te jälle lubbatud, agga Prantsussemaal tahhaksid  mitto neid ma pealt kautada, mis läbbi seal tullekahjud, kuida nad arwawad, aasta aastalt kaswawad. Aastal 1832 olnud seal 2262 koggematta tullekahjo ja se õnnetus kaöwanud  aega möda nenda sureks, et aastal 1854 jubba 10,750 tullekahjo loeti, mis ennamiste tulletikkude läbbi olla sündinud. Kui luggu nenda, siis on hirmus kül, agga ehk on ka ettewatamatta ello sü? Parisis peawad üks selts suremat suggu naesterahwast wägga paawsti eest kahhetsema. Et nad muud ei wöi kehha, siis on nemmad enneste  keskes 100,000 wranki kokkopannud, fedda keik kuld rahhaks wahhetanud, ühhe kuldse pekki  sisse pannud, halledad kirjad ka weel ka sa annud ja nenda keik Roma linna saatnud; mitto nende seas töötanud kirja läbbi, et sest aiast sadik allati pool ossa nende taskorahhast paawsti pärralt peab ollema. No temmal on nüüd pahhandust küllalt, lass' mehhel ka nattuke mele head tulla. Uhhest Prantsusse piiskoppist ragitakse kenna luggu, mis mitmele öppetussM wöiks olla. Uhhel pawal tulli selle piiskoppi jure üks waene laste issa, kes mitte ei teadnud, kuida neid piddi toitma. Lapsed kissendasid leiwa  jarrele ja issa nöu ei hakkanud kuskilt peale. Ta kaebas piiskoppile omma hadda ja se andis temmale hadda kustutusseks 15 wranki. Palluja olli öiglane mees ja ei wötnud rahha mitte enne wasto, kui olli tunnistanud, et ta juut olli. Mönni mu õlleks sured silmad teinud, agga se piiskopp ütles: „Mo söbber,  meil keikil on üks Jummal; ma andsin sulle esmalt 15 wankri Jummala Poia nimmel,  siin on teist 15 Jummala Issa nimmel." Sedda ei unnusta waene juut wist ellades ennam arra. Hispaniamaalt Wöido - rööm. Nüüd on seal keik kunningriik römo kissa ja kärra täis, sest Hispania wäggi on üht suurt lahhingit wöitnud ja Tetuani linna Mauride kaest arrakiskunud. Marokko Sultani wennad olnud isse omma söeawäe hultas kommande- rimas, agga piddanud nisamma, kui teised söamehhed, plaggama pannema. Keik nende söamoon, suredtükktd ja 800 telki janud HiSpaniameeste  kätte. Se lahhing sündis Tetuani  linna al ja Maurid isse, kui näggid, et wöit nende poolt kaddus, hakkanud linnas warsi enne pöggenemist maiade sees risuma, nenda et linna koddanikkud wöerast wägge hea melega sisse lasknud, mis läbbi ommade risuminne  lühhendud sai. Sultani wennad on pöggenedes Tetuanist läbbi läinud ja hambaid kirristanud. Neil on tvist aeg tassin ja palla tagga olnud, muido on immekspanna, et nemmad  mitte eht Türgi modi omma linna ei olle pöllema pannud. Agga ni pea kui nad linnast kaddunud, on linna rahwas savikuid Hispania leri saatnud selle palwega: „Tulge nüüd, armsad wöerad, warsi sisse, muido ei jä meile särki ennam ihho peale!" Sedda on siis Hispania wäggi ka teinud. Kuida ööldud,  Hispaniamaal on nüüd kunninga lossist tallo saunast sadik suur rööm ja keik linnad särrasid au tulledest, mis öhtul aknade peal pöllesid. Kunninga proua on sure hea melega  omma söawäe üllemat kindrali, hertsogi au sisse töstnud ning sedda wöidetud maad temmale kinkinud. Temma nimmi on nüüd hertsog von Teruan ja tedda auustab suur ja weike. Tetuani linnas on Hispania 70 suurtükki eest leidnud, mis waenlane ruttoga  põlle sanud kasa wötta. Tetuani lahhing  ja wöit sündis 23. lanuaril; kui paljo seal mehhi langenud, ei olle Marokko poolt weel teäda, agga neid wöib hea hulk olla; Hispania pool on 10 pealikkut ja 58 soldatit  surnud ja 53 peälikkut ja 711 soldatit hawatud. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Tartust. Ue kirriko pühhitseminne.  Tartus on üks uus Jummala kodda jure tulnud. Sure - koli (Uniwersitati) koggodus, kes enne saksa - kirrikus ja wimaks 4 aastat Toom peal ramato koggo salis omma Jummala tenistust piddas, on nüüd kui päsoke isse omma  pessa leidnud. Nelja aasta eest, just sel 52