parrast ni pissut armsaid laulo söbro maalt sekord meie kontsertist woisid ossa wötta, sepa  rra st õlleks meie arwates wägga kenna, kui Zummal head te piddo annab, et meie armsad  lauljad ja mango mehhed waewaks wöttaksid,  weel üht teist kontserti anda, mis meie weel Jummala holeks jättame. Wilh. Bergwits, Perno Elisabethi kirriko öppetaja. sMerre Jummala kässo sonna hüab iggaühhe wasto: ..Sinna pead pühha pawa pühhitsema;" ja kes sedda ei wötta kuulda, peab Jummala hirmo andmist  maitsma; saggedaste ka.warsi.  Pühhapäwal,  9. selle ku päwal, kui koggodus pühhas koeas koos olli Jummala tenistust piddamas ja Jummalat suust ja süddamest kiitmas ning tännamas, olli üks Perno linna  Üllejöe allewi mees omma wenna ja pissukesse  poeaga merre peale läinud kalla püsid sisse pannema, ja neid mis enne sees ollid, järrele watama, kas middagi seest leida. Kui nad nenda just kirriko aeal seal ammetis olnud,  olla kange põhja tuul jeä ranna arest lahti kiskunud ja ülles merre peale aeanud. Üks kord kui nad walmis ollid sanud ja koeo hakkanud tullema, olla nad näinud, et jeä parwega  eddasi lähwad. Oh sedda kohkumist, ja kissendamist, mis nüüd olli! Agga kes teggi? isse teggi! Nüüd olla nad otse Ulu mõisa pole ruttanud, kuhhu nad ka hädda kirrati, sures surma häddas wimaks kaldasse sanud. Mitmes kohtas on hädda öiete suur olnud, kus surm lausa wee seest omma külma kät nende järrele wälja sirrutanud, agga õnneks wee! ta käest peäsenud. Jssa olla pissukesse poea kelgo peale kinni siddunud ja siis nenda ennese järrele weddanud. Nenda karristab Jummal neid, kes temma kässo sönnast ei holi ja lihha omma käe warreks pannewad. Meie Hans Diedrich Schmidti kuntor pühhitses  15. selle ku päwal omma 125-aastat allustusse pühha, kellest tullewa näddala laiemalt  tahhame könneleda. Riast. Lihwlandima kindral supertent vi-. A. Kristiani on 6. selle ku päwal Tarto sõitnud. Meie assi põlle se, selle jarrele küssida,  mis ta senna läinud; egga kegi ilma asjata kotto wälja sõida. Kuida tännawune talli meie jures, nenda ka muial, pääw külma teine soja. —> Riast kirjutakse: Selle ku 1. ja 2. päwal olli meil ommetige ni paljo külma, et jõudis meie Düna jõe jeäd ni tuggewaks tehha,  et ühhe hobbuse mehhed jubba ülle woisid sõita, agga kauaks sedda römo olli? 3. päwal  wallas pea keik se pääw wihma, mis läbbi ka ülle söitminne jälle lõppes. Jalla innimessed  jooksewad weel ülle. Hiljemad sönnumed juttustawad: Kange põhja öhto tuul olla 9. selle ku päwal keik jeä nende merrest wälja aeanud, et laewad keelmatta jälle woiwad saddamasse tulla. Peal pool Katarinendammi olla suur messi jeä üllestöstnud,  mis läbbi kaldad lahti läinud ja kaks auro pati „Hermes" ja ..Uniti" olla teisel päwal jeäd katki murdnud, et sulla wet sada, mis läbbi siis need wimased wöera ma laewad, mis jeä sisse ollid janud, woiwad wälja sada ja koeo minna. Tallinnast. Auut Möda läinud aastal olla üks Warsawi judi usko öppetaja poeg seal Dom-kirrikus ristitud sanud,  abbikasa ja laps janud judi usko. Essimessel  Jöulo pühha sanud ka need möllemad Dom-kirrikus ristitud, kuhhu koggodus rohkeste olla kokko tulnud selle pühha asja tunnistajaks.  Õlleks wägga sowida, et teised nende usso wennad ja öed neist öppetust wöttaks ja ka pühha ristmist nõuaks; sest Issand on ka nende eest surnud ja omma werrega neid ommaks ostnud. Ta tahhab ka neid kui kanna  ommad poead omma armo tiwa alla kokko kogguda. Peterburgist. sKolera Hiljoti könnelesime, et Tallinnasse üks kolera kommission olli assutud, kelle murre ja holekandminne  se olla, selle ülle walwada, et kolera,  kui ta peaks senna tullema, suurt kahjo ei saaks tehha; tänna loeme, et Keisre Herra keigekörgemalt käöko andnud, ka Peterburgi 20