luhwti st; tuul ei olle muud middagi, kui luhwti wolaminne ühhest paigast teise. Tõuseb nisuggune  wolaimnne, siis ütleme: tuul tõuseb, tuul puhhub j. n p Mis labbi tõuseb siis nisuggune  Mhwti wolaminne? Ni kui wessi, olgo riista sees, jões woi merres ühhe tassa sl sab ja kui ka ühhest kohhast ärra tõstetakse, ei jae selleparrast üksi se koht maddamaks, waid kaub ülleüldse ja seisab ikka pealt ühhe tassa, nenda on ka luggu luhwtiga, mis nisamma  suggune weddelik ja weel weddelam on, et kui ta ühhest kohhast kahhaneb kohhe teisest kohhast hakkab assemele mönama. SojG  on se immelik jõud keiki asjo suremaks wennitada, saab agga üks assi suremaks wennitud,  siis jäeb ta isseennesest öhhemaks. Ni kui soja läbbl taggumisses toas luhwt wälja wennitud, ning ka seläbbi öhhemaks mudetud sai, et ta ennast lae alla tõstis, essimesses külmemas toas, agga luhwt ilma wäljawennitamatta  ja ka omma wanna raskasse ja paiga peale seisma jäeb, saab nüüd uks nende kahhe toa wahhelt awwatud, siis ei jõua taggumisses  toas, se wälja wennitud öhhem luhwt, sedda külmemad ja tihhedamad luhwti, mis essimesses toas seisab, wasto piddada, waid tagganeb taggasi, se külm luhwt essimessest toast tungib pörmando poolt tahha tuppa, litsub soja wäljawennitud luhwti lae alla kokko, kel muud nõu peale pakkimisse jures ülle ei jäe, kui lae alt üllewelt poolt ukse jaust ette tuppa jõuda. Meie agga, kes m'e ukse peal tullega seisame, ütleme: tuul tõmbab ukse peal. Ni kui se siin ses näitusses pissukesse mõõduga  sünnib, awwaltab ennast luhwti sees se protses su reste. Zggaüks teab jo, et ma kerra peal just kesk kohhas sesuggune ma-wö koht, mis Ekwatoriks nimmetakse, seisab, kus päikesse  joned otse kohhe mahha langemad, woi nenda kuida mamees ütleb: seal paistab päike aea teiwa auko; seal sojendab ka päike maad hopis teist wisi sojaks, mitte agga üksi maad, waid küttab ka luhwti ühhes pallawaks ja wennitab tedda wälja, nenda et se ennast kõrgesse  ülles tõstab, mis läbbi seal kohhas luhwt hopis öhhemaks ja üks koht ni kui tühjaks tahhaks jada. Sedda tunneb agga se külm luhwt, mis möllemil pool ma kerra otsade peal, mis meie ..Pool" mmmetamch seisab ja hakkab  tühjama Ekwatori pole tungima/ M luhwt pallawa läbbi wäljawenmtud ja kõrgesse  tõstetud sai. Selle läbbi töusewad siis kaht suggo ikka puhhujat tuult, kedda meie . Paskat" tuledeks nimmetame. Se luhwt mis ullesse soja läbbi tõstetud sai, langeb sealt kahte arrusse põhja ja loune poolse ..Pole" peale, ja langeb ikka pitkamessi midda ennam ta ärra juhtub ma pinna lähhemale. Sedda tuult nimmetakse „ Ekwatorial-tuul." Ni kui jubba üllemal nimmetud, tungib mollemilt poolt Poledest, põhja ja löune poolt Polest, kus külm jeä merti wallitseb, külm luhwt Ekwatori  pole ma pinda möda, et sedda kohta taita, mis seal soja wäljawennitamisse läbbi tõusis. Sedda tuult nimmetakse Polar- tuul, et ta mõtlemist põhja ja löune 'Polest tulleb. Kui nüüd Ekwatorial-tuul üllewel jahtunud on, langeb ta ikka maddalamasse ja putub jubba parraja ma wö kohtas, kus meie ellame, Polar-tulega  kokko, kus nad wastastiko södda allustawad, Polar-tuul tahhab Ekwatori kohta ja Ekwatorial-tuul Polede pole, künni nad üks teise sisse mässiwad ja Ekwatorial-tuul Polede ümber ärra jahtub ja jälle ühhes Polar-tulega  Ekwatori pole mönab, kus ta päikesse  jonede läbbi soendud saab, jälle üll es tõuseb, sedda rattasteed allustama. Tähhele pannemisse wäärt on ma- ja merre ranna tuled,  kedda selgeste merre saarte peal ja sure merre rannades tunda woib. Mönni tund pärrast päikesse tõuso, tõuseb merre poolt tuul ja puhhub ma peale, kedda merre tuleks hütakse. Esmalt on ta nõrk, lähhäb agga tund tunnilt kangemaks, künni ta kello kahhe ja kolme wahhel keige kangem on, sest aeast wähheneb ta pikkamessi ja päikesse werimisse aeal on ta üsna maitseks janud. Mönni tund pärrast päikesse werimist tõuseb nüüd ma poolt tuul, esmalt tassa, lähhäb ikka kangemaks  , waikib jälle päikesse tõuso ümber, sedda tuult nimmetakse ma tuul ja nenda puhhub  sesuggune tuul iggapääw. Kust tullewad siis nisuggused ma- ja merre tuled? Tõuseb päike ülles, siis soendawad ta joned kuiwa 370