Seria. Billct. Seria. Billet. Seria. Billet. Seria.Billet. 8,043 35 11,845 9 18,569 21 8/36 50 85 6 13,616 5 9,720 33 7,691 4 16,051 8 12,372 19 17,386 37 318 12 7,661 10 6,799 40 4,555 7 13,182 4 17,675 49 19,698 1 4,804 46 4,287 26 10,884 24 1,696 26 17,268 46 5,385 8 15,0,9 26 13,506 22 1,358 17 7,702 26 5, ,97 13 12,168 19 11,968 13 5,796 4 2,135 39 2,091 41 13,048 20 6,783 35 17,572 32 3,358 9 3,946 58 12,598 48 4,857 5 6,093 5 11,355 36 14,709 10 9,354 7 427 35 13,947 33 8,709 39 1,969 45 11,153 8 5,302 2 5,717 22 3,611 6 18,437 11 13,816 46 13,985 40 4,578 27 11,834 33 11,013 43 19,318 49 16,388 32 11 37 6,335 40 3,466 13 Need Seriad, mis wäljalositud, taggasi wõetakse  ja ärramalsetakse, on needsmnatsed: 1,613 13,097 19,300 17,682 13,457 3,179 18,583 19,795 6,587 6,758 15,186 3,566 6,928 16,061 5,155 17,869 19,721 14,522 1,812 14,894 16,456 16,342 12,612 477 10,357 18,523 8,628 8,05.3 18,803 8,596 17,665 3,198 16,511 17,06 z 8,205 19,927 14,564 6,205 18,912 10,03, 9,573 14,745 Wõeralt maalt. Saksamaalt. Ni pallawa aeaga hakkab ka politika lõõtsutama, hoiab waggusi willusse ehk lahhäb ojuma. Luttemsse raudne mällestus on sisseõnnistud ja kokkotulnud piddowõerad jälle koeo pole läinud. Hannowri ewangeli Lutter. usso kirrikopääw, kub Ho 1 2000 ossawõljat iggalt maalt - ka Tartust ollid kokkoläinud,  on ka mödas ning kõnned kõnneldud ja nõuud peetud. Nende nõuwõtmised ollid kõige ennam selle wasto, et meie usso õppetus mitte Kalwini ussoga ühhenduse läbbi seggatud ei saaks, mis Preisimaal 1817 kunninga Pridik Wilhelm  111. kässo peale ettewõeti ja mähhärdust ühhendamist seal „Union" nimmetakse. Kindlad Luttemsse ussuliscd ei olle sest „Unionist" ial ossa wõtnnd egga sellega kokko leppinud, ehk kül Preisi kunninga ma ea end selle ühhenduse pole tunnistab. Preisimaal olla praego 199 gümnasiumi-, 27 Progümnasiumi, 77 üllemat real-koli ja 48 üllemat koddaniko koli; kreis- ja elementaarkolisid ei olle nimmetud, agga neid on kaugelt ennam. Preisi politika asjad seiswad jubba sellepärrast waggusi, et Bismark Berlinist kaugel Pommerimaal omma mõisade peal ellab. Lõunapoolse saksa rigides Puhhub ikka alles kahhesuggune tuul: Preisi poolt ja Preisi wasto. Sakslased püüdwad endid iggal Pool ühhendada;  agga on jälle teisi, kes, muist hirmo, muist kaddeduse parrast, Nägga selle wastopannewad,  ja sealt tullewad kahhesuggused seltsid ehk parteid. Kord olli kõwwa jutto kuulda, kui tahhaksid lõunapoolsed endid isseärranis rigikoggusse  kokkoheita ja siis Austria ehk koggoni Napoleoni warjo alla anda; agga nõu otti liig saksa lomuse wasto, ehk kül Preisi waenlaste melepärrast, sellepärrast ei sa und sest ka middagi. On ka neid küllalt, kes Preisi pole hoidwad ja ärratundwad, et neil parremat õnne politika asjus  lota ei olle, kui Preisiga ühte kimpo heita. Suurt kiwwi ei aea igga weewoog eddasi egga selle ülle ei julge igga wankre rattas werema. Zlustriamaatt. Kegi ei õlleks ellades selle peale wõ'nud mõttelda, et Austria ja Roma wahhel ial tülli wõis tulla, mis nüüd ommeti käes on. Austria olli allati „pühha issa" armas  poeg ning temmast kidetud ja auustud, agga nüüd on asjad sassis ja raiskus. Cedda on koukordati muutmine teinud, mis Austria jummalakartmata  parlament julges muist kaelast mahhawiskada ja seadusi tehha, mis paawsti melepärrast ei olle. Waunal aeal, kui paawsti wäggi rummaluse ja ebbansso peal alles õitses, õlleks Paawst Austriat kirrikowande alla liikkanud,  kirrikouksed kinnipannud, lapsed ristmata, surnud matmata ja abbiello pärid laulatamata jätnud, kõik riik ja rahwas olleksid piddanud murres ja leiuarides ollema ning Austria keiser tuhkas ja kottirides meelt parrandama ja andeks palluma, et omma parlamendi seadusi olli kinnitanud.  Jah, nõnda õlleks luggu mannal kuldsel aeal olnud, kus innimesed alles kannade ja lammaste  wagguduses ellasid; agga nüüd ? jah, nüüd ei tahha suur hulk innimesi mitte ennam parrani silmil pimme olla. Sepärrast, ehk kül paawst Austria peale wägga pahhane on, ei aita awwalik  wande alla pannemine ka middagi, waid se aeaks Austriat sedda warrem omma kät kloostri mõisade järrele wäljasirrutama, nago Italiamaa!  tehhakse, paawst turtsugo, nutgo ehk na erg o ni paljo, kui südda kutsub. Keiser Prants Io- 222