mehhed nöu, härga ärrawarrastada; agga ommetige" arwanud sedda woimata ollewad, üht sesuggust suurt loma näggemata ärrawia. Rüüd olli hea nöu kallis, agga seal sossistanud  sadan meestele körwade sisse: minge ja walletage kõrtsmikule ette, et teie härg te peal ni wägga lonkama hakkanud, et paigast ärra ei sa, et ta peaks lubbama tedda seal ärratappa;  sedda teggid mehhed ni kohhe ja lubbasid  nahha, pea ja sisstkonnad oddawa hinnaga  kõrtsmikule arramüa; agga enne kui kõrtsmiko jure ollid läinud lubba palluma, Mid nad härja walge selja roo wankre-märega  mustaks teinud. Kõrtsmik, kes jubba omma naese-lastega magganud, sanud üttesärratud  ja unnisest peast olla ta ka lubbanud ja käsknud süllast neile werrenöud, kirmest ja nugga anda, ning heitnud issi jälle maggama. Sullane täitis, mis perremees käskis ja kui keik asjad käes ollid, läksid mehhed omma lihhuniko  ammetis.se ja ruttasid, et pea malmis samad, sest aeg on lühhike. Kui omma töga malmis ollid sanud, ja lihha wankre peale malmis pannud, winud nad nahha, pea, jallad ja sissikonna tuppa, mis kõrtsmikule müa pakkunud. Kõrtsmik ostnud neid kolme ühhe pole rubla ja tobi mina eest ärra ja et meel liig warra olnud üllestöusta, heitnud ta jälle maggama ja härja tapjad läinud omma teed. Hommiko üllestõustes olla ta omma w'a teisepolele kiitnud, et ta wägga oddawalt härja nahha ostnud wist pole hinnaga. Hommiko üllestöustes olla süllast käsknud kiudute  ristik-heino ette anda. Pois tulnud pea taggasi ja tonud neid sönnumid, et kiuto ennam  laukas põlle. Eedda kuuldes kohkunud kõrtsmik nattuke ärra, wötnud latra tulle katte,  läinud howi watama, leidnud wärrawad keik kinni, agga härg ärra! Wimakö läinud pois, wötnud härja pea maast ja öölnud: se on meie kiudo pea; üsna temma sarwed. Kõrtsmik ei tahtnud meel uskuda, läinud tuppa  nahka watama arro käes lihha läinud,  nahk taggasi ostetud, pea, jallad ja sissikonna  peale kauba sanud. Kes need lihhonikud  olnud, on praego meel teadmata. P- T. ««ramaatt. sHilline mürrista- W j n Libawist kirjutakse 2. selle ku päwas: on rasked allalisse wihma-hood,  mis möda läinud päiwil meie linnas ja siin ümberkaudo kange tormidega ollid, mürristamisse wihma saod olnud, ehk kül kegi mürriötamist põlle kuulnud egga wälgo heitmist näinud. !6. Oktobri! on Mitawi ja Ria ümberkaudo rasket mürristamist kuuldud ja 24. Oktobril Bateni ümberkaudo otse nendasamma  ja ka kanget wälgo heitmist nähtud. Tallinnast antakse teada, et üks Hollandi laew, mis palgidega laditud ja Riast Harlmgi piddand minnema, Patsalo mõisa piris, Eesti  ma kubbermangus, !6. selle ku päwa hommikul  randa läinud; selgemad teadused puduwad  alles. Peterburgist. sKahjo mis j sä tei- ei pea Peterburgis mitte liig pissukene sllema: ta olla seal wägga paljo kahjo teinud. Enne kui sest könneleme, mis kahjo seal sündinud,  tahhame tähhendada, et sealatsed jõesillad,  Newa-jöe peal suurde patide peal seisawad,  muud kui Nikolai-sild on üksi kiwwi sammaste peal. Jeä minnemissest kirjutakse sealt: Selle ku 5. päwal jäi Newa-jöe jeä seisma, teggi agga parrast weel kaks kord minnikud  ja se wimane kord T'. selle ku päwal  kaunis sure weega, kus keik jeä Ohtast wasto Nikolai- silda läks. Et süggisene jeä wägga terraw , on ta Peterburgi- (endise Troitski) sillal kaks pati läbbi leiganud ja silda wasto Peterburgi kindlust (Festungi) röhhunud.  Otse selsammal korral on jeä ka Palee-silda,  Wassili-Ostrowi pole aeanud ja ärrapurrustanud.  Kange wee-oog aeanud jeä tükki  d silla alla, mis läbbi sild süld maad kõrgesse  tõstetud; selle peale sanud nelli pati nende tau otsast lahti kistud ja Nikolai-silla likuwa ossa peale aetud. Otse nendasamma on ka Nikolai-silla jures seisawad jäe-murdmisse postid peale röhhuwast jeäst ennamiste keik, üks wähhem teine rohkem, wigga sanud. Kahjo, mis jeä se süggise Peterburgi linnale teinud, arwatakse keige wähhemast 100 tuhhande  rubla peale. Newa-jöggi on se aasta, issiärrams Peterburgi norema rahwale suurt melepahhandust  teinud. Palee- ja Nikolai-silla wahhel 388