tarwitawad. Meie põllomehhed, mis sest arwate?  Kas meie ma Põllotö sel wisil kiil õitsema  hakkaks? Ma ei ussu mitte. Jggamees peaks iggaweste popsiks jäma. Vallimaal (Länemerre kubbermangudes) ei olle luggu mitte nenda, waid koggoni Leiseti. Siin ei tunne kegi koggokanna maid egga tükkikaupa aeoti jaggamist. Jggas waldas on mõisamaad ja talludeks mõedetud wakkussemaad. Igga tallokoht,  olgo surem, olgo wähhem, on jaotamatta ühhe rentniko Hk pärrisperremehhe käes. Kuida nüüd Põllud parremad ehk pahhemad, seddamöda on orjusse ehk rahha ren tlvakkoramato järrele ehk wastastiko kokkoleppimisse peale rajatud. Olgo suremad ehk wähhemad, ommeti vn sinnatsed tallokohhad nenda sured, et tö- Leggemisseks ennam ehk wähhem perret tarwis on. Sellepärrast on meil siis ka 2 seltsi tallorahwast:  perremehhed (rentnikud ehk Pärrismapiddajad)  ja sullased. Seisusse polest mõllemad ühhekõrgussed. Perremeestest wõiwad sullased ja sullastest perremaehhed sada, nenda kui kellegi tiwad kandwad. Ma jaggaminne perre ja leibkondade järrele on keigis nimmetud mades tundmatta assi. Põllotö peale prugiwad mmmessed keik omma jõudo ja aega ja wägga arwa on neid tallomehhi leida, kes seal kõrwas weel mõnda ammetit piddawad, mis põllotöösse ei putu. Ja kui mõnned ühhest kohhast mõnneks  aeaks teise kohta lähwad tööd otsima, siis on se ka ennamist Põllo - ja ma-tö, mis tewad. Wennema põllotööd siin kita ehk laita, ei olle meie assi. Iggaühhel omma wiis. Agga se on ammo tuttaw, et Wennerahwal harjund assi on, ja nemmad on ka lodud aggarad selle peale, põllotö kõrwas kauplemist ja muud hantwärgltööd  Leggema, saggedaste paljo hoolsam, kui põllotööd. Kusgil õhtopool Eüropamaal ei olle sedda põllotöteggiatest nenda nähha, kui Wennemaal. Et agga tillemal mmmetud koggokonna ma ja selle aioti iggannnne perrekondade peale, ka Wennerahwale wägga kassulik ei olle, sedda hakkawad jubba mõnned ärratundma ja Wennema  surem ja kuulsam seitung Moskwa linnas selle ülle kaebama. Et tcmma omma ma ja rahwa asjo tunneb, sedda wõib iggamees uskuda. Sesinnane  seituug tunnistab nüüd minnewa kuus isse omwa 16,009 luggejaile: et Wennema põllotööst  mödaläinud 4 priusse-aasta sees ni wähhe  wäljatulnud, ehk se m wähhe eddasi läinud, se olla isseärranis Wennerahwa popsipõlwe sü; neil olla liig pissukesed tükkid käes, et sealt suurt ei wõi wälja tulla. Igga perre-issa olla kii! perremees, agga ommeti mitte ennam kui popsik perremees. Priussega olla sunnitud tö taggasi jänud, agga sundimatta, pri Lö isse ommale, mitte eddasi läinud. Priussega olla mulal mail innimestel nago käed kammitsest lahti peasnud ja põllotö seddamaid eddasi läinud, nenda mitte  Wennemaal, kus sest sadik põllotö hopis ennam  kängo jänud. Tallomaad olla keikide Parralt  ja sellepärrast mitte kellegi Parralt. Tubli tallopoeg  ei leida ni kitsa piride wahhel mitte sedda, mis Lemmale põllo tö lusti teeks. Ta nähta ette ärra, et kui ta omma põllolappikeste jures Mhta seista, ei sada Lemma ial halja oksa peale; ta wõüm teist wisi ennam ja parrem tenida, anda põllotööd naeste holeks ja minna omma teed. On agga naesed üksi põlloharriad, kündjad ja külwajad on, noh, knllab siis pikkal sammul eddasi same. Holetumad ja laisad mehhed, ehk nisuggu-- sed, kes muial middagi ei sada tehtud, jada kül koeo, agga ellada peust suhhu willetsat ello; sest. nende „hingemaad" jäwad „hingemaaks," mis . enne kahhenewad kui kaswawad, ja lappikeste laotamissest ja jaggamissest ei sa nemmad ial lahti. Meie wisi parris ommadust enuesele murretseda, ei olla neil omma koggokonna made seadussega suggugi  wõimalik. Sesuggune lappikeste harriminne  olla siis ka Prmsse aeal Wennema põllotööd wähhäkäiks taggaspiddi käima pannud, ja se jada  sennikaua ikka nenda, kui koggokonna made seadus tubli tömehhe tökasso kmmpiddada ning, laiskade iggapäise waewalisse ello üllespiddamissele  toeks olla. Kust tulla seal lust põllotööd tehha, kui keige hoolsam tö ommeti ennam ei sada, kui agga waewalt peust suhhu? Kui keigi kuulsam eht wenne seitung sest nenda wõib kõnnelda, siis peab middagi selle tagga ollema. Noh, mis t'e arwate, meie rahwas,  kui sel wenne seitungil õigus on, kas Peame  ommale sus ka „hingemaad" iggatsema? Eks õlleks kenna kül, kui meie ühte küllasse, kus Lännün 10 tubli perremeest omma perrega priskeste  ellasid, eddespiddi 40 popsimeest saak- 64