lusti on laulnud; laulmisse aeal mürristasid 101 suurtükki Peter-Pauli kantsi mallide peal. Nenda olli laulataminne lõpnud ning keiserlik pulmarong  läks omma tubbadesse jälle taggasi. Selsammal päwal on Keisri Herra ka armoknlutnft  waljaannud, mis läbbi ni mitmesugguste  kässoülleastujate nuhtlus, mõnnel mõnnel aega wähhendakse ehk mnnd wisi kergitakse. Se armo kulutus üllatab kuuni Siberiama  Põhja. Ka jäetakse mitmed kronowõllad, mis wvlgased ei olle jõudnud ärratassuda, järrele ja kustutakse mahha, nenda kui pearahha ja muud kronowõllad, kui waesusse parrast maksmatta janud.  Sesinnane keiserlik armokulutus saab wist ka ammeti polest kubbermangude seitungides wäljatullema, ja seal täielikkult, mis peale meil rumi ei olle. Wõeralt maalt. Maddund koHHad. Kohha pealt wasto tahtmist lahti sada, on kül kibbe assi, agga ei juhtu Lalloperremeestele mitte üksi. Ka kronikandjad  samad monni kord kohha pealt lahti ja wiimse 30 aasta sees on nende hulk kaunis sureks tõusnud. Keige wannem nende seas olli Don: Miguel Portugalimaal, kes 1832 aujärjest  iima jäi. Waunadusse polest tulleb temma  järrele H ind rek Karl Bourbon Prantsussemaal/kes  Hindrek V. nimme al õlleks piddand  wallitsema, agga mässamisse läbbi 1830 omma wanna-issaga Prantsussemaalt piddi ärrapõggenema. Temma järrele tulli Ludwig Wilip Orlean aujärje peale ja wallitses 18 aastat; agga nago Prantsussed on, 1848 piddi . ka temma mässamisse Parrast ärrapõggenema ja Ludwig Napoleon istub Lemma assemel. Nüüd olli kümmekond aastaid wahhe aega, kuuni 1859 jälle mitmed tronid kõikuma hakkasid. Austria ja Sardinia wahhel tõusis sõdda, Prantsus  tulli appi, Austria sai lödud ja kautas Lombardiamaad.  Jtaliama hertsogid Tos kana-, Modena- ja Parma maalt põggenesid ärra ja on sest sadik aujärgidest ilma; sest nende rigid said nhhendud ja langesid Sardinia körwa, ja 1860 tulli Neapoli kumnnga Prants Il.ga sesamma luggu. Garibaldi käis, Sitsilia sarelt peale hakkades, omma wõidokäiko ülle Neapoli- ma ja wiimne sõnna laulust olli se: riik jäi Wiktor Emanueli kütte. Õige ehk mitte õige se ei olle meie assi, meie rägime, mis on sündinud  ja tõssi. Kaks aastat parrast sedda piddi kunningas Otto I. Krekamaalt Baierimale taggasi  Põggenema, kust ta pärrit olli, ja temma olli jubba ühheksas würst aujärjest ilma jama. Tenuua järvele sai würst Kusa Moldo-Wallahhiamaal  lahti ja Põggenes Parisi. Nüüd tulli aasta 1866 ja teggi Lossina täis ja iM weel peale. Hannowri kunningas Georg V., Nassau  hertsog Adolw ja Hessima kurwürst Peidik  Willem piddid ommad rigid Preisile andma  ja kronid peast mahhapaunema. Nmda on siis umbest 30 aasta sees 13 würsti kohha pealt lahti sanud. Kas lummal taewas, kui kunningate  kunningas sedda keik tahtnud, ei olle meie assi selletada, agga sedda peame teadma: ilma temma teadmatta ja loata ei wõi warblane kattukselt mahhalangeda. Neljandateistkümnema würsti aujärg kõigub jubba eestotsa ja temma langenusse sõnnmmd on igga pääw odata. Se on keiser Maksimilian Mehhikomaal, kelle proual se õnnetus olli, peast seggaseks jada, mis Parisis jubba hakkas ja Roma linnas taieste wäljatulli. Tahhab nüüd kegi teada, kus need endised kronikandjad praego ellawad, siis woime sedda ka öölda. Surem jaggo neist, nenda kui: Karl Bonrbon v. Chambord"), Toskana ja Modena hertsogid, Hannowri kunningas  ja Nassau hertsog, ellawad Austriamaat, kelle sü parrast nemmad ennamist kohha st ilma on jänud. Ludwig Wilippi poead ellawad Inglismaal, Parma hertsog Robert Shweitsimaal,  kuhho ka Hessi knurwürst lähhäb, kni Stettnnst lahti saab. Dom-Miguel ellab Hesstmaal  ja Prants 11. Roma linnas paawsti warjo al, künni sel ennesel weel peawarjo on. Otto I. on Baierimaal Bambergi linnas ja würst Kusa, kuida ööldud, Parisis. Keik ellawad sest, mis nad enne jõudnud taggawarraks panna. Meie wõiksime siin ka weel hertsog Pridik Angustburgi Shleswig-Holsteinimaal nimmetada,  agga temma ei olnud weel kronikandja, waid alles otaja, kelle otus ja lotus agga tõeks ei läinud. Preisimaak on kunningas üht awwalikko tännokirja wäljaannud, mis labbi ta keiki alla- 362