ial kellaga, ehk ?ül holikas ettewaatminne innimcste  õnnetust hea tiik wähhendaks. Tannawo kewwade tulli üks tisleri nreister L. Balteski linnast Wcindra kihhelkonda Kerro mõisat ehhitama  ja ühtlasi ka jahho- ning saeweske peale. Selle waese mehhel on 4. Mail õnneto surm juhtunud. Ta läinud wessiratta tappi märima, kus jurcs ta ratta wahhele libbisenud ja uenda pari miunutiga äkkilisse surnia leidnud. Ükski tcnuna ommaksetest ehk maealistest ei olle temma  healt kuulnud, egga temma hengeheitmist näinud. Ta ennuand kahhc wäetima lapsega on leinama janud, kellega ta alles 5 aastat paris ellanud. lununal isse trõöstigo neid, kes nutwad!  Sesinuane kurb lnggu õppetab jälle, kui wägga holikat ettewaatmist neil tarwis on, kes weskide ja mu massinatega ümberkäilvad. Paidest. lärwa poolt kirjutakse meile nenda: „ArmaS Postimees! Ehk kii! nattuke hilja, siiski römoga annan ma sulle teada, et teine jaggo ämmanaesi, kes 26. Nowembrist  1863 künni 8. Aprillini 1864 siin Paides Nr. Schnelli jures vppetnd said, nüüd onuna õppimist on lõppetanud, Talinnas 16. Aprillil tohtrewallitsnSse pole st lädbikatsutud ja lahti lastnd. Neid olli ülleültse 8 hinge, 5 Järwamaalt, 1 Harjomaalt ja 2 Lihwlandimaalt. Muidogi teada, need 2 mis Lihwlandimaalt ollid, ei sannd mitte Tallinnas lädbikatsutud. Üllemad olnud nende mõistussega wägga rahhnl. Selle peale lasti neid iggaüht omma koeo minna, selle õigussega, et knS ial tarwiS, omma ammetit wõiwad üllespiddada. Omma katsumisse tussekirja sawad nemmad aasta hiljem, kui tohtrewallitsus  üks aasta aega on näinud, knida nemmad ennast sawad ülleSpiddanud ja omma ammetit tallitanud. „Mis õlleks mind ennam sowida, km et laste wannemad, kus tarwis on, mitte wanna  õppimatta küllaenimasid omma mitmesngguse ebbauSso tempudega ja sure rummalussega selle ammeti peale ei prügiks, mis peale õppetud tohtre labbi kolitud ämmanaesed kõlblikud on. Wägga rummal õlleks ka wcmnematest, kui nemmad  ennast nimmetud. küllaemmade läbbi, kes muidogi õppetud ämmauaeSte peale kaddedad on, ennast lasseksid eksitada, parrem rumuialaid wanno, km targemaid usi Mõtta. Knida meie ümber kuulda, peamad wannad ämmanaesed, kus ial mahti samad, neid norcmaid õppetud, iggomisi ja iggapiddi laimama. Mnidogi tulleb se kaddedussest  ja sähhärdune kaddedus jälle rummalussest,  mis enuam omma Palga, kui teise innimeSse  õnne ehk õnnetusse peale mõtleb. „Nisamma wägga õlleks nüüd ka sowida, et ikka ennam naesi peaks leitama, kes liggimesse armastuSsest aetud, hea melega sedda tarwilist annnetit õppiksid. Seks mõiksid sinna, Postimees,  ommalt poolt sedda moistlikkumat Eestirahwa  jaggo, kes seitungi lnggejad on, palluda, et nemmad iggaüks ounnas paikus sedda tullulist  asja laiali laulaksid, ja nacstcle, kel mõimalik  on, nõu annaksid, ämmaammeti õppimissega onuna õddedele ning sellega keige Eestirahwale suurt head tehha. Sest aeg õlleks ammo käes, et mõistmatla eitede aSsemele moistlikkud ja ZPpetud  ämmanaesed astuksid. Ilmaasjata on ka, kui mõnned labbikatsnniisse eest peaksid kohkuma, mis neile jo mitte kahjo ei Le, maid neid ommas  ammetis kinnitab. Nmdasamma tarMis õlleks ka, et eddespiddi neile kihhelkonna ehk walla polest parras palk saaks seatud, mis läbbi ka need, kel middagi maksta ei olle, ämmanaeste abbi julgeste mõiksid tarmitada. „Kuppo ja aadrelaskja ning hamasidduja ammeti  peale on Z)r. Schnett m.nnewa snggise 19 noort meest mälja õppetannd. Neist ott id 13 Järmamaalt, 3 Harjomaalt ja 5 Lihmlandimaalt. Nago ämmanaesi, n'.samma wägga on ka nimmetud  niehhi meie rahma seas tarmis, kus äkkilise  hädda jures tohter kaugel ellab ja abbi lähhedal ei olle, ja innimesed ommas häddas jälle ebbansktikkude  matarkade jme peawad minneina, kes ikka ennam sõnnade kui kattega mõistmad tehha ja ommeti ial ci parranda." M. Nenda kirjutab Paide sobber. Kui mele ommalt poolt meel middagi sta jure peaksime ütlema, siis õlleks se esmalt tänno nende hea imümeste wasto, kes sel kombel Eestirahwale head sowimad, ilma et rahmas sedda isse iggal pool mõistaks tännoga wastomõtta. Teiseks õlleks  meie immekspannemiune, etsetnllulik assi meel tünnini ikka Paide linnas üksi tallitud saab. Meie ei mõista, on se muial linnades arstide pudus, kes mõiksid õppetada, ehk nende pudus, 187