parrast tulli assi wälja, et ta nenda awwalikult  mehhe käest 50 rubla olli arrapetnud, sepärrast  hakkas ta sedda tagga pärrima ja püvis  meest kinni tabbada; omma armsa jüngrite  läbbi olli ta sedda teada sanud ja sepärrast  hoidis ta eest pelgo ning kaebas et langenud  söbber walle könnet temma peale tõstnud.  Ta ei julgenud ennast kellegi silmi anda ja kui temma jüngrid ta kaest küssisid, mikspärrast  ta ennast neist emal hoiab, walletas ta neile, et waim temmale ühhel ösel öölnud, ta ei pea omma näggo nende ärralangenud hingedele mitte naitma; ta sõimas ja teotas neid hirmsa roppo sönnadega, et kõrtsi jodikud ka roppumaid sönno suust mõista wäljaaeada. Selle peale tulli Tallinna kohto polest Simweropoli  linna kohtule käsk, kelmi kinni püda ja Tallinna sata, et tal seal jubba nelja aastane pearahha wölgo olla. Ka sest olli ta haiso ninnasse sanud, sepärrast wöttis mees kahhe rauaga püssi üllale ja tulli Perekopi krono ma peale Tsurtse küllasse, kus tal weel mõnned  sõbrad ollid, issiärranis üks lesknaene, kelle mees Krimmi muldas maggab ja 4 last järrele jättis. Sedda perrekonda olli ta kelm, ree-wemla wäärt Eesti jüngritega paljaks sönud;  kui mees ärrasurri ja naesele muud järrele  janud, kui silma wesst ja 4 last, tulli ta prohwedi palwele, temmale monned koppikad laenata, sai ta hirmus wihhaseks ja ütles: kes on teid seia kutsunud, kui teil rahha põlle! naene piddi tühjalt ärraminnema. KeiK neid ülle annetussi, mis ta seal teinud,  otsani räkida, lähhäks meie jut liig pikkaks,  waid ütleme agga weel ni paljo, et ta on tõotanud Eestimale omma naese ja laste järrele tulla. Juli ku 23. päwal jättis ta Krimmi saart jummalaga ja pöris Eestima pole. Kas ta senna  male jõudnud, sedda ei tea minna. Kuida ma kuulnud ollen, peab ta naene üks wägga mõistlik innimenne ja lapsed hästi kolitud ollema,  kes wist ta pilli järrele ei sa tantsima." O. Nüüd sowime meie ommalt poolt weel senna  jure, et meie Eesti wennad mitte ennam ni ussinad põlleks temma walle könnet usku- ma, egga hagganaid nisso assemele ostma» Ollete jo kül kuulnud kuida kaugelt wend kirjutab  , ihho-leiba leiab ehk weel, agga hinge leiwast on koggoni suur pudus ja ommetige on hing paljo üllem, kui ihho. üks wanna kuuldne sönna ütleb: „Jä omma male ja toida ennast ausaste»" - Sedda sowime keige Eesti wendadele. Ommalt maalt. Peruust. sLada  Jubba  olleme omma lada 21. ja 22.-selle ku päwal  ärrapiddanud, kus iggaüks, kellel koppik taskus olli, ommale sedda murretsenud, mis pik talwe igga perre issa ehk emma käest kössid.  Rahwast olli arrutumast kokko langenud, et kül teed soppased ollid ja ennamiste igga wankre külges üks ja kaks ellaja - loma, isse weel sea-pörsad, lamma-talled ja anne-poead mis wankre peal, iggaüks omma modi healt teggid; keikide eest küssiti head hinda, egga wadatud paljo selle peale, kui suur ja kui raswane  ta olli. Mis kegi jõudis mahha tingida,  sedda ei prukinud ta maksa. Ellajalomad  ja lamma-talled ollid agga wägga lahjad,  monned üsna wannad ello pollised lehma  kondi purrud, et inneto peale wadata, ollid  labale kaubale todud; agga ei tahtnud kellegi hammas paljo peale hakkata.  Jggaühhel  olli omma tallitaminne ja teggeminne, agga keige surem kõrtsimeestel. Se olli üsna  pöllastada, kuida nemmad jooksid ja iggaühhe  toapois ehk tener tahtsid olla; ei jõudnud  nipaljo sisse kallata, kui kurko wallati! Joobnud meestest polnud kül pudust; agga  ommetige näitas se aasta wähhem ollewad,  kui aastad enne sedda ja wist sepärrast, et keik lada plats polnud ennam nenda täis körtsa külwatud nago enne. Kui paljo seal ilma rahhata ostetud, ehk kui paljo teine söbramehhe  polest teise rahha ilma temma teadmata  omma kätte hoida wötnud, põlle weel Postimehhe körwo ullatand. Eks same sedda pärrast kuulda. Perno makonnast. sKaebtus eksituste  Siin ma peal põlle middagi 315