kommissioni toas hüti: „kõlbab," on mehhed ommal wisil risti ette lönud: „lummalale tänna!  Ma ollen rõmus omma Keisrit tenida!" Mitto olnud üsna silma nähtawalt wiggased, agga tunginud ikka ette, öõldes: neil ei olla wigga middagi, nemmad palluda ennast ikka wastowõtta. Kedda taggasi sadetud, need olnud wagga kurwad, et neid ärrapõlgtud.  Seddasamma  kulukse ka mitmest kohhast muialt Weunemaalt.  Wõeralt maalt. WZerama politika asjad on ennamiste nüüd mõnda aega jubba wägga iggapäised, et sibli seitungi lehhede wahhel, nago kanna kõlkaunniko jnres kaua aega, ennego terra leiad, ja segi kõllo, mis Luul alla aeanud. Ommeti ei tohhi  meie teist korda sest kõnnelematta jätta. Preisi maal on nende Parlamentis se kord ennam pormitsemist kui waidlemist; siiski kibbedaid  sõnno langeb moslemilt poolt ja pärris karra wõib Meel ees ella. Ministridel on Shleswig  Holsteini talli tussiga paljo tööd, et naabri Austriaga kokko sunniksid. Neil päiwil olla Preisi wallitsus omma kirja Pandud tahtmist Shleswig- Holsteini polest Austriamale saatnud, agga kas Austria mõtted sellega ühte sünniwad, on alles teadmatta. Austri amaal on jubba mõnda aega sesamma  pudus, mis igga pattuse innimessel wvib tulla taskud tühjad! Teie ei ussu mitte, kuida se tühhi assi innimesse wõimo seest wälja wöttab. Austriat on se ka nenda. Nad jaggelewad  omma Parlamentis tühja rigikassa ümber,  agga kegi ei tea muud nõu anda, kuid: „ hoiame hästi kokko, et kassinaga läbbi same!" Jah, hea üttelda. Kust sa saad kassinaga läbbi,  kui suur perre tagga on? Kei? waatwad rahhaministri  silma ja temma ei tea kust wõtta. Krouomõisad piddid häddakustutamisseks ärramüdud  sama, agga paljuks segi aitab. Iggamees  teab jo: hakka hädda pärrast omma asjo turrule wima, küllab siis hea lmma saad! Bra unshweig ima hertsogilellud maead cirrapõllenud ja just 12 Webr., mil temmal suur pallipiddo lossis olnud, mis La kord aastas peab piddama. Tulli olla hertsogi omma kamb- rist peale hakkanud ja temma ma ea kramist surem  ossa keik sissejänud. Hertsog isse seisnud lossiaedas, ja ridehilbudest mitte ennam üllejänud  kui need, mis tal pracgo ümber ollid. Temma loss olnud üks neist nllusamatest, mis Saksamaal leida olla. Italiamaal on kunningas Turini linna kahhetsemist ja palwet kuulda wõtnud ja omma endise pealinna ja sündinusse paika weel kord taggasi läinud otsego andeks andma ja siis rahhulisse  süddamega lahkuma. LinnarahwaS on tedda ka wägga süddamelikkult jälle wastowõtnud.  Roma linnas ei te sähhärdune leppitus mitte head meelt. Seal teeks paljo smemat rõmo, kui Italia riik isseennesega rido lähhaks, siis õlleks paawStil ennam lotust. Agga sellepärrast  hüüdwad Italiamehhed sedda helledam:- „Ellago meie kunningas Wiktor Emanuel!" l Prantsussemaal on keiser Napoleon oM ma tronikönnet ärrapiddanud, agga se olla tännawo  imme weddel ja magge olnud ja mu made seitungid ei tea, mis temmast peawad kõnnelema. Tähtjam olla sesinnane kõnne ennam selle polest,- mis ta ütlematta jätnud, kui selle polest, mis ta öölnud. Nende päwade sees on ka üks ra-l mat walmis sanud, kedda keiser Napoleon mõnda  aega kirjutas. Ramat on ühhe kuulsa wannaaegse  Nomamehhe ellust, nimmega lulius Tsäsar,  kes omma waenlaste läbbi üllekohto surma sai, sest et Roma keisriks tahtis sada. Sellega panneb  Napoleon 111. onuna onuo Napoleon I. kõrwo.- Epaniama kunninga proua Jsabella on ommast priwarrandusest 600 miljoni reali real on 17 kopp. hõbb.) rigi kassuks ärrakinkintinud.  Rigiwannemad olla sedda kunninglikko  kingitust sure rvmoga wastowõtnud ja sa-' dikute läbbi tännada lasknud. Selle peale ollakunninga  proua kostnud: Kui lastel pudus olla, kes piddada siis ussinam ollcma awwitama> kui! nende emma, ja temma olla jo Spania emma.' Norwegimaal olla heringate järg Mu-' nawo wägga warra wäljas. lubba selle ?u--hakkatusses  olla sealt ma kallamehhed essimest' ja wägga rohket loma sanud. Andko Jrimmal rohkeste neile, siis saab ka oddawamalt meile. lummala and ei tulle ial üksi ühhe innimessele.' leru sa lemmas on se wanna tuttaw, ehk kül mitte kidowaärt assi, et mõnnesuggused'ris- 68