imas seisis, purjutas nisamma merre peale, et 12—16 tpäwaga kolerast lahti saaks. Agga waewalt olli ta päwa merre peal olnud, siis olli terwete hulk ui weikseks janud, et laswameeste pudusse parrast mitte enuam ei wöinud purjutada. Mehbed ollid maalt kolcrat kasawõtnud. Seal tulli merre peal teine wähhcm laew »Bri!anniale" wasto, mis mitto naddalat jubba ühhcst teise purjutas ja kelle mehhcd kolcratöwwest middagi ci teadnud. Admcrali  laewa pealt anti märki, et wähbem laew piddi kinnipiddama ja sure laewa jure tullema, mis ka warsi snwdis- Kuida ehmatasid wähhema laewamehhcd  ärra, kui kuulsid, "Britanuia" olla kolerahaigeid  tais. Agga surem hirm tulli alles. Admiral  andis käsko: põled terwed mehhed piddid wähhema  laewa pealt surema peale tullema ja põled kolerahaigcd surema pealt wähhema peale widud sama. Keik waöloaeaminne ei aituud middagi, kipper piddi admirali sõuna kuulma, sellega olli jut otsas. Agga mis sündis? I)r. Pettenkowi sönna Münkem  linnas, mis ta 11 aasta eest üttelnud: et üksi kolerahaigede solikatühjendus sest haigus külge hakkab, agga mitte nendega ühhesellaminne, sai siin taieste tõeks. Neist, kes wähhema laewa peal terwed ollid, ei jänud mitte üksainus haigeks, nisamma  wahhe ka neist, kes ..Britannia" peale läinud,  kus haiged ees ollid. Kus wõiwad nüüd terwed haigedega ennam ühhes olla, kui laewa peal ja pealege weel söalaewa peal, kus nad ühhe rnmi sees maggasid? Kegi terwe ci jänud haigeks, ja ommeti ei sündinud muud middagi, kui et nende wäljatühjendussed merde läksid, kus ennam  kahjo ei wöinud tehha." Kui nüüd kolerahaigede roja st haiguS külge hakkab, mil wisil sünnib se? Sest ragin tullewa  kord." Ommalt maalt. Tarkust. Meie lada acast ja asju stj peame ka jälle nattuke kõnnelcma. Mödaläinud uäddalal kus ilmad nattuke külmemad ja tahhedamad  ollid, olli meie linnas muist lada, muist nekrutiwastowötmisse parrast palja innimeSsi  likumas', peale selle weel põllomeesteseltsi istumissed, õppetajate konwerentsid :c. Meie aeg on immelik aeg, keik asjad kõiguwad ja liguwad,  tuled puhhuwad ühhclt ja teiselt poolt, et kel Ziget kambast kasas ei olle, on nago laastuke laenete peal. Ja mis on se kombas? Tohho. kas ma sedda alles pean ütlema? Usk Jummala sõnna peale, mis kindlam seisab, kui keik kaljud. Agga sest ei olle siin aeg egga paik kõnnelda. Ladakaup näi- tab jubba priskeste minnewad, ehk kül pahhad teed paljo kaupmehhi, kes muido ka siin ollid, tännawo kelis tullemast. NekrutiwotmiSse kommission  teeb onima Lööd iggapääw eddasi ja muidogi on seal jures õhkamist ja hõiskamist seggaminne  kuulda. Agga monnus on ommeti pealt nahha, et meie nored mehhed, kes jubba terrasemad, üllcültse mitte ennam m kohmetand ja kahwatand ei olle, kui se enne olli. Igga lahtiostja peab kül isse teadma, mis ta teeb, agga mõistlikku!  wisil ei wõi sedda hulga rahha wäljaandmist,  pealegi kui weel ommal ei olle, mitte kita, wee! wähhem siis, kui eddespiddi, kmda kubberm. seitung kulutab, hind 1000 rubl. mehhe pealt saab ollema. Kontserti piddajaid on meil se kord ka rohkeste. Esmalt hakkas klawwerimängia  B erendhoss Tallinnast peale, siis tulli klawwerimangia Rötscher Berlinist, selle peale kulus wiolimängia Miska Hauser Ungrimaalt, kes omma wioliga keik 5 mailmajaggo on läbbi käinud. Selle peale tulli klawwerimangia Hans v. Bronsart ka Berlinist, kes mitto korda jubba Tartus käinud. Temma järrele tulli jälle Rötscher ja odatakse Riast weel üht lauljat naesterahwast, nimmega Maria Edenska, kes ka kirrikus kontserti peab andma. Peale selle on weel üks Ballet-tantsomeister Veroni omma seltsiga siin, kes ennast Londonist ütleb ollewad. Ei tea, kes weel wõib tulla. sTumma räkiminne.j Surem hulk innimessi ma peal ei olle kül meel ial kuulnud, kuida uks kurtkeleto ehk tum innimenne rägib; minna ka mitte. Agga 30. lanuaril tulli Wändra õppetaja, olgo terwe, ühhe tumma tüttarlapsega,  kedda ta aasta päwad õppetanud, Postimehhe korteri, kuhho ruttoga mõnned tummade  koliseltsiliikmed kokko said kutsutud, ja laskis  last siin räkida ja luggeda, mis meie keik immeks pannime. Kes sedda kuleb, tunneb ka marsi ärra, kui paljo waewa ja kannatust seal tarwis wõib olla, enne kui tummale sõnnad suhho tullewad. Agga se assi on nisamma hästi waewa,  kui ka rõõmsa andide wäärt. Kuida se maimesse  süddamest läbbi käib, kui sa tumma lapsele  mõnni koppik peusse pistad ja temma sulle waljo healega ütleb: „tännan wägga!" sedda ollen ma nimmetud päwal tunda sanud. Andko lummal, et meie korjaminne tummade koli tar- 29