uoje-Selo laagris, kus Keisri Herra isse jures  olnud, sai selle eest petud, et nimd Kankasusse  sõdda, mis ui mitto aastat Tserkessi rahwa  wasto turis, lõppetud on. sLeikusse lotusj ei pea lõuna pool Wcunemaal iggal pool mitte suur assi ollema. Kewwade Aprilli ja Mai ku sees on neil liig paljo kötledat kuiwa olnud ja sellepärrast Põllud ja heinamaad kollatand. Parrast on tihhedad rahhesajud paljo kahjo teinud. Krimmi sares ööldakse rohhotirtsud, isseärranis Melitopoli makonnas  suurt kahjo teggewad. Esstmessel luni ku Paiwil on neil kuhma olnud, agga nüüd peawad jälle Põudsed ilmad ollema. Nishni-NoWgorodrst. sLada sõu nulu  ed.j Seal walmistakse nüüd mitme tuhhande kattega selle keige surema Wenuema lada wasto. Sure ruttoga ehhitakse lada podisi jälle ütlesse, mis hiljuti ärrapõllesid ja neid on paljo tarwis, sest senna tuakse keigist Wenuema nurgadest ning ka wõ eralt maalt ni mitme miljoni eest kaupa kokko. Selle tööl peab suur rut tagga ollema, mis sest näeme, et 3900 putömeestele 1 rubla 75 kopp. ja 2 rubla, mitmedele ka 2 rubla 50 kopp. Päwapalka  antakse. Wiimse tullekahjo Parrast ehhitakse  nüüd ued podid ühhest teisest paljo kaugemale,  kui se enne olli, et kui jälle tulli Peaks lahti peasma, siis hõlpsam õlleks kustutada. Muido hakkas Nishui-Nowgorodi laat 15. Jutil,  saab agga sel aastal Podi ehhitamisse parrast  Paar näddalat hiljemaks jama. Simbirski seitungi järrcle ööldakse Siberis  hobbuste katk jälle eddasi minnewad, isseärranes Sheksna jõe ümber, Nowgorodi ja Moskwa kubbcrmangus paigoti paljo hobbusid niahhamurdwad. Krasnojc-Selos Peterburgi lähhedal on 3. Zulil tulli lahti peasnnd, mis labbi mitto krono houesid peaulitsas keiserlikko lossi ees on ärrapõllenud. Kust tulli hakkauud, ja kui suur kahjo üllepca olnud, on alles teadmatta. ostr i d.j Knida Wenne seitungid kulntawad, olla rigiwallitsnsse! lõmwa nõu, Pola munga- ja mmnekloosttid ärrakautada,  ja isseärranis sellepärrast, et mässamisse aeal kcik wenesandarmid ja muud selle- sarnatsed mässamisse ammeünikud nende kirrikute sees on wannntatud said. sHädda aeab tööd teggema.j Kuida Prantsusse seitungid kulutawad, olla Pola mässajaid,  kes ommalt maalt ärrapõggenenud, senna mitto tuhhat kokkotnlnud. Agga wanna tuttaw assi on, kus Paljo koeri, seal weddel lakke mis peawad nad seal söma ehk joma? Sesinnane leiwaplldus aeada nüüd ka nisuggusi Polakaid labbidast ja kirwest kätte wotma, kes enne ial tööd ei teinud. Waene lnggu on agga , et igga töandja teab, kui suur töteggia nisuggune vppimatta innimenne on, ja ei tahha neid separrast  ei töösse wõtta egga Palka anda. Kurri tö kannab kurja wilja. Üllemad Polakad, kes Leisi enne ui hõlega mässama aeasid, ei anna nüüd, kus neil hadda käes on, ommast käest kuiwa egga marga, waid watawad waggusi pealt,  ja lasseuad wacsemid naljakäppa immeda. Nüüd kirruwad ja wannuwad need waesed kül, agga nüiid on keik hiljaks jänud. Mis neil Polamaal olli, piddid mahhajätma, ja peawad wõeral maal katsuma, omma pead kümne sõrme warral üllewel piddada. Wõeralt maalt. Kleswig-HolstcinimaaU. sAlscui sa- Kes Taanlaste kantsist Alseni sare peal weel nahha tahhab, se olgo ussin senna tõttama,  sest neid lautakse igga Pääw ärraja tehhakse  ma tassa. Ncndasamma täidetakse ka keik krawid tais, mis nemnnnd Preisi wäe wasto karjamadest ning wiljawäljadest läbb-Lvmüanud. Ülleültse olla Preislased seal 97 Tani suurtükki söasagiks sanud. Eestotsa kartnud weel saarlased  , Preislaste pole hoida, et ehk Taanlased  omma laewadcga jälle taggasi tutlewad ja niis siis? Kui agga näinud, et se wöünatta on, hakkawad nad igga päwaga ennam omma peastjäte  pole hoidma. Tani koolmeistrid  lastakse nüüd iggal pool lahti ja pannakse  Sakslased assemele. Haderslebi linnas ja üinberkando ei holinnd agga Taanlased sest, waid piddasid koddokoli ja andsid ka tunnistusse tahte neile, kes Koppenhagi surekoli Peale tahtsid  minna. Selle wastooksa töle on nüüd 238