rigid, kus nüüd se jaggeleminne on, mis nad isse söaks nimmetawad. Nago se saggedaöte juhtub / pririgideö on wähhe priust, sest seal tahhab iggamees isse issand olla ja wallitseda.  Pririik olgo inglidele, agga innimes  tel on kunningaid ja keisrid tarwis, kes wallitsusse-ohjad ommas peus ning asjad korra  peal hoidwad. Amerikamaal, kus ni paljo pririkisi on, wöib sedda silmaga nähhä, kuida Lnnimessed allati. ühheteise karmus kinni seiswad,  üks hoiab ühhe, teine teise wäeüllema pole, ja neist jälle tahhaks iggaüks isse-wallitseja  olla. Metsikus ollid asjad jubba üsna raiskus, ei olnud ennam arro egga seädust; (sest 40 aasta sees on neil 58 präsidenti olnud  ja 27 korda nende rigiseädussed ümbermudetud  sanud, ja need präsidentid ei möttelnud  mude, kui omma taskude peale mis ello seal wöis olla?) separrast saatsid Hispania,  Prantsus ja Inglane omma söalaewad senna rahho ja nattuke korralist ello teggema. Sealt on korraga luggu tulnud, et Meksikust tahhetakse keiöri-riki tehha ning präsidenti toli assemele keiöritroni ehhitada. Kolme nimmetud  wallitsusse abbiga peab se sündima. (Ma ütlen wahhele: kui lummal ka ses nöuus on.) Agga kust peab siis nende uus keiser tullema,  kes pe troni ehk aujärje peale istub? No küllad leidwad ka nöu. Eestotsa olla nende  mötted muist Austria keisri wenna, muist Belgia kunninga teise poia peale pöördud. Agga Hispanial, Prantsussel ja Inglasel õlleks  ommeti hölpsam omma kotto ja suggulaste  seast mönda printsi leida, kelle pähhä uus koon sünniks, nago seal on: prints Sebastian,  prints Napoleon ja prints Alm  ret? Tössi kül, agga se teeks nende enneste wahhel tülli ning mailma ees pahha jutto, sepärrast wallitsewad parrem üsna wörsi wöera.  Küllad same wist eddespiddi kuulda, kas tulleb üks uus troon, kroon ja keiser jure? Sönnumed kirrikutest. Willandimaalt. Pöldsama kirriko uenbaminne *), on sealt koggodüsse hinge- dele, kennel omma Zummala kodda armas on, suurt römo teinud. Jgga usklik koggoduöse lige matab omma ehhitud Zummala koia peale , nisamma hea melega, kui hea laps omma emma  peale, kui se kirriko rides ta ees seisab. Pöldsama kirrikust ep olle muud kui mürid üksi mannaks jänud. Zorn, altar, kantsel, kõrid :c. keik on ued tehtud. Teisel Kristusse tullemisse pühhal on se tö malmis sanud ning sel päwal ka marsi uendud kirrikus piiblipühha  pühhitsetud, kus Kursi ja Pillistwerre öppetajad ka. abbiks olnud. Rahwast olnud sel pühhapäwa! pakso kokko tulnud ja Kurst öpp. on neile pärrast jutlust Znglisma piibliseltsi  assutamissest ja muido meel Londoni linna headussest ja kurjussest könnelenud. Pillistwerre  öpp. on saksa jutlust piddanud. Mitme  innimessel olnud silmist nähha, et ta südda  römo tunnud selle kalli päma ülle,, mis Issand olli koggodussele kinkinud. —Sago nüüd uendud kirrikus Zummala wäggew ellostuna  ka uendud süddamid saatma ja ärratama,  et temma arm keikis paikus kidetud saaks. Tallinnast. Uest Toombe-kirrikust kirjutab üks armas söbber nenda: „Armas Postimees! Wägga suurt römo teggi se meile, kui sinao 5. numbrist luggestme, et meie ue kirriko lokus  ni kaugele jöudnud, et krunt malmis ja jubba mönni sülletäis kiwwa ka; agga sinno Tallinna söbber ep olle mitte keik römo sönnumid  sulle saatnud. Sa tead, et Tallin  mannast aiast kahheks linnaks jaotud on, mis „Altlin" ja „Toombe" hütakse, ja kellel . iggaühhel omms issearranis seädus ja linnawallitsus  on. Enne kui Altlin nöuuks wöttis  uut Maakirrikut ehhitada, on Toomberahmas  ammo selle eest murret kannud, sedda  aega on jubba ülle 10 aastat, kui tännine  Maakirrik üllemära sure koggodussele kitsaks  jäi, wötsid nemmad sedda nöu, omma Toombe Maakirrikut (manna Kaarle-kirrikut) mis 1710 söa pärrast piddi mahhakistud sama,  jälle üllesehhitada. Et se assi mitte ruttem  ep olle eddasi jöudnud, ei se olle immeks panna. Sest essüeks peamad Toombe rah- On nattuke hiljaks kulütada janud. 54