sed pannewad kangeste wasto, maksusid maksa Walona lähhedal olla nad üht maksude wastowötjat ärratapnud. Mässajatte arro kaswab igga päwaga. Sealt asjad ähwardawad  ikka pahhemaks minna. Kreka wallitsus  tahta kaks leri Türgi piri peale assutada.  Triestist kirjutakse, et Mehhiko keiserina terwis karwa wäärt põlle parremaks läinud ja et tohtritel lotust põlle, tedda ta terwise jure aidata; ta olla melest koggoni seggane, ei teada, mis räkida ja kuhhu minna tahta. On kül wist kurb assi, kui üks nisuggune suurt suggu innimenne ühhe sesugguse haigusse sees on ja kuida kuulda, olla wanna pühha issal paawstil hea kord süüd sest omma kukkile  wötta. Athenist tullewad ka kurwad sönnumed; seatakse  sure koli öppiate, se on stutendide seas olla ka seggadus tõusnud, teinud ka mässamist.  Kunningas Georg olla kindral-leitenanti  Kolokotronis ennese assemele Peterburgi printses Dagmari pulmale lähhetada lubbanud. Konstantinopolist loeme: Türgi rigil ei slle se kord häid päiwi, sest et tal mässajatega  paljo teggemist; üks rahwas töötab siin, teine seal omma russikast Sultani wasto ja ähwardab tedda ta toli pealt mahha lükkata.  Siin woib mönni kül öölda: mis sa rägid, Türklastel põlle toli, kus nad istuwad, waid nad istuwad otsekui saksa rätseppad, omma  jalge peal, siis kostame sellele: ta troni pealt mahha. Sest olli kord jut, et Hisni- Bei olla mässajattest ärrasappetud, mis agga ei pea tossi ollema. Kuida ööldakse, olla mitto Kandieti mässajatte üllemat ühhe laewaga Antiwari todud, kus neid sennist tahhetakse lukku tagga hoida, künni mässaminne lõpnud. Sedda peame kül immeks pannema, et Türgi wallitsusse kannatus ni pikkaldane on ja neid tillemaid mitte kohhe nori otsa ei panne,  mis muido iggaühhe palk, kes wallitsusse wasto juhtub eksima. Mustawa Pasha olla 18 tuhhande mehhega  Keramia peale läinud ja sedda ka ennese kätte wöitnud, ning siis eddasi mäggedikkudesse  läinud, sanud seal nelja päwase taplusse järrele ärrawöedetud ja taggasi lödudz Swakiotid  olnud wäggewamad neist ja raiunud neid seal kui seäska mahha. Kui paljo seal mehhi langenud, sest ei tea seitungid könneleda,  agga isseenneseft on se jubba mõista, kus tulli nelli päwa pölleb, et seal ka süssa ja tuhka  mahha jämas. Taggasi minnes olla Türklassed  keik küllad ja perred, mis ial te-äres olnud, eht Türgi wisi, peale selle, kui enne neid ollid puhtaks risunud, ärrapölletanud. Mässajad olla sesuggused julged mehhed, et nad sest ühtegi holida, et Türgi söalaewad merres, weddada ommetige mehhi ja söariisto, merd möda ennestele abbiks. Mönnesuggused sönnumed. Ühhes weikesses wäljama linnas ostis üks linna koddanik turro pealt koorma Heino, mis agga, otse nendasamma, kui se meie jures> muido  turrult ärra ei lasta, kuid peab kalutud sama. Kaup olli puda kaupa tehtud, sepärrast  toppis perremees omma naese heina koorma  sisse, et koorm rohkem kaluks. Sedda olla üks kalomees näinud ja ostjale teatanud. Ostja põlle agga selle ülle sönna lausunud, waid heina koormaga koeo läinud. Heinad ollid wastowöetud ja rahha ausaste wälja maksetud. Nüüd teggi mees minnikud, agga heinde ostja panni käe naese olla peale ja ütles  söbralikkult: „Sinna õlled nüüd minno parralt, sest ma ollen sind heindega ühhes ostnud  ja! täie rahha wälja maksnud, miks sa lasksid ennast heindega ühhes kaluda?" Mees ei tahtnud sest middagi kuulda, agga ükski pöikaminne ja wabbandaminne ei maksnud middagi, naene piddi sennist senna jama, künni  sedda rahha, mis ta eest maksetud ja otse nendasamma ka söma rahha, wiimse koppikuni olli ärratenitud. Mehhel ei janu? muud nöu, kui nurrisematta üksi koeo minna ja omma naest teisele pärris orjaks jätta; naene tenib praego weel omma uut perremeest. Nenda käib selle kassi, kes pettussest rikkust nõuab ja kawwalal kombel kasso püab. 343