õnnetus türi-wöl läinud katki, kus jures tüürmann ja üks madrus wägga rasket wigga sanud, ja otse nendasammoti ka laewa eestots;  sepärrast põlle neil muud nõu järrel janud,  kui ümberpöörda ja taggasi minna. Kaks purjo-laewa on omma lotust, sealt wälja sada, mahhajätnud ja senna tallikorterisse janud. Ka need, näddal enne sedda wäljaläinud laewad,  põlle kaugele sanud, janud jeä sisse kinni,  ning tahtwad, kui ial woimalik, keik jälle Kronstadti taggasi minna; nenda jäwad siis ühte kokko 16 purjo- ja kaks auro laewa talweks  senna. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Watame nüüd jälle, mis meie Saksama naabrid tewad ja mis sealt poolt üdist kuulda. Ni kaugele, kui meie silm üllatab  , on seal sedda kord kaunis waggune assi. Paljo ellawad sures lotusses, nago mönni noor neisit ja watab terrawaste, kas kossilane wärrawast sisse tulleb, otse nenda watawad paljo sure iggatsemissega Spania surremata lesse troni ja kroni pole, kas peaks neid kosja tullema; agga ommetige näitab nenda,  nago põlleks tal sellega suurt rutto. Üks Austria seitung kidab Madritist kirja sanud ollemad,  kus selgeste ööldud olla, kes Spania troni ja kroni pärria peab ollema ja nimmeta  b et Rumäni würsti wend Hohensöllerni prints Pridrik se olla, ta on aastal l 843 sünsündinud.  Kidab sedda jubba ühheks kindlaks  asjaks, mis Preisi ja Spania wahhsl mahhatehtud. Assi saab ni waggusi ja sallaja ärra tehtud, et kegi sest ei tea, egga arro woi sada. Mis agga eddespiddi saab sündima ja kuida eddespiddi minnema, sedda peame ärra otama; kas peaks kroon ni kohhe pähhä passima,  et seal jures karra ja kissendamist ei peaks ollema. Spaniama on soe ma ja rahwas  pallawa werrega, sepärrrast ei tohhi weel kits: asjad on kordas; keik hästi läinud; ehk tullewad többe ood takka järrele ja siis õlleks se nattuke pahha. Löune-Saksama, Shweitsi ja Löune-Prantsusse  rahwas rübbelemad süggawa lumme sees; neiie olla ni rohkeste ja paksuste korraga lund mahha tulnud, et kahjo ärraarwamata suur olla. Neutlingist ja Würtenbergist kirjutakse; ..Kahjo, mis lummi õuna pudele, kelle lehhed weel ei olnud mahhapuddenenud, teinud, on arwata suur, sest saddade ja tuhhandete kaupa õuna-puid, kelle seas mönned mehhe jämmedused,  ei olle mitte mönne oksa lumme raskuse  läbbi kautanud, waid issi poleks murtud ja mönned künni jureni lõhki kärristud. Urwa on üks öuna-pu aed leida, kus agga mönned puud seast poleks murtud. Paljo öuna-pu aea perremehhi on tänna keige päwa kibbedaste ammetis, öuna-pude pealt lund mahharapputamas.  Pirni pudel, kelle lehhed jubba ollid mahhapuddenenud, põlle rvigga, agga selle wasto on sarra-puud ja plomi-puud ennamiste keik poleks murtud. Otse nendasammoti on ka metsades okkas-pudel ja lehtes tamme-pudel waesed päwad." Badeni mäggidikudes olla praego wägga kenna sani-te, mis meie jures weel põlle, ehk meie kül kaugel põhja pool ellame,  kus ommetige talwe warrem peaks tullema.  Ka Saksenis olla rohkeste lund mahha tulnud. Jtaliamaalt. Könnelesime kord lühhidelt  et wanna pühha issa kaks Ztalia meest ärrahukkata lasknud, agga lähhemad teadused pudusid siis. Nüüd könnelewad seitungid sest asjast laiemalt ja sepärrast tome ka meie neid sönnumid selgemine. Romast kirjutakse 13. Nowembril, et seal awwalikult teada antud: Mürisep Monti, 33 aastat wanna ja müriseppa  sel Tognetti 23 aastat wanna, sawad mässamisse ja ühhe kassarmo löhkumisse parrast,  kus innimessed surma said, Home hommiks surmatud. Roomlastel olli se jubba ammugi teada, et se nenda tulleb, siiski kohkusid nad wägga, neid sönnumid kuuldes. Jggas paikas,  kus paar innimessi kokko juhtusid, olli teisest hommikust jut. Siin ja seal koggusid ka hulgad kokko, mis politseile hirmo ja kartust  teggi, et söamehhi kaunis rohkeste käepärrast  walmis murretses, et middagist pahha ei saaks sündima. Ühhes mustas, hulga küünla  tega walgustud salis sai möllematele paawsti tahtmine etteloetud, mis nad rahhulikus ollemisses  pealt kuulsid. Tuhhanded innimessed ollid jubba warra Hommiko enne päwa, ärrahukkamisse  platsi peal, kus hukkamisse paik 398