rad! minna arwan et minna enne koeo ei jöua kui näddal parrast Jürripäwa, agga siis olgu keigile teada kes tullewad ehk kes mahha jäwad, sest se ei olle nalja assi mitte, wöera maa sisse kerjama tulla, agga kellel on termis ja keel. Ja keige ennam pallun minna neid pärrisrahwast, kes tullijad on, kes on omma ma sees armastuses elland, et mees tahhab tulla ja naene ei tahha, ja naene tahhab tulla ja mees ei tahha: ärge Jummala parrast mitte need pärid tullema hakkage! Sest sedda pattu ei jöua ükski wastata, mis selle pikka tee peal saab nuga tehtud; sest sedda ollen ma kül kuulnud ja isse näinud omma silmaga, sest minnuga tullid ühhed rahwas seltsis seia Krimmi ellama, ja kül said omma wäetima lastega waewa palju nähha. Agga nüüd jättan minna ka omma jutto otsa, sest minna arwan et se ei olle seal mitte mele pärrast;  agga se on sanna saunalt tossi. Ärge arwake sedda mitte möisto juttuks, nenda kui mullo teise mehhe kirja pannite tähhenduse alla, ja ommeti olli keik tössi, sest se on Eestimaal wanna assi, et wallet töeks ja töt walleks peetakse. Ja nüüd hakkan minna enne tullema  kui se kirri, agga kirri tutteb enne teie kätte, kui minna koeo jöuan. Agga weel pallun  minna Timu Juhhanit ja Pulli Hanso omma naese ja laste eest murretseda ja sedda uut perremeest pallun ni kaua kannatada kui minna taggasi tullen. Jummalaga. Hans Waldmann." Simweropoli linnas, 23-msl Märtsil 1862. Sönnumed ommalt maalt. Narwast. Õ rreli - pühhitseminne. Suiste ehk Nellipühhal olli Narwa linna Mihklskirriko  koggodusftl südda ja su tanno ja römolaulo  täis. Nemmad said ue orreli. Zubba kaua olli koggodus sedda iggatsenud ja ootnud, sest wanna õrrel, mis üks raeherra Kjoelberg mödaläinud saea-aasta sees kirrikule kinkinud, olli liig pissuke ning omma aeg ka jubba wäljateninud.  Agga uut ja suurt orrelit mur- retseda, ei olnud koggodussel muud nöu, kui iöseenneste kestes rahha korjada, mis aega wöttis. Kahhe aasta eest hakkati holega peale ja mmmerud kirriko koggodus, ni hästi Soomlased  kui Eestlased, ei törkund kat taSko pista ja jöudo möda anda, ja ennäh! nüüd on neil 9 registrega uus ja kenna õrrel kirrikus, mis Tallinna Orelimeister Normann teinud ja selle eest 999 rubla wötnud. Omma endist pissukest  orrelit on nemmad Jöhwi kihhelkonda Pühhajöe  kabbelile rubla eest ärramünud. Kui Nellipühhil kellad koggodust kirrito hüüdsid, olli rahwast ni rohkeste kokkotulnud et ruum kitsaks ja kirriko uksed nende parrast  lahti jäid, kes weel hulgani öues seisid. Laulud ollid selle päwa karmis isseärraniö trükkitud.  Essimest laulo mängiti wanna orreli peal. Selle peale tulli orreli önnistaminne ja siis ue orreli täie heälega: „OH wötkem Jummalat suust, süddamest nüüd kita, mis koggodus sure römoga liggi laulis. „lummal olgo rännatud ütleb üks koggodusse  lige et meie Narwa Mihkte koggodus  sedda pühha on wöinud pühhitseda! Se olli meile wägga kossutaw ja kaunis pühha!  Wötko keigewäggewam Jummal sedda omma koggodust armust kaitseda ja omma wäggewat kät meie kirriko peal marjuks hoida,  et temmal õnnetust ei juhtuks, nago sedda  minnewa saea - aasta sees 2 kord olnud!" Wennemaalt. Suurwürst Konstantin Nikolajewits on Keisri Herra polest Polama  wiitsekunningaks pandud ja mu wallitsusse  körwas ka keik söawagge , mis Polamaal  seisab, Temma mallitsusse alla antud. Peterburgi linna tullekahjust on nüüd keik suud jutto täis ning kahjo on ka suur ja ränk kül; agga kui kegi selle järrele tahhab uskuda, kuida rahwa suust kuleb, siis peab ka sedda uskuma, et Newajöe wessi on wiimse tilgani ärrapöllenud. Tössi on, et Peterburgis  teisel Suistepühhal suur tullekahjo töusts, mis arroto paljo maiasid arrapolletas ja raske lämmatada olli; tössi on, et tullekahjo en- 189