pannemist laste pole pöörnud. Maal peawad. abbi komiteed sedda püüdma ni kaugele murretseda,  et abbitarwitawad lapsed, kelle wannemad  neid ei jõua toita, kolimaeadesse saaksid' sunnitud, kus üllespiddamist ja öppetust peawad  sama ja linnas tahhedakse üht maea murretseda,  kuhhu kerjajaid lapsi ni kauast waötowoetakse  ja üllespetakse, künni sedda teada sawad,  kust nad pärrit, et neid koeo woiwad sata, kus seatud kolimaeades peawad wastowöetud  sama. Linnas saab üks wogt möda ulitsaid käima ja igga kerjajat last, mis tal wasto tulleb, senna maeasse wima; seal seisawad  nad ühhe üllewaatja al ja saab ni paljo kui ial wöimalik, ka neile ammetit murretsetud. Abbimurretseja komite on parrast jälle koos olnud ning essimese plani jure weel teist wälja arwanud ja se on: kuida ial töta terwe innimestele,  kes tööd otsiwad, tööd anda. Zsstenuesest  mõista, saab möllema ettewötmises sedda möda tehtud, kuida linna koddanikud ja helde süddamega innimesed omma armo annetega jöudwad liggi aidata. Abbimurretseja komite, ei loda wist mitte õiguseta nenda. Kui wägga häddast on ruttulist abbi tarwis, peab iggaühhel  selge ollema. sKuld on arruldased päwad, mis siin kurjas ilmas nähha same ja siis, kui siin ja seal wahhest mönned juhtuwad kätte tullema, könneldakse neist liig pissut, nago sedda Tallinna seitung teeb: ütleb pari sönnaga,  et tislermeister Kühne 6. Zanuaril omma  kuld pulmi piddanud, ja sellega walmis. Ühhe sesugguse piddo jures sünnib ennamiste  ikka nattuke rohkem, mis könnelemise wäärt õlleks; agga seal peame ka ühtlase seitungi  wabbandama, kust peab ta rohkem wötma,  kui sedda põlle üllesantud? Saggedaste on innimesed ussinad wallet seitungi Väljaandjate  kätte saatmas, agga kus tarwis kirjutada,  seal on näppud kohmetand. Olgo peale!  Zggaüks teab issi sedda parrem, mikspärrast  ta nenda teeb. Pääw parrast kolme kunninga päwa, on Tallinna merri kallaste arest kohmetama hakkanud; tännine olnud ikka lausa sulla wessi. Et nüüd just kinni külmetama hakkanud, olla neil wägga wastomeelt, sest nad odata weel üht auro-laewa Stettinist wiljaga tullewad, ja sedda on neil wägga häddast tarmis. Sure süddame kippitusega odatakse raute ehhituse hakkatust, et rahwas tööd saaks; sest kus tööd, seal on tenistust ja kus teniötust,  seal on ka leiba, egga prügi näljaga sövdida.  Lubbatakse nüüd kül pea hakkata, agga millal se pea tulleb, on jälle assi, mis peale kegi ei tea wastust anda. Rahwas otab jubba ammogi, kirmed ja töriistad wahhedaks tehtud, sedda tundi, millal ööldakse: ..mehhed wälja!" Kuramaalt. s5O aastane mälletuse Mitawi laulo-selts ..Lihgo" olla mödaläinud  aastal 30. Augustil, kui 50 aasta mällestuse päwal, mil nende pärris pölli mahhamaetud  sanud ja prius ilmale sündinnd, Keisre Herrale üht tru allamate ja õnne sowimise telegrammi  läkkitanud. Nüüd olla selle seltsi pea-wannem Z. Uurin Mitawi latti seitungi (Latw. Awise) läbbi teada andnud, et temmale dobleni peawannema kohto läbbi teada antud, et Keisre Herra sedda telegrammi armolikult wastowötnud ja selle seltsi liikmid allamal seisawa  sönnadega tännanud: ..Minna tännan sedda seltsi temma süddameliko ja trui allanduse  ja allandliko üllesnäitmise eest, et ta selle sure keiserliko armo peale möttelnud, mis keiki Kurama rahwast nende pärris pölwe ikke alt lahti peästnud". Noh armas Eestirahwas! meil tulleb ka se aeg pea kätte; ärge jägem tukkuma. Peterburgist. Sealane kauba seitung tahhab teada, et keiserliko wamilil tahtmine olla, tullewa sui Krimmi sare pea! ellada ja et suurt Keiserinat jubba Mai kuul senna odatakse. Kui paljo seal töt sees, sedda ei tea nimmetud seitung tõendada, sest et se sönnum  rahwa jutto järrele ülleswoetud. sPassi seaduse Kuida Peterburgi seitung „Rigi teadaandmine" könneleb,  on reihsradi heaks arwamine keigekörgemalt  kinnitub, et Balti kubbermangude tallorahwa  seaduses, mis 9. Julil 1863 wäljaantud,  passide polest mönned paragrahwid ümbermudetud ja selle järrele peawad eddespiddi,  nende lubba tähhe peal, kes ühhest wallast  teise lahhäwad, selgeste tähhendud ollema, 29