Peterburgi ja Kronstadti wahhel on 20. Aprillil aurolaew ..Westa" essimenne olnud, kes se aasta sedda teed käinud. Ta olla nimmetud  päwa hommiko kello 9 Wassilli-Ostrowist  wälja läinud ja kello 12 aeal Kronstadti sanud; olnud paljo jeäd ees, mis aega wiitnud.  Taggasi olla ta pool teise tunniga tulnud. sKeisre Herra Sarskoje Neljapäwal 21. Aprillil on meie armolinne Keisre Herra omma Proua ja lastega Sarskoje-Selo  lossi ellama läinud. Nende reis, nenda kui wasto wötminne seal, on se aasta issiärralik römus olnud. sKomissarowi - sugguseltsest kirjutab Kronstadti seitung: Aastal  1853 olli temma wamil üllepea seitse hinge: issa, emma, nelli poega ja üks tüttar. Üks tennna wendadest Wassilli läks selsammal aastal  wäetenistusse ja kui 13 aastat ausaste olli teninud, olla ta 17 Oktobri 1865 pilleti peale lahti lastud; ellab praego Kronstadtis ja toidad ennast mütside teggemissega; temma naene, kellest temmal kaks last sündinud, awwitab  tedda selle tö jures. Komissarowi wannemad  sanud aastal 1855 möllemad Siberi male sadetud; mis parrast, põlle meil mitte teada, muud kui sedda teame agga, et ta emma  te peal ärrasurnud. Issa on senna sanud,  kuhhu piddand minnema, agga muud ei tea meie temmast. Temma teine wend Pawel  ellab ka Peterburgis ja toidab ennast ka mütside teggemissega; kolmas wend on ka wäetenistusses;  agga kus rüggementis ta on, põlle mitte teada, ja temma ödde Stepanida on Peterburgis ühhe mütsimeistre abbikasaks. Somemaalt. sNälja Sest hirmsast häddast olleme jubba ennegi könnelenud;  agga se hadda olla nüüd selle wahhe aea sees weel paljo suremaks läinud; sepärrast ei woi meie sest weel wait seista. Tarto uus seitung könneleb sest asjast, mis ta Peterburgi Pühhapäwa lehhest wötnud nenda: Kuopio linnast kirjutakse: ..Kerjajatte arro kaswab igga päwaga. Liggi 8W innimest sawad igga päaw waestemaeast üllespiddamist ja surem ossa ka peawarjo ja ommetige on keik kohhad weel sesuggusid täis, kel narrud kaelas möda ulitsaid käiwad. Üht kerjajat ulitsal nähha, põlle kellegi römo assi; agga neid näljast ärra-. kurnatud innimesse warjusid wadates, peab ka se keige köwwem südda sullama. Ennamiste igga pääw tullewad emmad wasto, kes omma ärrakurnatud immewaid lapsokessi kange külmaga kelgu peal tagga weddawad ja saggedaste  käiwad issad nende järrel kaks nälja pärrast kissendawat lapsokest käekörwas, wanna hobbuse raibe, mis isseennast ennam ei jõua taltuda,  hulgub nende jarrele; mis peawadhobbusele  ette andma, kui innimessed õlgi ja Heino söwad?! Hiljuti näggin ma üht emma omma kue näddalisse lapsega, mis kelgo peal karjus tullewad; emma wöttis tedda sülle, panni rinna otsa, kus agga middagi wötta polnud ja kui lapsoke ikka halledaste nuttis, ütles ta: ..Ärra nutta lapsoke": ja seal jures langesid emma pallawad silma pissarad lapsokesse silm näo peale. Üht sesuggust hirmust hädda põlle meie enne näinud, agga nüüd olleme kesk selle sees. Se keige surem hädda woib agga üht terwet rahwast kerjama aeada, sest muido ei jätta üks perremees omma pärris kohta mahha ja lähhäb kerjama." Sestsammast häddast könneleb sesamma leht, ühhest teisest kohhast: ..Jubba näddalite kaupa põlle meie ennam leiba näinud; õlled sawad peneks raiutud, solase  merre wee sees kedetud, pissut kaera jahhu peale ripputud ja siis ühhe kasse tohhust korwi sees küpsetud; sedda süakse nüüd leiwa assemel,  agga lussikatega. Agga mis on nüüd järrele tulnud? soe- ja köhho többi on rohket leikust sanud, ja paljo innimessi mulda maggama  pannud. Haigete holekandmissest põlle siin juttugi; käiwad ühhest kohhast teise ja kes ennam ei suda, langeb mahha ja jäeb sinna samma paika. Hädda sunnib innimessi ilma pallumata wötma, kui middagi nähha on. Kuida ommas tännases numris olleme könnelenud, on Peterburgi ewangeliumi õppetajad  nende heaks rahha korjama hakkanud. Meie sowime süddamest, et ka meie linna ja ma rahwas, kelle! weel soe werri süddamis tuksub,  omma ussu wendade heaks rahha kokko panneks misga nende hädda saaks wähhen- 142