les tösta. Telegrahwi läbbi on keige Eiropa wallitsejatele sedda õnnetust teada antud, kes selle ülle wagga kohkunud ja iggalt poolt pöllastamisse  wastused taggasi tulnud, isseärranis  Prantsusse keisri, Preisi, Hannoweri, Sakseni  ja Belgia kunninga ja ka Znglis kunningana  Wiktoria kaest need keige süddamelikkumad. Suurwürsti mõrtsuka järrel kulamisses on leitud et ta üks rühhi paljas rätsepa sel, nimmega  Ludwig Jaroshinski olla, kes 22 aastat manna, poismees ja katoliko usko, Waitsegowitst  küllas, Sandomirst makonnas sündinud,  ühhe trahteri piddaja poeg, kes 4 aastat Warsawis ellanud ja selle aia sees kahhes warktoas tööd teinud. Kolis ei olle ta ial käinud ja se pissut mis ta möista, olla ta koddo  öppinud ja se olla ka ni wähhä, et ta pissut  luggeda ja kirjutada möista. Kohto otsus,  temma ülle, ei olle weel teada antud. 1. Julil enne löunat kello 9, on Suurwürstina  Aleksandra Josepowna, Suurwürsti Konstantin Nikolajewitshi abbikasa, nore poeaga  önnelikkult mahha sanud. Sönnumed wöeralt maalt. Preislmaalt, kes meil keige lähhemaks naabriks, ei õlle se kord middagi teäda anda, sest keik asjad on manna järje peal, sepärrast  lähme siis kohhe Prantfusfemale ja watame mis sea! sedda kord head kuulda. Head põlle ühtegi, sest kitsus ja pudus tikkub wäggise iggaühhele  kätte; agga kuida se tulleb? No sedda näeme meie jo iggapääw isse omma silmaga, et ka meil põlle muud karta, kui seddasamma;  sest mis saab sest wimaks, kui iggapääw ikka allati wihma saeab ja märg ja willo ilm on? Pool heina-aega jubba mödas, kus seisswad  meie heina kuhjad? Mil walmistab rukkis,  et uut leiba same? ja otse sesamma assi tömbab ka Prantsustel mokkad wilto; sest need allalissed tormid ja wihma saod, tewad nende lotust, rohke wina sagi polest üsna kartlikkuks;  sest suur ossa neist ellab omma wina  mäggedest, kuida meie maal ma mees ommast  põllust ja kui se indab, siis on waene luggu. Nendasammoti on ka neil/ kes seal jälle põllust ellawad, sesamma kartus; willi on kül hästi kassunud, agga kuida leikusftga luggu, st on jälle teine assi, ja weel peale sedda tikkuwad nende sidi wabrikud seisma jama,  mis weel sedda halledam, sest keik on kallis  ja tenistust põlle wabrikutes, mis siis talwe  ettewötta? Issand Zummal pöra isse omma  ilma! - Äkki linne surm. Uks arst, ehk kuiva  saksa rahwas tedda nimmetab „ tohter", sai ühhe poisi jure kutsutud, kes surremaö haige  olli. Ta tulli, ja kui ta omma kät olli wälja sirrutanud, et poisi käest kinni wötta ja ello-soont katsuva, kukkunud mees mahha ja kohhe surnud, nenda et ta oimekest ennam põlle ligutand. Haige pois, kui ta tohtrit näinud  mahha kukkuwad ja peale sedda weel kulis tedda surnud ollewad, on selähhi wägga ärrakohkunud,  ja selle kohkumisse läbbi ommast surma  töwwest ello pole pöörnud, nenda et teisel päwal tedda paljo parrema nähti ollewad ja surma kartus olli mödas. Parist seitungid tahtwad sedda teada, et Wenne- ja Prantsusse keiser ja Preisi kunningas  Septembri ku hakkatuöses tahta kokko tulla; agga kus, sedda ei olle nemmad mitte teada armud. Jtaliamaalt. Pulmad tullemas. Minnewal näddalal andis Postimees Portugali  kosjateest teäda ja tänna wöime kulutada,  et kunningas Wiktor Emanuel Portugali kunningale ühhe wastuSse kirja läbbi teada annud, et Temma kosja asjad keik toimes on ning pulmad ka Septembri ku löppul wöiwad  olla, kui mitte isseärralikko asja keeldusseks  wahhele ei peaks tullema. Peale sedda kirjutakse sealt, et Portugali kunninga  kihlatud pruut, printses Maria Pia, 16. Õktobril 1847 sündinud, kes alles öige noroke, sest ta põlle weel täis 15 aastane, ja et üks wägga priske Lüttarlaps ja kunninga Wiktor Emanueli metest keige armsam laps peab ollema.  Prints Napoleon tahta ka pulma päwaks  senna minna. 221