et Jtalia hertsogi - rigid omma pöggenenud perremehhi ennam taggasi ei wötnud, waid selle eest Sardinia hölma alla puggesid. Sellega  hakkas Jtalia made ühhendaminne. Agga  wanna tuttaw assi on: kaswab saak, kaswab  himmo. Sardinia ei olnud ennam sellega  rahhul. Keik Jtaliama piddi ühheks sureks rigiks sama. Kawur tuderis ööd ja päwad. Õnneks kulutas keiser Napoleon: jgga ma wöib isse ommad asjad öiendada; teised ei pea wahhele minnema." Nüüd olli Kawuril te lahti. Sitsilia rahwas ei olnud  rahhul sedda parrem; Neapoli rahwas  ei olnud rahhul sedda parrem; paawsti  allamad ei olnud rahhul sedda parrem. Sardinia wallitsusse al näitas päike üksi paistwad.  Kawuri sörmed ollid iggal pool seädimas  ja Sardinia kassuks ölli tullesse wallamas,  agga näggematta ja waggusi. Ühheksamas  käsk sai rikkutud, sedda tundis iggamees, agga keik sündis öigusse nimmel, kes wöis senna wastoräkida? Kunningas Prants 11. ja paawst Pius IX. jäid maast ja rahwast ilma, keik langesid Sardinia pole ja Kawur ütles: „egga meie neid põlle kutsunud!" Garibaldi läks Sitsilia mässajaid appi, Kawur ütles: „kuida meie tedda wöisime wahtida?" Sardinia  wäehulgad astusid ülle kirrikorigi raia sisse, Kawur ütles: „mis tehha, paawst waewab wöera palgatud wäggedega Jtalia rahwast, peame appi minnema, et mässamist ei tulle." Nenda on asjad Kawuri käe al künni siamale läinud. Kumbalt poolt nüüd ennam öigust ehk üllekohhut tehtud, ei olle meite assi selletada. Terwe Jtaliama on ühheks  rigiks sanud ning 5 päwa enne Kawuri  surma pühhitseti temma essimest ühhendamisse  päwa, mis Kawuri silmad surma  wodi peal weel nähhä said. On siis nüüd Jtalia asjad keik rahhul ja kordas! Ota senni! Seeb se on, mikspärrast nad Kawuri  ni tagga kahhetsewad. Liim ei olle weel hästi kuiwanud ja limia on surnud. Paawst ja Prants U sei.swad Roma linnas alles nago küttis kuiwa kullu sees, mis saggedaste säddemid wiskab ja Sardinia! on Neapoli ja Roma raial järgest mässamisse tuld kustuta- da, ja millal ue Jtalia aujärjel töeste kindlad  jallad alla sawad, on Jummala teäda. Kawuri matminne on suur ja kunninglik olnud. Parlament pandud kolmeks päwaks kinni ja mustad lippud olnud iggal pool nahhä,  ning rigiwallitsus ja wannemad on nöuuks  wötnud eddespiddi temma jälgede sisse astuda, se on kui nad sedda möistwad ja jöudwad. Sitsilia sarel peawad se kord waesed loud iggapäises ellus ollema. Rahho ja julge ello peab ni hästi linnas kui maal puduma. Risuminne ja innimeöse tapminne olla iggapäine  ja tulla ka Palermus mönni kord päise päwa aial ette, ja margad olla nago kaarnad tömbamas, et kegi ei tea üttelda, kui kaua ta rahha ehk warra- kätte jääb. Keik se tulla sest, et wallitsus olla liig pehme. Romast tullewad sönnumed, et paawst tahta keiki Eiropa wallitsussi palluda, et nemmad  ni head olleksid ja temma maid aitaksid jälle kätte sata. (Mil wisil? noh, sest ei wöi meiesuggune ni pea arro sada.) Prantsusfemaalt. Kohhinhinast> Kohhinhina pagganate peale on Prantsusse südda nüüd wagga tais. Need pahhad innimessed  olla seal üht paawsti usko Prantsusse  preestrit ärratapnud, kes ommal kombel nende hulkas missioni tööd teggi. Preestride seitungid Prantsussemaal kissendawad selle ülle hadda! ja aiawad Prantsusse söaüllema süüks, kes seal maal pagganate wasto söddimas on, et temma neile nenda ep olle wallo annud, et nisuggust kurja ei olleksid julgenud tehha. Selle peale kostawad agga teised, kes söa asjo parrem tundwad: „kingisep, ja omma liisto jure! Kergem on öppetada, kui iöse tehha, isseärranis weel söas. Et pahha tööd Kohhinhina  rahwale ei kingita, on muidogi teada. Uus jöggi. Prantsustel on se kord suur ue tö nöu ees. Nemmad tahtwad seal kaks suurt jöggi, Garonne, öhto pool külges, ühhe sure kanali labbi teine teisega ühte lasta,  et laewad, mis enne 60 päwa, ümber Hispaniama käisid, möda kanali 10 päwaga 182