Keisri Herra ka eddtspiddi piiblilautamist nõnda omma warjo alla wõttaks, kuida se tännine  on sündinud. Kinoshnast. sUppumisse õnn elus. j Sheltowodski kloostri jures Wolga jõe äres on 23—26. lulil laat olnud. Sealt on ladarahwas  ühhel õhtul, 160 innimest ühhes patis, iille jõe tahtnud koeo minna. Paat olnud kiil ülleliga täis, agga sanud onnneti liggi teine pole äre ja innimessed olleksid hingega peasnud, kui mitte padimees omma weomhha wee peal ep õlleks  hakkanud kätte pärrima. Se läbbi tõusis pooljoobnud innimeste seas kissa ja likumine, paat waus teisest serwast wee alla, läks ümber, kõik kissendasid, agga mitte kaua. Liggi 70 innimest piddid jõe põhjas hinge heitma, kellest mitmed praego ladaplatsis ollid trallinnd ja wist ei kegi ni ruttulisse surma peale mõttelnud. IMast. sKaugelt wõerad.j Amerikamaal  ollid 60 innimest kokko aurolaewa ürinud ja sellega Eüropamaad mata ma tulnud. Wahhenierres  ollid nemmad mitmed kohhad ärrawaatund ja tullid Türgimaalt läbbi mustamerresse Odessa linna alla. Seal said kuulda, et meie Keiser ja Keiserma omma lastega Liwadias wibiwad. Warsi pällusid nemmad kubberneri, telegrahwi läbbi lubba küssida, kas nemmad tohhiksid, kui Sewastapolis ollid ärrakäinud, ka Jalta alla minna ja seal Keisri Herrat nähha sada? Lubba tulli pea taggafi  ning Jalta alt saatsid nemmad aupaklikko  terretamisse kirja Liwadia lossi. Teisel päwal lasti neid Keisri Herra ja Proua ette ja wõeti. kui kaugelt ma küllalist, sure lahkussega wasto mis neile ütlematta rõmo teggi. Nad tunnistasid sure heal ega, kuida nemmad ja kõik Amerika rahwas Keisrit anustada, kes peale 20 miljoni innimeste orjapaelad on katkikiskunud  ja nende põlwe järgest parrandab, peale selle ka häil ja kurjil Päiwil Amerika sõbber olnud. Nad ei tea kül kita, kui lahkeste neid wastowõetud, ja kuida Keiser ja Keiserina neile isse losslkurikut ja tubbasid näitnud. Suurwürst Vlihael, kes sel korral Liwadias olli, olla wõerastele  sömaaega walmistaund, kuhho ka Keiser isse nende hulka tulnud. Wõeralt maalt. ON nende päwade kolm politika kõnnet ülle wmstlikko ulede wäljatulnud, mis Prantsusteh nago kirbud kõrwas, unnerahho ärraaeawad. Kaks neist ollid troni- ja üks pid> dokõnne. Es si me st piddas Vadima suurhertsog omma rigiwannemaie ees, teist Preisi kunningas  saksa rigiparlamenti allustades ja kolmandat Preisi kronprints Kölni linnas Dom-kirriko pühhal. Kõige kolme kõnne pohhi ja allus olli Saks aina täieline nhhendus, ja nüüd mõistame warsi, mikspärrast se Prantsuste unne ärrarikkub. Meie olleme mõnda korda üttelnud, Sotsama olli enne omma mitme weikese ja sepana  st nõdra würstide warjo al, nago ilma sõrnta ehk laggund sõmga heinama, knhho Prantsusse  karjad iggal aeal wõisid sissetungida ja omma loa järrele ellada, nago sedda tihti kiil on olnud. Kuida Prantsussed enne Saksamaad ühhest otsast teise on sõtgunud ja tallmmd; kuida sedda laastanud ja temma rammo wäljaimmenud,  pealege weel teotanud ja hirwitanud; ja kui 50-aastane sõa wahheaeg tulli, kuida siiski üht würstn teise wasto kihhutannd, sedda ei jõua meie kõik üllesrakida. Sedda nõdrnst üllewel hoida, aitas Austria ommast kohhast  ka. Rahhoseadus, 1815 mis Wini linnas tehti, kui õnnis saksa rigikoggo Prankwurti linnas  ilmale sündis, mis mullu suwwel hauda läks, sedda olli sette aegne kulus Austria minister, würst Metternich, üsna melega Saksamale kammitseks jalga pannud. Nisugguses haigusses Püdis Napoleon tedda ikka eddasi hoida, kui mitte Preisimaal teine temma sarnane mees, Bismark, ministri ohjad omma kätte ep õlleks sanud. Need on parras paar. Sest sadik km Bismark Pukki peal istub, tulleb lõuna ja õhtopoolse  naabridel pahhanduse peale. Ta ähwardab,  ta melitab, kegi ei holi sest, Bismark tõmbab  korwad lungu ja näitab hambid. Nõnda lähwad asjad eddasi, tulgo teised Parisi, ehk mingo Napoleon Salzburgi linna Preislane kaswab ikka. Lõunapoolsidrikisi tahhaks Napoleon hea melega Preisist emal hoida, et ommeti weel teisest otsast kinni saaks. Säh, seal peab Preisi waimees, Vadima suurhertsog kõnnet: „Lõunapoolse  mail ei olle õnne egga õiget Põhja, künni Preisiga ühte ci heida!" Seal peab Preisi kunmngas kõnnet: „Mis olleme hakkanud, sedda aeagem mässimatta eddasi, künni üks suggu rah- 294