teie ütlema (Hetmanni) nimme on kandnud. Keiserlik Majestät mõtleb tännolikult selle römuliko  wastowötmise peale, misga teie minno ärrasurnud wenda, kellel ka se aunimmi, teie Hetmann olla, olli, ja kelle peale minna ka uhke ollen ja kahhetsen wägga, et temma mitte mi nn oga, kui teie Hetmanniga ei wöinud teie jure tulla. Minna ommalt poolt pallun üht teie käest, Doni - Kasakad: armastage mind, otse kuida teie minno onnist wenda ollete armastanud  ja minna tahhan ka püda teie armastuse  wäärt olla." Suürwürst Aujärjepärria  ning Hetmanni käsk on: Keiserliko Majestäti, minno keiserliko Jssa tahtmise ja minno ennest süddame sowimise peale, mis ammugi harjunud on, teie waprust auustama, ollen minna omma abbikasaga Suurwürstina- Aujärjepärriaga, teie sekka tulnud ja olleme iggas paikas Doni kallaste peal lahkeste terretud  sanud. Tännane pääw on mulle üks kahhekordne mällestust ja römo pääw. Ma ollen õnnelik, et minna siin teie keskes Hetmanni  au-märgid wastowöttan, toon ma teile üht keiserliko armo sönna kasa, kellega keiserlik  Majestät, minno keiserlik Jssa, mind teie jure satis. Teie waprad Doonlastd! Sedda aunimme, teie Hetmann olla, kelle peale minno keiserlik Jssa uhke on, kannan ka minna ja saan sedda uhkusega kandma. Peaks teie wannematest  teie kätte tulnud waprus ka teie järreltullejatest  truusega petud sama! Sure süddameliko  iggatstmisega otan ma sedda aega, millal minna teitega ueste meie keigist armastud  rigiwallitseja ussaldust ja keige Wenne rigi lotust meie waprusest omma töga wöiksime  tõendada. Brest-Litowskist kirjutakse, et raud sild, Bugi jöe peal, mis läbbi Warschawi-Terespoleri  ja Brest-Smolenski raudteed kokko seutud  sawad, walmis olla. Odessast. Suurwürst ja Aujärje pärna on ommä sure abbikasaga selle ku 4. päwal kalli terwisega Odessa linna jõudnud. Olleksid kül warrem seal olla woinud, agga kanged tormid olla neil sure reisiatel paljo aega wiitnud; torm olnud nnno wasto. sLaewade Musta msrre peal olla Augusti ku wimaste päwade sees kaks auro-laewa Sewastopoli lähhedal pukso lönud; ühhe nende laewade peal olli ka Oldenburgi  prints Peter teiste reisin te seltsis olnud. Õnneks põlle selle õnnetuse-jures Ükski reisia sedda wähhematki wigga sanud; mis laewadest sanud sedda põlle teada antud SimbLrskist. sHobbuste  Sealatses  kubbermangus on mitmest makonnast need kurwad sönnumed tulnud, et seal tuttaw Siberi tsbbi hobbuste kallale tulnud. Simbirski  makonnas olla üksi 24. Juli ku päwast künni 3. Augusti ku päwani, 142 hobbust haigeks janud, kellest 104 olla langenud ja paljast 5 tohterdamise läbbi terweks sanud ning 33 tohterdamise alla janud. Buinski makonnas ja Buinski linnas on 26 Zulist künni 8. Augustini keik 149 haigeks janud hobbust langenud. Kohtud olla keik, mis wähhe tundwad hea ollewad, teinud, et többi laiemale ei saaks lagguneda. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Pöhja-Schleswigi rahwas, kellel jubba kolm aastat ss lotus, Dani üllamaks  taggasi sada, ei sa selle polest kaumale,  kui käes on; lotus ja otus ei tahha weel wilja kanda, waid seisab ikka ühhe talla peal. Et nad ärranäwad, Preisi kunningas ei pea omma sönna, sepärrast on nemmad 3. Septembril ühhes koos ollemises nöuks,rvotnud, kunningale üht palwe-kirja kirjutada, mis rahwas  alla kirjutab ja kirri olnud nenda: „Kolm aastad on sest sadik mödas, kui kunninglik Majestät 23. Augustil 1866, Austria keisbiga Pragi linnas rahho teggi. Rahho teggemise protokolli wiendamas punktis seisab Prantsuse keisre nõutamise peale üllespandud, et Pöhja- Schleswigi makonnad Dani wallitsusele taggasi antud samad, kui rahwas sedda sowib. Nimmetud  protokolli wies punkt otab selle täitmist ja otse nendasammoti ka rahwas pikki silmi selle päwa järrele, mil ta omma lahhutud wendadega jälle ühhendud saab ja sedda keige ennam weel sellepärrast, et keik se ma, nenda kuida sealatsed asjad praego on, paljo peab 304