Zummal mõrtsuka püssi kuli kunningast möda saatnud, sawad intressid waestele ärrajaggatud.  Jummal mõistab keigesuremast kurjast  ikka weel head ette tua. Bekker on omma südi üllestunnistanud. Saksama merrewäggi. Sest on neil allati pudus olnud. Ni suur kui se ma ja ni wapper kui temma söawäed muido maal on, ni kehwa on Saksama söalaewade ja merrewäe polest. Surema hulga saksa rigidel ei paista ka merri kuskilt silma, kuid üksi Preisi, Hannowri ja Oldenburgi rikis pöhja poolt küljest. Austria! on ka al löune pool, Triesti linna ümberkaudo, nattuke merre kallast.  Söalaewo ja merrewägge õlleks neil agga ka tarwis ja hakkab se iggatseminne wallitsuste kui ka rahwa seas ikka ennam töusma. Jssearranis ka sellepärrast, et pissuke  Danima omma söalaewadega sure Saksama  wasto ni kaed pusa panneb ja uhke on. Ta wöib, kui nende wahhel södda peaks töusma, nende merreäärse linnadele suurt kahjo tehha ning nende merrekaupa kinnipanna,  ja Sakslased ei wöi senna wasto middagi  parrata, sest neil põlle söalaewo egga merrewägge misga sedda wöiksid keelda. Seeb se on, mis neil pea aiab ümberkäima. Agga kus paljo päid, seal on paljo tahtmessi ja nenda on se Saksamaal. Nende asjad nisugguseö  ettewötmisses käiwad hirmus pitkalt ehk lähwad üsna tühja, ja se tulleb sest, et iggal rigil omma meel ja tahtminne on, mis ennamist ial teistega kokko ei sünni. Preisima tahhaks nüüd selle eest holega isse murretseda  ja teistele ka head nöu anda, et nende merrekaldad wöiksid waenlase eest kaitstud olla;  agga warsi on lõunapoolsed pissumad rigid ütlemas: „Preisima püab meie ülle wallitseda;  temmal on sest kasso, agga meil ei middagit." Seal jures panneb Prantsus neile ka kirbo körwa sisse ja ütleb: „No muidoge; teie näete jo, kuida Preislane omma ikket teie kaela tahhab sidduda; ärge laske!" Miks Prantsus nisuggust nöu annab ja Sakslaste üht meelt püab rikkuda? Se on kerge möista: midda kangem so wastane, sedda nödrem sinna, ühhendusses on wäggi, lahhutusses nödrus. Midda nödrem Saksama, sedda kangem  Prantsussema. Se on jubba piibli sönna:  üks riik ei wöi tuggew olla egga seista, mis isseennesega riduö on. Heidaks nüüd Saksama ühte nöuusse ja ehhitaks weel söalaewo,  kuida wöiks se Prantsussele römo tehha?  Ähwarda nödra, siis ta wärriseb ja teeb so tahtmist; ähwarda kanget, siis ta hirwitab  wasto ja teeb, mis sa mitte ei tahha. On Saksama ühhes nöus ja söalaewad weel körwas, siis on ta hopis tuggewam, kui Prantsus;  on iggal rigil isse meel, siis on Prantsus  tuggewam, kui keik saksa rigid kokko, nago endine Napoleon sedda neile selgeste on naitnud. Senni kui iggal ühhel issemeel olli, wöitis Napoleon neid kerki ärra; ni kui 1813 Wenne abbiga kokko löid, saatsid tedda koio ja kotto weel kaugemale Helena sare peale. Sedda teadwad Prantsussed kül, agga Sakslastel tikkub se ikka ärraunnuma. Liig wihm. Holsteinimaalt tullewad sönnumed, et seal Juni ku löppetusses wägga paljo wihma saddanud, mis ryitmes paikuö suurt upputust teinud, nenda et mitmest leikamatta  wiljawäljadest muud wälja ei paista, kui paljad ladwad. Mis peab sel kombel kartohwlidest  ehk muust wiljast sama! Pöllomehhed  on seal sures murres ja ahhastusses, ja jääb pöllomees ommast lotussest ilma, kennel  on siis weel middagi? Anstriamaalt. Auupalk. Minna ei tea, on Austriamaal ni paljo tännolikko ehk tännowäärt innimessi. Hiljuti räkisime ühhest, Shuselka, kellele rahwas üht kallist mällestusse ramatut kinkis, kus 30 lehti sees seisid ja igga leht olli 50-rublane pabber. Tänna kuleme seddasamma wärki asja ühhest teisest mehhest, Sibenbürgeni makonnast, nimmega  Maager, kes ka nisamma kui Shuselka,  rahwa heaks sönna möistis kosta, kus öigus ja seädus kandis ja öige aeg olli. Allani  rahwas ep olle ka kurt egga pimme, et ta arro ei saaks, kes ennast nende wennaks peab ehk muido jutto jätkuks nenda nimmeta  b. Sesinnane Maager olli keisri linnas 229