ja tullew aeg on. Ta astus poisi ette ja ütles:  ..Prits, wata mo otsa ja panne tahhele! Kui sa ütled: ~„Ma naan üht rummalat härga,"' Millal naad sa siis sedda härga?" . .Üsna praego'' - ütles terrane Prits ja lsi silmad mahha. Kirjawastussed. 100) ?. C. G. F. K....5. Tanname magga ja olleme seddamaid trükki pannud. 107) Fr. P. 5..... s. Teie kirri ei wöinud minnewa kord mitte ennam trükkitud sada, jai ka masto meie tahtmist  ilma maotuseta. 108) kk. ok. in M. Ebk meil kui lotus on, pea isse sealt kaudo mäda minna, siiski peame tunnistama. et kae siu aea ja muud asjad mitte ei anna Teie pole körma kaända, ni wagga kahjo. kui meil sest on. Selleaivarrast  on meie süddame mõtted neediammad, mis enne ja jamad seks, kui ka Teie poo! tuul peaks teisele põörma. 100) H. W.. T.......5. Enne kui meie wastus Teile saab, tuüeme isse ellamalt. 336 Von der Censur genehmigt. Vcriiau. den 22. October 1662. Teadaandmissed. Sedda käsko möda, Mis Ria kubbermango wallirsusse polest 12. Septembril s. a. 1660 at on panrud, antakse selle kulutusse labbi awwalikkult teada, et selle kirja järrele, mis rahha-ministeriumist Balti kindral-kubberneri herra katte tulnud, eddespiddi rahha-markid Wäljaanda ärrakecldud on, js et siit linna markide  wäljaandjad omma rahha-markid kolme ku sees peawad taggasi wahhetama. Perno rae-kõhtus, 16. Oktobril 1862. Bürgermeister Fr. Rambach. M 1992. Sikretär Schmid. W Kes Perno linna rae-möisas, Willowerres,  metsawahhe kohta tahtwad sada, need woiwad, kui neil head tunnistusse kirjad kasas  on, ettetullewal neljal naddalal Perno kassa-kohto peal järrele kulada. Perno kassa-kohtus, 11. Oktobril 1862. Kassa-kohto peawannem Fr. Rambach. Oldermann J. G. Puls. Oldermann G. Florell. M 378. Kirjutaja G. Lehbert. - W Zärwa makonnas, Ambla kihhelkonnas, Sakakopli mõisas on tullewa Jürripawast 1863 rendi peale sada: 173 tündremaad põldo  tarwilisse heinamadega, ja peale sedda üks wessiweske ning 6päwa tallokohta. Selgemat  teadust antakse nimmetud mõisas ehk Tallinnas  Laiaulitsal ..Kolga maeas." sl^ Sedda tallopoega, kes essimessel Perno lava päwal Perno linnas üht seddelit Siederri podi toi, pallutakse weel sennasamma  podi rulla, kus temma jallawacw ausaste  arramakserakse. ' s2^j Uks maea ja aed pärris platsi peal, mis Tallinna Tönnismäel Rosenkrantsi ulitsa nurga peal !287 seisab,  on ommast käest müa. Selgemat teadust  antakse sealsammas maeas. Ka on seal üks kummiga saan müa. s3^ Kes Perno raeh. Spechtile, temma iillejöe  maeas teab üttelda, kuhho need ? suurt kiwwi janud, mis pissukese silla otsast temma  aeamüri arest ärrakaddunud, se saab J rubka h. ja temma nimmi jääb nimmetamatta. Selle kulutusse peale, mis wimases „Postimehhe"  numris selle nimme al seisab: „Willast  lõnga punnaseks wärwida", anname weel sedda teada, kuida sedda wärwi peab prugitama,  mis on nenda: Oppetus kuida Wetterihi Koshenilje-Pastaga eht hellepunnast wöib wärwida. Ühhe naela willa ehk lõnga peale wötta 4 lodi Koshenilje, öeru sedda. õige peneks ühhe wask-kastrulli sees, panne siis 4 lodi Koshenilje-Pasta  senna sure ja walla nenda paljo wet, kui arwad, et ta ülle willa ehk lõnga seisma saab ja lasse wet wärwiga üks werand tund keta, siis panne willad sisse, keda neid kolm werand tundi ja ärra wötta enne paeast wälja, kui hopis ärrajahtunud. Ühhe naela peale lahhäb 39 kopp. eest ja on üksi sada A. ja W. Wetterihi apteekri-kauba ja wärwi-podis, Peetri kirriko körwas, Ria linnas.