kennaste üttelda: „Eks ta olnud surmahaigus," ehk „antud". Tullekahjo. 9. Dets. põlles Tähkwerre  wallas Lüddimõisa talla ärra, aidaga ühhes  ka laut ja tall, sest et kõik kolm ühhe kaktuse  al ollid. Tulli olli ui ruttuliue, et ennam kõik ellajaid wcilja ei sanud. Üks lehm ja kolm lammast jäid sisse. Need ollid ühhe waese mehhe ainus warrandus. Wallawallitsuse abbiga  sai tulli nipaljo wähhendatud, et willi aidast  wälja sai. Kui nüüd küssime: kust tulli hakka nud? siis kuleme hirmsat wastust: tüdruk olla tuld melega aida kattuse sisse pistnud, et teised tüdrukud tcmmast waesemaks jääksid ja temma selle läbbi ruttemine mehhele saaks! Kurjemat  ja ühtlasi jõlledamat asja ei olle kül meel olnud. Pahha tö sanud pea awwalikuks ja tüdruk otab nüüdWma tenitud palka. Wörro maakonnast. Kolima ea. Põlwa kihhelkonuast kuleme: „Mosekatsi wallas Kauske küllas olli meil 4. Dets. rõmus Pääw. Koggokond  olli koli tarwis tallomaad ostnud, mis mõisa ommanik, landraat Nolken, oddawa hinnaga olli münud. Senna maa peale olli rahwas keuna kolimaea Messe ehhitanud, kelle peale mõisaherra palkisi, sindlilaudo ja muud ehhituse materiali kinkis. 4. Dets. sai kolimaea sisseõnnistatud.  Suur Lubba olli kauniste ehhitud, ukse ees nored kused jalgtee kõrwas künni maantee  pole püsti pandud. Kui mõisa ommanik olli senna jõudnud, lauldi ukse ees salmike, õppetaja  andis maeawõtme herra kätte, kes ukse lahti keras ja kõige rahwaga sisse astus. Peale selle piddas õpp. kõnnet, õnnistas uut houet kolimaeaks  ja piddas essimest luggemise tundi seal sees. Loppetus tehti palwe ja lautoga ja anti Länno lummalale, kes sel pudulisel aastal rahwast  olli sedda suurt ja tullulikö tööd awwitanud  ettewõtta ja malmis sata. Mast. „Nahwa roakögid" ei olle wõeral maal sure linnades mitte ennam tundmata asjad. Nahwa „roakögid" nimmetakse nisuggusi Loido walmistamise kohte, kus waesem rahwas oddawa hinna eest soja toito wõib sada, olgo sealsammas ärrasüa, ehk omma korteri wia. Se on waesema  innimestele wägga tullus ja kassulik assi, issecirranis Lööinnimestele, omma köki, kedo nõusi ehk keetjat ei õlle, ehk ennam puid ja aega raiskaksid, kui assi wäärt on. Rigas on ka sedda nõu wõetud, „rahwaköki" assutada, mis esmalt nõnda on seatud, et 200 innimest igga lõnna aeal iggaüks portsioni soja toito 8 kopp. eest wõiwad sada. Rahwakögid ei olle mitte armoanded, mis innimesel häbbi õlleks wasto wõtta, waid oddawad sögimaead, kust iggamees omnia rahha eest soja toito wõib sada, ilma et temma ausa innimese nimme seal jures teotud saaks. Kõige selle jures ei wõeta suremat hinda, kui et agga ommaga wäljasaab. Assi on isseennesest  ni tullus, et 200 portsioni päwas wist pea mitme saea ehk tuhhandi peale sawad tõusma, nago sedda Berlinis ja muial linnades nähtud. Kerjamise wastaste selts on teine uus ja tullus assi, mis Nigas assutud. Seltsiliikmed  ei auna ennam middagi kerjajatele, kelle seas ka saggedaste kelmid kerjawad, waid andwad  omma waeste anded senna, kus neid tõssise  waeste heaks Prugitakse; sest seltsiliikmed on ühhelhobil ka waeste holekandjad. Kes neist isse korteri ehk maeapiddajad on, need pannewad kirja omma ukse ehk wärrawa peale: „Siin maeas ei anta mitte kirjajatele andid." - Iggas asjas on korrata luggu Pahha, nisamma ka waeste andedes. Jggaühhele, kes kerjab, koppik ehk tük leiba kätte wiskada, et temma kiunumisest lahti saaks, egga se ommeti kellegi armastuse andmine ei olle; ja kui sedda ei olle, mis ta siis Jummala ehk innimeste ees on? Kindral - kubberi herra maeas, kes eesseiswas lossiis ellawad, olli öse 6/7. Detsembril suur rõõm: meie Balti kubbermangude  üllema wallitsejale olli noor poeg sündinud.  Andko lummal head terwist. 404