busid seisid, olla mehhikesed ka issi imme allandlikkuks  läinud, olla koggoniste teised mehhed;  olla ka pissukese joot-rahhaga rahhul. Inglismaalt. sßahwa tüllis Rahhoga  ei tahha ükski assi siin pattuses mailmas  ennam eddasi minna, kui se ka kümme kord rahwa kassuks õlleks; seal peab ikka karra ja tülli püsti jallo körwas seisma. Nottinghamis kutsutud rahwas kokko, et usi kohtomehhi wallitseda, sest et mannade aeg mödas olli ja sedda piddid nad issi teggema. Ei olla agga mitte ükspäinis need senna kokko  tulnud, kelle kohhus wallitseda, maid ka arruto hulk ulitsa hulgusid ja kõrtsi pengide hoidjaid, kellel senna asja polnud kokko tulnud  ja need hakkanud seal tülli ja mässamist teggema, kus politseil suur teggeminne olnud, neid jälle laiale pillutada; tossinate kaupa pandud ka puri. Jrimaal olla rahwas jälle ussu pärrast nattuke  tuttipiddi kokko läinud, kuhhu wimaks russikad kohtomoistjaks wahhele astunud. Katoligi ussulissed teinud Jani-tuld ja protestandid  läinud sedda immet watama; seal hakkanud nad ühhe teisega sönnadlema ja selle peale leidnud russikad tööd ja wimaks läinud assi ni kaugele, et iggaüks, sellega mis ta kätte sanud, teisele möda pead andnud. Paljo sanud hawatud ja paljo winud sured muhhud koeo tunnistusseks, mis ammetis nad olnud. Seitse püssi pauku olnud ka kuulda, mis katoligi ussulised protestantide peale lasknud. Belgiamaalt. sSeadus  Selle  ma nimme põlle paljo meie taskust leida, egga põlle meie tedda ka Saksa seitungides paljo leidnud; agga tänna tulli ette, ja olleme  sealt luggenud: nende seaduse ramat lõppenud  otsa ning rigi wallitsusel nüüd suur teggeminne,  uut seadust tehha. Otse kui hobbune  ilma waljasteta nenda ka ühhe rigi rahwas  ei mõista ilma seaduseta otse teed käia, sepärrast on neid mollemid häddast tarwis. Nende seadused olla ikka kolme aasta peale tehtud ja need wimased kolm aastat sanud minnewa aasta täis. Rigi wallitsus lootnud ilma selleta läbbi sada, agga nüüd peab naggema:  assi minna koggoni raisko, separrast olla suur rut tagga millal uega walmis sawad,  et rigi rattad jälle manna röpede sees hakkaks jooksma. 222 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 6. Juli 1865. Druck und Verlag von F. W. Bonn in Pernau. Teadaandmissed. Perno linnas, merreküllas, Karaselli-ulitsas, sawad 9. ja 19. Julil, parrast lõunat kello kahhest Jakobi maeas paljo häid tarwilessi asjo nenda kui: wankred, sanid, adrad, raudäkked,  tühjad amid, ankrud, waskpumbad, wilja puhhastamisse-, akseli leikamisse- ja kartuhwle  jahwatamisse-massinad, wodid, tolid, lauad, kastid, nahhast hobbuste-riistad ja keik suggu muid maea asjo auksjoni wisil rohkema  hinna pakkujale kohhe maksetawa rahha eest müdud. i Üks pu-kuut, mis männa ja tamme puust tehtud, on müa; nähha woib sedda Rigas A. Wittinski läbbi. Selget teadust hinna polest andwad Rigas Nikolai Kauli kuntor ja Pernus raeherra J. F. Specht. i Tammiste metsast müakse oddawa hinnaga mahha murtud kusedest palka. Kes osta tahtwad,  sawad selgemat teadust mõisa wallitsuse käest. 2 Kaks kord läbbi sõelutud häid kiwwi süssa müüb Pernus Üllejöe allewis kaupmees A. Heinrichsen. 3 Ärrakaddunud. Tallinnas Niggula ulitsat mõda Katrinentali  minnes ja sealt Wenne ulitsat eddasi, on üks kuldne käe-röngas, sinnise Emalliga ja seal sees kuld tähtedega: „D»eu tc: ärrakaddunud.  Ausat leidjat pallutakse sedda ühhe  hea waewa palga wasto Tallinna seitungi wälja andjas jure, ehk maal Kusalo kihhelkonda  Koddase möisa ärraanda. 1