Wöeralt maalt. Preistmaalt. Jggal pool on praego politika  asjus waggune Ässi ja suur tule wahhe seg, ja otse kui mölder purjud mahha rewwib,  km Mul waikne, nenda rewMwad kangi  WaMtsussid Veske purjud mahha. Kuida wäljama seitungid könnelewad, tahhab Preisi rigi wallitsus hea kord söamehhi koes puhkama sata. Igga aasta ettetullew sekrudi Võtmine on se aasta kolm kuud hilgemaks  jäetud. Meigist on selgeste nähha, et Preisi kunningas kindlaste ussub, et Eüropa mhho ühhe kindla allusWÜm peal seisab, egga karta põlleet ümber kukkub; mis eest ka Zsmmal hoida wöttaks.> . Kui LMerusse mällestusse sammas Wormsis  omma katte alt wälja hilmus ja sisse õnnistud  sai, jooksis rahwa -suus -jut, Preisi kWnmgüs olla omma käega Hesseni suurhertsogile  kirjutanud, et ta aggg siis sest piddust tahhab ossa wötta, kui seal petawad piddo könned, enne Berlinis sawad läbbi wadatud ja sensuritud. Hamburgi seitungil on se woi- Nalik,. kirja, mis Preisi kunningas kirjutanud sönna sonnalt luggeda anda ja kirri on nenda:, Urmas täddi poeg! Kuida kulm, tahhate Reie Lutterusse mällestusse samba sisse önnistaMlssest  ossa wötta; minna tahhan Teiega ühhes minna. Mdda ennam -Ewangeliumi usso würstise sest piddust ossa wotwad, sedda ennam  Võidab Uwangeliumi usso kirrik." (Seal on nüüd kirri. Kas on sest, kellest rahwa suud Wejosksid, pissutki haiso seal jures? Rsvda on parrako igga asjaga luggo!) Pöhja-saksama rikide koggo wäggedele antud  hiljoti kaks seadust täidetawaks ja tähhelpLNnemisseks,  kellest essimene wäe üllematesse Mtub ja neid kelab omma käega allamate külge putumast ja ütleb ni hästi ohwitseridele kui underupseride, et kui selle wasto tehha Mlgewad, siis köwwaste trahwitud sawad. Teine seäbus teeb keige üllematele köwwaste MhusW, joobnud soldatitesse, kes tenistussss  põlle, koggoniste mitte putuda, waid Md rahhule jätta, et nad mitte joobnud peast nende wasto ei Okkaks. Möllemad seädussed  peawad neile nago sõrme näitus ollema, et awwalik rahho ei tohhi rikkutud sada. Hs«b«rgi rahwal olnud, kuida sealt kirjutakse,  suur römo pääw odata; nende kunningas  lubbanud laupäwal, 31. Augustil, neid watama tulla ja tahtnud pühhapawal esmalt sealatses kirrikus jummalatenistussest ossa wötta ning parrast keik tähhele pannemisse  wäärt kohti omma silmaga järrel nahata  ja sealt Hesseni printsile, Pridrik Willemale  nattukest wöeraks minna. . PxaVkwNrtM Keige nende rikide rahwss,  kes kahhe aasta eest Preisi külge langesid  ja temmaga kokko sullasid, ei tunne endid ommas udes toas mitte liig õnnelikud ollewad,  waid mönnel kidbedad kasbtussed kele peal ; uus maea olla liig aurone ja sedda kaehtust tõstwad keige ennamiste Prankwurti rahWas, kes ennesele arwab paljo sursmM Mekohhut tehtud ollewad, kui teistele; ehk W ka teiste rikide rahwas, kedda politika kaardi pealt mahha pühhiti, selle ülle wägga Wg rõõmsad polnud, kui neid Preisi allammks nimmetadi ja neile Preisi pürjeri õigus selga surruti. Ommetige olli se neile sureks troos.  (iks, et se mitte ükspäinis neile, waid ka nende Mema waynematele on sündinud ja nende politika  laew otse nisamma randa läinud, kui neil. Pissemad Saksama würstid on sedda waewa wägga liig raskeks pannud, SMMü alla  Maid armastusses ennese pole tõmmata, et ka nemmad nende poolt olleksid. Wägga arwa sai üks surrelik nende liggi, kui ta mitte üks grahw ehk keige wähhemast üks „Herr von" ei olnud; paljo ennam piddi rahwas nende Würstliko käe raskust maitsma ja sedda näggema,  kui nende taskud tolmust puhtaks pühhiti.  Ei olle se ka meel ammugi keige kõrgem innimesse au, ühhe rigi üllam olla, kelle wallitseja  ennese ello, nago kurb nalja heitmine näeb yllewad. Prankwurti rshwa assi olli selle polest koggoni teine; ehk kül omma suruse polest weikene, ommetige olli ta prii riik, kellel omma arwates teistega teggemist polnud ja sepärrast tuksuWad nende süddamed ni wägga, et turtsumist  meie jure kuuldg peawad Preislastega  ühhes ikkes weddama ja kui hobbo-eeslid, nendega uhtzesuggust koormat kandma. MünheniA. Sealt kirjutatse AZ. Au- 288