tama, siis trööstime meie endid sellega, et Issand on öölnud, ta ei tahha sedda unnustada,  kui kegi keddagit ützhe külwa wee karrikaga  on jootnud, ja ühhes teise kohtas ütleb ta: Mis teie ühhele nendesinnaste mo wähhema wendadele ollete teinud, sedda ollete teie mulle teinud." Kuramaalt. sZlmadest ja wilja kirjutakse sealt 2(1. Junil: Se aastased  kewMdised pühhad on meile wägga heitlikud  ja immelikud ilmad tonud. Lihhawötte pühhad toid külma, lund ja tuisko, Suurristi  pääw wihma ja Suiste pühhad, keik kolm pühha läbbi wallas wihma mahha, nagö olleksid süggisised päwad olnud. Kradi klaas ei sanud kaugemale kui kümme kradi soja. Z. ja 4. Zunil ollid üksi 21 kraad soja, sedda ei olle enne egga parrast ennam olnud. Willi pöllude pea! on kenna ja rsmulik; rukki õitsemise  aeg olli wägga hea; wägga pissut on ka sedda leida, et wihm rukki mahhapannud. Nissud on ütlemata konnad ja hakkawad ka jubba loma. Sui willi, nenda kui odrad, kaerad, erned, oad, kartuhwled on keik wägga kenna kassumise järje peal. Ristikheina lõikusega  on ka jubba allustust tehtud ja otse nendasammoti ka heina töga. Ka aea wiljad on wägga kennad ja head. Többed hakkawad  wähhenema, agga wiljade hinnad tõusma  ; wanna wak rukkid maksab Littawis jubba 4 rubla 50 koppikad. Peterburgist. sEllajate on meie aeal kaunis rohkeste likumas ja ennamiste  igga aasta issi modi. Se aasta olla mitmesuggusest ma nurkadest rigi tohtertamise wallitsusele teada antud, et üks uut modi ellajate  többi likumas olla, mis selle nimme al „su-mädd andus" tuttaw olla. Tohtertamise wallitsus kelab sedda köwwaste ärra, sesugguste  tobbiste ellajate pima, torelt, se on ilma keetmata süa, sest kes sedda keetmata sööb, sada ka nikohhe su-mäddanduse többe, se on: su ohhatada wägga ärra, kelle parrandamine  wägga raske olla; sepärrast antakse nöu, neis kohtades, kus sedda többe olla, lehmade  pima enne prukimist üllesketa, siis ei pea middagi wigga ollema. ? Meie suur ja armoline Keisre Herra on 24. Zunil Zljenskoje lossist wälja sõitnud ja 25. kalli terwisega Peterburgi jõudnud. Peale selle, kui ta kaks tundi Peterburgis aega wiitnud, olla ta Tsarskoje-Selo sõitnud. Kuiva  Muskwa seitung könneleb, tahhab Suurwürst  Wladimir Aleksandrowitsh Rootsimale Stokholmi linna sõita, ja seal Dani kroonprintsi  ja Rootsi printsessi Luise pulma piddo wöeraks olla. sWeike Sönnumed, mis Peterburgist olleme sanud, könnelewad ühhest weikesest Lahhingist, mis Hina piri lähhedal olnud. Seal olla 30. Mail üks seltskond, umbes 600 meest Kirgisisid, ülle piri Wenne rahwa kaela tulnud. Obrist leitenant Shurawlew  olla ühhe ossa kasakate ja hobbuse meestega nende peale läinud, neid taggasi lönud  ja umbes' 200 wersta tagga aeanud. Waeniased olla kaunis suurt kahjo sanud, hulga mehhi kautanud, kuus suürttükki ja kaunis  rohksste püssa Mahhajätnud. Wenne poolt olla 4 kasakast lahhingi platsi peale surnud mahhajänud za 9 Hawatud sanud. Kirgisede  käest ärrawoetud ellajad, mis nad kokko ollid warrastanud, umbes 10 tahhat tükki, sanud nende käest jälle ärrawöetud. Wöeralt maalt. SaVfKWsatt. Berlinist kirjutakse 24. Junil: ..Tänna hommiko, liggi kellõ kümmet, surri Preisi- Prantsuse sadik, krahw von der Golts omma sui korteris Sharlottenburgis ärra. Et ta surnud, se põlle ni wägga immeks  panna, sest keisred ja kunningad surrewad  ka ja iggaüks, kes innimese nimme kannab  on surma wallitsuse al; waid meie tahtsime  sepärrast temma surmast könneleda, sest et temmal wägga pikkaline ja raske haigus olnud, mis läbbi ta siit ilmast kustunud: tal olli soja kele sees! Kes sedda haigust tunneb, se teab, nnssuggune raske többi se on; ja mis keige ennam immeks tulleb panna, on et temma issa omma! aeal ka sellesamma haigusesse surnud.  Et nüüd kord temma surmast könneleme,  siis wöime ka temma ello-luggo pikkemalt  tähhelepanna. Esmalt olli temma par- 224