pawal. NendaMnm olli luggu ka mu Mm-? des ja küllades. Mitmes paikas on rahwas nende kätte ja kue hõlmadele suud annud, kes neile scdda ello kergitust Keisri nimmel ja kässo peale kulutastd. Mässajatele woib sesinnaue tallorahwa rõõm ja Keisri pole hoidminne kül kolle kuulda olla, agga nende üllekohtune wihha ja wastopanneminne ei jõua ennam jõgge taggaSpiddi  jooksma Panna, waid peawad ettewaatma, et nemmad isse jalge alla ei jä. Nemmad on jo ka ni mitto korda rahwale Jummal teab mis rikkust ja Priust tõutanud, agga et rahwas nende kurja wallet ja pettust ammo tunnud, ei olle kegi õige innimenne neid uskunud» Rahwas on truiks  ja kindlaks jänud ja saab nüüd omma truusse palka Keisri käest, kellele Jummal w olli ning iesalilko süddant annud sedda neile anda. Tulgo nüüd weel mässajad krono wastased ja lootko tallorahwast  omma kurja tö peale abbi! Ei leia nemmad sedda ellades ennam. On ka kuulda, et Pola tallorahwale seal, kus mässajad nende peale käiwad, krono polest soariistad senniks kätte antakse, nende wasto Panna, kuuni mässamisse tulli taieste on ärrakustunud. Wõeralt maalt. Donimaalt. ssawangid.^ Preisi ja Austria meestest, kes sõas Dani wangi satwnud, ollid esmalt 12 meest Kopenhagis ja tulpärrast  1 pealik, 1 arst ja 30 sõameest, kes koggematta Dani warritsejate kätte ollid langenud,  weel jure. Nende ello ei öölda sõawangide  kohta mitte pahha ollewad. Nad wõida igga pääw 3 tundi jallntamas käia ja mis neile omma rahwa Polest sadedakse, andwad Daanlased  ka illuste kätte, et üht ja teist asja ommale  wõiwad osta. Ka on neile soemaid talwe rideid järrele sadetud. Endised hirmsad aead. kus soawangid nago kurjateggiad waewatud ja pinatnd said, on möda läinud. Sõapiddamist on kül ka meie päiwil ja saab eddespiddi ikka ollema, agga mitte ennam sel wisil, kui Tilli ja Wallenstein sõdda piddasid. sSleswig-Holsteini mehhedj, kes Dani sõatenistusses ollid, sawad nüüd, kus nimmeLud  ma ennam Dani kä ei olle, tenistussest lahti lastud ja koeo sadetud. Neid tulla jubba hea hulk troppikanpa Kopenhagist smmale mate taggasi. Nende wasto ei olla agga Dani rahwas  mitte lahked olnud. Wihha parrast ei õlle neile kegi ennam soja sutäit anda tahtnud, ei ka mitte rahha eest, nago se nüüd nende sü vlleks, et Daanlased mitte Sakslaste waSto ei sa. Mitto neist meestest piddid Kopenhagis ommad rided ärramüma, et mõnne koppiko teerahha  saaksid. Et 400 mehhe seas, kes nenda 24. Webruaril aurolaewaga Lübeki linna tullid,  paljo külmetand ja nälgaS ollid, on muidogi teada. Seal agga ollid nemmad jälle SaklaSte seas, kes wennalikult nende eest hoolt kandsid. Daanlasel ei saaks mitte saddade kaupa sõamehhi  lahti lasta, agga mis ta Sleswig-Holsteini  meestega teeb? Nende süddant ei wõi temma jo mitte Dani süddameks tehha, et se onnna issama ja wendade waenlaseks saaks. Sepärrast lasseb neid parrem lahti, et temmale parrast lahhingis suremat kahjo ei teeksid. wäehulgadj Sleswig- Holsteimmaal lähwad omma surusse polest jubba korda. Preislasel olla seal Praego 60,000, Austria! 25,000 ja saksa rigikoggul 12,000 meest Daanlase wasto seismas, kel püssid olla! ja mõegad wööl. Wõit tulleb kiil üksi lummala  käest, agga Daanlane ei tulle jo mitte nago Dawid Goliati wasto. Temma on ni kaua Sakslaste wihha ärritanud, et nüüd üsna oigussega sedda suppi peab söma, mis ta isseennesele  keetnud. Kui La omma wimast jöndo kokko wõttab, on temma! raske kül 40,000 püssimeest omma waeulaste wasto wia. Agga mis tehha, sedda õlleks La enne piddand teadma.  Sakslane ei olle tõeste mitte äkkilinne mees olnud ja äkkiste Lemma peale läinud. Düppeli ja Pridritsia on weel Daanlase ainus lotus. sare rahwas.j Sült on nhhe merre sare nimmi õhto Pool Sleswigima rannas,kus saksa suggu rahwas pealellawad. Senna tulli Dani tolli-laewa kaptein Hammer 20 sõamehhega ja pärris neid saarlasi walja, kes hertsog Pridikut ollid Lerretamas käinud. Teised kartsid warsi, et assi õige ei olle ja suur hulk saarlasi tulli kokko. Hammer ütles nüüd, et kui saarlased ennast  Dani pole ei tunnista, siis tahta temma neid mehhi, kes hertsogi ollid Lerretamas käinud, kui wangid kasa wõtta. „Ohho," ütlesid saar- 85