seisid walmis, nago tungiks waenlane praego linna, agga kegi ei teadnud, mis se olli ehk kust se tulli. Pole tunni parrast jäi heal järk järgult wahh emaks ja kaddus wimaks arm. Mis se olnud, ei tea meie ka mitte. Wõeralt maalt. Politika asjust põlle Preisimaal  just praego mitte liga. Bismarki odati nende päwade seeb Prantsussemaalt taggasi. Temma on jo Preisi Josep, ilma kelleta teised paljo kät egga jalga ei liguta. Shleswig-Holstein,  noh, sellega saab ta ommal aeal ka walmis. Rahpas wõib tahta ja odata, mis tahhab, agga peab parrast ommeti sellega rahhul ollema, mis Bismark tahhab. Mis agga Preisimaal kita on, sedda peab kiitma, ja se on sTüttarlaste näppotö Preisi tüttarlaste külla- ja wallakolid sawad keik nenda seatud, et lapsed mitte üksi muud koliõppetust ei õppetata, waid ka, mis nende eddespiddise ello peale wagga tullus on, kudduma, õmblema zc., ja sedda on wägga tarwis. Kui minna mönni koggokonna ehk walla tallitaja olleksin, ma hakkaksin warsi jarrele mõtlema ja nõu Piddama,  kuida sedda tullusat asja ka meie kolides wõiks assutada. Ma ussun, et meie kolides weel ülleültse liig wähhe tüttarlaste öppetusse peale mõeldakse, ja ommeti peawad neist meie keige essimessed lastekolitajad sama. Selle peale sünniks  nattuke mõtteida. Nustriamaatt > Middawae s e m a d a ead,  sedda surem pillaminne.j Austrias olla se nenda. Nigikassa on tühhi, pabberirnhha  on alwaks kaubaks sauud, keik kaebawad, aead olla pahhad, agga lusti ja rõmo eest wiskatakse  rahha mõllema käppoga walja. Se olla nenda Wini linna wiis: midda raskem nende sudda, sedda ennam püüdwad mailma lusti sisse omma ahhastust Ürraupputada. „Miks peab innimenne waeseste ellama, kui tal muidogi middagi  ei õlle," ütlewad nemmad, ja sedda kuuldakse  nluial ka. ItMamaatt. Ollid kontorisellide  Mõnne aea eest said Roma lm- nas 3 kontoriselli ärratappetud, kegi ei teadnud, kes sedda teinud. Nüüd on waljalulnud, et paawsti ommad sandarmid ni kurja tööd teinud. Waat, kus rahwa kaitsjad on! Kes rahwa ja temma warra hoidjad peawad ollema, sawad isse mõrtsukaks ja rõõwliks hullemat ei olle ennam tarwis! Põlle ka iunimestele mitte pahhaks  panna, kui nenimad nisuggusi kaitsjaid nisamma  kartwad, kui muid mõrtsukaid. Inglismaalt. stMissionär Ellis.j Se mees on jubba poolsadda aastat missionitööd teinud ja nüüd hiljuti Madagaskari sare pealt taggasi tulnud, kus ta wiimsed nelli aastat ellas ja tööd teggi. Temma tunnistab sure rõmoga, et nimmetud sare peal asjad eddasi minna. Pealinnas ja ümberkaudo peawad jubba sured kirrikud seisma ja linnas 10,000 ristiinnimest ellama, ni hästi tillemast kui allamast soust; isseärranis tungida norem rahwas ristiusso pole. Kirjawastussed. 228) 8. in K n. Olge terwe. Peab tööst öiget kasso ollema, siis on iggalt poolt abbi 229) J. T. K s. Olleme ja warsi prukinud. 230 ja 23!) P. S. U OlleMMöllemad kätte sanud. Et Teie lehhed mönni paäw hiljemMiUewad, aetakse siin ka pahha tede süüks, nisomma kui MlliAnast ollete kuulnud. 381 Von der Censur erlaubt. (Nr. 223.) Dorpat, d. 8. Novbr. ?865> Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Po lizeilicher Bewilligung.) Maea müa. üks maea, Nr. 169 Tahkwerre  mcie ulttsas, kus 16 tubba sees, keller al, kuur kõrwas ja kaew howi peal, on keige platsiga, mis teise ulitsasse üllatab, kuhho ka maea wõib ehhitada, umbes 4300 rubla eest müa. Pool rahha wõib maea peale seisma jada. Maea kannab aastas 630 rubl. sisse. Kaupa teeb Joh. Jannsen. (6) Karjamöis rendi peale anda. Zürripäwaft  1866 saab Wissussi mõisa karjamöis Soosaar rendi peale antud. Koht on taieste harrirud, 5 wakka alla aeamaad, 120 wakka alla pöldo, (mis 8 wälja al n, 15 wakkamaad) ja onuna tarwilissed. heina- ja karjamaad. Selgemat teadust annab Wissussi  möisawallitseja. (3)