seitse aastat peawad tenima, arwawad kolmest  kül sawad. Ka muid selle sarnatsid wastomeelt asjo on seal, mis jures saggedaöte hammas hammast wasto läinud. Preisi konsul, kes Jerusalemmas asset, tahtnud  teada, kui paljo igga ussulesi rahwast seal ellad, sepärrast lasknud ta sedda rahwast ülle luggeda ja teab nüüd teada anda, et seal 7100 judi ussulist, 5000 muhamedi ussulist ja Z4OO risti ussulist innimest asset piddamas.  Nende wimaste seas, ülleüldse Palestinas,  on kreka ussulessi keige rohkem leida (2000 hinge) Roma katoligi ussulessi 900 j. n. e. Muhamedi ussuliste seas on weel 8 leibkonda, mis Sultani surest wöimusest ja wäest kidab ja tedda ennam ommaks Zummalaks,  kui keisriks peab. Noh, kuida on siis Türgi asjad? Oh parraks,  waesed kül! keige nelja külje poolt ärritaks?  wanna Sultanit ta pessas urrisema. Ohto pool hakkawad Montenegrid ta wasto raiuma; põhja pool Servini rahwas ja lõuna pool Kandia saarlassed, Kreeklassed ja Egiptusse  rahwas ja hommiko poolt tormab Türklasse  wihha Kristlaste peale, mis wägga raske näitab ollewad, taggasi hoida, ehk kustutada.  Sultani rahha laekad olla ni tühjad,  et sealt mitte punnast koppikat leida põlle ja sepärrast olla tal nõu, omma mosheede (templite) warrandust ärramüa. Jrimaal olla hullud mässajad jälle rammo katsunud; tuhhanded olla ennast kokko lõnud ja omma pahha tööd tehha katsunud. Ehk kül se mässamisse tulli pea jälle kustutud, ommetige teeb ta Jnglassele suurt peawallo ja tulletab üht wanna wölga mele, mis ta Jrimale  wõlgo olla ja mis järrele nad ni kaua on edanud ning misga ta neid kül kaua pinanud.  Ehk hakkab nüüd ärratundma, et üllekohhus kaua ei woi kesta, turigo ta ni kaua, kui ta turib, ommetige toob ta ommal  aeal karristust. üks sealane seitung arwab sedda wöimata ollewad, et Eüropa rahho noor herra selle aasta otsa saab näggema, kardab enne ärra surrewad. Ükski assi ei woi ni tõelik olla, kui se et meil üks suur södda ukse ees otamas; nüüd tulleb agga weel küssida: mil tunnil ta saab hakkama? Iggalt poolt näitab suur mürristamisse pilw üllesaeawad! Kandea, Kreka, Jtalia ja Wennema, mis rägjwad nemmad?  Ütlewad keik nago ühhest suust: södda ei tohhi mitte ennam teiseks aastaks jada. Seal ta nüüd on! Kui se keik tossi, mis se seitung könneleb, siis on kül pea mürrinat ja kärrinat kuulda. Prantslane saab Alshiris ka nattuke sohhe tööd, kellest tal tännini kül rahho olnud.  Nimmelt Marokko rahwas olla nattuke sassi läinud ja tehha tülli, mis sel silma pilgul,  kus Türgi asjad muidogi murret kül tewad, Prantslassel wägga wastomeelt on. Spania raudtede perremehhed öeruwad kassi ja muigawad naerda, et Prantslassel sesuggused  päwad käes, sest temma keige otsem tee Alshiri, lähhäb Spaniast läbbi ja lodawad nenda hea kord Prantsusse ma kulda nähha sawad. Se keik olla Prantslassele ühheks hirmsaks pinaks. Koddomail põlle sest wee! kül, et tömehhed wabrikutes tööd seisma jätnud,  waid nende arru lähhäb igga päwaga suremaks, mis wallitsusse koormat ikka raskemaks  teeb. Et ta nüüd weel wähhegi hingata  saaks ja keik need seest- ja wäljas polised  asjad, mis ni wägga sassis, ta hinge koggoniste kinni ei panneks, nõuab ta Türklasse  käest, et ta Kandia saart Kreka ommaks  peab andma. Koli asjad näitawad seal, peale selle, kui se awwalikkuks olli sanud, et seal ni paljo rahwast, kes ei luggeda egga kirjutada mõistnud, pikka sammudega eddasi läinud ollewad. Teada muidogi, põlle söamehhed  meie päiwil mitte agga ennam üksi suretükkide roaks, waid peawad ka kolitud mehhed ollema. Tarkus põlle agga mitte assi, mis ühhe päwaga kellegi pähhä woib puhhutud sada, waid se peab aega möda öppitud sama ja tarwitab aastaid, kui wähhägi walgust ühhe rahwa keskest peab ckälja paistma. Saksama  on kolm sadda aastat omma kolisi tulgutanud  ja nüüd alles hakkawad neist wilja leidma. 89