peab agga hantwärgi seisusse auustus tullema,  mis ta muido kül wäärt õlleks? Sest õlleks paljo könneleda, agga siin põlle se pärris  koht. Et nüüd assi koggoni hulluks ei lähhäks, on halleda melega head innimessed nöu piddanud,  kuida pursid, kui nad jubva meistride jures on, weel naltuke wöiksid öppetud sada. Sepärrast on linnades, nt kui ka siin Pernus,  purside-kolid assutud, kuhho nemmad üks ehk kaks öhtut näddalas kokkotullewad, öppetust sama. Se on nüüd kassin kül, agga ennam ommeti, kui middagi. Kui meistrid ja sellid nisuggused kolid holega prugiksid, wöiksid  poisid omma õppimisse aial head tundmisse warra koggoda. Siin Pernus ei tehta sellega  just mitte mängo. Esmaspääw öhto peawad pursid kolis ollema; kui mitte, langeb süallune trahwi alla, olgo meister ehk öppipois,  nenda on se kohto polest teada antud. Meie olleme sest sepärrast mönni sönna räkinud,  et surem purside hulk ka praego alles eht Eestilapsed on, kas nad nüüd sedda kuulda tahtwad ehk mitte ei tahha. Kuramaalt. Wallalaekad ja warra.  Kurama kubbermango seitung kulutab neist asjust laiemalt ja jaggab sealt ma awwalikko  tallowarra nelja jausse: 1) koggokonna . kapitalid, ehk pärris koggodusse warra; 2) maggasini kapitalid; 3) waeste-lasterahhad, mis intressi peal üllewel hoitakse, ja 4) nekrudi  lahtiostmisse rahhad. Krono- ja parrismöisa-wallad  on seal ses asjus teine teisest lahhutud; selle rahha kaswamissest 1849 — 1869 aastast sadik antakse nüüd selgemat teadust.  1849 olli koggodusse warra pärrismöisade  peal 24,698 rubla 351/2 kopp., kronomöisade  peal 41,646 rubla kopp.; aastal 1869 pärrismöisade peal 57,657 rubla kopp., kronomöisade peal 67,813 rubla kopp. 11 aasta sees on se liggi kaks kord suremaks läinud. Nekrudi lahtiostmisserahha  on selle aia sees weel parrem kaswanud,  sest aasta! 1849 olli se summa 59,919 rubla 33V4 kopp. ja 11 aastat parrast sedda jubba 162,429 rubla 551/2 kopp. Nenda- samma on luggo ka waeste-laste warraga. Se olli 1849: 81,298 rubla 5 kopp., agga 1869: 288,159 rubla 3 kopp. Maggaski wiljast ei wöi öiget arro sada, sest et se üks aasta surem, teine wähham wöib olla. Kuida Ria- ja Tallinnamaal sellega luggu on, ei leia meie weel kuskist seitungidest. Wennemaalt. Telegrahw on üks wägga kassulinne assi. 39. Augustil pattusid  Peterburgi linnarahmas sealt kindralkubberneri,  et ta nende nimmel Keisri - Herrale,  kes Krimmi sare peal otti, Temma nimmepäwaks paljo tuhhat termist ja head önne sowiks. Ja mata, marsi tulli Liwadia linnast Krimmi sarelt wastus taggasi: „Keisri Herra tännab teid ja Peterburgi linna rähmast  selle önnesowimisse eest, mis telegrahwi läbbi Nende kätte tulnud. 39. Augustil 1861." Sandist ilmast. Kuida ilmad siin sn, põlle mul tarwis üttelda, sest se on igga mehhel silma ees. Kui teist näddalat jubba wihma mahha wolab ja paikese palge wöeraks  asjaks on länud, mis kitust seal suurt wöib olla? Peterburgi ümber on agga Zulikuus  rasked sajud olnud, mis jöed kaugel ülle kallaste ajanud, kus tammid mahhakistud ja tallomaiad ärrawidud sanud. llhhes kohtas uppus üks mees ja II lammast lausa karjama  peal ärra. Ka 2 tüttarlast on ärrauppunud.  Mitmesse kohta sündisid tigid ja järwed, kus neid enne ei olnud. Körtsiwastased. Körtsisöbro on mailm  täis, agga körtsiwastasid põlle weel liga. Kas mälletate weel Wennema winamahhajätmissest?  Minski makonnast tullid kahhe sure külla tallopojad ühhe korraga omma möisniko jure ja pallusid tedda, kes ommad körtsid ärra olli kautanud, et ta omma nabri-möisniko kõrtsid piddi ärrarentima ja siis wina nende seest ärrakautama, nago ta sedda omma kõrtsidega  olli teinud. Agga kui wiin ärrakautadi,  kust piddi siis rent tullema? sedda kössis  mõisnik. „Kui agga wiin nende seest kautud  saab", wastastd tallopojad, „siis maksame  meie renti hea melega ommast taskust." 292