lejaks tehha ning lodab, et Sultan sedda ka ei sa kelama. Agga mis olla Türgi rigiwallitsus  hiljoti teinud? Saatnud Kreka wallitsussele  sönnumid, et ta söawäggedega ta kaela saab tullema, kui ta ennast ei parranda. Nüüd on ommetige käppuga katsuda, et ta södda tahhab ja et Kreeklane ennast ka narrida ei lasse, on muidogi teada. Nende ma pinde peal torgiwad nad teine teist ühte puhko; seal põlle rahholist aega ammugi ennam mitte. Kreka mehhed peawad imme nobbedad ollema Türklaste päid mahha wötmas. Uemad sõnnumed. Pernust. sJeä Mis karta ja odata olli on nüüd mödas meie jöe sea läks 14. omma teed agga sekord nattuke surema karra ja mürraga, kui need aastad enne sedda, ja on ka omma ossa kahjo teinud. lubba Sureneljapäwa hommiko hakkas  wessi üllejöe poolt arest jeäd murdma ja puhhastas liggi pole jõeni umbes werst maad joe puhtaks. Osi, se on Surerede hommikul peale kello ühte hakkas ta hirmsa mürrinaga murdma ja mattis jöe su kinni ning wessi tõusis umbes 8 jalga ülle parraja wee seiso; keik jöe äärtsed maead ollid, kuida liggemal ehk kaugemal, wet täis. Aead ja plangud wöttis jeä kasa ja ühtlasse ka meie wanna söu-pati. Uus sai kül se talwe tehtud, agga kuida kuulda, ei pea ta weel üsna malmis ollema. Surerede parrast lõunat olli wessi jubba jalga kaks allanenud. Kas jeä tulleminne  möda jöe äärt paljo kahjo teinud ja kas ta jubba keik üllewelt alla tulnud, sedda meie ei tea; agga telegrahwi tradi mis Kisa külla alt ülle jöe käib, olla ta poleks leiganud. Laupäwa hommikul paistsid jöe kaldad  jubba jälle wälja, ja padid ojusid, kui pardid eddasi taggasi ülle jöe. Nalja nattukessed. Üks möjsnik leidis roht-aeda minnes kärnerit  kesk lõuna aeal ühhe pakso pu warjus pikkali maas ollewad. ..Mees", hüvis mõisnik,  ..sinna ei olle mitte wäärt, et päike so peale paistab!" ..Otse sellepärrast ollen ma ka sia pu warjo mahha heitnud", olli se waggune wastus. Üks seltskond mango mehhi tulli ühte weikesse  linna ja pällus linna üllemat: ..Pange mitte pahhaks, meie pallume ennestele lubba tullekahjo läbbi waeseks janud õnnetumate heaks üht kontserti anda." ..Kes on need õnnetumad?" kössis üllem. ..Need olleme meie issi", olli se wastus. 131 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 18. April 1867. Teadaandmissed. Perno linna wogtei kohto polest antakse seläbbi teada, et ärrasurnud Kustaw Frischi järrele janud warra, mis on: hobbusev, weiksed,  pöllo-to ja maea-riistad, meubled ja mitmesuggused  muud asjad ja wimaks ka maead, mis kohhe sealt peawad ärrawetud sama; seal on üks rehhe-tubba, kammer ja rehheallune körwas, laut ja haggana laddu ühhe öllekattuse  al; ait ja kuur jälle ühhe ölle-kattuse al, 28. Aprillil se aasta enne lõunat kello kümme Frischi rent-kohha peal, Jännesselja maante äres, auksjoni kaupa awwalikkult rohkema  hinna pakkujale sawad ärramüdud. Pernus, 4. Aprillil 1867. Oberwogt R. Hehn. 268. Sikkertar A. G. Morö. i Auksjoni kaupu müa. Se auksjon, mis 3. Aprillil Surjo maldas, Juhkama tallus  piddi petud sama, agga isseärralikko asjade  parrast järrele jäi, saab nüüd 25. Aprillil  enne lõunat petud ja on seal müa: hobbusid,  ellajaid ja keik suggo pöllo-töriisto mis sealatse walla wallitsusse polest teada antakse. Koli koht saba. Perno makonda, Jakobi  kihhelkonda, Enge malda tarwitakse üht head koolmeister. Kes sedda kohta sada tahtwad  woiwad Jakobi öppetaja jure minna nimmetama.  i