ka nattuke wcihhem Pallawat mitte kahjo ep õlleks  teinud. Silla otsas wõtsid Handwärgi selts! liikmed wõerid, kenne tullcmist, suretükki pankuminne  kaugele ürrakulutas, rõõmsaste wasto ja wisid neid passunamängoga mussehonesse, kus nad isse igga näddalas omma kokkotullemist piddawad. Siin terretaS neid üks seltsi tillemate seast, wagga lahkeste, ja sowis, et Pihkwa küllalised omma tünnist lanipawa piddo Tartus Parrast nisamma hea melega saaksid mele talletama, kui Tarto Handwärgiselts mödaläinud Nellipühhi. Ta ütles, isseärranis tähhelpannemiSse  waärt assi olla, et nende kahhe kubbermango  (Lihwlaudi ja Pihkwa linnade wahhel, mis siamale aurolaewa sõido puhkamisse paigad olnud, nüüd ka uaabriwisi labbikäimiune assmmd. Nad tahta sepärrast kindlaste kokkohoida, mitte ükspäinis truusses omma armsa Keisri H erra ja issama wasto, waid ka sõbruöses teine teise wasto. mis jo mõllcmile õnneks saaks ollema. Kui Pihkwa sõbrad taunoga selle peale ollid wastanud, palluti keik küllalesi Janipäwaks musse aeda wõeraks. Teisel PÜwal käisid wõerad ennelõunat  keik Tarto linna ja temma ümberkaudo paikasi watamas ja tullid siis parrast lõunat musseaedas kokko. Siin piddas Hcmtwargi lauloselts  üht tantsopiddo. Õhto käis surem hulk küllalestest weel teatres, kus sel päwal üht kenna  tükki mängiti. Pääw parrast lanipäwa walmistasid wõerad ennast minniko peale. Handwärgi-seltsi liikmed läksid neid pilliga jõe äre saatma ja lummalaga jätmiseks peti jälle mitmed kõnucd. Enne lahkumist  laulis Hcmtwargi lauloselts weel sedda illust  lanlo: „Se on ui lodud lummalast, et sa sest keige armsamast pead lahkuma :c." Kui wiinme peker tühhmdud olli, sõitsid wõerad hurrahuüdmisse  ja suretükki paugutamisse al koeo pole, iggaüks sowis, et nisugguue sõbralik piddo mitte wimast korda ei saaks peiud. Pcterburgist. Mahhe sajud ja roh" 2l. 31?ail on 60 Wersta Odessa linnast ühhes küllas sure mürristamisse ja wälgolömissega  ni kange vahhesaddo olnud, et keik ma ümberkaudo arshinat paksnti tnimunna  suurusse rahhcterradcga kaetud sanud. Nahhe  sajo järvele tulnud kange wihmasaddo. Ehk sedda kiil pool tund! mahhalangenud, on wihm ommeti lii ränk olnud, et paeguti wcssi ni kõrgeks  tõusnud, et lojukscd tanuawate wahhel tõrwuui  wee sees seisnud, ja ojudeS ennast piddand peastma, mõnned ka ärrauppnnud. Paljo wiljapuid  ja aedades kedowilja on koggoni ärrarikkntnd.  Kui seal waese tallorahwale rutto alibi ei sa, siis tulleb nälja hädda neile kätte, issearranis  kui nüüd jubba kolmat aastat wiljaikkaldust  kannawad. Peale selle on sesamma rahhe ka seal nmberkaudo muud õnnetust saatnud, nenda ühhe rentnikul 30 lammast wälja peal mahhalönud.  Selsammal päwal, agga paar tundi hiljem,  on Kasani kubbermangns nisamma raske rahhesaddo olnud, mitte ühhes, waid mitmes paikus, ja rahhe seas ka ni kauge wihm, et maddalama paikade peal jõed jooksnud, kus ial enne jõggesid ep olnud. Keige maeade sisse on wessi tunginud ja ahjud ning põrmandad rikkunud, mõnned tallomacad ka nmberlnkkanud ja Paljo ellajaid upputanud. Kui kuleme et rahheterrad werand nael kalunud, siis wõime kül arwata, mis wiljapõllud ütlesid, kelle peale need langesid. Keik Lalwewilja põllud on nago mahhanidetud  ehk paegnti nago ümbcrküntud. Üllcültse  peab liggi 1000 Dessätini alla talwcwilja sontnmaks ärrarikkutud ollema. Löune Pool Wennemaal nenda kui Samara kubbermangns olla jubba rohhotirtsud põllomehhi nuhtlemas. Mõnnes paikus olla neid ni paljo kokkokogguuud, et mitto wersta ümberkando maad cnnam wälja ei paista, kuid selged rohhotirtsud. Senna jme tulleb weel se hädda, et Põllud üllcültse mitte suurt rõmo ei te ja mitmes kohhas suiwitli kange põua parrast meel ep olle üllestõusnud. Ka heinamaad peawad lorwend ja kollatand wälja näitama, mis mitte immeks ep olle panna, kui lõuuepooltse laggendikude veale 40 ütle ucllikümmend  gradi soja peab õllemai Kmwa sõnnumide seas on ka parremid, ning sedda, tanno lummalale Vessarabiamaalt. Seal on Mai ku loppetusses ja Jani ku hakkatusses head soja wihma saddanud ja maad nenda läbhiuisutanud,  et keik kaebaminne Põua ülle lõpnud ou. Põllud seiswad umamistc iggal Pool hästi ja ehk knl heinasaak tännawo wähhcm saab ollema,  kui minncwa aasta, ei olle ommeti pudust karta. 219