tähhendab jubba tallomäea kattus, mis wassakut kat ülle rukki paistab. Nenda on meie Postimehhe  uaggo teed käies. Agga „juttotoas?" Noh, seal näitab mees mälja, nago iggamees, kui ta ömaeale jänud. Ta istub siin oma söbradega  kous ja aeab maggust jutto. Temma sõbrad on siin nimmelt: Harjo Adam, Läne Mart, Wirro Willem, Wõrro Karel ja Willandi Ott. Jätva Mihkel, Sarema Peter,  Pöltsama Hans, Perno Prido ja keik muud' temma head sobrad ei wöi jo ühhe korraga ja ühhes toas mitte kous olla. Perenaene Tio, weike Katti käe peal, seisab ka laua otsas ja kulab Gusiaw Wasa luggu pealt. No muidogi, Postimees põlle üksi meeste, waid ka naeste postimees, pealegi isse ka naese poeg ja allati Malmis hea naeste eest mütsi kergitama ja neid unustama. Noh, karrs-ohhakatega eks neid kaswa ka pattuse mailma peal lähhäb ta kül männi kord nattuke linno suggema, ja tõmbab mönne ussile kord pibopiggi suhho, agga se ei pudu ial hea naeste külgi, nago meie Tio on. Head naesed on allati maea inglid ja õn selle maeale, kus he a perrenaene tallitab. Postimees on ömaeal ja tubba soe, sepärrast istub temma ka särgi wäel laua tagga ja puhhub jutto. Kui Gustawi luggu otsa saab, hakkab jälle teist. Postipaun kölgub selja tagga warna otsas ja „Polls„ maggab laua al. Laua peal näikse ka üht joginöu „jo ta o!" ütleb Perno saianaene  jutto puhhudes tahhab keel wahhel kasta, muido ei anna käia, ja öllemärjoke jänno pärrast jua, ei lö kellegile russikaga pähhä egga murra Ledda mahha. Et Postimees siin wahwaste  könneleb, on temma käe lahhutamissest ja kuStund pibust selgeste nähha. Mis ta siin könneleb,  sedda same keik eddespiddi aega möda kuulda. Missionilehhe pildist ei olle muud middagi  üttelda, kui et sedda on, mis ta peab ollema. Keskel seisab missionär ja kulutab lummala sonna ja temma ümber igga seltsi pagganaid kes sedda kuulwad ja mönned ka jubba ni kaugele jõudnud, et sedda isse lttggewad. Andko lummal,  et nende hulk keiges mailma nurkades ikka suremaks kaswaks, kes Ewangeliumi hinge leiwa ja wee järrele nälga ja jänno tundwad! Ommalt maalt. Tartust. sPühhad selja tagga, piddud  ees.j Pühhade kellad on waitjanud, nendasamma  ka pühhade laulud ja passunamängid ja V 52. jaggo ue aasta teest on arm käidud. Kui mitto meitest sellesinnatse aasta löppetust nähha sawad, kelle otsa peale on se kirjutud? Põlle ka tarwis. Eks sest olle kül, et lummal sedda teab. Wanna aasta wiimsel õhtul olli siin Maria - kirrikus wägga armas wastastiko lummala tenistus Palwe, laulo ja passuna mangoga  ja kirrik pu Püsti innimissi tais, kes sel nstiinnimesse kombel wanna aastat tahtsid lummalaga  jätta. Ehk kül meie Maria-kirrik isse ennesest weike ei olle, siiski on selgeste nähha, et häddaste teist kirrikut weel tarwis õlleks. —- Agga mis piddud meil ees on?. „Ka nä!" üt- Ott, eks olle meil suur kulus saksa laat hakkamas? lubba pühhade wahhel olli paljo kopsimist ja hamerdamist podisi üllesehhitada  ja eile hakkas sesinnane piddo peale ja hellistadi  laat sisse, mis nüüd künni selle ku löppetusseni  turib. Assi on alles hakkamas ja meile uus, eks watame Ledda esmalt nattnke pealt ja könneleme temmast näddala ehk kahhe Pärrast laiemalt. 1863 Tarto Maria-koggodusses  sündinud ja surnud j. n. e.j Suremas paikus on ka suremad asjad. Nimmetud koggotüsses on mödaläinud aastal sündinud? I. Saksa koggodusses poislapsi . 35 „ „ tüttarlapsi . 26 nende seas surnult sündind 1 11. Linna eesti koggodusses poislapsi 155 „ „ „ tüttarlapsi 154 kokko 309; nende seas surnult sündinud 12 kaksikuid lapsi 8 Pari. 111. Maal kihhelkonnas poislapsi . . 279 „ „ tüttarlapsi . . 251 kokko 530; nende seas surnult sündinud 17 kaksikuid lapsi 12. 111. 10