist Gaeta linnas enne Jtaliamaad Zummalaga jättab, enne  kui Wiktor Emanuel Neapoli jöuab; ka on Garibaldi himmo nattuke allanenud Weuetsiamaad  Austria käest eest otsa wäggise ärrakiskuda,  mis läbbi keik mu Ztaliama sedda ruttem ja wähhema tülliga Sardinia rigiga Wiktor Emanueli al wöib ühhendud sada. Nenda on praego loud; mis eddespiddi sünnib,  sedda eddespiddi kuleme. Prautsusfetnaalt. Prantsus sadab Roma linna weel wägge jure, mitte üksi paawsti pärrast, waid paljo ennam issennese parrast. Paawst mingo ehk jägo, Prantsused on kord Roma linnas ja jäwad senna, teised tahtko ehk tahtmatta. Prantsus tahhab Jtalia  asjade selletust jälle kongressi holeks jätta ja enne sedda mitte Romast tagganeda. Ztaliamehhed  agga ütlewad: „Meil põlle kellegi kongressi tarwis; meie olleme koddo ja teme omma koddo, mis tahhame; mis on teistel 319