Wirromaalt tveel hullem, agga se ei näita mitte keik Eestlase näppotö ollewad. Nägime esmalt Willandimaalt, kust nenda kirjutakse: „ Armas Postimees, ma pean sulle nukra ja halleda melega ütlema: 2 Poisi su jälle küllamehhe  ree peal seatcmpo teinud! Wanna-KarriSte  perremees läks minucwa kuus linna-koormaga  Perno ja Täitoja kõrtsis lõhkusid 2 Kaubi walla poisi, kes Pernust taggasi tullid, temma koorma ärra, leikasid köied katki, et ruttu kätte saaks, kiskusid 2 leisikat linuo wälja ja laksid omma teed. Mees piddi lõhhutud koormaga Perno miunema. Agga wallel ei olle mitte üksi lühhikesed jallad, mõnüi kord ka Margusel. Koddo lähhedal ütlesid poisid sullasele: „Minne siuna ees koeo, meie lähhäme Wanna-Karriste podi piipo ostma." Agga poisid läksid warrastud linuo müma. Liuna perremees nõudis koeo tulles  jälgi tagga ja sai otsa peale. Omma mõisa podis leidis linnad ja sai kuulda, et Kaubi Hagi tallopoisid neid senna ärramünud. Nüüd hoidke poisid! Mees läks senna, poistel langes südda püksi, ei sanud ennam salgawd. Agga kui mees linnade hinda ja 5 rubl. jallawaewa küssis, hakkasid warganäod meel surustama, nago neile ausa kelmidele Üllekohhut sünniks. Nüüd tulli assi kohto ette. Kas said oddawamalt läbbi? Ota seni! Mõtlemad poisid piddid 8 rubl. maksma ja kohhus kirjutas kohhegile ümmarguse pärgamendi peale kumbagi poisile 25 kriipso ja ütles: „Tõmbage püksid jälle jalga, nüüd olleme  sekskorraks tassa!" Wargade käest ihhouuhtlust  ärrawotta, õlleks tulline kahjo. Kui neil parrast taggumessed otsad õhkasid, siis Moisid  üttelda: „Aitummal soea leini eest!" KeS teggi? Jsse teggi. Niaft. ma-päwa hakkatus.j  Esmaspaäw lõuna aeal 8. Märtsil algas Lihwlandi ma-päwa nõupiddaminne. Kello 12 läksid keik ma-päwa liikmed enne Jakob i-kirriko, kus piiskoppi assemik, Tarwasto praos P. Carlblom,  neile jutlust piddas prohweti lesaja sonnade  ülle: „Minno mõtted ei olle mitte Leie mõtted, egga minno teed teie teed Zc." Ka mõllemad kubbernsri herrad, kindral-kubberner grahw Shuwalow ja tsiwil-kubberner vi', v. Oettingen, ollid ka kirrikus. Parrast Juur- mala teniStust läksid keik Ria kaupmeeste koggo - maeasse kokko, ssest et rüütlide omma maea ehhitusse al on) ja seal algas peawannem  würst Liewen harjund wisil ma-päwa ja muud ma ennam ei tea. Mis nüüd parrast saab, on Jnmmala ka. Ma lodan, temma jõuab ikka weel asjad kohhe hoida ja nenda sata, kuida õige ja parras on. Kes sellega rahhul ei olle, tehko isse parrem. Mu ihholikko asja tallituSte seas on tännawuse ma-päwa koggul ?a uus kindral-superdent ehk piiskop walliteda. Jummal tunneb sedda meest ja meie wõime julged olla, et ka Lemma wallitejad tedda sawad leidma. sßigaS ka tunni-suurtiik.j Et tunnikellad  ka mõnni kord Laskudes, tubbades ja tornides nisamma wähhe ühhelmelel on, kui innimessed,  kes neid piddawad ja kandwad, stpärrast  hallatakse nüüd tunni-suritükkisi aSsutama. Imme kül, mis inmmessed isse ei pea, sedda nöudwad uride käest. Kaks meest wöiwai tullises ridnS olla, agga sedda tahtwad ommetl möllemad, et nrid taskus peawad ühhelmeleollema.  Nigas on nüüd ka se pruuk ülleswAetud,  et kantsis igga kesklõuna aeal suurtük Paugub ning 10. Märtsi! on essimenne pauk kuulda olnud, ja kus taskus ehk tornis siis kel 12 ei olnud, seal lükkan tedda eddasi ehk Laggasi. Maal ja wähhema linnades woiwad weel nrid onuna pea järrel ette minna eh? järrele jada, agga Nigas egga Peteröurgis mitte ennam. Aeg on kallis, sest aeg kassin. Inglastel ja Amerikameestel on ammo prugitawaks sõnnaks sanud: „Aeg on rahha," ja se põlle ka mitte walle. Kes aega raiskab, se raiskab rahha, ja iggal tunnil, mil sinna mitte rahha ei teni, seal raiskad sinna, ja mödalainud tünnidest ei tulle ial üht ennam taggasi. „Piddage aega kalliks," on jo ka kirjasõnna. NarWa lnakeunKst. jUut modi war- Maddis wõtgs uut ja wcmna modi wargust, karrad ist Lullcwad mõllemad ja saatwad parrast temma jme. Kui kassid, koerad, hundid, rongad warrastawad, siis põlle sedda mitte immekspanna,  nemmad on mõistmatta lomad ja wõtwad, kust kütte samad; agga inuimessed, pealegi ristiiuNimesseb ishhs pimme! 93