häb, ei tulle sealt muido wälja, kui et ühhest ulitse arest teise tuigub ja omma pead senna ja tenna wasto seina peksab. Mönni kord tulleb sesuggune loom omma jäbbura peaga koeo, naene ja lapsed peawad pöggenema. Tänno lummalale, on ka sesuggusid issaid ja emmaid, kes terwisega koeo tullewad ja kedda lapsed õues pikkisilmi otawad; muidogi teada, etsesugguste wannematte peust ka middagi lastele  wälja puddeneb. Koli-maea pühhitseminne olli nimmetud päwal  parrast lõunat kello wiis. Mõisa herra olli omma kirjutajat, kokka, toapoissi ja toatüdrukut  senna läkkitanud, selle wasto Valmistama,  et wõerid wastowötta, kelle seltsis ka Krriko mõisa kögitüdruk olli. Illusa kolimaea aknate al seisid mängomehhed, otse kui lapsed, kes omma wannematte tullemist otasid, se on: aulikko baroni herra ja proua tullemist. Mitte wägga liig kaua, tullid ka need odetawad mõisa wannemad ja ni pea kui tõld kolimaea õue sõitis, terretasid passuna puhhujad selle koraliga:  ..Oh wõtkem Jummalat w." neid suri heateggiaid. Ühtlasse ollid baroni herra ja prouaga senna tulnud: nende norem poeg, baroni herra wend, Jäärja möisaherra, Sürgawerre  noor herra, meie ma kreiskolide herra von Aur Mühlen ja meie kihhelkonna kolide herra von Bock. ollid kuus illusat  koli lauda ja penki, mis baroni herra sowimisse ja walla kohto tellimisse peale walla kullu peale tehtud. Pühhitsemisse tunnil köllasid kolimaeas passunad lauloga ja parrast sedda piddas öppetaja pühhitsemisse könnet ja könneles seal sees armastussest ja rahhust, kui se üllematte ja allamatte, wannematte ja laste wahhel on, ning manitses wannemid omma lapsi illuste ja wisi parrast koli sata, ja siis pühhitses ta sedda maea kolm ai no Jummala nimmel ning löppetas sedda pühhitsemist ühhe süddamelikko palwega. Teises toas ollid kennad höbbe lühtred, kus kallid küünlad peal pöllesid. Mõisa herra ja proua lasksid keikile, kes seal koos ollid, kohwi ja saia jaggada;  ning õhtuks olli jälle allamatte polest sömaaeg walmistud, kuhhu ka möisawannemid palluti. Wägga armas olli ka, et nad senna jäid ja sest, mis allamattest pakkuti, omma süddant kinnitasid. Ohto kello 10 sõitsid nad koeo. lummal tännatud, lähhäb koli assi meie kihhelkonnas wäljaspiddi kennaste eddasi, se aasta said jälle kolm uut kolimaea jure ehhitud ja keik need maead tulletago meile mele, et meie süddamed surnust teggudest peawad  üllesärkama ja ueks sama. Need kallid küünlad, mis seal pöllesid ja sedda kolimaea walgustasid, tulletago meile mele, mis pühha kirri ütleb: „Kes minno järrel käib, se ei käi mitte pimmedusses; waid temmal  peab ello walgus ollema."  Nimmetud  kolimaea ehhitusse jauks andis aulik baroni herra keik ehhitusse materjali ja maksis meistrite palgad, mis vhtekokko 1200 rubla wälja teeb; wald weddas keik ehhitusse tarwidust  senna jure. Ühtekokko walla kulluga maksab se maea 1775 rubla höbbedad. M. L. Tartomaalt. sUus Wannad kirrikud tikkuwad wäggise iggal pool rumi polest kitsaks jama ja sepärrast on se wäggs kido wäärt, kui neile kas jätko otsa pannakse, ehk et neid ksggsnL mahhalöhhutakse ja ueste ehhitakse; teada muidogi, ni rumi kaks, kui praegune hingede arru sedda tarwitab. Nenda on ka luggu Koddawerre Ullatskiwwi kabbeliga  olnud, sanud se sui ueste ehhitud, mis ühheksamal selle ku päwal jubba ni kaugel olnud, et woinud sisseönnistud ja koggodussele  prugitawaks antud sada. Zsseärranis on se wägga immeks panna, kui lühhikesse aeaga se Jummala kodda on üllesehhitud 22. Maist künni 9. Oktobri ku päwani. Sedda ei olle weel kellegi silmad näinud, et uhhe sesugguse  lühhikesse aeaga kuuga kirrik saab üllesmüritud ja ni kaugele malmis tehtud, et koggodus woib sisse minna, ja keik sedda ehhitusse kullo kandis selle kirriko üllem (Patron) herra. Kirrik on ue moe peal ilma laeta, kattus on ühtlasse ka laggi, mis wägga kenna näitab. Essimenne Allatskiwwi kirrik on aastal ühhest Rootsi möisnikkust,  nimmega Kornmann, ehhitud. Ta olla Peipsi järwe peal hirmsa tormi aeal, kus 341