janud. 6 laewa olnud Pernv al wäljas, kelle hulk nüüd woib surem olla, kes agga jeü parrast hõlpsuste weel ep olle lübbi peaSnud. Jõesild olla jubba peale pandud. Nago iggal pool, on ka Pemus Keisri Herra ellohoidmisse  eest tänno jummalatcnistussed petud ja rõmotulled Põllema pandud. Pertto makonnast. Tänno lummalale, ausaid innimcssi ellal) ka weel meie rahwa seas, kui ka nende Leud nenda wälja ei kolla egga paista, kui pahhadel. Seal kautas Sindi wabrikus  üks nwlder 50 rubl. rahha ärra, mis meie Päiwil kergem kautada, kui tenida on. Suurt lotnst ei olnud ennam taggasi sada. Agga wata, seal tulli teine aus mees, kes rahha  elli leidnud, ja tõi terwel kautaja kätte. Oh sedda head meelt ja rõmo, mis kautajal olli! Leidja olli agga sedda ausam mees, midda wähhem  ta leido wõttis. Ehk kül mölder hea meiega  üht ossa leitud rahhast leidjale pakkus, ei wõtnud ta mitte euuam wasto, kui 15 kopp., mis mölder tühja kukro leidnusse eest ka õlleks maksnud, mis sus weel S(M rubla eest! Tänno selle ausamehhele, kui tennna omma nimme ka mitte nimmetada ei tahha. Nummalus teeb allati kahjo, se on tuttaw  assi. Webruari ku lõppul läksid mehhed Sindi wabrikust Killingi metsa puid raiuma. Seal juhtus ühhel mehhel, nimmega luhhan W...... se õnnetus, et kirmega parrema jalla warwad pea terwelt otsast mahhalõi; alt nahk jänud weel nattuke piddama! Nenda todi tedda metsast wälja, agga kellegil ei tulnud mele tohtri jürrele läkkitada,  et temma, nenda kui tarivis olli, hawa kinni õlleks siddunud. Ei, waid runimalad tahtsid isse targad olla ja aeasid püssirohto ja keiksuggu Prüggi hawa peale, et agga werri kiuni jääks, ja nenda jäi raiutud jalg paar näddalat nende omma tohherdamisse alla. Kui nüüd isse ennam hullo egga tarka ei teadnud, siis alles läksid tohtre jure: se piddi nüüd hädda kappoga ärrawõtma. Waewalt olli haige paar näddalat tohtre al olnud, seal tullid suggulased  jälle kokko, ütlesid: „Mis meie tedda siin ennam peame, tohter määndab Inhhani jalla esmalt ni kaugele ärra ja leikab siis wimaks üsna mahha!" - Oh sedda paksu rummalust! Kül pildis tohter neile ärraselletada, ei temnia jmeS üksi weel jalg otsa wõib jäda; agga mis sa sõggedatele selletad, nemmad aeastd ikka ounna jorro: tohter leigata agga wimaks jalla otsast niahha mis siis? Wisid haige pool wäggise koco. Mis sai parrast? Noh, eks sedda, mis tohter jubba ette teadis, haaw jäi koddo harrimatta, ussid sündsid sisse ja nüüd olla selgeste  nähha, et waene mees omma jallast ilma jääb, ja selle eest wõib ta siis omma tarko suggulasi  tännada. Wägga halle luggu on, et suur ossa meie rahwast ikka weel ennam wanna naeste ja mu nurgatargade peale lodab, kui õppetud arstide peale, kes ommeti haigltst ja arstirohto omma pool elloaega on õppinud! Kui tohter haigust, mis nad isfe ommas runnnalusses ennamist ärra on rikkunud, warsi käega ärra ei wõtta, siis ei pea ta nende arwates middagi mõistma I KiasL. Dünajõggi on ka jubba amrno jeast puhhas ja 11. Aprillil hakkatud jubba Ma peale pannema, ja selsammal päwal on ka 73 lodja, Wcunemaatt möda jõggi allaMes, omma  koormatega Niga jõudnud. Laewo olla jubba  peale 206 sissetulnud. Nia- Mitawi raudteed tuntakse seal wägga tarwis ollewad, agga nemmad ei sa sellega ka paigast ärra. Nisnggused  asjad õlleks wägga tarwilissed, kui agga sedda wanna rahha õlleks! Tallitina-Peterburgi  raudmaanteest on ka jut jälle waggusi jäuud, ja kui sest middagi ei sa, siis on meie Tarto raudtee lotns sedda kahtlasem, ehk peab nago sest 14. s. k. p. kõnneldi, Nia ja Tarto wahhe peale hakkama mõtlema. Meie kindral-kubberneri herra grahw Shumal  ow, on Peterburgi sandarmide ütlemaks ja Keisri omma kantselei kii. jao peawannemaks nimmetud, agga jääb sepärrast ikka kindraladjutantiks.  SM innast. j Laulopiddo. j Nende laulopiddo on Tallinnas Lännawo suine surem assi, mis nad ootwad. Ja kes seddasamma ei teeks, kui ta laulo armastab ja Tallinnas ellaks? Meie Tarto lauloseltsid walmistawad ennast ka aggaraste selle wasto. „Tallinna seitung" maenitseb  omma linna rahtvast , hulga wõeraste 126