minna. Kolm suurt maea, mis piddaliks ses? jubba ni täis, et senna keddagit ennam  W sisse woetud sada. .Rüüd olla sMna Da terwise hoidmisse komite assutud, mis iggapiddi katsub sedda többe kautada, ehk et ommetige wähhemaks jäeks; agga tänvini ei tahha se meel paljo awwitada. Lapsi murrab  jälle üks hirmus kurgo többi logus mahha,  nenda et üsna hirm selle peale möttelda. Ehk se rahwas nüüd jubba kül ühhe raske witsa al, siiski on karta, et hädda weel suremaks  saab minnema, sest et se, mis nüüd keik Leiwa jätkuks prugitakse, wetöbbe rahma kaela smb' toma, sest et sissikond sedda ei suda nenda ärratallitada, kuida se peaks ollema! . Wõeralt maalt. PreWmaatt» Olleme sest jubba ennegi könnelenud, et Preislasse ja Daanlasse asjad Põhja - Shleswigi asjus üsna selged põlle; waid weel mõnda selletust tarwitawad, enne W teine teisega tas sa sawad. Olli lota, et monm teine wallitsus körwast nattuke piddi aitama, nago Prantslane, agga mis ütlewad nüüd Preislassed? Kui nimmelt Prageri rahhoteggemisses  sest põlle jutto olnud, et ükski wöeras riik meie asjo peab selletama, siis ärgo tulgo ükski selleparrast asjata walja, saab Saksama polest kohhe koera piitsaga taggasi  sadetud; arwawad issi täiskaswanud mehhed  ollewad, kes omma asjo ilma teiste awwitamata  oskawad selletada. Jtaliamaalt. Neaplest kirjutakse 16. Zanuaril, et seal sel päwal üks ossa mägge Santa - Lutsia linna jao poolt küljest ennast lahti lönud ja mahha langenud; matnud kolm maea ennese alla. Kui paljo innimessi seal jures surma sanud, on alles teadmata. Aosta hertsog ja kohtud ruttanud pea senna, agga pahha, mis sündinud olli, ei woinud ennam kegi parrandada. Teisel päwal kirjutakse jälle: .Mödaläinud ösel sanud Kastello wärrawa wasto mahha langemast  mäest jälle mitto maea, mis seal lähhedal  ollld, purrustud ja mulla alla maetud; otse nendasammoti janud ka üks posti- ja üks teine tõld, mis parrajate olnud sealt mödasöitmas,  senna prüggi alla. . Keik ulits .Ma kiwws. ja keik suggust muud, .Prüggi tais» Wäljakaewamisse ja puhhastamissega .on ni kohhe allustust tehtud» Praego on ka üsna teadmata, kui paljo innimessi seal. surma sanud."  Kui pea woib innimeöse ello lõppeda; heidsid keik öhto rahholist puhkama ja teisel hommikul ollid ellusalt maetud! Romast. Sealatsest asjust loeme, et asjad  ikka wägga kardetawad olla. Wanna paawst las ka omma pirisi holega järrel wadata  ja Romas tehhakse holega kindlussi senna ja tenna, kust wähhä karta, et waenlane läbbi woib sada. Jo neil siis kewwade pole middagi  karta on, et ennast ni sure hole ja ruttuga  walmistawad; innimessi on nago sippelgaid  seal tö kallal. Woib ka olla, et wanna Garibaldi, kui ilmad sojemaks lähwad, ennast jälle jallale aeab ja pessast wälja tulleb,  ning wanna paawsti rahholist und tahhab  rikkuda. Temma politsei meeste arro on ka paljo suremaks tõstetud, kelle holeks se antud, selle ülle walwada, et kegi sallamahti senna müride wahhele ei peaseks. Triesti seitungis kirjutakse keiser Maksimiliani  õnnetuma lesse proua parrast, kes selle lotussega Miramarast Laekeni lossi peale tulli, et loheti seal parremaks samad; ta onneto on melest üsna nödder. Se lotus, üsna terweks  sada, kaub igga päwaga ennam ja ennam  ärra, sest ihho nödrus wöttab ikka ennam  wöimust, ja kui rammo ihhust kaub, kuida woib seal parremaks samissest jut olla; kardetakse et ettetullew kewwade keige häddale otsa saab teggema, mis ka sowida õlleks, sest sel kombel on ta ello wägga kurw. Inglismaalt. Zrima mässajad ei jä weel rahhule, ikka katsuwad, kas tö korda lähhäb, agga iggakord sawad piitsa; siiski ommetige ei jae nad rahhule. 17. selle ku pawal kirjutakse, et nad jälle mõnda korda katsunud peale hakkata ja keikipiddi püüdnud rigi wallitsussele pahha tehha, söawäed olla neid agga iggakord laiale pillanud ja ni paljo kui ial woimalik, kinni tabbanud ja wahhe 38