wa ui ühhest suust ja süddamest, km sel õhtul. Kurjast mõrtsukast ennesest ei tea meie weel selget arro anda. Kohta kulamisse al peab La mõnuesuggust jutto aeama. Kord öölda ta omma  nimme Wassitjew, kord Petrow, kord Oellert ollewad, kord jälle, et omma nimme sugguge ei tahta tunnistada, et Lemma wannemad  fedda kuuldes mitte surnuks ei ehmataks. Seitungide körwas kuleme ka, et kmjateggial pabberid taskus olnud, agga mis nende peal seisnud, ei tea meie; kohto järrelkulaminne lähhäb  alles eddasi, ktillab ommal aeal teada same, kes ta õnneto loom olnud ja mis tedda ui hirmsa  teole acanud. Hädda nende wannematele, kes tedda omma poeaks peawad nimmetama! Peterbmgi seitungid towad nüüd iggapääw usi sõnnumid tillemate ja üllamate rõmust omma kalli Keisri ärrapcastmisse ülle, ja seal jures ei ja uus mõisnik von Konnnissarow mitte nimmetamatta.  „ Jummal, Keisrit kaitse sa!" kollab iggal pool ja iggapääw; sest Jummal on omma salwitud ja kronitud meest otsego surma  suust taggasi tõmbanud ja meile teist korda kinkinud. Teisel päwal just selsammal aeal, kello 4 Parrast lõunat, piddas Peterbmgi metropolit  Jsidor sui - aea wärrawas , kus Jummal Keisri ello hoidnud, keige preestritega tännopalwet  Keisri ja Temma sure sngguwõssa eest. Ühhel hobil ollid keik kirrikud rahwast täis, kes lummalale tänno andsid. Kui ka weel ep olle nimmetud, siis ussume meie kindlaste, et meie Peterbmgi Eestiwennad ommas kirrikus seddasamma teinud. Nago keik allamad süddamest  Höiskawad, hõiskagem ka meie Eestirahwas: Ellago meie issalik Keiser ja Temma suur suggu kaua, kaua meie ja meie laste õnneks ja rõmuks! Ja kus hädda Temma liggi astub, seal olgo Jummala abbr allati käepärrast, kelle warjo ja armokaitsmisse  al Ta ellab! Ommalt maalt. Tartust. jMeie eesti mis essimessel Pühhal Maria - kirrikus peti, ei tea meie tännagi ennam kui isse omma kõrwaga olleme kuulnud. Mis agga kuulsime, wõime paljo julgema süddamega kita, kui essimenne kord. Ni hästi laul kui mäng läksid mõllemad parrem kui 3. Oktobril. Üllenltse said 15, se on 3 mängotükki ja ZZ lauto, muist mangoga, muist ilma mangota lauldud, kuida enne kontserti olleme  teada aunad. Niäng lähhüks meel parrem, kui mängoriismd täielissemad olleksid. Kirrik näitas rahwast täis ollewad, surem ossa muidogi  Eestirahwast, agga nende seas ka hea hulk Sakso; kui suur kontserti sissetullek olnud, ei olle meil mitte teada. Wõtgo nüüd lauljad iggal pool holega cddasi õppida: midda ennam üyt asja hõweldakse, sedda silledamaks se lähhäb; nenda ta Laul ja mäng, kus sedda hole ja mõistussega  eddasi aetakse. Se kord nago minnewa kord olli praos Willigerode isse laulojuhhataja. Home õhto kello 6 aeal saad sure põllomeeste  selts siin Tartus seltsimaeas awwalilko istumist piddama, kus ka raudteest, siit Tallinna  pole, jälle saab kõnneldama ja nõupetama. Warsi pärrast tünnvjummalatenistust sai meie kindral-kubberneri herra, kes praego Peterbmgis on, telegrahwi läbbi pallutud, meie armotisse Keisri Herra le teada auda, et terme  Tarto liu, nago üks mees lapselikkus armastusses  Jummalat tännanud, kes meie issama-issa  ello hukkatusse eest hoidnud. sAidalöhkumissest.j Halle ja kolleto on, et Marga näppud ikka meel ei tahha lühhemaks jada! Ottepa kihhelkonnast kirjutakse, et NipLi Mallas järgemöda kolmes tallus margad risumas käinud. 1) on Kagga tallus 3 kirsto ärralõhhutud  ja sealt 15 pari usi sapaid (perremees on kaupmees) ja hea sink sealihha ärrawarrastud.  3) on Te hm andi tallus aida laepalgid üllestõstetud, kirSto luk ärralõhhutud ja 37 rubla rahha arrawidud. Pikkanäppomees näitnud üksi rahha otsiwad, sest ta olla keik ridehilbud kirstus  ümbersegganud, ennego rahha leidnud. Kirstus  olnud ka perremehhe rinnarahha nahk punga sees (perremees on ka kohtomees), mis ta mitte kasa ep olle Mõtnud, maid odra salme wiskanud. Õnneks olli perremees Pääm enne sedda omma rendirahha ja muud maksud ärramaksnud, muido õlleks kurri loom sedda rahha ka ärrawõtnud. Teisel hommikul leiti kringli sai aida jurest maast, mis kelm mist kocrawaigistamisseks kasas kannud ja öse mahhapillanud. 3) on Hanso tallus laupäwa öse (2. Apr.) kümme tükki lõn- 119