dajad hundid. On selle rahwale, kelle seas neid ei ella. Inglismaalt. Se on immelik, etPrantsus  ikka Prantsusseks jäeb, kas ta lahke ehk pahhase näo teeb. Ta on ikka nobbe wötma ja pikkaldane andma. Inglisse seitungid teadwad könnelda, et Napoleon jubba Willaprankaö, kui Austria keisriga rahho teggid, sellele Lombardiamaad  on taggasi pakkunud, kui temmale  nöuuks ja abbiks tahhaks olla, et Reinijöe  aärtsed maad (Westwalia) Prantsusse katte wöiksid sada. Kas sel kombel Prantsusse söbrus Jtalia wasto kül süddamest piddi ollema, nago ta sel aial sure suga tunnistas? Kui nad hiljuti Baden-Badis kous ollid, ei olle se kenna  tük. Preisi printsil mitte teadmata olnud. Kui luggu nenda on, kas siis immekspanna, et Sakslased Prantsusse sanno ei usso ja keige  temma maggusa jutto peale ommeti püssid minnas piddawad? Pöllend kassike kardab tuld. Inglased on nenda Garibaldi nöus, et sealt ma rikkad mehhed, kus nende pudust ei Me, temmale 100 miljoni pranki on lainanud, et södda piddades rahha pudust ei peaks tullema.  Kui „pühha issa" hiljuti rahha tahtis  laenata ja keik pilskoppid wagga sannadega  rahwast selle pole maenitsesid ja sedda praego  alles tewad, ei tahha ommeti temma usklik  egga uskmatta lamba karri omma kukkurt ni kaugele lahti tehha et ta sowiminne wöiks taidetud sada. Küssib Garibaldi, siis on keikil  rahha. Sinama Drusi ja Maroniti rahwa tülli  amb ks jubba pikkaldase Inglaste süddamed täis. Türklased on seal, isseärranis Damaskusse  linnas, nago hundid lammastega teinud. MD ristiinnimest, ja nende seas ka Hollandima  konsul, on nemmad kurjad lomad ärratapnud,  ja nende maiad pöllema pannud. Muist nende naesterahwast on nemmad omma naestemaiadesse  weddanud. Keik wöerama konsuljde  maiad on pöllema pandud, kuid üksi Jnglisma  konsuli maia peab weel seisma. Sesinnane  Türklaste hirmus tö hakkas 27. Ju- nil öhto peale, ja Türgi kohtud ja linna wal-- litsus näitas paljas nul ollewad, mis ennam kahjuks kui kassuks mõrtsukaid pudis sulguda, kellest ommeti kegi ei holinud. Kölwago Türklased  allamaks ni paljo, kui kölwawad, agga wallitsejaks  ei kölwa nemmad polegi, weel wähhem,  kui ristirahwas nende al peawad ellama. Õlleks se minno teggeminne ollewad, siis annaksin  ma Sultanile nisammarahhulist pölwe,  nago Samil Kalugas maitseb, ja keik asjad õlleks korraga waggüsi. Sellegipärrast, nisugguse kurja teggudega tömbawad Türklased  omma wallitsusse surma tundi pääw päwalt  lähhemale. Sest mähhardune ristiusso wallitsus wöib sesuggust hirmust asja waggufi pealt wadata? Küllad rägiwad wist Sultaniga  mönne sanna, mis ta möllemad körwad ugama aiab. „Lewiatan" Neüjorkis. No emmet!!  Ma ollen ammo üttelnud, kui Inglased  middagi peale hakkawad, siis ei anna nemmad  enne jarrele, kui assi peab korda minnema,  kui neil ka möndasuggust appardust seal jures peaks juhtuma, nago sedda „Lewiatani" jures küllalt olnud. Nüüd on ta ommeti önnega  ülle sure Atlanti merre Neüjorki sanud ja Amerikama rahwas makswad hea melega 1 Dollar (1 rubl. 25 kop.) innimesse pealt, kui neid selle hirmsa sure kue mastiga raud laewa peale lastakse, sedda omma silmaga seest ja wäljaspoolt  läbbiwaatma. „Lewiatani" teereiö Inglismaalt Amerikamale turis IOV2 päwa, sest et nemmad essimest korda wagga ettewadates  reisinud; eddespiddi arwawad rutteminne  minnewad. 17. Junil on „Lewiatan" omma  ankrud Neüjorki linna al sisse lasknud, kuösa rakimatta paljo Amerika laewasi ja innimessi  wasto tulnud, sedda suurt immelaewa watama ja terretama. Tee peal on temmal hea tük tormi ka kannatada olnud, siiski põlle „Lewiatan" mitte, nago weiksemad laewad, laenede  peal hüppanud, waid waggusi kõikudes omma keed eddasi läinud. Keik teised laewad, olgo ni sured kui on, peawad nüüd Neüjorki saddamas „Lewiatani" ümber, nago pardi pöiad  emma ümber seisma. Küllad same kuul- 231