se on: selget tõt üttelda, kui se ka nattuke kibbe peaks ollema. Sullased tahhaksid ennamist isseissandad  ja ümmardajad isse-emmandad olla; essimessed, käed taskus, kõrtsist kõrtsi käia, jua, kaarta mängida, trilli tralli liia ja weddeleda,  teised ennast kirju hilpudega ehhitada, igga ulitsa nurga peal näidata ja tantso-põrmandnl odata, künni mõnni ütleb: „oh sa kudruskael, kui illus tüdruk!" Wata, senna pole lendawad teie kerglased mõtted. Kas senni kaua loog märjaks  saeab, kas witli waljal ärra puddeneb, kas hobbused  ja weised kabla otsas karjuwad, kas maea tallitus üksi perremehhe ja perrenaese kaelas seisab: nisuggnsed asjad ei te teile paljo murret. Et ma lühhidelt ütlen: laiskus ja lustihimmo on nende kahhe eesli nimmed, mis tänna Pciwal teniad innimessed ni hea melega omma wankre ette panneksid. Wiwad neid kül ülle kaela auko, agga sest ei arwa kegi wigga ollewad, kui sõit agga lustilinne slli. Kül õlleks aeg, et assi parraneks! Ommalt maalt. Tartust. sOiendus ja selletus.j „Eestirahwal  on pikkad juuksed ja lühhikesed mõtted, nago naesterahwal." Sed.da maggedat sõnna olleu ma kiil mõnni kord kuulnud, agga mitte suurt tähhele pannud; sest lühhikeste juuksete al on ka aeoti ja paigoti lühhikesi mõtteid küllalt, ja Eestirahwa pikka juuksete alt leitakse aitummal ka omma jaggo mõnnusaid ja pikke mõtteid. Agga kuida ma mõnne päwa eest ühhe ausa mehhe suust ollen kuulnud, on mõuued Eestimehhed  onuneti lahti silmil „ Eesti Postimeest" luggedes  omma mõtted ega tee pealt üllekrawi metsa läinud; jah, mis mul keige wallusam olli, mõuued  seläbbi eunestele koggoni isse kahjo teinud. Nr. 8, 59. lehhekülje peal kõnnelesime 19. Webr. sest, kuida üks mõisnik teistele nõu aimud,Lihwlcmdimamõisnikudejatallorahwa  rentkassa ühhendada  ja keik maid, olgo mõisa ehk tallomaad, eddespiddi  mitte ennam adra, waid taalri arro järrele arwada, ja selle nõuandmisse sees ka nenda ülleültse nimmetanud, mähhärdust keskmist hinda rentkassa ühhendamisseks iggas makonnas wõiks ehk põhjuseks panna. Se olli jo seal lehhekülje  peal selge sõnnaga nimmetud Paljas nõuandminue ja nõuandminue rentkassa ühhendamisse parrast; muud ei piddand kegi mõistlik mnimenne sest ütlema egga mõtlema. Agga säh, on ommeti mõnncs paikus ui lühhikese  möiskussega Eestimehhi olnud, kes sedda nõuandmist rentkassa ühhcndamisse Parrast mõereti  on mõistnud ja sellega omma reudikontrahhi teggemisse jures eunesele kahjo teinud. Kas se nüüd „Postimehhe" sü on? Nenda paljo kui meie teame, sünnib reudikontrahhi teggeminne stamale uisamma kui mu kaup, küssimisse ja pakkumisse, se on kokko tingimisse läbdi, misga „Postimehhel" mitte asja ei olle ja kellest temma ka 59. lehhekülje peal mitte sõnnakest ep olle lausunud. Pallume sepärrast neid, kennel pikkem arro ja selgemad silmad on, teistele, kus sähhärdust  Mõereti arrosamist kuulmad, marsi mennalikkult parremat selletust anda, et kegi kahjo ei saaks. - sUus telegrahm.j Kuida kulukse, ei pea telegrahwitraat mitte enuam üksi Niast Tarto, maid ka Tartust Peterburgi üllatama. Ni pea kui ma süllad ja Jummala ilmad andwad, pead Iõhwi jamast hakkatama posta Püsti pann ema. Augusti kuus lodetakse tö judda Malmis ollewad, et sõnnumed mõiwad eddasi taggasi lendama hakkad  a. Eddespiddi samad siis wäljama telegrahmi sõnnumed ka ülleßia ja Tarto Peterburgi lendama. Magasini Oh, et need pahhad asjad innimeste seast pea lõppeksid! Kuulge mis sõnnumid üks meie omma makonua sõbder meile sadad. „Sel 1. Märtsil, pühhapäwa öse wasto esmaspäwa, on kimri mnimenne Tarto makonnas, Pallamnsse kihhelkonnas, Nõela Malla nmgasini aida ukse lahti murdnud ja mitmed tallopoegade  wiljakottid, kui ka lahtist milja sõlmedest  warrastanud. Hommiko leiti uksed lahti ollema; nüüd arMasid kohtomannemad, et se kurjateggia mitre mõerast walla st ei piddand ollema, maid tõeste omma walla mnimenne. Sellepäarast said siis mittogi õiget innimest läddi otsitud; agga „Zige hõlma ei hakka ükski ja wagga werri ei märrise." Nenda taris siis se assi terme näddal otsa, kuuni ommeti seteggo awwalikkuks sai, ja ühhe sellesamma walla perremehhe  käest Margust kätte sadi, ja uüüd seisab mehhikenue lõksus, et ei tahha tunnistada, kes temma addimees on olnud." K. L. 107