fui keik muda truiste tehti, kuida üllemal sai õppetud. Peaks teisel Pciwal weel mvuni tippoke  ehk weerakkoke seal ja teäl ihho peäl uähha ollema, siis ei olle neid eunam katta, need kauwad  pea isseenuesest ärra. I). I. Ommalt maalt. Tartust. sHobbuse-raudte.) Et sui 19. Mail meie male jõudis, arwan ma, selsaZU'- mal aeal on ta ka teie male jõudnud. Kassukad  rippuwad warna otsas, ning puud ja ma löwad rohhiseks. Agga sest tutwast asjast ei tahtnud ma tänna suremat kõuneleda, waid isseärranis  sest, et nüüd jälle saksa seitungid, nende ees „Balti Näddalaleht", paljo raudteest kõunelewad, mis Peruust Willaudi ja Willaudist  Tarto peaks üllatama, ja parrast, kui öu hea on, siit ka Pihkwa linna. Muidogi õlleks se kallis assi, kui agga sõnnad ka teuks saaksid. Et agga raudte, kui aurowaukred seal peal peawad  jooksma, mitte üksi ehhitades, waid ka parrast  üllespiddades inneto rahha maksad, sepärrast antakse nõu, amoniassinade assemel hobbusid piddada,  mis kül ni rutto ei lähhä, agga Paljo oddawamad olla. Targemad innimessed arwawad, et Perno saddamaehhitaminne, senni kui raudteed weel ei olle, mitte sedda kasso ei sada, mis ta raudteega wõiks sata. Antakse ka nõu, et sesinnane  raudte mitte omma lühhimnsse Parrast sodest  ja ei pea Mbitehtud sama, waid sure maantee lähhedalt, kus mõisad ja küllad lähhedät on, kes sest kasso wõiwad sada. Selle järrele peaks siis raudte Peruust ülle Woltweti wabriko Laatre Jama tullema ja sealt Willaudi Pole pöörma. Laatre Jaam saaks seläbbi suremaks  kohhaks, sest et senna kolm suurt maanteed  kokkokäiwad. Willaudi pole pöördes Peaks te jälle Kõppo massinawabrikust läbbi käiuia. Selle tarwis peaksid nüüd nenda antakse nõu eddasi ümbertkaudo mõisnikud ning Perno ja Willaudi kaupmehhed kokkotullema ja nõu piddama,  mitte üksi, kust ja kuida te peaks käima, waid ka, kuida rahhakoppik peab kokkotullema. Mõnned teised laidawad jälle hobbuse-raudteed arra, sest et ehhitajad pea saaksid ärranäggema, et sellega kaua läbbi ei sa, ja kiitwad selle assemel  auro-raudteed, mis muidogi parrcm ou, agga ennam maksab. Meie Polest, sago nüüd üks ehk sago teine, sowime süddamest, et ommeti  middagi saaks. Sest meie pürrispcrrelnehhed  on alles arwa külwatnd, rentnikude rannno saab ka pikka ja pahha tede parrast taggasipetnd, teoorjadest ei Hakka uia kõnnelemagi. Parremad teed, mis läbbi ruttu senna ja ruttu sia saab, lühhäb keik assi Parremaks ning rahwas jõukamaks;  sellepärrast sowime neid süddamest, ehk kiil selle jure iöse middagi ei wõi tehha. -- sTriikkitud ramatsute poStirahha.j Nmnato pakkide postirahha, kulineid lahtiselt posti peale wiakse, on krono polcst paljo oddawamaks  jäetud. Ramato paktid uiakswad siitsadik  naela pealt, I—3oo wersta Pealt J kopp. (enne 10 kopp.), 300 —800 wersta pealt A kopp. (enne 15 kopp.), 800 —1100 wersta pealt V kopp. (enne 20 kopp.) 1100—1800 wersta pealt N kopp. (enne 25 kopp.) ja 1800 wersta pealt ja mis wccl kaugemale lähwad UI! kopp. (enne 30 kopp.). Põltsamaast» sAu s m ees annab taggasi,  mis onuna ei olle.j Kui Postimees mõunest  Ecstimchhest middagi head wõib kulutada, siis on se kui annaks kegi tuumale tiik wõidleiba ja toop õllut Peale. Neuda ka tänua. Kuulge, kuida se tulli. Mõune aasta eest wiis Ue-Põltsama  watla mees, uiuuuega Jaan Maugeison, rukkid Willaudi ja miiiis kaupmehhel ürra. Kaupmehhe  nimmi olli Rosenberg. Nahhamakstes olii kaupmees koggcmatta 3 wakka rukkid ennam maksnud, kili saund, hind olli sel aeal kallis ja kaupmees 4 rubla 20 kopp. otse kui mahhawis-- kanud. Niis kaupmees ei teadnud, sedda ta ei teaduud ja Jaan Mangelson ei teadnud ka mitte, pistis rahha tasko ja läks koeo. Koddo agga sai tcmma arre, et u nam olli sauud, kui õigus sada. Wõera omma seisis nüüd uago kiwwirink ta süddame peal, sest ta teadis, et üllekohtune koppik kotti põaja Mb i põlleta li ja teised ka wälja wiib (ja sedda peaks iggamecs teadma). Aega Ulöda jäi assi ommeti nunuStuSse pähhä. Jaan olli kül uiittokord Parrast sedda Willaudis käinud,  agga rahha taggasi anda uunustauud, ja kui koeo sai wallutas südda jälle. Nüiid agga, 33. Aprillil, olli ta jälle Wllaudis ja ei tahtnud  ennam Norrast rahha linnast taggasi wia. 179