ses aeal alles üsna noor mees, essimest korda preestrikube sekga pannud. Kulda mõnnikord juhtub, et asjad, nago meie prius ja paawst: preestriammet, kel teineteisega mingisuggust teggemist  ei olle, ammeti ühhel aeal sünniwad. Itailiamaalt. Onuna tullewa aastast kontstliumi  peab paawst kõige tähtsamaks ja tarwilisemaks  asjaks, mis tal enne surma weel ärratallitada  on. Kommissionid piddawad iggapääw istumisi  ja Paawst tulletab neile allati mele, et aeg kasstn ja kallis on. Ta ei tahhaks milgi wisil enne silmi kinnipanna, kui sedda ka on arratallitanud. Kas agga temma ellokünnla otsakene senni weel Põtleb, on teadmata, sepärraft  käib ta peale, et kommissionide ettewalmistamistega  ei pea kallist ja kassinat aega mitte widetama. Nende päwade sees olla kunningas Wiktor Emanuel üht isseärranis sadikut Roma linna läkkitanud ja paawst tedda ka ennese ette lasknud  ning temmaga tiik aega jutto aeannd; agga mis Jtalia sadik kuulnud ehk kulutanud, on Roomlastel koggoni teadmata, ja se waewab neid. Kes agga mõtleb, et paawst ja kunningas siin Pool Honda ial kokkosünniksid, se eksib atlati. Tüttarloste Zppetuse wasto, mis Prantsusemaal  pütakse assutada, panneb Paast kätte ja jalgega. Ta tännab awwalikult üht piiskoppi, kes Prantsusemaal ka selle wasto panneb. Kui agga naesterahwas omma palweramatut luggeda ja preestrid auustada ja uskuda mõistab, muud ep olle neile tarwis; süggawam ja laiem õppetus  aeab uaesterahwa pead ümberkäima ja panneb  neid ka mõtlema, ja se on paawsti pole kahjolik. Sedda ma arwan ka! Wannast aeast sadik on naesed ikka uks olnud, kelle läbbi temma meeste liggi peasis ja nõnda iggas maeas asjad omma tahtmise järrele seadis, ja pihtitolis kõik teada sai, mis tarwis olli. Naisi mõistsid > lesnitid kord melitamise, kord ähwardamise läbbi, allati senna sada, kuhho tahtsid. Teeb nüüd parrem õppetus nende silmad ennam lahti, et rebbasid nende karwast ja hambast tundma hakkawad,  siis on se mnidogi pahha. InAtismaakt. Inglastel on iggas merrerandas  ehk saarde pea! ommad platsid ja kindlused,  kus nemmad, kui cssimesed merremehhed omma sõalaewad ja mona käepärrast piddawad. Lõunapool Hispama rannas vn neil kaljokindlus Gibraltar, mis ni kindel arwatakse ollewad, et sedda kegi ei jõuaks ärrawõtta. Nüüd andwad mõnned korraga nõu, et wallitsus sedda Hispaniale  taggasi annaks ja selle assemel sennasamma merrckaela äre, agga Ahwrika pole randa, teist kindlust ehhitaks, mis tullusam õlleks, kui Gibraltar.  Kas nõuda saab tehtama, on alles teadmata. Prantsusemaalt. Prantsused urrisewad, agga ei julge aukuma. Et nad ühhe ainsa mehhe ohheliko otsas peawad käima, sedda kül tüünemad, agga Napoleon mõistab neid nõnda tallutada,  et nemmad sõlme ei mõista lahti tehha, olgo siis sedda katki raiuda; agga seks Pudub julgus. Mitmed ootwad temma surma, agga se wõib weel kaua tullemata jäda. Hiljuti se olli temma keisririgi aastapäwal kartis ta karra tõuswad ja olli sallaja iggal pool raudteede  peal 117 massinat malmis käsnud hoida, et kui kärra Peaks tõusma, temma omma sõamehhi  iggalt Poolt ruttu kokko saaks. Agga se holekandmine olli ilmasjata, rahwas ei teinud middagi, kõik jäi waggusi; wõib olla ka sellepärrast,  et temma ettewalmistannst kuulsid. Agga nisuggnse aujärje peal wõib ka iggaw istuda olla, mis üksi pajonetti otsade peal seisab. Isabella  on sedda maitseda sanud. Türgi ja Kreka tülli peale on temmal ka paljo mõtlemist. Ta teab nisamma kui kõik teised, et Türklane ja Kreeklane, kui tõeste heitlema  peaksid hakkama, mitte kaua üksi ei jä, senna lähhäb mõuni teine.wahhele, ja siis on Eüropa põllemas. Temma tahhab siis, et teised sured rigid konwerenzi peaksid ja seal nõu möllaksid, kuida selle tullekahjo wasto aegsaste abbi leida. Sest konwerenzist rägitakse nüüd mägga paljo, agga sultanil ei pea mille suurt lusti selle peale ollema; sest ta kardab, et teised seal nõu samad wõtma, mis temma kassuks mitte ei tulle. Hisyaniamaalk. Ja jah, maailm on tannamata! Nõnda kaebawad paawstlased His- Paniamaal. Eks ~wagga ilmale kiil head ep olle teinud, kus on ta tänno? Omma wallitsuse aeal on ta ühheteise järrele 519 meest ministriks, 790 sinatonks, 1385 kindraliks, 291 mõisnikuks :c. teinud, 5644 autähte wäl- 414