kame, tahhame üht wägga kurws ja halledat asja ühhest kue aastasest lapsest jutlustada, kulda  temma, armastusest teiste nõdremate was? tõ, ommast ellust ilma janud. New-Bruns- Wikis olla kolm last, kellest keige wannem kue aastane tüttarlaps ja teised kolme ja nelja aastased, hilja aea eest ühhel tormisel päwal, metsa ärraeksinud, kus keige wannem nikohhe sedda kindlat nöu wötnud, parrajat kohta otsida,  kuhho ö-kortert jada woiwad, sest wäljasamine  enne pimmedad olla asjata katse, ja abbi põlle kussagilt lota; sepärrast otsinud ta hea tulewarjulise kohha wähhematele, kus tormi tzW marjul ollid, käsknud neid senna mahha istuda, wötnud smmad rided seljast, katnud nendega neid wähhemaid kinni ja siis läinud issi merre are kuiwa merrerohto ja pu oksi kokko korjama, et neist head soja asset tehha, kus ö-läbbi rahhuliste woiwad puhhata ja teisel  päwal jälle koeo taggasi minna. Teisel päwal,  kui neid ülles leiti, ollid need kaks noremad  ommas pessas ellus, agga se keige wannem,  kes teiste eest ni suurt hoolt kandnud, omma wimase koorma körwas, liwa peal surnud  maas, külm olli tedda senna surmanud.  Eks põlle halle, kui nõdrad lapsed üksi koeo jäwad ehk et wannemav nende pärrast hvlimatad ja neid omma sodo käia lassewad. SKkfsMaeslt. Wanna sönna ütleb; kser augud senni, kui küllaline tulleb; nenda könnelesid  ka Prantsuse seitungid hilja aea eest Ztalia ja Prantsuse rigi wahhelisest ühhendusest,  agga nüüd tulleb Kölni seitung ja teeb sest imme suurt karra ja ütleb et keiser Napoleon  ja kunningas Wiktor Emanuel enneste wahhel üht wägga kindlat sõbrust ni sallamahti walmis teinud, et Ztalia ministred sest suggugi põlle teadnud. Sedda sõbrust olla nad sepärrast teinud, et kui eddespiddi üks ehk teine Saksamaga juhtub tuttipiddi kokko minnema, siis söbber käe parrast wötta õlleks, kes awwitada woib. Nende söbruse teggemise  protokol, ei olla kül weel alla kirjutud ; agga ommetige peab keik walmis ja kindel ollema.  Romast ei olla seal sönna laustud, agga selle wasto seista seal, et Ztalia üks tük Walsh-Tirolist peab sama. Austrial olla se teada, kuiva loud Prantsüft ja Ztalia wah- hel olla, ja sepärrast arwab ta sedda wägga tar-- wilise sllewad, kui tsmma ka kui kolmas rattas wankre al seista, siis jooksta wanker päljo parrem; issiärranis arwab ta sedda Saksama parrast wägga tarwis ollewad. Need on nüüd sönnumed, mis wäljama seitungid meile towad, kelle eest -meie agga mitte ei woi seista, kas tõelikud on; lodame ommetige, et sesuggustest  suurtest Meestest middagit ei hakkata rakima,  mis mitte tossi põlle. Austriamaalt. Rahwa käes olla j ut, wanna pühha issa, Roma linnas, olla raske haige, ommetige peawad selgemad sönnmmd puduma. Krahw Bismark on mõnnel, kui ökkas silmas,  mis allati torgib ja sepärrast er olle neil rahho; lähhäb sinnul ehk minnul okkas silma, kas woid tedda rahhule jätta, enne kui wäljasanud; sepärrast tahtwad ka need, kellel Lemma pinnaks silmas, tedda siit mailmast armsata  ja olla seks nou piddanud, kus, mil ja kuida sedda tehha. Sedda ettewöetud pahha nöu olla Austria rigiwallitsus keige esmalt teada sanud ja sepärrast omma sadiko läbbi Berlinis, Lemmale üttelda lasknud, mis päwad tal odata. Prantfusemaalt. Sealatse keiserliko wamilil  on praego leina päwad; keisre Napoleoni  täddi olla pari näddala eest Keiserlik printses on kaua haige olnud ja sure wallo sees kannatlikult sedda aega wälja piddanud,  künni surma ingel ta silmad kinni waotanud. Zubba mõnda aastat on ta omma möisade peal waikselt, keigest mailma karrast lahhutud, ellanud ja omma termist lahke ma tule käes püüdnud kinnitada, agga iggaühhel innimesel on omma aeg siin ellada ja omma risti ja willetsuse koorm kanda, olgo ta suremast  ehk wähhemast suggust. Lapsoke ei olnud  ta ka mitte ennam, titte juuksed ja lapse hambad ollid jubba ammugi omma teed läinud,  sest ta on aastal 1806 sündinud ja krahw Kamerata abbikasa. Zhhosuggu ei olle Jummal temmale andnud ja sepärrast põlle tal ennesel pärriaid, sest on ta keik omma suurt warra, mis tal järrele jänud, keiserliko printsile  lubbanud. AaStal 1831 on ta üht plani 46