Perno Postimees ehk Näddalileht M 66 «LK9 IS"°s sPernuS, kesknäddal 19. Nowembril.^ aasta. Ses lebbes seisab. Mailmast. Ommalt maalt. Peruust: Ammetift lahti. Jöe-sild. Tartust: Auro-laewadest. Willandist: Enne ja nüüd. Tallinnast: Mällestuse pääw. Libawist: Laew randas. Kuramaalt: WollimeestO  otsus. Peterburgist: Keiserina.reisist. Uus söa-laew. Mällestuse pääw. Silla pöllemisest. Rahha karjatus.  Orelist: Kölera. Tshernikowist: Ellajate katk. Kolid. Krimmi sarelt: Keiserina terwisest. Mawärrisemisest.  Siberimaalt: Mõnda. Wöeralt maalt: Preisimaalt: Bismarki terwisest. Wee upputusest. Mawärrisemisest.  Triestist: Töömeeste karra. Austriamaalt: Dalmatsia asjust. Jtaliamaalt: Kunninga többest. Inglismaalt: Parlamenti asjust. -- Hispaniamaalt: Sassis asjad. Õiendus. Kirjawastused. Mailmast. 111. Se on ommetige nüüd selge, et mitte paike ei marsi, waid et ta omma kohha peal likumata  paigal seisab» Meie silmade ees õlleks ss kül nenda, nago tõuseks ta ja lähhäks loja, agga nende silmade ees, kel selgemad silmad, on assi teist wisi. Kui ta käiks, siis õlleks temma tee-kond päwa ja ö kohta ümber ma kerra 132 miljoni pennikoormad pik. Et nüüd meie ma-kerra ennast wibimata nago omma wölli ümber öhto. poolt hommiko pole pörab, sepärrast näitab se nenda, otse kui lähhäks päike eddasi ja meie ma seisaks paigal. Missuggune  ma külg ennast wasto päwa pörab, seal on siis pääw ja teine pool ma-kerra, mis ennast päikesest ärra pöörnud, ö-aeg, kus tähhed  taewa lautusest sure terrawusega innimeste hulga peale mahha watawad ja sedda keik. kirja pannswad, mis pahhad innimesed ö-pimmeduse katte al tewad. Wargad ja rööwled, kes kui metsa lomad ö-pimmeduses wälja astuwad ja omma kurja tööd tewad, peawad näggema, et tähhed ükskord nende peale kaebawad ja nende kurja tööd awwalikuks tewad. Kuida öölhud, pörab ma-kerra ennast öhto poolt hommiko pole, ja sepärrast tõuseb siis ka päike, et meie ma-kerra ümmargune, Moskwas nattuke  warrem, kui meil Perno linnas. Päike seisab paigal, agga meie ma-kerra, ehk ta päikesest kül üks pääw wannem, peab igga aasta üks kord päikese ümber marsima ja se tee-reis wöttab temmal 365 päwa ja liggi kuus tundi aega, enne kui ärrakäidud saab. Et aeg sepärrast panneme need tunnid kokko ja nenda same nelja aasta kohta 24 tundi ja sest tulleb siis, et meil igga nelja aasta takka üks pääw aastas rohkem on. On assi wast mönnel tumme ja mitte arro sadaw, kuida se woib olla, et meie, kes ma peal ellame,  sedda ei tunne, et ma-kerra ümberpörab ja issiärranis weel ühhe sure ruttusega, mis stlmawirastuse kombel eddasi ruttab. Wata, wanna sobber, siis tahhan sulle siin nago selletuseks  juttustada: Sa astud auro laewa peale ja lähhäd sellega ülles kõrgesse merre peale, sa näed maad ennest silmist aega möda