Ztaliamaalt. Seal on ikka alles wanna modi hädda hädda peale. Neapoli mässamissed  põlle weel ammo lõppenud, ni paljo kui seal kül tuld tulle peale wallatakse. ühhed  kissendawad: „Ellago Jtalia kunningas Wiktor Emanuel!" teised jälle: „Ellago Prants Iil" ja tulli ja werri. on iggal pool tagga. Danima rahwas on Sakslaste laewa ehhitamisse  ülle wagga pahhased. Nemmad ei wöi sedda mitte salliva, et saksa söalaewak nende lähhekorral peawad. ollema. Omma söalaewade peale olli tännini nende ainus lotus;  kui Sakslastel ka seddasamma on, mis peale peawad nemmad siis weel surustama? Prantsussemaal on nüüd korraga rahhakokkohoidmisse  nöu tulnud. Arwawad sest suremat  kasso tullewad, kui pillamissest. Se wöib kül tösst olla, agga teised ütlewad, Prantsusse kokkohoidminne olla muido silmakirjaks,  temma ei sada sedda ommeti tehtud. Prantsusse asjad olla, nago kullatud õunad  mis seest kibbedat tuhka tais on: kes neid hammustab, kül se tunneb. Prantsusse!, Inglasel ja Hispanial on se kolmekordne nöu, Meksikomaad piggistada.  Nad tahtwad ommad söalaewad senna sata, et Meksiko peab nende wanna wölga tassuma  ehk tuld sama. Meksikul agga ei öölda suurt kummardamisse lusti ollewad. Küllad saab kuulda,.kuida asjad parrast jawad. Kirjawastussed. 65) G. F. L. T—l. Meie tänno Teie wasto on sedda surem, midda ennam meie immekspanneme, et surem hulk Teie ammetinimmelistest ni tvägga raskeks waewaks panneb,  ~Postimehhele" sönna kaks ühhest ehk teisest, mis nende pool sündinud, teadust sata. On se uhkus? on se laiskus? Möllemad on ühhesugguse kaido ja naero wäärt. Se wabbandus:  „Meie ebtohhi", ei sünni ka mitte keikide kohta, waid paljo ennam: „Meie ei tahha." -- Agga mikspärrast  on neil heast tahtmissest ni suur pudus? Seeb se on, mis meie ei mõista. 66) C. J. N—s. Tänname Teie waewa eest. Suga parrandajaid on meil allati paljo, agga kui käega peaksid parremaks teggema, siis on hea nõu kallis ja hobbune nürris  raudas. — Mis muido Teie kirjas seisab, same tännoga  prukima. 67) Hr. M. i. A. Teie luggu on pitk küllalt, agga meie arwates mitte hästi jallapärrast. Meie ei sa öiete arro, peab se laul ehk luggeminne ollema? Seisab mao polest nenda lihha ja kalla wahhel. 68) vr. v. J. L—l. Teie armast kirja olleme sure tännoga  wastowötnud ja tahhame Teie sowimist, ni paljo kui meie jõud üllatab, hea melega täita, kuida ses asjas ennegi olleme teinud. 69) C. W. Fr. M—l. Meil on rõõm Teie römust ja tahhame sest ka pea teistele teädust anda. 70) H. U. T—s. Teie kaks kirja olleme möllemad kätte sanud ja tänname; agga Teie essimesse kirja sarnatsid on meil pool tossinat ennege olnud. Miks neist kegi põlle trükki sanud? No waatke, sellega on jälle teine luggu. Meie kirjad peawad keik kitsast wärrawast läbbikäima, za senna jäwad mönned kinni. Sedda luggu kardan Teie nrjal se kord ka tullewad: temma ei sa üllemate silma ees tvist mitte armo leidma; agga se põlle meie sü. 71) A. L. T—l. Teie kirja leiate jubba trükkitud ollewad.  Olge terwe keige hea eest. Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. 384 Teädaandmissed. Zäärja möisa tarwitakse üht penikesse pesso peösejat. Kes sedda tööd omma holeks tahhab  wötta, saab selgemat teadust üllemal nimmetud  möisas ehk Tammistes töldmaakre Fröhlingi  ehk ka Peruus kaupmehhe Kreismanni proua jures. W Saue möisas, 18 wersta Tallinnast, Perno  postmaantee ares, sawad wiis körtso kauba  mümissega rendi peale antud. Selgemat teädust antakse sealsammas möisas. W Mekso möisawallitsus annab teäda, et seal kolm karjamõisat, kellest üks 500, teine 256 ja kolmas 562 wakkama alla pöllomaad sured on Zürripäwast 1862 rendi peale sada. Lähhemat teädust annab sealane möisawallitsus.  Et se aasta jälle Zäärja metsast palka ja puid saab raiutud ja jöe are walja wetud, sepärrast kutsutakse neid, kes sevda raiumist ja walja weddamist ennese peale tahtwad wötta, Zäärja Marinase karjamõisa kaupa teggema. Head wennema linnast riet, penikest kätterättiko  ja laudlinna-riet, mitmesuggust seltsi, müüb oddawa hinnaga kauba turro äres Kostini  maias . kaupmees A. Bratlnkin. A —> > Torid luid ostab Tallinnas E. Rotermann. s3^