minister Roon allamal seisawat könnet piddanud:  majestät ja Teie liggi ollewad Saksama rikide koggoliikmed ja ossawötjad, ollete siamale tulnud, meie surest piddust ossa wötma ja meile omma liggi ollemisega au teggema, mis meie ennestele sureks auuks peame, ja tänname et meil üks merre wäggi on, kelle peale keik Saksama woib julge olla. Selle saddamaga wiib Preisima keige Saksama  rikide koggule, kui üht hommikust kingitust,  kellest nad nähha woiwad, et meie nendega  ühhes meles keige Saksama head nõuame. Mis meie sure kunninga silm siin näeb, on nago keige Preisima mällestuse sammas ja ühtlase üks kaösulik korda minnik, meie issama  jõust ja surusest. Kül on weel mõnda tehha ja löppetada, mis wägga häddast tarwis,  et siis keik, kui üks taielik pilt, keige wäljama wallitsuste kätte paistab; rigi süddame  silm woib sedda kül jubba keik ärranähha,  kuida keik eddasi ja parrema korra peale lähhäb. Agga sel kohhal pudub weel temma pärris nimmi, mis ommetige igga asjal  ja igga kohhal peab ollema, kui temmast könneleda tahhame ja seks sowime wägga, et kunninglik arm wöttaks selle ue saddamale temma nimmi anda ja järrel tullew põlli weel kunningliko majestäti mällestust kaua woiks meletulletada ja auus piddada. Selle peale kulutan minna, kunningliko kässo peale, et sest tunnist sadik se saddam ja sia ehhitatäw lin .Willemhawen" peawad nimmetud sama ja pölwest pölweni nenda jäma. Sedda wälja räkides, kutsun ma keiki, kes siin ühhes koos on ja sest pühhitsusest ossa wöttawad, minnuga  hüda: ..Kaua ellago meie kunningas Willem"! Pragist. Seal olla 7. selle ku pawal wägga suur õnnetus olnud, üks püssi rohho wabrik läinud pöllema. Teate issigi, kuida püssi rohho pöllemisega luggo on, purtsab äkkiöte suud ja silmad tuld täis, nenda olla ka selle wabriko luggo olnud, sanud wasto taewast wissatud, kus jures seitse innimest surma sanud. Jtaliamaalt. Wlorentsist kirjutakse 5. Zuni ku päwal, et seal öhto enne sedda üks wäikene rahwa kokko jooksmine ja tülli olnud. Rahwa salgad käinud ühhest ulitsast teise ja mitme waese ilmasüta pürjeri hakna rudud sanud  sisse wissatud; ommetige põlle sedda karra liig kauast olnud, sanud pea jälle waigistud. Prantsusmaalt. Sedda olleme jo omma  ello sees wägga saggedaste näinud, kust wessi ükskord tee läbbi teinud, seal sööb ta krawi ikka süggawamaks ja otse nendasammoti on luggo ka rahwaga, kus nad kord mässama hakkanud, seal ei jäda nad ni pea jälle waggusi.  Parisist kirjutakse, et tömehhed Etiennes käed sülle pannud ja tö seisma jätnud. Nüüd ei olla sest weel kül, et tööst ärratulnud, waid hakkanud ka mässama ja kärra teggema, egga põlle enne rahhule jänud, künni söamehhed omma püsside ja möekadega sekka astunud, agga siis läinud assi nattuke pahhemaks üksteistkümmend innimest jänud surnuks mahha,  kelle seas ka mitto naesterahwast ja üks laps olnud. Kui nüüd küssime: kelle sü läbbi ollid nad surma sanud? Siis ei leia meie muud wastust, kui sedda: aino üksi omma sü läbbi, õlleks nad tööd teinud, põlleks middagi wigga olnud. 209 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Rigas, 21. Junil 1869. Teadaandmised. Perno wogtei-kohto polest antakse rae-kohto kässo peale 28. Mail se aasta M 1437 teada, et Karl Banka parralt pu ellomaea keige körwaliste honete  ja aeaplatsiga, mis Perno - Ria allewis 11. kwartalis M 51/206 al, awmalikult saab ärramüdud  ja wäljapakkumise päwad on 14., 16. ja 17. Julil; neljas ja wimane termin, kui sedda peaks nõutama 19. Julil s. a. saab ollema. Sepärrast  kutsutakse keiki, kes sedda maea osta tahtwad,  nimmetud päiwil ja iggakord enne lõunat kello 11, nimmetud kohto ette omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma ja peawad parrast otama, mis jure lomise parrast saab mõistetud. Pernus, 2. Junil 1869. Oberwogt Brackmann. M 555. Sikkertär A. G. Mors. i Perno politsei - kohhus annab seläbbi teada, et se aastane suine hobbuste ja kauba laat 2. ja 3. Julil, Üllejöe allewis, manna tuttawa kohha peal saab petama. Pernus, 16. Junil 1869. Politsei-kohto peawannem Brakmann. Sikkertär E. v. d. Borg. »