kab ümberkäima ja silmad lähwad kirjuks sedda keik wadates; kulda, hõbbedat ja kallid kiwwa on kirriko ehhitusses ui paljo kokkopandud, uago põlleks ueid muiale eunam tarwis olnud. Keskmisse  sure ümmargusse torni ümber on 4 wahhemat,  kus sured kellad sees seiswad, kellest üks, mis 59,000 puda kalud, ulitse jalge al wärrisema  panneb, kui hellistakse. Kirriko põrmand on hallist ja rohhelissest, kirriko seinad seest poolt roalgest marmorikiwwist. Keik muud ehted ei jõua minna ärrakvnneleda. Linna pool kulges seisab õnsa keiser Nikolai ja jõe pool kulges keiser Peetri ratsa mällestusse kujo. Selsammal õhtul käisin ka w eel kord ümber keisri palee ehk aumaea, mis Newajöe kaldal seisab. (Parrast sain seest poolt ka nahha.) Agga keisri maea ümber ei olle mitte, uago meie Loa ümber käia, waid kui palee- silla jurest uiöda raudkiwwist jõekallast üllesminnes peale hakkasin, ja Troitzki - silla otsast wauna würst Suworowi mällestusse samba jurest sure miljon iulitsa  läbbi taggasi tulles keisri Aleksandre I. ausamba jure saiu, olli enuaur kui werst maad käidud, ja ep olnud ommeti muud, kui kord ümber keisri maea käinud. Agga sesnmane „Aleksandre sammas" sünnib ka tük aega mekspannes wadata. Esmalt on tennua raudkiwwist  allusniür 30 jalga kõrge, selle peal. seisab  84 jalga pik ja 14 jalga jämuie ühhest tükki st walja raiutud kiww istu lunas püsti ja üks suur wallatud ingel otsas; alt kuuni Messe otsa on sesinnane ausammas 161 jalga kõrge; kes ei ussu, mingo niõetko isse järrele. - Sel essimessel  õhtul ma laiemalt eunam ei näinud. Mul olli ka ühhel hobil teiste hea innimeste asjo tallitada, mis kül sta ei puta, agga sellepärrast  piddiu ma parrast suurt linna risti ja põigeti läbbi jooksma, ja mõnda näggema, mis muido silzna ei õlleks putunud. Peterburgi liu, ui illus kui ta on, seisab ommeti Newa-jõe kaldal ja kahhe sure sare pe.al, mis jõe arrude wahhel, maddala wessise ma peal. Peter l. on aastal 1703 tennna essimest põhja Pannnd. Peterburg on keigist pealinnadest keige norem, agga mitmest jubba ammo mödas ja mitto ei sa tedda ial ennam tagga. Süggawaid  keldrid ei wõi Peterburgis Lehha, kaewodest vn ka pndns ja nende mitme tnhhande suurde maeadel peawad hirmsad wundamendid (allusmurid)  al ollema, muido wauwad soo põhja. Sedda selgem ja parrem on Newa-jõe wessi, mis Lad oga järwest tulleb. Meie Enima- eggg Perno-jõggi ei tohhi omma surussega Newa-jõe wasto mitte silmi üllestõsta, waewalt Ria Düna-jvggi. Künni mõnne aasta eest taggasi ei sallinud Newa mitte kindlat silda ennese peal. Nüüd on agga Nikolai-sild, pea üsna rauast, ommeti uenda ehhitud, et kewwadene jeälaggnnenlinne  temmale middagi ei wõi parrata; agga se on ka sild, kelle sarnatsid wist mu jõggede pealt Paljo ei leita. Meie Taris kiwwisild ei õlle isstennesest  ka mitte naerda, on siiski uago lapse mängo assi Nikolai-silla wasto. Teised sillad, mis ülle Newa käiwad, on seal praego alles puust, mis igga süggise ttrrawöetakse. Suri jõe sildo on 6, kellest  suur „Peterburgi sild" 2456 jalga ptk on. Peale selle on Peterburgis meel 176 wähhemat silda, mis ülle kanalide käiwad ja ennamist keik raudkiwwist on tehtud, nwnned ka puust ja rauast.  Mis wõeras innimenne keige ennam seal immeks peab pannema, on need raiutud raudkiwwist muritud Newa-jõe ja kanalide kaldad. Kui ärrarakimatta paljo tööd ja kullo on se teinud! Nendasanuna on ka surema krono hõuedel paar sülda kõrged raudkiwwist allusmürid. Keik se raudkiwwi lasso on Somema kaljudest wäljaraiutud  ja senna todud. Keige siuemad kanalid linna sees on Mõika-, Katarina-, Wontankaja  Sagorodnoi-kanaal; keige siuemad ja õigemad ulitsad, mis Admiralitadi maeast nago kanna warwad wüljalähwad, on suur Newski-, Erneja  Wosnesenski-ulits; Leisi on weel mitto künimend  ning keik sured, agga neid Põlle mul rumi üllesluggeda. Peterburg on 13 linnajao sisse ärrajaggatud,  9jaggo on pahhem Pool Newa, 3 saarde peal ja 2 parrem Pool Newa. Ma nimmetan nüüd weel suurde seas mõnned suremad maead, kus ma isse sees ja jures käinud. Peterburgis on ntleültse liggi 9606 maea, nende seas 13 keiserliko paleed; minna wõin agga mõnned nimmetada. Admiralitäti maea seisab õhto Pool paleesilla  otsas Newa kalda peal, wägga suur ja illus  maea kullatud torniga, kesk linna sees 672 jalga eest poolt küljest pik ja kaks Liwa pöörwad jõe Pole, illusad Pärnad kaswawad ümberringi) 234