nüüd, nago knlete, raudtedest saggedaste jutto, ja neid õlleks ka wägga tarwis. 14. Okt., kuida sedda Nr. 42, l. k. 337 olleme nimmetanud,  olli siin põllomeeste seltsimaeas, kus ka raudteemeister Guleke ühhes istus, sest jälle pikka jutto ja nõnpiddamist, isseärranis selle tee parrast, mis Ria ja Tarto wahhele peab sama, ehk ühh'e sõnnaga: R ia-Tarto raudmaantee  st. Urwasto herra v. Sa ms on piddas selle ülle pikka setletust, misga teised herrad wägga rähhul ollid. Ka Guleke herra kõnneles Perno- Wil landi raudmaanteest, kelle tööd jubba lühhikese  aea parrast arwatakse peale hakkawad. Hr. v. Samsoni kõnne järrele saaks Nig-Tarto raudtee nenda käima: Tartust waljaminues käiks se ülle Walgeristi ja Nõo, 1 wersta pealtpoolt Tõrrawerre silda ülle Elwa- (Ullila)-jõe künni Udderna jama lähhedale ja saaks sealt postmaantee lahhedal ülle Kirrumpä Rõngo poleminnema. Seal Pöraks ta postmaantee lähhedalt ärra ülle Aakre mõisa ja Soontaguse saeweski Emmajõe äre wälja, kellest ta löggewesti kabbeli jures üllelähhäks. Sealt lähhäks ta siis ülle Hummuli  Puide karjamõisa Ermis se pole eddasi ja õlleks sellega jubba Lätti naabrite sekka sannd, kelle kohha nimmest meil ennam ei maksa nimmetada,  mis meie rahwal waewalt tutwad saaksid ollema. Ermisseft käiks ta Wolmri pole eddasi minnes Peddeli- ja Sedde jõest ülle, mis ta muidogi ilma sillata ei wõiks tehha. Wolmrist  Ria pole minnes peaks ta Koiwajõest (Aa) ülleminnema, ja senna tulleks siis Skalupi kõrtsi jure keige surem sild tehha. Sealt eddasi Ria pole õlleks tal weel mõunest wähhemast jõest ja orrust ülle käia, agga se ep õlleks mitte liig raske. Kcik sedda teed kidab Urwasto herra p. Sa ms on wägga sündsaks, mis üllearro knllo ei te raudmaanteed ehhitades. Mis agga rõmus kuulda on ja lotust kinnitab, on se: pea keik mõisommanikud, kelle piridest raudte läbbi käib, ei tahta mitte üksi tarwilist maad seks ilmahinnata  anda, waid ka nisamma ilma hinnata keik ehhitannsse materiali (puid, kiwwa, liwa) nipaljo, kui anda on. Mitmed tahtwad ka raudtee- jamakohhades,  mis nende ma peale peaksid tullema, tarwilissed honed omma kullo peal üllesehhitada, kui agga hea assi eddasi lähhäks. Sähhärdnne ohwerdaminne issama heaks, on sure kidowäärt, ja sedda ei sa tvist mitte need mõisnikud üksi teggema, kelle mõisad raudtee lähhedal sawad seisma, waid ka teised, sest raudtee tulleb keige male sureks kassuks. Kas raudtee kohhawaatminne  mõnnest kohhast tallo pärrismadest läbbi käib ja mis need pärrismapiddajad senna jme öölnud, ei olle meie weel kuulda sanud. W Mändi makonnast. sLeikussetänno.j Helme kihhelkonnast Lõwwe w alla st tulli meile kirri, mis hea melega olleme luggenud. „Kas sa tead ka, armas „Postimees," mis meil 1. Okt. Olli?" ütleb kirjasaatja. „Meie mõisaherra, R. v. Anrep, teggi meile rõõmsad leitusse tännopiddud.  Ta laskis paar päwa enne sedda teada anda, et omma rahwaga sel päwal ühhes tahhab rõmustada ja Jummalat tännada, kes meie põllud tännawo keigipiddi rohkeste õnnistanud.  Nimmetud Päwal koggus rahwas mõisa kokko, nored ja mannad. Herra isse teggi esmalt keige rahwa ees üht mõnuusat kõnnet, kus sees ta leikusse õnnistust meletulletas, tänno andis ja maenitses anda. Temma talletas ka rahwale mele, omma saki mõistlikko ristiinnimesse wisil lummala auuks prukida ehk taggawarraks hoida, kui kitsad päwad peaksid tullema, sest aastad ei olle wennad. Parrast piddas koolmeister palwet ja rahwas laulis: „OH wõtgem Jummalat" w. „Peale selle anti rahwale süa ja jua. Perremeestel  ja naestel ollid isseärranis lauad kaetud ja herra söi isse ühhes omma perremeestega ning seal ei janud ka terwissejogid jomatta nihästi herra ennese kui rahwa kohta; seddasamma teggid ka preilid perreuaestega ühhesistudes. Lõppe- Lusseks piddas üks malla perremees weel armast kõnnet ja tännas herrat keige rahwa nimmel. Nenda loppis meie leikussepiddo ja rahwas läks tännoga koea pole." On kallis assi, /kui mõistlikku! wisil, kus kegi middagi ei kaota, wanna liigseino aega möda mahhawautaksch et innimenne inuimest üllatab näggema ja tellimast middagi õppima. Umberkäik teeb tutwust, tutwus  sõbrust ja sõbrade wahhel wallitseb armastus, mis wastastiko keik hästi teeb. Nenda istutawad wannemad häid ja illusid iddusi, ja keikide kassuks kaswab neist parrast tullus willi. Andko Jummal. 352