sinad ja kassulikkud pölloriistad, mis pissukese  ma perremees wöib prukida ja sada, kolis  nähha ja prukida ollema, ja se on jälle wägga mönnus assi. keige essimenne ja peaassi on alles mmmetamatta: kust tulleb kolimaia ja ma? Kas saksa mees selle polest ka head nöu annab  — Annab ka, ning meie arwates sedda keige parremat, se on: neid peawad Eestlased  ja Lätlased isfe andzsta. Teiste innimeste armust sadud ja kerjatud leiwal ei olle jo ial sedda maggo egga wagge, mis omma tenitud pallokesel. Oh mis sured asjad  wöib üks suur rahwas pissukese kulloga tehha! Eestlasi ja Lätlasi arwatakse ülleültse kokko 1,700,000 pead ollewad. Kui meie nüüd 200,000 hinge neist sandikirja panneme,  kes kellegile koppikut ei jöua anda, siis jääb ommeti 1,500,000 järrele. Mis teie arwate, kui iggaüks neist 2 koppikut annaks, mis se korraga wälja teeks? Just 3,000,000 kopp. ehk 30,000 rubla höbbedat. Kui nemmad  nenda 4 aastat 2 kopp. hinge pealt maksaksid, se õlleks 8 kopp. nelja aasta sees hinge pealt, agga hulga peale tulleks kokko 120,000 rubla! Töeste, nisugguse summaga  taskus, wöiksime jubba ilma hirmota küssida, mis se ehk teine suur möisa maksab? Miks nisugguse hinnaga ka koli assutust ja kohta ei wöiks sada? Jah, meie saksa mees ei tahha esmalt nendage paljo, waid tahhaks hakkatust tehha, kui igga hing 1 kopp. on sissemaksnud, mis 15,000 rubla wäljateeb; igga poole aasta takka wöiksid nisamma paljo maksta ja se õlleks iggal mehhel kergem kui kirbo hammustaminne. Löppetusseks selletab aus saksa mees weel lühhidelt ärra, kuida se rahha wallakohtude läbbi wägga kerge õlleks sissekorjada ja öppetajate  läbbi nende katte sata, kedda koli asja tallitajaks seätakse. Keige wimaks sowib ta weel, et keik Balti kubbermangude Sakslased sedda asja hya nöu ja omma surema jöuga aitaks eddasi aiada. „I!ksi siis ütleb temma  kui möisnikud sedda asja kaitswad ja awwitawad, öppetajad heaks kiitwad ja teed näitwad, muud öppetud mehhed läb- bikatsuwad ja kus tarwis, parrandawad, ehk parremat nöu andwad, rahwas isse agga, kelle heaks sedda ettewöetakse, römoga ommad  koppikud andwad, üksi siis saab sest middagi." - Nenda könneleb aus Sakslane Ria seitungis.  Olgo !se kül alles paljas nöuandminne  ja sörmenaitus; olgo sellesinnatse hea nöu ja plani jures weel mönda parrandamist ja öiendamist tarwis, mis targemate silm saab leidma; olgo selle nöu ja töeks samisse wolhhel  weel mönni aasta wahhet, ja kaigo weel mönni sui ja talwe meie maalt enne läbbi: siiski on ta tuhhat korda trööstlikkum, kui selle mehhe jut, kes ütleb: „Kedda raske, tö peale on lodud, need ei wöi egga pea ennam möistma, kui nattukest luggeda, mis emma koonla körwas koddo ennestele korjawad." Tänno Jummalale, neid põlle ka mitte paljo!  Oh, et meie ommad silmad pääw pawalt ennam lahti lähhäks, arratunda, et meil middagi ni wagga tarwis ei olle, kui ö>ppetust, parremat öppetust, kui kotto leiame: siis ei aita keige koliwaenlaste kius ja waen, kui neid ka ennam õlleks, kui üks. Andko Zummal kallist terwist neile, kes ka mu rahwa seast meie kolide peale mötlewad, ja neid põlle mitte wähhe. Ugga kui isse lukkume, mis aitab siis teiste walwaminne? Sönnumed ommalt maalt. Perno makonnast Juhtund önnetussed. Õnnetus tulleb pea, agga ärra olle mitte liig julge ja ettewaatmatta wee peal; sest kui seal langed, ei olle oksa, kust kinni hakkad. Kuus Testama walla meest on laupääw öhto 35. Nowembril, kui jubba kauniste pimmedaks olli läinud, metsast puid raiumast tulnud ja omma teed ülle Tähhela järwe nurga tahtnud wötta. Zärwe kaldal on mehhed mahha istund jalga puhkuma ja pannud pibud suitsma. Kui jälle üllestöusnud  ja möda jeäd koio hakkand astuma, jõudnud  üks neist kuest mehhest, Hans Kunder teiste ette ja läinud libbedat jeäd möda jalla 380