tud wilja aasta, sest et meil pea keik sui labbi igga pääw rohkeste wihma ülle ma käis, misläbbi  willi ja rohhi wägga kennaste kaswis. Keik sealatsed kõrbe maad, mis muido äggedaft  päwa paistusest körwetud, ollid se aasta kennad ja haljendasid, kui keige kennamad asad. Põld pöllo körwas õitses kennaste ja mitme aastase wilja ikkalduse järrele, paistis rohke wilja ja heina saak sealatse assujate silmade ees. Agga et pääw päwa järrele allati wihma  mahha wolas, egga ennam ülle jänud, läks hein ennamiste käest raisko. Wilja kokko pannemiss aeal jäi wihm ülle ja olli kesk Augustist,  künni kesk Septembre kuuni 4 näddalat kuiwa, et wilja kokko saime, agga nipea kui wiljapeksmine hakkas (siin peame teadma, et nemmad omma wilja parsi! ei kuiwa  ta, waid tõvelt pöllo peal peksawad) tulli jälle wihm kaela, egga andnud sedda mahti, et õlleks willi pekstud sanud ja nenda olli waene pöllomees jälle ueste kimpus, olli römus,  kui wahhest paar päiwi kuiwa olli, et nipaljo õlge seest wois wälja sada, et omma  häddapärralisidwöllad makstud sai ja mönni wak iggapäwaseks üllespiddamiseks aita panna, mis ka ennamiste ni pehme ja tores olli, et seal pallawaks ja sandiks käest läks. Arrutumad wiljanabrad ja kuhhelad seisawad praego wälja peal ja otawad kuiwi päiwi, et pekstud woiwad sada; talline lummi ja niiskus  ei lubba praego wee! tehha. Nenda lähwad waese pöllomehhe asjad! Tihwlist kirjutakse, et seal Webruaril üks wanna lesk eideke, nimmega Manama Shetshanow, ommad silmad kinni pannud ja iggawest und maggama läinud, peale selle kui ta 120 aastat siin waewa ellus ellanud ja selle ello risti ja waewa kandnud. Wöeralt maalt. Brüsselist. Õnsa Mehhiko keisre lesk, kelle többest jubba mõnda korda olleme könnelenud,  on terwise polest sedda korda wägga waene ja sepärrast olla tohter Zenner Londonist  senna kutsutud. Katsuwad keik, mis ial woimalik; terwise andmine jaab ikka Zmn- mala holeks; temma woib sedda anda ja jälle wötta. Jtaliamaalt. Wäljama seitungid teggid kord suurt karm, wanna paawst olla surremas  haige, ommetige olla ta terwe, nenda kuida wanna innimese terwis woib olla. Webruari  ku 21. päwal olla ta omma jallaga Peetri kirrikus käinud, neid ehhitusi watamas, mis seal konseili wasts walmistakse. On kegi haige, siis ei woi ta maeast wäljaminna. Paar pääw hiljem kirjutakse: ..Need kurwad sönnumed: wanna paawst raske haige, on täieste tulest wöetud. Selle wasto romustab ta ennast  ommast terwisest ja lodab õige mannaks sada. Ta ei mõtle mitte ükspäinis konseili allustada, waid ka omma 59-aastast piiskoppiks  samise ja jubeli päwa pühhitseda. Ta olla aastal 182? Mai ku 25. päwal, selle järrele, kui ta Ämerikast taggasi tulnud, Keo XI!. piiskoppiks seatud. 256 Peetruse järgmisest,  on temma kues, kes 22 aastat wallitsenud,  agga mitte ühtainust põlle, kes kui Peetrus  25 aastat wallitsenud." JKgZisMKMIt» sÄrrawaouud Aastal 1797, on üks Znglisma laew „The- Lutini" Londonist wäljapurjutanud ja wägga sure warraga Hamburgi läinud, mis muist Hamburgi kaubamaea ja muist seal seisawa söawäggede tarbeks sadetud. Wimaste jauks olnud 140 tuhhat guineeni laewas; keik se ladung,  mis kullast ja höbbedast ja muud wägga kunslikud asjad, olnud kahhes kohtas assekurantfis,  essimeses 990 tuhhande ja teises 100 tuhhande naela sterlingi eest üllesantud, se on meie rahha järrele umbes seitsme kbiljoni 420 tuhhande höbberubla eest. Te peal waunud  laew Ter Shillingi sare jures merre põhja.  Esmalt olnud laew weel silma nähha ja siis katsunud nad tangide ja mu sesugguste riista pudega asjo laewast wäljatua ja arwatakse,  et nad poolteist miljoni Hollandi kuldna wäärt kätte sanud. Wimaks olla laew üsna ärrawaonud ja aastal 1821 katsunud jälle essimest  korda aksini kaptaliga ladungit merre põhjast wäljatua. Sest ei tulnud middagi wälja, se summa sanud asjata raisatud. Aastal  1857 on W mees, MMMM L. Taurel 94