Perno Postimees ehk Näddalileht M. 9. t«62 KneS kesknäddal 38. Webruaril.^ aasta. Ses lehtis seisab: Meie armolisse Keisri Herra Aleksander Nikolajewitst Bsas wallitsusse aasta. Kolilaste ramat.  Wöeralt maalt: Austria ja Preislane. Paawsti eestmurre. Wöido-rööm. Abbiello-seädussed. Leskede ja waestelaste anded. Dayomi innimesse-ohwridest. Prints Alberti ausamba ehhitamissest.  Lahhengist.  Meksiko loud. Sönnumed kirrikutest ja kolid est: Oppetaja lahkuminne. Ruhja kirrikust ja roggodussest. -Pildi-pood: Essimenne pilt. Jutto jätkud. Mm amMse Keisri Hcm Aleksander Rikolajewitsi Bs«s wallitsusse aasta on kül jubba 19. Webruaril hakkanud, agga üllema kässo järrele sai se pääw mödaläinud pühhapäwal pühhiksetud. Et se pääw meile ja keige Wenne üllamatele suur romo ja tänno pääw on, sedda teame keik ja römustame ennast ning se rööm ja tänno üllatab ühhest rigi Pirist teise. Seitse aastat olleme helde melelisse Aleksander 11. wallitsusse al seisnud ja kallist rahho maitsnud. Au olgo Jummalale, paljo on selle aia sees sündinud ja sünnib weel. Se keige Furem meie kolli Keisri armoteggudest on 23 miljoni innimeste orjapölwest peästminne,  mis läbbi Tedda pölwest pölweni „ Peäst ja " aunimmega nimmetakse. Tannawo aastaga on Wenne riik 1999 aastat mannaks sanud ja Aleksander 11. heldus on teinud, et ka wenne tallorahwa prius aasta mannaks sanud. Kes 1999 aasta pärrast samad ellama, ueile rägitakse weel Aleksandre heldussest, ja kuida Temma orjapaelad katki kiskunud. Meie ei hakka keik Temma muid armoteggustd üllesluggema, mis iggal allamal tutwad, kuid " heidame ses palwes keik kokko: Jummal, pitkenda meie Keisri ellopaiwi kaua, kaua meile jädawaks kassuks ja wagga ello tähheks! Mis pääw meil tänna kääs on, ja mis aeg nüüd ristikoggodusses hakkab, sest ei tahha meie pitka jutto tehha, mis igga luggeja jutlusseS küllalt wöib kuulda.