seast saaks meletulletud. Minge agga ja küssige,  nähke nattuke waewa abbi otsides, siis sate wist ka abbi leidma. On agga mõnned tõeste ni kehwad, et ämma ei jõua wõtta ehk ei wõi tedda ommas willetsas ma eas kuhhogi panna, ehk teil ei ollegi koddopaika, siis tahhan ma teile üht kohta nimmetada, kus raskel aeal rahhulikkult  wõite ellada, ja se on klinikus. „Mis klinik on, sedda peaksite jubba kõik teadma. Agga hirm, tühhi hirm ja kartus ei lasse teid sedda head, mis klinikust rägitakse, mitte uskuda, ja ebbausk ning pahha innimeste wallejuttud ei lasse sedda hirmo, ehk kül ilmasjata  on, teie süddamest mitte ärrakadduda. Sedda hirmo ärraaeada, ollen ma teie sobradest pallutud, teie omma zeitungis klinikust middagi  kõnnelda, ja tahhan sedda tullewa kord pikkemalt tehha." Ommalt maalt. Tarto makonnast. sKolistja kirrikust.j Wõnno kihhelkonnast kirjutakse meile: „Meie Mõtskülla uus kolimaea sai 2. Okt. sissesnnistatud.  Esmalt lauldi wäljas treppi ees korilaulo,  siis lugges õppetaja Taw. 84. laulo ja meestekoor laulis seddasamma nelja healega. Peale selle andis kirrikowöörmündri herra kolimaea  wõtme õppetaja kätte, kes ukse lahti teggi. Mõisa herra olli kolile 2 kroonlühtrit ja üht pilti kasatonud, mis Kristusse mäejutlusse piddamist  tähhendab; kui need ollid üllespandud, lasti rahwas sisse ja hakkati maeapühhitsemist. Esmalt tulli laul, siis õppetaja kõnne, selle peale jälle korilaul ja õnnistamine ewangeli Lutterusse usso kolimaeaks. Wimaks on ka lauldud: „Jummal keisrit kaitse sa!" Parrast anti lastele saia ja õuno mõisa proua polest, kes sedda süddame kinnitust olli kasa tonud. „Tullewa aastal tahhetakse meie Wõnno kirrik, mis aastal 1783 jubba 10 sülda pikkemaks  tehtud, nüüd 85 aastat parrast sedda Meel suremaks tehha, et koggodussel ennam tarwilist rumi ei olle lummala sõnna kuulda. Kirriko eestseisusse polest sai Sept. kuus kõige wallawannematele  ette antud, omma wollimeestega kirriko ehhitamisse parrast nõu piddada ja sedda Protokolli  panna. 6. Okt. Olli kirriko-konwent kous ja protokollid wadati läbbi ning leiti, et kõige waldadel üks nõu olli, kirrikut suremaks tehha. Kullu arwatakse 10,000 rubl. tullewad, kellest 3000 rubl. mõisade ja 7000 rubl. waldade kanda jääb. Wollimeeste nõupiddamisses on heaks arwatud,  kõige koggodusse hingede peale, olgo meeste- ehk naesterahwas, 15. wannadusse aastast  sadik, kirriko ehhitamisse kullu ärrajaggada. Nüüd on kirrik altari poolt 7 sülda lai, agga parrast ehhitust saab ta 17 sülda lai ollema. Tullewa Janipääw aasta parrast tõdetakse ehhi- Lus malmis ollewad." WMandi makonnast. jTullekahjo.j „Wastemoisa wallas põlles 20. Okt. Padduri Ado tubba kõige maeakramiga tükkis ärra- Tullekahjo on iggal aral hirmus kanda, agga süggise aeal talloinnimessele kahhewõrt raskem, sest et siis temma suine karjatus ennamist maea ümber kous on. Siin olli maea alles 7 aasta eest ehhitud ja perremees, kes pusep, tedda tannawo  sui meel omma tahtmisse järrele ueste ümber ehhitanud. Waewalt olli tö malmis, säh nüüd on Luhha-unnik järrele jänud! Kahjo on kõige wähhemast 800 rubl. suur. Kust tulli hakkanud, on teadmatta. „Sealsammas küllas Põlles 4 päwa enne sedda rukki kuhhelas wäljal ärra. Rummal poisike olli tulletikkud kätte sanud, nendega wäljale  läinud, seal sassed ümberkuhhela kokkorisunud  ja põllema pannud seal läks ka kuhhelas  ühhes ning sellega 36 rubl. eest hvlgi ja wilja mis tännawusel kehwal aastal kerge ei olle. Et seal küllas 4 aasta eest ka laps tulletikkud ega rummalast peast maea Põllema pistnud, õlleks iggal pool ammo aeg, et tulletikkud  parrem hoitud saaksid. Harja makonnast. slälle nattuke kirjan?  isist.j „Olgo Eestlastel, nago igga rahwal, kui alles harrimatta on, ommad wead  leiamegi  Saksama tallorahwa seas ka weel Püsti rummalaid siis ei olle nad koggoniste ni tuimad ja nürrid, kui neid ehk mönnelt poolt peetakse, ei ka ni issemeelsed omma manna harjunud  rummala kombedest kinnipiddama, kuida ehk mõnned arwawad. Kus nad wähhegi õigel wisil juhhatust ja õppetust sanud, seal on nende terraw mõistus Malmis, ärratuntud head ennesele  ommandama. Muidogi on nemmad selle 355