Eesti Postimees ehk Näddalaleht s. 4865. Tartus, 10. Webruanl. °«Lnla-ja liinmrahiMle.UM- Teine aasta. Ses lehhes seisab: Lutterusse usso koggoduste abbi-kassa Wenne rikis. Ommalt maalt. Linna-laat. Eestlmeesce üksmeel. Jllus pois maksab head hinda. —Ma-päwa kokkotulleminne. Pärrismaid on ostetud. Turro seadus. Weel kindral-kubberneri herra wastowötmisfest. Lapse surm kewa wee sees. Waskrahha. Woi-naddal Möisnikude koggo. Jaroslawi kerjajad. -» Wöeralt maalt. Söameeste mallestus. Pekso-trahw. Turin ei elle ennam psalm. Poomwilla pölletaminne. -- Kiwwiölli-hallikad. Kirjawasrussed. Teadaandmissed ja kulutamiösed. Lutterusse usso koggoduste abbi-kassa Wenne rikis. kardan kiil, et mõnnel se assi jubba ig« gawaks hakkab jäma; agga kui keik muud meie usso rahwas sest asjast hea melega kuulwad, kas siis meie Eestirahwas üksi need peaksime ollema, kes Parrem mõnda juttujätko loeksid, kui sedda, mis meil keige kallim peaks ollema? Sedda ma ei tahhaks mitte uskuda. lilleültse on abbi-kassa 1863 16 koggsdussele  abbi satnud ning kokko 18,500 rubl., kirrikute  ja kolimaeade ehhitamisseks. Krimmi sares ollid 150 Eesti perrekonda ni santi maad sanud, et mmmad senna paika ellama ei wõijäda, sepärrast ei wvinud ka abbi-kassa, kuuni neid teise paika assutakse,  muud neile tehha, kui ui paljo anda, et õpp. Walker Bassärabiamaalt neid wõib watamas ja neile lummala tenistust piddamas käia. Temma on Tallinnamees ja Mõistab nende keelt. Abbi on ni mitmes paikus tarwis. Arwage isse: Jaroslawi, Wologna ja Kostroma  kubbermangude peale on üks ainus meie usso õppetaja ja temma kihhelkond kaks kord ni suur, kui terwe Preisi kunningriik, ja oppetajs peab liggi 6000 wersta sõitma, ennego omma' koggodusse liikmeid ümberkaudo on labbikäinud. Temmale on abb-kassa 400 rubl. reisirahha annud. Et meie usso rahwas ja nende lapsed mitmel pool woera rahwa seas omma emmakeelt üsna ärraunnustawad,  siis on abbi-kassa aastas 600 rubl. selle peale annud, et üks kandidat ikka sada õlleks,  kes Luttemsse usso rahwast wennekele wõib õppetada ja neile ses keles jutlust piddada. Kolidest ütleb Lutterus, et maal ja linnades wina, õlle, uhkusse ja himmo-asjade peale paljo rahha raisatakse, agga kui rahmas kolide tarwis middagi  peab andma, siis kardab seddamaid waeseks  jäwad. Nenda agga ei õlle meie ussulissed Kiewi linnas mitte teinud. Nemmad ei arwanud ilma kolimaeata mitte läbbi sawad, hakkasid 1863 ehhitama,  said kattukse alla, agga 3000 rubl. pudusid. Kust neid wõtta? Koggodusse jõud olli otsas, wõisid waewalt weel 1000 rubl. ko?- kopanna. Seal piddi abbi-kassa jälle 1000 rubl. kinkima ja 1000 rubl. 5-aasta peale laanuks  andma.