Peaks kellegi maea peal puduma; selged aknad ja selge õhk toas nisamma wähhe; niiske, pimmeda sõnnade sees, mis ellada egga surra ei kõlba, ei peaks aega mõda kegi innimenne ellama. Linnades  on ettekirjutud seadus, kuida maead peawad  ehhitud sama, miks nisuggune seadus ka maal smuidogi teada, tallo jõudo ja tarwidust mäda) ei peaks hea ollema? Missuggused urtsikud aetakse tihti risti poigeti kokko, kus innimessed unnikus peawad sees ellama, ja kegi ei wata selle peale, kas nad kuiwa künka otsa ehk soppa auko sawad. Tullewad haigussed, nago soetõbbi, kõhhotõbbi, kolera :c., mis ello peab siis nisugguste  urtsikute sees terwedel ehk haigedel ollema? Puhhast, märsket õhko on igga ellama lomale tarwis ja pondund õhk rikkub termist; agga kust peab nisuggustes kongides puhhas õhk tullema, kus saggedaste ahhe alt märg on, põrmand jalge al wirtsub ja kattukselt keik kaela langeb? Innimenne  woib kimmist ja rauast olla, sel wifil ei panne ta ommeti paljo wasto. Ma ussun, selle ülle õlleks mõistlikko innimestel, kel Eestirahwa  iggapäise ello eddasi saminne süddame peal seisab, paljo järrele mõtlemist. Wõeralt maalt. Saksamaast. sSor: sõnnumed.j Neist ei olle sel näddalal liga, sest suredtükkid ja püssid  , mõegad pandi 10. lulil kesk lõuna aeal Austria ja Preisi wahhel wieks päwaks puhkania. Selle aea sees piddi nüüd Austria järrele mõtlema  ja arro andma, kas tahtis Preisi rahhotingimistega  rahhul olla ehk mitte. Sesinnane sõariistade puhkaminne on agga hommiko poolse Austria Mäega tehtud; õhtopool Baieri ja „rigi mäega" lähhäb taggaminne ühte luggu eddasi. Prankwurti linnas, mis nüüd Preislaste käes ja mäes on, pannid need esmalt 6 miljoni kuldnat linna peale soamakso maksta, mis rikkas miljonär  Rothshild ommast käest wälja maksis. Agga on teil ni paljo, mõtlesid Preislased, siis on teil ka ennam, ja pannid Marsi pürrast sedda meel 25 miljoni jure, mis ka piddi makstud sama, ehk muido Noh, siis ei piddand head tullema. Termin läks möda, Lm ei jõudnud ehk ci tahtnud maksta. Nüüd laskis Preisi wäe üllem igga linna wanuemale keigewähhemast 50 meest kaela peale söma paima. Selle peale on Prankwmti  purjemeister hirmo ja ahhastusse parrast äkkiste ärrasurnud. Linnal on rasked päwad. Kaks sinnatori on kiil Preisi kunninga sõaleri sadetud, makso wahhendamist palluma, agga teadmatta  on alles, kas middagit mahhajäetakse ehk mitte. Nendasannna on Preislased Hessima pealinna  peale 6 miljoni kuldnat maksta pannud, kellest meie weel ei tea, kas wäljamakstud  sanud. Vadima rajal on „rigiwäggi" jälle katsunud kord wastopanna, agga ilmasjata werrewallaminne,  Preislased sanud ikka neste wõito ja waenlased piddand lahhengit kantama ja selle peale wõtnud nemmad Wertheimi linua ärra, mis Tauberi jõe äres Maini jõe lähhedal, 4000 innimestega. Ulleültse on Preislane Badimaal sedda nõu anuud: Lö ennast lõunapoolse Preisi waenlastest  lahti, ehk olle sellega rahhul, et Preisi sõamehhed  so maad katwad ja wõtwad, mis näppude külge kinni hakkab; ja hakkad wasto, siis on werri tagga". Nendap se on: kel wäggi, sel wõimus, ja sõdda ei mõista nalja. Nenda wngiwad  Preislased ikka lõunapole eddasi ja Baieri!  on ka pahhad päwad käes, nendasamma ei olle ka Würtembergil head odata. Kuida telegrahw  laupääw kulutas, ollid sel päwal Preislased  Baierimaal Würtsburgi makonnas „rigiwäe"  peale jälle wõito sanud. Se on imme, neil ei olle ka ennam mingisuggust õnne. Agga matame jälle hommiko pole, kuida Wini linna ümberkaudo loud lähwad. Pühhapääw, 10. lulil mis sõdda pühhapäwast teab -- olli linna jures lahhing ja Preislased  kesk lõuna aeal parrajalt wõito samas, kui korraga mõllemilt poolt käsk tulli: „suredtükkid wait ja wieks Päwaks rahho!" Õlleks sedda eksitust  mitte ettetulnud, siis olleksid Austrialased Presburgi linnast õhto ilma ja Preislased seal sees olnud; agga nüüd piddi tö polele jäma, saab näh ha, mis Parrast saab. Wiimsed sõnnumed Darmstadt seisab Reini ja Maini jöe wahhrpaikus  rist raudtede äres ja ellawad seal 32,Wö iunim. sees- Seal on meie Keisri Proua koddopaik ja wend praego wallitsemas. *) Presburg, ehk kül pennik. 6 Wini linnast hommiko  pool Donau jae ares, on jubba Ungri lin, kus enne Ungrima kunniugad kronirud said. Seal ellawad innimest. Künni !784 olli se Ungrima pealin, nüüd mirte cnnam. Aastal ZBVS sai siin linnas Napoleoniga kord sõa järrel rahho tehtud. 234