Perno Postimees ehk Näddalileht M Z 5 t««F Seitsmes kesknäddal 21. Augustil.^ aasta. Ses lehhes seisab: Omm alt maalt: Perno saddama pöhjapannemissest. Nekrudi lahtiostmisse ehk palgaliste ülle. Kurresare eesti laulust. Keiserina reisi peal. Õ-külmad. Keiserlik kingitus. Sallamörtsukas. Keik kartwad, ügga ükski ei armasta. Wöeralt maalt: Würstide kongress. Pikse mürristamissed.  Tännomällestussed.  —. Napoleoni iggatseminne. Meksiko uest kronist ja tronizt. Palla on Prantsuste ello. Mis Inglased Prantsustest könnelewad. Minne huntt appi, saad hammustada. Wilja sagift. Jutto jätkud: Küssimissed ja kostmissed. Metsawahhe ammet. Nenda annab ahne leidv. Ommalt maalt. Pernust. saddama põhja- Sel 11. Augustil olli Peruus  römus pääw. lubba mitto päwa enne sedda ollid innimessed saddamas piddotelki ehhitamas ja keik lin teadis, et kindral-kubberneri  herra, Baron Lieven, nimmetud päwal  isse tulleb meie linna saddama alluskiwwi  pannema. Ni pea kui kirrik wäljas olli, tõttasid keik rahwas saddamasse, kus piddotelk,  haljaist oksadest ja lilledest ehhitud, omma  keiserlikko kulli ja mitme lippo ehk plaggudega  piddo hakkatust otas. Tuhhandekaupa seisis rahwas ümberringi. Liggi kello 12 tulli meie auustud kindral-kubberneri herra ja sai passuna mangoga telgi al terretud. Parrast sedda kui Wenne preestrid ommad palwed ollid  arrapiddanud, lauldi passunatega üht saksakele  laulo: „Jummala nimmel hakkame." Selle peale piddas saksaöppetaja Girgensohn üht mönnusat könnet selle päwa ja tö hakkatusse  kohta, kus sees ta keige kuuljatele meletulletas:  kus Issand isse maea ei ehhita, seal näwad honeehhitajad ilma aego waewa; kus agga temma põhja panneb, se seisab likumatta ja kindel. Ta tulletas ka mele, kui paljo tänno Perno linna kaupmehhed ja rahwas  meie armolisse Keisri Herrale selle hea eest wölgo on, nendasamma ka endise kui praeguse kindral-kubberneri herrale, kes sedda head Perno linnale sowinud. Parrast sedda lugges notar Lehbert saddama pöhjapannemisse  mällestusse kirja ette, kussa selle järrele  kindral-kubberneri herra ja muud wannemad  ommad nimmed alla kirjutasid ja sedda kirja pandi siis plekkist karbi sisse, tinnutadi kinni ja münti alluskiwwi sisse. Parrast saksa öppetaja Girgensohni önniötamisse sönno lauldi jälle passunatega: „OH wötkem lummalat  suust, süddamest nüüd kita." Löppetusseks  jodi kuld peekri seest Keisri Herra terwisseks kallist wina, Perno lauloselts laulis:  „Jssand, Keisrit õnnista" ja laewade sured  ehk pissukesed tükkid paukusid sekka. Parrast  lõunat ollid Perno laewakaupmehhed üht piddosömaaega walmistanud, kus peale kindral-kubberneri  herra weel 70 wöerast laudas