üks pater Kasselli uut telegrahwi wäljaarwanud,  mis ta pantelegrahwiks nimmetab. Se telegrahw peab kirja, mis teisest linnast tulleb, isse ülleskirjutama, nendasamma ka igga pilti ja kujo, mis temma läbbi sadetakse, selgeste järrele malima; ka need wärwid, mis pildil ehk asjal on, peawad selle pantelegrahwi  läbbi sadetud teine pool needsammad ollema.  Prantsusse keisri proua on jubba nenda  omma näggo, Kasselli isse üht rosi lille ja üks suur mängomees üht laulo wist selle telegrahwi läbbi teise linna saatnud, mis silmapilk  seal olnud ja nisamma selgeste, kui olli sadetud. Jälle üks immeassi mailmas  jures. Inglismaalt. Seal on pari näddala eest üks suur soa-somuslaew, wette lastud, mis 220 jalga pik, 53 jalga lai ja keskelt 26 'jalga süggaw  on. Temmal sawad 28 suurtükki sees ja 2 laewa lae peal ollema; temma raud somuksed  on 41/2 tolli paksud ja massinatel 300 hobbuse rammo. Mis meil selle laewaga  teggemist? Noh, temma nimmi põlle mitte ilma asjata „Perwenets", (essimenne sündinud), sest se on essimenne Wennema söa somuslaew, mis Inglismaal tellitud ja nüüd walmis sanud; küllad ta sealt pea ka Kronstati  saddamasse saab tullema. s Inglaste ja Brasilia Se on nago üks mahhatehtud assi, et innimessed  ilma tüllita läbbi ei sa. Kord otsiwad  nemmad sedda isse, nago nüüd Prantsussed  ja Inglased Wennemaga, kord tulleb se neile ilma otsimatta kaela, nago meile Pola mässaminne. Mailmas wabbandakse sedda sellega  : '..munnad werewad ka pessas." Tossi kül; agga munnad pessas ei lähhä ial karwopiddi  kokko, nago innimessed, kellest iggamees  ennesel üksi arwab õigusse ollewad, ja sealtep need tüllid tullewad. Kas Inglastel  ehk Brasiliameestel õigus on, ei tea ma siamale mitte selgeste, agga Brasilia sadik Londonis  on omma passi katte küssinud ning ka sanud, ja se ei tähhenda ial muud kui: sõb- rus otsas ja russikad walmis. Saab nähha, kuida jääb. sH obbuste jalge katsuminne.^ Selle peale on Inglased maijad ja neil on seks aastas ommad isseärranis päwad ja paigad  seatud, kuhho tuhhande wisi kokko langemad  hobbuste jooksmist waatma ja kihlaweddama.  Seal kautawad mitto ja wöidawad  mitto. Keige kuulsam jookso paik on Epsom (Ipsum) Londoni lähhedal, kussa 8. Mail igga aasta need keige willedamad lomad kokko tuakse. Sel pawal lähhäb pool Londoni  linna senna wälja, sedda immet watama. Kingisep wiskab omma naaskli ja rätsep omma  nõela nurka, kaupmees panneb poe- ja kohtomees  kohtotoa uksed kinni ja tõttab hobbuste jookso waatma. Se põlleks jo õige Inglane, kes sedda ei teeks. Mödaläinud 8. Mail olnud luggu nendasamma, agga ilm olnud willo ja wihmane. Znnimeste hambad löggisenud suus omma wihmawarjude al külmetades, künni pärrast lõunat kel hüüdnud, köis langenud ja 33 wirko loma wöido lendama pannud, kelle peale jubba mitmed tuhhanded olli kihlawetud.  Keige willedam olnud tännawo üks hobbune, nimmega „Makkaroni", kelle perremees  temmaga sel ühhel päwal 85,AW naela ehk peale poo! miljonit höbberubla on wöitnud.  Ka mitto teist ollid wöitnud, ehk kül mitte ni paljo. Mis agga wöitjad wöitsid, on kautajad piddand kantama ja teadmatta on, kas iggalühhel just taskud üllejooksid. Agga  se on kord Inglaste pölline nalli, tulgo kasso ehk kahjo, senna ei wöi kegi parrata. Mönnesuggused sönnumed. Mis 1863 weel mõnnes paikus rahwale  õppetakse! Kölni linnas, kus sedda kulust Dom - kirrikut ehhitakse, on ennamist katoliko usk wallitsemas. Sedda nimmetawad  temma tunnistajad imme kangeks ussuks"  ja se wöib ka tossi olla, kegi sedda keik jõuab uskuda, mis minnosuggune nödraussulinne  sulla walleks ja pettusseks peab. Roma ussulistel on omma „Keigepühhadepääw"  ja „Keigehingede-pääw," mis 1. ja 2. 192