kassi jalgo hea tele ja töle; kes laulab ei pea wihha, ei kiusa egga kaetse Igga lauloseltsiga  tõuseb uks hea taim üllcsse, mitte rahwa kahjuks, waid kassuks. Igga uus lauloselts on rahwa sõbrale jälle uus tunnistus, et meie asjad  waimo harrimisses mitte wähhäkäiko ei käi. Soppane südda ja meel wõib ka soppasid laulusi suust wälja aeada, kuida hallik., nenda wessi; agga sest meie siin ei rägi. Ei olle jo ui head egga pühha asja uia peal, mis pahha innimenne ei wõiks kmjaste prukida; agga seal ei olle hea assi, nenda ka laul, mitte süüdlane, waid innimesse  omma kassimatta meel ja südda.  Tallinna  uus lauloselts „Esthonia" wõttab nisamma kui meie Tarto „Wannemuine" 123 liget) jäid, kuuljaid, ja auliikmeid omma sekka wasto. Künni siamale sts. Aug.) olla seltsil 19 laullauljat  ja 18 kuuljat kokko 37 liget olnud. Nende juhhataja olla üks musika õpp. Bergmann. Lauljate kokkokäiminne ja lauloöppiminne on üks kord näddlas. Muidogi on neil selle aea sees mõnnedki laulud jäbba kätte õppitud. Nende seltsiseadus ehk Põhjussed olla tillemate käes kinnitada.'  Septembri ku hakkatusses hakkada nende laulo õppimisse tunnid, mis sui aeal seisnud, ueste peale, mis tarwis neile sõbralikkult üht koli-sali prukida lubbatud. Se on nüüd. keik wägga lõbbus kuulda ning meie sowime ue seltsile paljo head õnne ja rohket kaswamist, agga nhhelhobil ka, et Tallinna noremad  Eestiwennad sedda kassulikko asja truiste wõttaksid prukida. Tallinna linna kohta ei olle 2 laulo seltsi s„Estonia" ja „Rewalia") ammo meel mitte liig, isseärranis kui teine üksi meesteselts  on. on nüüd miss. Peale pool aastat on mõdaläinud, kus meie tem-- maft middagi ennam ep olle kuulnud. Wiimne kord olli temma jummalajätmisse kirja lanuari ku essimesses numris luggeda; sestsadik künni siamale olli keik wait. Nüüd 19. Aug. tulli meile korraga Tallinnast kirri: Tiismann olla omma reisisõnnumed Eüropamale saatnud, mis meie Perno saksa õppetaja läbbi piddime kätte sama ja trükki pannema. Siamale ei olle neid meel tulnud, küllad tullewad. Agga kus on Tiismann nüüd ? Nendapaljo kui Tallinna kirjast loeme, olla temma kül mil wisil, on meil teadmatta Hommiko-Ahwrikamale sanud ja seal wimaks linnas, agga nenda ilma rahhata olnud, et piddanud seal ühhe kaupmehhe  käest 190 Maria Teresia-taalrit (185 rubl.) laenama, mis siin koddomail pcawad jälle ärramaksetud sama. Nendapaljo teame nüüd Tiismannist, künni ta reisikirri ehk laiemalt saab kõnnelema. Nipaljo kui meie olleme kuulnud, ollid mitmed head innnimessed, kui Tiismann minnewa  aasta siin oMHäI Maal ümberreisis, Lemmale abbi lubbanud, tal ommas missioniammetis wägga tarwis on. Kuida nüüd Tallinnast kuleme,  ei olle keigest neist lubbamistest mitte ennam  täidetud sanud, kui üks pissuke summa Ria linnast. Se on wahhe! Tullewad temma reisisõnnumed  meie kätte, siis same pikkemalt kõnnelema;  tänna agga pallume lühhieelt; keik, kes Tiismanni missionitö abbiks armastusse  andeid tahtwad anda, need saatgo neid Tallinna kolide üllema vr. Gahlnbäcki  ehk Domkoliherra O. R. Kornrumpst  kätte, kes Dom-mäel kindral-suppertendi  herra maeas ellab. Jummal ärratago armastust ülles ja aeago mitmed käed andma! PeterLurgist. sPrintses Dagmarij wastowõtmisseks sawad Septembri kuus sured rõmopäwad ollema ja suur hulk sõalaewo wäljaminnema, se on kahhekümne, mis Peterburgi  seitungis keik nimme järrele nimmetakse. Et Peterburgis, kui printses pruut senna jõudnud,  sured piddud petakse, on muidogi teada. Wöeralt maalt. Preisimaatt. Parlamenti hakkatusses peab kunmngas tronikõnnet ja selle peale wastawad parlamendi liikmed parrast ühhe kirja läbbi, mis kunningale etteloewad ja kätte andwad. Se pruuk on iggas rikis, kus parlamenti petakse, ja tronikõnne  ning wastusse sees andwad kunmngas ja rahwas sadikute su läbbi teine teisele ommad  mõtted ja sowimissed teada. Preisimaal, kuida teame, on wallitsusse ja parlamenti wahhel peale nelli aastat waidlemist olnud. Nüüd Parrast  föa wõito püüwad mollemilt poolt leppitnst 273