kõrwetud sama; sest teeb arst Mbematta haige tahtmist ja pühhib igga kord kõwwemalt (nago peaks seläbbi ruttem parranema) siis on se wägga  pahha, selle läbbi Lullewad armid ja neid on Trahhomi silmahaigusse jures ennam karta, kui marjakest isse. Sest kui nimmetud silmahaigus holetusse sisse on jätud, siis tullewad armid ja mõtlematta Lapisse kõrwetamisse läbbi tullewad nemmad ka nisammoti. Kuida peab nüüd tohter  teadma, kui tihti ehk kõwwaste temma Lapissega  Peab kippitama ehk kõrwetama? - Igga kõcwetamissega korib temma üht õhhokest kihti koujunktiwa nahhast ärra ja kerge kärna koroke wlleb assemele, mis monne tunniga ärralähhäb ja uus kiht tulleb järrele, ja siis peab jälle kõrwetatama; jäetakse sedda kauaks, siis paistetab ueste tekkinud koujunktiwa jälle üllesse ja saab sekssammaks, mis enne kõrwetamist olli. Selleparrast  on pea seadus: Ueste kõrwetada ei tohhi mitte enne, kui kõrwetud kord jälle on assemele tekkinud, ja ommeti enne, kui paistetus nisamma kõrgeks tõusnud. Et sedda seadust iggapäises arstimisses ni minnuti  peal ei woi piddada, siis on keige parrem 24 tunni parrast jälle Lapissega pühkida ja kõrwetamist seal wähheudada, kus koujunktiwa weel taieste ep olle tekkinud ja seal ennamdada, kus se jubba paistetama hakkanud. lal agga ei wõi arst haige wallokaebamist moed uks tehha, waid koujunktiwa wäljanäitmist." Nenda Paljo tänna. Kui meie ka igga näddala silmahaigust mitte onuna lehhe allustusseks  ei panne, siis ei Pea luggejad sedda mitte immekspannema, lnuud asjad tahtwad kakõnneleda. Ommalt maalt. Tarkust. sMissisniünbed.j Kui paljo meie Tarto linna eesti ja saksa koggodnssed mödalämud missioniaaSta!, mis ühhest sinodist teise arwame, paggauate walgustusseks Leipsigi missionimaeasse saatnud, olleme Nr. 37 jubba nimmetanud. Tänna anname sestsammast asjast teadust, knida sellega muial koggodustes Tarto ümberkaudo olnud. Olgo terwe head innimessed meile sedda teada andmast. Leipsigi missionitö  tarwis on siis annud: PõlwekoggoduS . 10 rubl. kopp. Urwaste „ . . 33 „ 35 „ Nõngo „ . . 30 „ „ Wõrro „ . . 33 „ 10 „ Tarto Maria,, . . (mis Nr. 37 nimmetud) 135 „ 10 „ Hargla „ . . 10 „ „ Kambia „ . . 25 „ „ Wõnno „ . . 43 „ 60 „ Kannape „ . . 115 „ „ Räbbiua „ . . 33 „ „ Puhja „ . . 38 „ „ Karrola „ . . 31 „ „ Nõo „ . . 44 Sangaste „ . . 14 „ -- „ Rauge „ . .15 „ 50 „ Wastselilina „ . . 32 „ „ Ranno „ . . 31 „ „ on kokko 633 rubl. 65 kopp. Baseli missionitö tarwis on annud: Põlwe koggodus . . 5 rubl. kopp. Ottepe „ . . 37 „ „ kokko 32 rubl. kopp. Kui mõllemad kokko wõttame, siis on 664 rubl. 65 kopp. sÜrjah! kas jälle Nende pkwade  sees saime ühhe Tarto makonna sõbra kirja, mis silmad üsna pärrane aeas; agga kuulge isse, mis selle kirja sees seisab: „ Armas Postimees! Paar aastat taggasi, kui nwnnel Eestimehhel Eestima leiwakakkust pinnad kele sisse torkisid, ja nemmad Krimmi poolsaarde saia läksid otsima, õlled sa neist küllalt  kõnmlenud. „Minnewa süggisel 1863 on neist meie pool paljo taggasi tnlnnd ja nünno nähhes  ka paarkümmend perrekonda meist möda Tallinnamale koeo läinud. „Tännawo suggise, 38. Augustil 1864 kule immet! tulli endine lärwa walleprohlvet,  wanna luhhan Leinberg sMaltswet) Krinbmist  tulles meilt mõda ja läks Tallinna pole taggasi.") Temma seltsimehhe käest, kes ka Krimmist taggasi tulnud, sain ma temma nimme teada; ta isse laskis ennast „Jummala sõnus «) üks teine mees ütles kuulnud olltwad et kP c 5« mikke Leinberg isse, waid temmg suggulane olnud. d, Red. 315