agga waestel maggasinis; 4) neil on rohkem ja parrem karri, rohkem põllorammo, parrem harriminne,  kui waestel lõo rammutab, lõo leikab; 5) nemmad wõiwad ka rohkem kässi töle panna, et ennem malmis saab, sest nemmad on järje peal. „Agga intelligentimad, mele polest klarimad, selgemad ei olle nemmad ka mitte paljo. Nende meel on ka alles muldas, sõnnikus, kukrus, salmes  ehk kohtus. Nende maimul on alles tinna tiwus, ei jaksa meel ülle lojukse põhhogi lennata. Seitungi egga muud õppetusse ramatnt ei loe nemmad, ei sa ka mitte arro, kuida innimessel sest wõib kasso olla, mis hammaste mahhele ei wõi pista. „Melejahhutust nemmad ka tahtwad, agga kus ja kuida? Laupäaw, pühhapääw ehk muido kui aega on, seal lähwad kõrtsi! Tossi kül, porriaukus  wõib innimenne ka Puhkada, agga mitte vuhtalt üllestõusta. Seal on nende aeawidus, melelahhutus ja noremad nciewad wannematest, agga mitte head, ja korrato ello siggined nago nõggescd aea äres ehk umbrohhi põldus. Sealt tulleb siis kodduses ellns wastoaukuminne, holetus,  sönnakuulmatta wiis sullaste ja ümmardajate  jures. „Wata, Postimees, seal on weel parrandamist  küllalt Larwis, annaks lummal, et ka uus koggokonna seadus senna pole awwitaks." - Kuramaalt. sPõllotö-kool.j Tukkumi linna lähhedal Wanna-Saate mõisas on põllotö-kool assutud, mis omma tööd tullewa Jürripciwast peale hakkab. Senna wõetakse, ni paljo kui ruum annab (esmalt 33), keige Kuramaalt  Põllomeeste poegi wasto, kus neile põllotööd  Põhjani ja taieste õppetakse, se on, et nemmad  mitte kui paljad harjund ma-sorriad, waid kui õppetnd iunimessed m õis tusse ga onuna Põldo sawad teggema. Kaswandikud, kedda senna wastowõetakse, peawad jnbba luggemas  ärrakäinud, tuggewad, terwed ja terrased poisid ollema, peale selle keik sedda jubba mõistma,  mis kihhelkonna kolis õppetakse. Nemmad peawad 2 aastat koli jama ja 40 rubl. aastas kolirahha maksma. Igga 3 Poisi peale armutakse  ni paljo tööd, kui muido üks snllane teeb. Söök, korter, kolitarwitussed annab kool, rided peawad ommal ollema. Seal õppiwad uemmad nüüd keik sedda, mis möistlikko ja h ärritud põllotöös,  karjakaswatamisses ja muido maeapiddamisses  tarwis on. Se kool on ühhe tännowäärt mehhe A. Sokolowitshi järrele janud warrast ja temma testamenti järrele assutud. Tullus mällestus! Kui wagga tarwis õlleks ka Eestirahwa seas nisuggust ehk sellesarnast koli! Kel wõimalik on, waatgo järrele, mis meie jubba 1860 „Perno Postimehhes" Nr. 31 —33 „Põllomeestekolidest"  olleme kõnnelnud; lähhäb selle Kurama  koliga kaunis ühte. Ka ei kule meie omma „Aleksandre-kolist" eunam middagi!! Peale selle põllomeeste-koli kuleme weel, et üks Baron Ropp omma wallarahwale koli assutanud, senna jure 12 wakkamaad põldo, nisannna  paljo heinamaad ja 1 wakkama aeamaad kinkinud; ka lubbab temma igga aasta 8 sülda ahjopuid anda. Sisseõnnistamisse päwal kinkis herra kolile ka itluste köidetud ,'piibliramato, kuhho mõnned walged lehhed ollid jure köidetud, ja senna piddid keik, kes kokko tulnud, ommad nimmed sissekirjutama mällestusseks. Kolimaea peab telliskiwwist ehhitud, suur ja illus, Z 4 sülda pik ja 7 sülda lai ollema, kahhe sure sali ja nm tubbadega. Sahhärdused pllrriskolid, ostetud  ehk kingitud, on jädawad asjad. Peteröurgist. Kuida üllemal jubba ööldud, mitte üksi Keisri suur suggokond ja Temma maea, waid keik suur pealin otli modaläinud redil ja jarreltullewail Päiwil rõmo tais ja on sedda praego alles. Tellegrahw kandis rõõmsaid pulmasõunumid  linnast linna ja kuhho temma tradipikkus ial üllatas, seal teadsid rahwas jubba essimessel ja teisel päwal, mis suur rõmojuhtumiune keiserlikkus  maeas olnud. Mis nüüd telegrahwist üllejääb, sedda tallitawad postid ja seitungid ommalt Poolt, et keik rahwas omma Keisriga wõiksid rõõmsad olla ja täuno anda. Selsammal päwal on Keisri Herra issalikko  rõmoga Suurwürst Aujärjepärriat rigiseadussekohto  liikmeks ja Ennese kõrwa keige gardiwäe teiseks ütlemaks nimmetanud. Peale selle on mitmed sured üllemad weel suremat nimme ehk suri autähta sanud. Keiserlik käekirri  Manifest), mis Suurwürst Aujärjepärria 354