pa-sel, kes 30 kop. päwas tenis ja nenda omma naest ja lapsi piddi toitma. Kül ollid mehhel saggedaste silmad kirjud peas, agga ööldakft, et ta trüist tööd teinud ja mitte ep olle nurrisenud. Ennäh! neil paiwil tulli kohto kirri Inglismaalt, et temma wannaonno  (wannaiösa wend) kellest ta middagi ei teadnud, 54 aasta eest seal ärrasurnud ja 240,M1) tadrit mahha jätnud, kel muud pärriat ei olnud, kui temma üksi. No kes teab: tännini ei olnud tal rahha,  ehk eddespiddi pudud rahho. Se õlleks  önneto wahhetus ollewad. Raese tark nöu. Kellele Zummal hea naese annab, se leiab sure warra, ja Salomon ei kida haid naisi mitte ilma asjata. Nendasamma  tössi on ka, et hullemat witsa ei wöi olla, kui pahha naene, ja neist rägib Salomon ka paljo; küllad öllete issege luggenud. Agga kuulge, mis üks Prantsusse naene hiljuti teggi.  Temma armastas omma meest, agga mees armastas linno jahti ja tahtis allati, püs selgas, möda metsi joosta. Uhhel päwal  olli tal jälle jahhi wallo. Kül naene pällus: jäe tänna koio! ei aitnud middagi. Agga ota nattuke. Naene ei olnud rummal. Just kui mees püssi selga wöttis ja toast wälja astus, tulli kohto kirjutaja temma wasto,  ütles: „Tulle nattuke taggasi, nüüd on seädus tulnud, et keik need, kes jahhi peale lahmad, peawad, nago surrejad, enne omma testamenti üllespannema; seks on mind sadetud."  Küt ehmatas ärra, watas naese peale ja jäl koddo. No sedda olli naene tahtnud  ja targaste teinud. Tulleklafkd on keikile tuttaw assi ja olleme mitto kord näinud, kuida mönni sui aial ühhe ümmarguse klasi, mis keskelt paksem,  taskust wälja wöttis ja sellega, wasto päwa hoides, omma pibo pöllema sütas. Se tulleb sest, et päwa joned nisugguse klasi peal kokko samad hoitud ja seläbbi teine pool klasi ühhe punkti peal pöllema sütawad, mis pöllewaist  asjust ees juhtub ollema. Inglismaal on üks tark mees nüüd üht tulle- ehk päwa- klasi teinud, mis 3 jalga lai ja sedda möda ka keskelt paks on. Selle pölletamisse wäggi peab ni suur ollema, et päwa joned temma läbbi külma rauda, kulda, höbbedat ja muid asjo, silmapilk peawad sullama pannema. Kuidas luttikaidfurretada. Sedda  on järrele katsutud, et kurgi ehk ugguritsiwessi  mägga hea luttikatte surma rohhi on. Se sünnib nenda: selle meega, mis sa tore kurgi seest wälja piggistad, woia ehk man sängisambad ja maialt, kus neid näed, pinselda  ukse pihtjallad ja peälispuud, ripputa wet parranda peäle, ka on hea, kui wasto seina pritsid. Ni pea, kui luttikas kurgi meega  märjaks saab, surreb ta silmapilk. Seemne kurgid on parremad selle tarwis, keige parremad,  mis mäddanemas ja mäddand on. Nendest  wälja pressitud ehk piggistud weddelaga märi sängid ja keik kohhad, kus neil asset on. Jutto jätkud. Kütti tvalle. ühhe mõisnikul, kes jahhipiddamist armastas, ollid wöerad ning jut tulli linnojahhist. Küttid peawad agga ka waprad jutto jätko teggiad ollema. „Möttelge  ommeti, ütles möisntk omma wöerastele,  mis mul hiljuti jahhi peal juhtus. Minna  lasksin ühhe paugoga metskitse taggvmissed  sörrad ja körwad mahha." Keik teised pannid immeks ja igga ühhe silmist olli nähha:  „Nüüd sa walletad!" „Kule, Zuhhan,  ütles herra omma toapoisile, sinna ollid jo seal jures, kui ma lasksin!" „Za muidogi,  aus herra, ma ollin seal jures. Herra laskis just sel silmapilgul, kui metskits ennast taggumisse jallaga körwa takka süggas." Nattukese aia parrast sossistas Zuhhan herra körwa sisse: „Agga aus herra, ärge walletage  mitte ni laialt, ma ei tea mitte, kas ma teine kord ennam kitse jalga körwa tahha saan." Jm Namen des General - Gouvernements der Ostfee- Provinzen gestattet den Druck: . Censor R. Jacoby. 95