maksa ja nimmelt: Tallinna lin 12,253 rubla,  Haapsalo lin 643 rubla, Rakwerre lin 562 rubla, Paide lin 422 rubla ja Baltiski lin 80 rubla. sHuntide Et hundid möda läinud aastal tallorahwale suurt kahjo teinud, sepärrast on Eestima kubbermango wallitsus sedda nöu piddanud, sedda makso kõrgemaks tööta, mis tannini ühhe tappetud hundi eest makseti, kui körwad kohto kätte widi,  misläbbi nad lodawad, et küttid sedda hoolsamad  sawad ollema, neid tagga aeamas. Ühhe wanna hundi eest lubbatakse wiis rubla ja nore eest üks rubla höbbedad. Haapsalust. sAltari Meie kenna  1858 aastast sadik walmis sanud pühha kodda, olli tärmini ilma altari pildita. Ehk kül altar wägga kennaste kiwwist wälja raiutud, pudus ommetige se oige illo.  Umbes  aasta eest said ühhest tundmatast, agga pühha koea armastajast sadda rubla selle palwega  meie katte sadetud, selle eest pühha koeale üht altari pilti murretseda. Senna jure tullid  weel 2V2 aastased intressid 500 rubla pealt, mis jubba enne kirriko tarbeks ollid kingitud,  50 rubla; nenda ollid meil nüüd 150 rubla selle tarbeks koos. - Warsi tellisime Düsseldorwi akkademi künstleri Albert Mirsali  jures üht pilti Zesusse ristiminne Jordanis  4 jalga 12/2 tolli kõrge ja 3 jalga 2 tolli lai. Minnewa aasta essimesse Kristusse  tullemisse pühhaks saime sedda konna pilti kätte, mis weo-rahhaga kokko 188 rubla 78 koppikat tulli maksma. Nüüd olli rahhast  pudus, sest pilt maksis 38 rubla 78 koppikat  rohkem, kui meil rahha olli. Ni pea, kui omma suud selle polest ollime lahti teinud,  ei tulnud kahhe näddala aea sees mitte ükspäinis need puduwad 38 rubla 78 koppikat  kokko, maid meil jäi weel mönni hea rublale  taggawarraks, mis eest eddespiddi omma pühha koeale kahhekordsed aknad ja ahjo sisse tahhame murretseda. - Pilt on wägga kennaste  malitud, et julgeste woime öölda, ei ja seal middagi sowida ülle; teeb omma meistrile  au. Peterburgist. sO ien d u Sealt politsei üllem annab politsei seitungi läbbi teada, et ss kaebtus, mis Odessast kaevati, otse kui õlleks matjamaalt kihwtitud papirossi  pabberid ülle piri sisse todud mitte pea tossi ollema, maid tulest woetud. Arwatakse  sedda ühhe naesterahwa süüks, kes omma  suggulassele ramato kirjutanud, ja tedda seläbbi manitsenud, kahjo eest hoida. Ta olla temmale ka üht pabberi tükkikest läkkitanud prowiks, mis ta öölnud kihwtise ollewad. Pabberi  tükkikenne sanud tohtridest läbbi katsutud,  agga kihwti põlle leitud. sEesti kele Wenne rahwal  on se näddal enne Wastla päwa üks suur lusti näddal, mis nad isse ..wöinäddalaks" ehk ..maslitsiks" nimmetawad. Keik suggused tembud tehhakse siis; to külge ei pista kegi omma sõrme, agga sedda saggedam wina- ja õlle klasi külge. Sel näddalal woib keige rohkem  joobnuid innimessi leida. Nenda olla nad ka se aasta wanna prügi järrele omma lusti päiwi piddanud ja otse selsammal näddalal  olla ka Peterburgi ma kirrikus Jani kirrik Eesti kele laulo kontsert olnud. Peterburgi linnas, kus Wenne keel perremees, Eesti kele kontserti kuulda, teeb meile ütlematta  suurt römo ja annab tunnistust, kui wägga  rahho-ingel, kes keige laulikute pea, iggale pole üht leppilikko ühhendust Saksa- ja Eestirahwa  wahhele toob, mis kui üks kallis tullewase rahho ello seme iggal pool iddanema  hakkab! Kui meie Küünla päwal pärrast lõunat kello pool kuus kennaste ehhitud Jani kirrikusse  astusime, olli keik kirrik jubba punnis rahwast täis. Altari ees ollid au-platsid surema  suggu rahwale hoitud, kus meie Keisre Herra keige lähhemat tohtre herrat Kare!li ja üllema piiskoppi kohto ka-liget, Türri kirriko  öppetajat Grohmanni teiste seas näggime  istuwad. Laulikkud ollid orreli kori peal, mis kaunis täis näitas ollewad. Laulud, mis lauldud said, on keik manna kuulsaist laulo meistritest wälja antud, nenda kui: Mendelson, Weber, Bach, Silher, Motsart,  Pergolese ja Brömme. Löppetusseks 60