et Preislane ka omma keige sallajamat asja temmale süddame pealt wälja ütleb, kuida se ikka söbrade pruuk. sßaudte õnnetus Kui hobbusid  ja wankrid ruttust ühhest kohhast teise sada tahhetakse, siis sadetakse neid raudteed möda auro wankres. Preisi kunningas tahtnud  ka omma tõlda ja hobbusid Brünni linnast  ruttust kätte sada, sepärrast sanud nad auro wankresse pandud ja eddasi sadetud, te peal olla agga ruttulisse söitmisse läbbi rattad  röpedest wälja hüppanud, mis läbbi wiis innimest ja seitse hobbust surma sanud, kelle seas ka kunninga ratsa hobbune olnud. Suur hulk reisiaid ja hobbusid, mis liggi olnud, sanud  mönni rohkem mönni wähhem wigga. Kunninglik tal-meister olla ruttust monne tohtrega senna häddalistele appi ruttanud. sK o l e r a Berlinis teeb kolera tännini  weel holega tööd ja risub igga pääw kaunis  rohkeste innimessi ärra. Kuida loeme, on 25. lulil. 85 innimest haigeks janud, kellest 35 ärra surnud, teised jänud piddalitesse tohtrite  holekandmisse alla. Üllepea olla seal 5398 haigeks jänud, 774 terweks sanud, 2948 ärrasurnud  ja !676 jänud weel tohterdamisse alla. Preisi kunningas olla omma sadikut, kes kannini Hannoweri maa! Preisi asjo kollitanud,  senna läkkitanud, kunninga prouale ütlema,  et se waew temmal asjata olla, sedda katsuda, et sealane kunningriik issi rigiks woib jada põlle mitte karmis lota, et se saab sündima, mis ta tahhab. Prankwurtist. Sest häddast, mis södda senna tonud, ei olle meel küllalt, kolera tulnud ka abvisse innimessi maggama pannema. Agga ommetige ütlewad, et tönnini meel keddagi sealt linna rahwast selle többesse põlle haigeks janud, maid need kes seal kolera többesse surnud,  olla waljast sisse tedud. Se pabha többi olla agga jubba ka hawatud söameeste kallale läinud. Kuul põlle nende wasto sanud, nüüd tahhab kolera omma korda katsuda, kui tuggewad  nad olla. Muido arwawad omma Lin- nas wägga hea luhwti ottewad, mis terwisele tullus ja kassulik. Mönned Saksa seitungid könnelewad ni tõeste, et keiser Napoleon Preisi kunninga kaest middagi nõuda. Mis? sedda ei tea kegi nimmetada.  Selle peale leiame agga jälle Prantsusse  seitungidest, et se koggoniste tössi põlle, waid üks wälja mötteldud jut. Meie silma ees õlleks se nenda, otse kui tahhaksid Prantsusse  seitungid teistele liwa silmi missata, et ei pea näggema, mis nemmad tewad. Austriamaalt antakse teada, et rahho teggemisse tingimissed, mis Wini seitungide läbbi awwalikkult teada antud, keikide melepärrast  olnud, ja sepärrast siis lotus kindel olla, et rahho protokol pea alla saab kirjutud ja söa tulli otsas on. Surema meeste sulled, mis tännini Wini linnas, kui pahhurad koerad selle ülle aukusid, et Austria Saksa rigi koggust peab wälja astuma, hakkawad jubba wait jama; wist samad  arro, et assi teisite ei woi olla. Sedda, kes julges selle poolt olla ja ütles: Austriat põlle Saksama rahwaga teggemist, arwati, kui pioniks, kes nöri wäärt piddi ollema. Pragi linnast kirjutakse, Zl). Zulil, ev rahho teggemisse nöupiddamissed 29. Julil allustud. Noh, egga nüüd ka ennam paljo aega sa minnema,  on meil maggus rahho pullikenne peo peal. Jtaliamaalt. Wlorentsist 1. Augustil. Sealane rigi wallitsus otab otse kui rebbane ronga nokkast lihha tükki mahha kukkuwad, kas Prantslane Wenetsiat pea nende kätte saab andma. Mönned arwawad et tund mitte liig kaugel ei sa ollema, kus öiskades sedda wasto sawad wötma. Menabrea olla sellepärrast Parist sõitnud, ning tahhab sealt Eaksamale minna ja aidata rahho teggemisse nöupiddamessi  kokko passida ja korda sata. Laewade käiminne, ni hästi jöagede kui merre peal on jälle lahti ja söariistade rahho nelja naddala peale kinnitud. Ei lauso enne selle aea löppetust  kummagi, et jälle söa tuld tahtwad pöllema panna, siis turib assi nimmetamata 254