408 et lisutamisss kirjad künni 24. Detsembri ku päwani wallitsus kantseleis iggaühhele läbbi wadata wäljapandud seisawad, et künni selle pawani, kellel õigusega nende wastoräkimist, woiwad öiendud sada. Ühtlasse annab makso wastowötja wallitsus  Veel teada: 1, et sedda lubba koggoniste mitte ennam ei olle, assemiko ennese assemele osta, waid et krono polest nekrudi kwittungid ZM rubla eest sada on ja nimmelt m kaua, kui nende ossa wasto lööb. Olgo se siis iggaühhe nekrudi arrulissele teada, et kes ennast  tenistusest peästa tahhab, sedda 570 rubla  eest sada woib, peab sedda agga aegsaste enne teada andma, et ta ennast lahti osta tahhab;  sesuggused aegsaste teadaandmissed neist, kes parrast ühhe ehk teise asja läbbi lisowötmissest  lahti sawad, ei seo neid mitte. 2, et igga nekrudi arruline, kui ta mitte õigel aeal üht kwittungi põlle üllesnäidanud ehk üht sesuggust ettenäidata põlle, issi ettekirjutud  termini aeal, se on keige hiljemast künni 15. Webruari ku päwani 1869 peab tullema  ennast näitama; kes sedda ei te, arwatakse  jssikuks, kes pärrast seäduse waljuse alla langeb ja omma õigust kautab, pärrast takka jarrele ennesele üht nekrudi - kwittungi murretseda.  Pernus, 5. Detsembril 1868. Maksowastowotja herra J. Ehrenstreit. M 248. ' Kirjutaja Lantzki. 2 Ue-Karriste koggokonna kohto polest mis on Perno makonnas ja Halliste kihhelkonnas  antakse seläbbi teada, et siit Rakkiste  karjamõisa rentnik Hindvik Alp on pankroti janud ja temma warra konkursi alla langenud, ja kutsutakse sepärrast keiki, kellel temma käest middagi öigussega nõudmist, et iggaüks sedda, mis tal temma käest sada, kolme ku aea sees, se on keige hiljemast künni 17. Januari ku päwani 1869, siin koggokonna  kohto ees sedda ülles annab, ning sedda,  kas issi, woi kinnitud asjatallitaja läbbi selgeks teeb, et temmal ta käest sada on. Siin jures saab ka mele tulletud, et kes omma asja pärrast nimmetud termini üllesandmata jätta  b, need ennam ei sa kuulda wöetud. - Ühhes sellega sawad ka need, kelle käes nimmetud Hindrik Alpi asjo peaks ollema ja ka need, kes temmale wölgo on, teada antud,  st ka nemmad üllemal nimmetud termini aeal neid asjo sia koggokonna kohto kätte peawad toma ja nendasammoti ka igga wölgnik  omma wölga sia ärramaksma, muido peab neid, kui wöera omma salgajaid surema kohto kätte antama. Ue-Karriste koggokonna-kohtus, 17. Oktobril  1868. Kohto-wannem Hans Oissar. (1.. 8.) 253. z Sindi walla wallitsusse polest saab keigile teada antud, et Sindi wabriko jures üks weikene  saun 11. Detsembril rohkema hinna pakkujale kohhe maksetawa rahha eest saab ärmüdud.  Sintis, 25. Nowembril 1868. Wallatallitaja: Jaan Hansson. Kirjutaja: M. Holm. i Üks hea tunniskirjadega kärner woib, kas Webruari ehk Märtsi kuul, tullewa aasta, Talli mõisas kohto sada. z Ginberufungs- und Loofungslisten sind in der Bormschen Buchdruckerei in Pernau  stets vorräthig zu haben. Rigas, Ernst Platessi ramato trükki koeas, Peetre kirriko jures on rohkeste eestikele ramatuid sada. Sealsammas wöetakse ka tellimessi ~Perno Postimehhe" ja teadaandmessi nimmetud  seitungi sisse wasto ja sawad ruttust wanna tuttawa hinna eest tallitud. Kuida se nähha, on wist üks pahhamele- Line, sed.da jutto wälja teinud, et Woltweti wabrikus krasimisse tarbeks ennam ei pea willo wastowöetama. Et sedda tühja jutto tühjaks tehha, annab nimmetud wabriko wallitsus  seläbbi keigile teada, et allati, ni enne kui pärrast, seks willo wastowoetakse ja ni kohhe walmis tehhakse.' 3 Wanna Sallatsi mõisa pärralt karjamöis ..Fersenhos" on pikkema aea peale rendi peale sada. s Parraja palga eest otsib pürjerklubbi perremees  ennesele kauba mümisse jure üht abbilist. (Siin jures lissa-kiiri.)