malmis tehha, need waesed ei tea kuhhu külma  eest peawad minnema. Bessarabiast. Need lomad  ei olle meie rahwal mitte tundmata, maid kaunis tuttawad hulgused, kes allati ühhest teise hulguwad egga muud middagi ei mõista kui petta ja warrastada. Sesuggusid päwawargaid  olla Koshenewi makonnas wägga rohkes  te leida, mis keik Donau - würsti maalt senna kokko langenud ja seal wägga suurt pahha tewad. Sui hulkuda nad, soppased kui sead, moda maad ümber ning warrastada ja risuda mis kätte samad; kegi ei tohta ennam omma maeast wälja minna, selle taskud samad  marsi ilma pallumatta tühjaks tehtud ja talwe lahmad kas taggasi, kust tulnud, ehk jamad ka senna tallorahwa jure talli korterisse.  Ni pea kui kewwadi kätte jõudnud, lendawad kui puri linnud laiale. Hoidko agga siis jälle iggaüks, et ta nende küünde wahhele ei sattu. Qlonetsast. sSuretükki Neid riisto ei wallata karro egga hundi, egga ka mu metsa-loma ehk murdaja parrast, waid innimesse parrast, kedda Jumma! ennese näo järrele lonud. Kui innimenne üht suurt tükki näeb, peaks ta kül omma wasto rindo löma ja ütlema: ..sinna õlled se keige surem murdaja  siin ma peal, sinno pärrast on need keige suremad tapmisse riistad!" Üht sesuggust mis 2. Januaril Olonetsa linnas wallati, kattu  ti Septembri kuul, kui tuggew murdaja sa piddi ollema. Peterburgi linnast todi üks terrasest taotud somus laewa plaat ja sedda piddi ta purruks lohkuma. Kui 500 korda saea sülla pealt terrasest ja rauast wallatud kulidega, mis umbes 12 naela rasked ollid, ta pihta said lasknud, olli plaat purru; agga nüüd tahtsid ka sedda teada, kui tuggew ta issi piddi ollema wasto seisma; igga laengo aeges pandi rohkem rohto sisse. Kui sedda wisi 250 laengut, kus wimasel korral 40 naela  korraga sisse pannid, ollid lasknud, läks mehhike lõhki. Üks teine temma wärilini on seal wabrikus jälle pea walmis samas. Astrakanist. sOlleks suur õnnetus woinud Kui lummal tahhab hoida, woib se keige surem õnnetus meist möda  minna, on se agga temma tahtminne, woib se meil keige wähhemas sündida. Seal saddamas  olli teiste laewade hulkas üks wäikenne laew, kelle sees 1566 puda püssi rohto olli. Korraga hakkas üks heringa laew, mis sealt liig kaugel polnud, pöllema. Õnneks pöris tuul pissut, et säddemed püssi-rohho laewa peale ei tulnud ja neil ni paljo mahti olli, ühhe auro laewaga sedda püssi-rohho laewa sealt emale teiste seast wälja wia.  Põlleks  nad sedda sanud, siis õlleks üks hirmus õnnetus woinud sündida! Wöeralt maalt. Sleswig-Holsteinist. sßahwa Oktobri ku 20 päwal, kui need rõõmsad rahho  sönnumed Wini linnast nende kätte jõudnud,  on nende rõõm keik kirriko kellad likuma pannud; kello 12 künni kello ühheni sanud keikide kirriko kelladega hellistud. Parrast lõunat  sello wie aeal piddanud öppetaja Shnittger  üht tännojutlust ja praust Hansen altari ees palwet teinud ning laulo koor rõõmsaid tänno ja kitusse laulusid laulnud. Ohto kello seitsme aeal mängisid rüggemendi mosekandid turro peal: ..Oh wötkem Jummalat" zc. ja muid römo ja tänno laulusid, ning keik lin serras römo-tulledest. Ekkerwörde lin olli kui plaggude mets. Mitte üht maea polnud,  kus neid kattus te peal polnud nähha ja öhto pöllesid otse nendasamma römo-tulled. Wlensburgis kulutasid 27 suretükki pauko rahwale rahho sönnumid. Ka seal näitas rahwas, et nende süddamed täis römo ollid ja se pääw, mil need sönnumed senna jõudsid neil üks ütlemata suur römopääw olli. Kielist antakse teada, et Sleswig-Holsteini  ma üllemad Wlensburgis, nende made möisnikude  polest kokko pandud 10 tuhhat talert prints Pridrik Kareli kätte selle palwega annud,  selle rahhaga üht inwalide kaptali wimase  söa mällestusseks assutada. 366