da. Künni nad omma kodhufe koggokondsF desse taggasi sadetud samsd , ow mägga häddast  neile, nende jöudo möda tööd tarmis. Issiarralikult pallutakse ossawötjaid ja abbitawaid  naesterahwast ja prouasid siin omma jöudo möda awwitada ja kes ial middagi woib tehha, olgo missuggust teggemist ja tööd lastele  murretseda, se ärgo hoidko ennast emale, egga kiskugo taggasi, waid ruttako appi, sest abbi on haddast karmis. Dtse nendasammoti pallutakse, nende pool allasti ja külmetama lastele, olgo mis tahte fuggo ridetükkisi nende ihho katteks ja jallawarjusi ehk särgi hilpusi neile kinkida, kellest neil issiärranis wägga suur pudus. Keiki neid siin ja weel muid andid saab, selle assutuse eestmurretseja kindral supertenti  herra Schultz tännoga wastowötma. Se kerjaja laste koggopaik on mannas Domimaestemaeas.  Mis Tallinnas woimalik olnud, kas se peaks Pernus woimata ollema? Meie Perns lin on rikkas helde süddamega inmmestest, kes römuga seal abbis, kus häddast sedda tarwis on, teeb wägga paljo head mannadele ja noortele;  kattab neid, kes hallasti, toidab neid, kes nälgas Zc. Kas ei peaks ka Perno linnas  üht sesuggust maea leitama, kuhhu ümberhulkujad  ja kerjajad lapsed, kes külma ja nälja parrast küro kokko tõmmatud, möda ulitsaid  ümber jookswad, woiksid sisse pandud sada?  Kas ei peaks wallawallitsused nöu leidma, kuida lapsi, kelle wannemad neid ei jõua toita,  kerjamise eest hoida? Eks ei lahhä nende süddamed halledaks, kui nawad neid nödrukesi, kalsud kaelas, möda linna ulitsaid ümber jookswad  ja kuida nemmad ihhs ja hinge polest hukka lahmad! Oh wallawallitsused! tõstke silmad  ülles ja wadake hallastawalt nende peale, kelle parrast meie armas Onnisteggia on öölnud:  ..mis teie ühhele nende sinnaste wähhematele  ollete teinud, sedda ollete teie mulle teinud."  Ärge laske neid ihho ja hinge polest hukka minna, kellele ta sedda tõutust andnud, et nende parralt on taewarik! Zättame meie neid nenda hulkumise peale, on meil parrast suur wastamine Jummala ees. WindawiA kirjutakse 19. selle ku päwa õhtul: Praego sadud sönnumete jarrele, mis nad. Domesnefist sMud>- olla- öhts taul jeäd Domesnest ja Sörwe ninna wahhelt ärraaea? nud, nsnda et laewad jälle ilma wähhema tAlita  läbbi käia woiwad; praego ei olla laewo seal nähha, kes julgeb ka ühhel sesuggusel aasta aeal senna minna; kui pea woib jeä sisse sattuda ja ka iggaweste senna jäda. Peterburgist. sßigi allamate wölg Muido olli se meie jures nago üks wanna tuttaw seädus ja pruuk: enne krono maksud, siis muud asjad; agga nüüd sel waesel aeal peab se pruuk ja seädus körwale  astuma ja nüüd ööldakse: enne omma koht ja siis krono ja seläbbi on rigi allamate wölg krono wasto, künni 1. Januari ku päwani  1869 aastani 218 miljoni höbbe rubla suur. Kui nüüd sest summast kaks summat, mis raudtede seltsid wölgo jänud, ja ühtekokko 78 miljoni höbberubla wälja tewad, mahha arwame, siis jäeb ommetige se summa IM miljoni maksude wölga järrele. Odessast. sMawärrisemin Pühhapäwal,  M. Detsembril, öhto kello pool ühheksa,  on seal mawärrisemist tuntud, mis agga middagit kahjo põlle teinud. Ehk kül ta suur põlle olnud, on ta ommetige raskem, kui se, mis 15. Novembril olnud. Mönnes maeas olla uksed lahti läinud, seinakellad seisma janud  ja kroonlühtred lae al likuma hakkanud. sKauba Odessa on suur kauba lin, musta merre äres, kus paljo kauplemise  wahhet põlle, waid se joseb pea aasta läbbi; ommetige kaebatakse, et minnewa aasta kauba aeamine suur assi pdlle olnud; läinud künni Aprilli kuuni, siis jänud takkistama.  Sealane kauplemine on ennamiste wiljaga ja kaupmehhed, kes omma põldu hästi näggid öitsewad, ruistd hinnad üllemale; agga ennäh! korraga tõi telegraw Inglis- ja Prantsusemaalt  sönnumed, kus ööldud: rohkem meie ennam ei maksa, kui ni ja ni paljo tsetwertist:  meie ommad põllud on kennad ja lubbawad  meile rohket saki. Seal olli kauplemisel tabbaluk ees ja kassud jäid wärrawa tahha. Nüüd olli soe-többi kaupmeeste kallal; üks jamsis sedda teine teist, agga middagit ei tulnud  tasko; wiljade hinnad allanesid igga pä- 37