nende tühjade ees wärrisema. Üks Prantsus, raisko läinud innimenne, peab neil üllemaks ja peamehheks ollema. Tultsha linnas Donau  jöe ares olla nende koggomisse paik. Sealt on 466 meest 1. Zulil ülle Donau jöe tulnud  ja tahtnud Wallahiama piridest läbbi minna Wennema pole. Sealt ma käsko, taggasi  pöörda, ei olle mehhed kuulnud, sepärrast sadeti hulgustele, kes Wennemale tahtsid risuma  tulla, söamehhed järvele ja teisel päwal, et nad söariisto mahha ei pannud, olli tülli lahti ja möllemilt poolt on mitto langenud; mässajate poolt 16 surnud ja 57 wangis ja pari päwa pärrast piddid keik teised ennast ka wallahia wangi andma nende 460 immeteud  ollid tehtud, enne kui weel jalga ülle wenne piri said. Saab kuulda, kas sähhärdusi  wapraid hulgusid weel takka järrele tulleb. Agga Sultan, Sultan! sinnoga on meil eddespiddi  mönni sönna könnelda. Amerikamaalt kulukse, et seal hiljuti hirmus suur lahhing olnud: põhjapoolsed kautanud  20,000 ja lõunapoolsed koggoni 30,000 meest, se on 50,000 issapoega ühhes ainumas  lahhengis! Oh södda, kuida sööd sinna innimessi! Kirjawastussed. 86) J. J. A...5. j Tännanie wägga. Laiate 87) M. K. W-K s. > ommal kohbal jubba enna-88)  H. A. K l. 1 mist üllewel ollewad. 233 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 23. Juli 1863. Teadaandmissed. Seläbbi antakse keikile teada, et 1. Perno makonna krono metsawallitsusse jures 7mal ja 16mal Septembril 1863 üks tük krono metsa, Dessätini suur, Orrajöe mõisa al, saab 24 aasta peale awwalikkult ennampakkujale  rendi peale waljaantud. Selgemat  teadust wöib Laiksare metsawallitsusse kantseleis sada. Laiksares 21. Julil 1863. Metsawallitseja G. Peters. s3^ Perno linna rae-kohto polest antakse selle kulutusse läbbi keikile, kellesse se putub teada: et need nimmetud kohto polest tempeltud rahha margid mis tännini rahwa käes Likumas,  kue ku aea sees, se on: 2. Augusti ku päwani 1863, peawad keik ümber wahhetud sama ja antakse ka weel teada, ,et kes selle aea sees mitte neid põlle ümber wahhetanud, parrast mitte ennam kuulda ei wöeta ja tgga rahha markide wäljaandjale temma sissemaksetud  kautsion saab taggasi maksetud. Perno rae-koea peal, 2. Webruaril 1863. Bürjermeister Fr. Rambach. 282. Sikkertär Schmid. s2^ Kaks noort meest, kes tahtwad pottisseppaks  õppida, wöiwad kohta leida Pernus pottisseppa-meistri  Simon sotti jures. sl^ Ma annan teada, et ma omma uut willakrasimisse  massinat jubba minnewa näddala siin F. Schilleri rauawallamisse wabrikus (enne  Strahlbergi) ollen käima pannud ja wöetakse  seal willo krafida ja kedrada. Krasida  üksi maksab 10 kopp. nael, kui malmis  kedrada, siis 25 kopp. nael. Toob kegi 50 naela ja ennam korraga krasida, kui üht seltsi, siis wöetakse 9 kopp., kui 100 naela ja peale selle, siis 8 kopp. naela krasimisse  hinda. Ühhelhobil töutan minna ka omma ausa toandjate tööd öigeste ja korrapärrast  tallitada. Pernus, 8. Julil 1863. Z. Laas. s2^s Maea ja made mummie. Pool wersta Paidest, Perno - Willandi maantee äres, on üks möisakenne müa, kus 3605 ruutsülda aeamaad ja 13,660 ruutsülda  heinamaad. Ni hästi kahhekordne puust ellomaea, kui ka muud körwalissed honed, on ausaste hoitud ja kohhendud korras. Aedas, mis 36 aastat holega harritud, seiswad pukoliga  kokko liggi 20,000 wiljapuud. Et sellesinnatse möisakese koht ja ma wägga hea on ja wiljapuid weel neljawörra ni paljo wöib istutada, sepärrast on se koht ühhe kunst- ja kaubakärnerile wägga parras, nendasamma ka mu aeatö armastajale; ka on üks metsake selle ma peal ja rohkeste wet sada. Kes sedda kohta osta peaksid tahtma, kulago Paide linnas apteker Brashe jures selgemalt järrele. W