Perno Postimees ehk Näddalileht M 56 486 S sPer»«s, kesknäddal 10. Septembril.^ ,znes SSskÄ. Ses lehhes seisad. Tänno piddo. Ommalt maalt. Riast: Politsei kulutus. Saremaalt: Suur woeras. Tallinnamaalt: Kolme kordne Pühha. Wirromaalt: Kolipidds ja seminar. Peterburgist: Rahha wöidude numred.  Söa-laew Oleg. Tullekabjud Wennemaal. Wöeralt maalt. Saksama politik waggusi. Romast: Wahhe Keiser Napoleoni ja paawsti wahhel. Prantsusemaalt: Napoleoni terwisest. Teadaandmised ja kulutused.  Kauba hinnad. Tänno piddo. ii. Nimmetud päwa hommiko nähti iggast Kurressare  linna wärrawast tallitajaid pühhapäwa ridss, ammeti au-märgid rindas, sisse tullewad ja linna-pea sisse tö-maea saali ühte kokko ruttawad. Tallitajate sowimise peale, nähti ka Kerla ja Kaarma kihhelkondade kori-lauljad nendega ühhes minnewad. Kui keik koos ollid, wallitsesid tallitajad enneste seast kolm meest: 1, Makonna kohtomees Orrikülla Magnus Lõhmus. 2, Wöhma tallitaja Kuido Ado Merrits ja 3, Muhhu Sure mõisa tallitaja Timowei Naber sadikuiks. Need piddid teiste assemel Landmarschalli ja keige nende teiste, rahwa eestmurretseja ja armo-andide wäljajaggaja  herrade jure minnema ja neid Sarema Landradi kohto-maeasse kokko palluma kust keik anded aasta läbbi rahwa kätte wäljajaggati ning neile herradele awwalikuks teggema, mis nõu pärrast keik Sarema wallade tallitajad omma lauljatega ollid kokko tulnud. Kui kelloke hakkas kaksteistkümmend sama, seadsid tallitajad endid sel wisil Landradi maea pole minnema: 1, Keige ees käisid Kurressare linna waeste holekandja A. Ling ja wilja wäljaandja möedomees  A. Tomson; 2, Kerla kirriko erreli mängia Johannson keige lauljate ja piddo-lippudega,  mis elle punnasest ridest rohheliste lõngadega wälja õmmeldud ja sidi nöridega ehhitud, ülle selle koggoduse lehwitas. Lippo järvel käisid kaks laulo juhhatajat, Kerla koggodusse  koolmeister P. Südda ja Kaarma koggoduse koolmeister M. Kallas ja nende järvele  kolmkümmend lauljad, ikka nelli körwoti; Z, Nende järvel keik Sarema, Muhhu ja Ruhno ma tallitajad, ühtekokko 104 meest, omma ammeti au-märkidega, ikka kaks körwuti. Kui keik se kokko tulnud rahwa hulk pikka mõda astudes Landradi kohto maea ette olli jõudnud, seädsid seal endid kahte sure pool ringi lauljad keskpaika ja tallitajad nende ümber ning ootsid kohtowannemate wäljaastumist, mis peagi sündis. Keige esmalt terretasid keik savikud  sure süddameliko tännoga ausaid kohtowannemid  Jummala nimmega ja needsammad wastasid ka Jummala nimmega. Selle peale