kokko käiwad, luggewad ja nenda ühhe teisega  tutwaks sawad. Siin wöiwad' ka latti innimessed, kes Peterburgi lähwad ja kennel seal enne tuttawaid ei õlle, warsi nöu ja juhhatust  leida, kus parrajat tenistust ehk kohta sada on, ja se näitab meie melest se pea assi ollewad. Peterburgis ellab ka hea hulk eesti Lnnimessi, ka hea hulk eesti seitungi luggejaid: kas nemmad ka enneste keskel sellesarnast  ei wöikstd assutada? Polamaalt. sPola Eest otsa ollid Pslakad warsi walmis wenne wäe ees mees mehhe wasto söddima ning ei püüdnud paljo eest ärrapöggeneda, waid paljo  ennam wöido lotusses ette tungida. Se assi on teiseks sanud. Tulline hädda on neid öppetanud, et muido kokkojooksnud innimeste  salgad, kes söapiddamist ja soldati ammetit  ei mõista, pealege hädda-söariistadega, õppinud söawäe wasto ial ilma sure kahjota ei wöi panna; neid nideti mahha. Se on neid nüüd sundinud teist wisi katsuma. Nüüd hulkuwad nemmad ilma teta metsades ja rabbades  ja püüdwad igga wisi omma koggomisse  kohte sallaja piddada. Kuhho agga sähhärdune mässajate salk seisma jääb ja metsas  ommad telgid ülleslööb, seal on ümbertkaudo  rahwas tullises häddas; nad on neil hullem kui hundi karri kaela peal. Mis ial kölwab, risuwad nemmad sirra: rahwa toito, wankred, hobbused ja muud lomad, ja kes sönnakest  juhtub wasto 'ütlema, sedda pywad warsi üllesse; sest nemmad on jo Pola önnetojad. Ni pea kui keige wähhemat teadust tulleb, kus sähhärdune selts seismas on, Läkkitakse warsi neid otsima. Neid otsitakse just kui metsa lindusi  jälgi moda. On pessa üllesleitud, hakkab tülli warsi metsas. Nad lassewad söamehhi esmalt liggimale tulla, siis andwad tuld ja pärrast sedda pannewad pöggenema ja jätwad ommad surnud ja hawatud senna paika. Mönni aeg on siis rahho, künni laiali pillatud mässajad  end jälle koggowad ja siin ehk seal uus rahwa risuminne tunnistust annab, kust neid peab otsitama. Sähhärdune on nüüd ennamist  Põlakate söapiddamisse wiis. - Keige julgemad on nüüd mässajad wasts Preisi radda kokkojooksma; senna tulleb neid ka paljo teine poolt radda kokko ja nende pealikud  oöldakse ennamist Prantsussed ollewad, kelle nahk wist kihheleb. Seal peab neld imme hulk kous ollema (mönued ütlewad B—9ooo8 —9000 meest) ja nimmetud pealikud peawad neid seal ööd ja päwad söaammetit öppetama ning sest on mõista, et nemmad pea lahhengit ootwad, mis ka kaua ei wöi tullemata jada. Peiseri linnas olla mässajad ka jubba suretükki wallamist  assutanud. Kes neil ümberkaudo innimestest  wähhe kahtlane näitab ollewad, sedda  powad warsi õllesse; sest kes nende kurja nöu sure suga mitte heaks ei kida, sel ei maksa  nende arro järrele ka mitte ennam ellada. Kindral Berg, kelle kätte Keiser Polamaal  söawallitsust uskunud, (sesamma, kes wiimse söaaeal Tallinnas olli) on 30,000 meest weel wägge jure pallunud, mis ka Keisri p olest telegrahwi läbbi on lubbatud; sellega saab siis wenne söawäe hulk Polamaal liggi 120,000 mehhe - peale, kellel iggal ühhel omma  püs ja möek peus ja omma jaggo suritükkisi  korwas on. Se peaks kül hullo mässajatele  märko andma. 17. Uprl. on kindral  Kostanda 3000 mässajaga Ossowa metsas  4 tundi wastastiko tulles olnud. Ta tulli kolmelt poolt mässajate peale, kes kül surma ja ello peale on wasto pannud, agga siiski lödud sanud. Mässajatest on langenud 3 üllemat ja 400 meest, 85 meest wangiwöetud ja nende seas ka 2 pappi. Peale sedda on wenne wäe kätte langenud 200 püssi ja paljo muid söariisto, hobbusid, mona :c. Wäe poolt olnud 2 meest langenud, 2 pealikud ja 18 soldatid hawatud sanud; ka on 8 hobbust  mahhalastud. Wiluni linna jures on 15. Uprl. kaunis suur lahhing olnud, kus wäggi 220 mässajat wangiwötnud ja nende seas 70 hawatud. Mässajaid olla 271 ja söawäest 80 meest langenud. 22. Uprl. on major Beikowski Strawla metsas üht mässajatte  salka leidnud, 23 meest mahhalönud, 4 wangiwötnud ja paljo nende söariisto ärrawötnud.  —' Kuida Preisi poolt kulukse, peab jubba  Kalishe :c. ümbertkaudo mässajatel, kellest 143