õlleks se nenda, kui tahhaks obrist Batshmanowi  herra, kellel need maad anda, meie Eesti wendade mokki meega märida ja üttelda: Borowitshi  maad jooksewad, otse kui Kanaan, pima ja met. Selle wasto kirjutab agga üks aulik herra nimmega S tern, kes isse kolm aastat, se on 1852 künni 1855, kui krono ammetnik seal kubbermangus ja nimmelt Borowitshi  makonnas statisti tõde parrast ammetis  olnud ja sedda maad selgeste ärratunneb,  nenda: Obrist Batshmanowi herra pakkub üht tükki üllesteggematta maad ilma heinamadeta, kus ka üks tük pöllomaad kõrwas,  mis agga ialgi weel sõnnikut põlle sanud,  ja waesem kui Liwimaal metsamaad on üks tük rässadikko, mis middagi wäärt ei olle ja egga middagi sisse to, 20 aasta peale, umbes 1125 rubla eest aastas (75 kopp. dessatini pealt) rendi peale ja nimmelt selle kaubaga, et 15 —20 aasta parrast põllud  ja heinamaad seddasamma peawad wälja andma, mis siin Liwimaal ja kellest rentnik siis 1/5 ennesele pärris maaks saab ja 1/5 eest seddasamma renti peab maksma, mis praego Liwimaal ennamiste iggas kohtas maksetakse. Ka sood ja rabbad peab rentnik selle aea sees põlluks teggema. Õlleks muido keik wägga hea, kui agga ma sedda kannaks, mis ta Liwimaal  kannab. Agga parrako! kust sedda wötta. Sel aeal kui üllemal nimmetud krono ammetnik seal ammetis olnud, maksnud krono tallopoead, kui rent õige kallis olnud, üks rubla dessatini (kolme wakkama) pealt renti, ja sesugguse ma eest, nago oberst Batshmanowi  herra 75 kopp. dessatini eest wäljapakkub,  ei maksnud nad mitte punnast koppikat, pealegi ollid maad tallorahwa ennese möedetud.  Kelle eest üllemal nimmetud rent makseti,  olli keik sulla põld ja walmis heinama. Kuida olli nende krono tallopoegega luggo omma  rent-made peal? Oige waene! pudus ees pudus tagga; mönnes küllas said künni Neäri pawani, mönnes jälle künni kewwadini omma leiwaga läbbi, agga künni teise leikusseni, sedda polnud lotagi. Nenda ollid asjad ja aead 12 aasta eest, et nad selle aea sees parremaks läinud, ei tahha ta uskuda. Ma puduse pär- vast ei olnud se mitte, et rahwa waesus ni suur olli, waid ma annab pissut wälja. Jssiennesest  mõista: kui ma wilja kandja õlleks, ei seisaks ta ennam harrimatta, seal õlleks rahwast kül, kes sedda Harriks, agga et ta ni waene, sepärrast ei hakka kellegi hammas peale ja sellepärrast püab obersti herra meie Eesti wendi senna awwatelleda, ja kui neid sanud wälja immenud, siis mingo jälle kus tahhes. Tahhab üllepea kegi minna, peab tal hea kotti täis rahha kasa wötta ollema, muido ei maksa toast wälja minna ja kui sedda seal ärraprukinud,  wötko sandi keppi kätte, ja katsügo, kuidas ennast ja ommaksid ellus woib piddada.  Õlleks obersti herra Liwimaa tallorahwast  kutsunud, sealatse rahwa prukisi ja ellowisi õppima, põlleks meil middagi selle wasto räkimist. Et tal tahtminne neid nimmelt  20 aasta peale kontrakti läbbi ma harrimisse  peale sidduda ja sellega omma pead toita, siis ei tea meie mitte, mis ülle meie ennam woiksime immestelleda, kui selle ülle, et ta rahwast awwatelleb senna tulla omma padrikud pöllomaaks teggema, kelle eest pärrast  suurt renti tahhab nõuda. Keige ennam tulleb immeks panna: kuida woib üks nisuggune  suur mees, nago obrist Batshmanow, rahwast sesugguse sure õnnetusse sisse sata ja omma süddame tunnistusse wasto tehha? Eks ei olle meil jubba silma ees, missugguse õnnetusse sisse need sattunud, kes Liwimaalt Samara ja Krimmi särele läksid? Missuggust õnne on need eest leidnud? Obrist Batshmanowi  herra lodab 20 aasta pärrast omma maad seddasamma ollewad, mis Liwimaad on, agga minna ütlen: ei mitte 200 aasta pärrast  weel ehk kül siis teist wisi woiksime könneleda!  Esmalt kulutan minna temmale ette, et se üks ilma asjata lotus, mis ta praego lodab. - Woib olla, et ta mönne perrekonna siit senna saab, kes künni Borowitshi  linna, mis 45 wersta temma madest emal, tullewad, põlle neist muud lota, et senna nälga surrewad ehk kui sandid jälle omma male taggasi tullewad 20 aasta pärrast agga mitte üht ainust Liwi meest temma ma peal ennam leida ei sa ollema, ka siis mitte, 386