wis on, uenda kui lõuad, tahwlid, ramatud, kaardid, ka kolilaste prowikirjad ja tööd, et iggaüks  omma silmaga näeks, kuida Preisi rahwast  kolitakse. Se wõib wägga mõnnus ja mitmele tullus olla. Õnnelikud iunimessed, kelle kukkur neid luddab senna minna ja nenda öölda, terwet mailma temma immelikkumas tõdes ja lodud asjus ühhe kohha peal kous wadata. Kes minnewa aasta Rigas seddawärki asja näggid, teawad kül, kuida nende südda sees hüppas.  Agga mis olli se selle wasto, kus keik mailm ommad parremd asjad kokko sadab? Meie rahwale jääd se agga kuldseks unnenäuks; sest kes lähhad nende seast senna, et taggasi tulles, meile sest wõiks kõnnelda? - Hannowrimaal  on endise kmninga pärriswarrandus kohto alla pandud, sest et omma rahhaga ühhes ka paljo rigirahha olla Inglismale saatnud ning ei tahha taggasi anda. Selle eest peawad nüüd temma pärrismõisad koddo pandiks ollema. No eks ta olle: wõera omma peab iggamees rahhule  jätma, muido kõrwetad ommad näppud 7 kässo wasto, olgo suur ehk pissuke mees. Austriamaaik on Ungrimaga paljo tallitamist  ning nende juttud ei tahha ikka weel kokko sündida. Prants losepi kirja peale olla nemmad  kül aupaklikkult, agga ommeti kindlaste wastanud: Minister BeüstH olla isse senna reisinud,  küllad saad kuulda, kas temma nende pead heaga jõuad ümderkäända. Itakiamaalt. Et Noma paawst ikka neuda ieggi, kui õlleks temmal katoliko usso rahwa parrast, kes Wenne wallitsusse al ellawad, wolli käes, meie Keisri Herra sõnnade ja wallitsusse teggude ülle kohhnt mõista, neid laita ehk kohhenda,  sepärrast on keiserlik käsk 22. Nowemb. sinatikohtust wälja tulnud, misga kulutakse, et paawst isse sedda leppingut, mis 1847 temma ja Wenne wallitsusse wahhel tehtud, tühjaks teinud ning Wenne wallitsussel lemmaga eddespiddi  ennam mingisuggust teggemist ei olle. Katoliko  usso rahwa asjad sawad sestsadik nisamma rigiseaduste järrel tallitud, kui keige mu allamatel. Prantsusse sõamehhed on Noma linnast läinud ja mis paawst nende lahkumisse jures kõnuelenud, ei wõinud Parisis ka mitte wägga maggus olla. Prant- süste assemel on nüüd paawsti omma palgatud  tedda kaitsmas. Roma rahwas  ei öölda neist suurt luggu piddawad. Italia waenlased kissendasid: „Ni pea kui Prantsussed Noma linnast lähwad, on mässaminne ja karra lahti!" Agga walle! Prantsussed on omma teed läinud, ei olle sellepärrast Italia wäggi Noma linna tunginud, ei ka Roomlased mässamist teinud.  Sedda pannewad nüüd kurja asjade kulutajad  prohwetid wägga immeks, et se, kedda nemmad lõwwiks nimmetasid, lammas on, kes tülli ei tahha egga te. Arwatakse nüüd, et paawst ka eddespiddi Noma linna ellama jääb ning omma ello seal lõppctab. Kuida sedda ennegi olleme üttelnud, peab Pius IX. isseennesest  wanna hea mehheke ollema, kes tülli ei tahhaks, kui ta mitte paawst ei õlleks; pealegi on ta kesk Jesuiti ja mu pappide seas, kes temmale,  üks sedda, teine teist kõrwo puhhuwad. Kas nüüd Roma asjad nenda waggusi jäwad, peame weel mõnni aeg eddasi ootma. Et paawst omma ilmlikko wallitsnst wägga wäggise käest arraannab, ei olle immeks panna: sest temma riik on peale tnhhat aastat wanna ja ikka on sedda putumatta asjaks peetud, ja nüüd korraga jah, nüüd korraga on innimestel nago teü sed silmad PÜhhä tulnud, ja nemmad ei tahha neid ennam kinnipiddada. Mingo asjad kuida lähwad, senni kui praegune Paawst ellab, agga kirjumad loud sawad wist tullema, kui temma silmad  kiimi panneb. Kuida kuleme, olla kunningas  Wiktor Emanuel jälle sadikut Roma läkkita nud ja tahta leppitust Lehha, agga Leadmatta on, kas tulli ja wessi kokko sünniwad. Prantsusse keiserina, nutta ehk naera, tahta wäggise omma Roma teekonda ettewotta. Sellega  tahta Napoleon paawstile üttelda: Ärra karda, sõamehhed ollen kül ärrawõtnud, agga ma sadan sulle, kui hea laps issale, teist ja parremat  trööstiat. Keiserina tahtu ka omma ainust poega kasawõtta, et „Pühha issa" tedda isse sisseonnistaks, mis läbbi Lemmast sedda kindlam ja parrem tullewane Prantsuste wallitseja saaks. Olga paawst Prantsusse wäggi ärrasates, ka mõnda terrawat sõnna Napoleoni kohta suust wäljalasknud: keiserina lähhäb „Pühha issale" siiski wõeraks. Mis nüüd selle teekonna tõssine  põhhi on, ehk mis wilja sest lodetakse wälja- 402