ots, Mis kartuhwle Varre" stsast telse aasta wälja kaswanud 011 l üllespiddi saab» Sedda-,  su selle polest wägga tarwis tähhele panna','  et iddusi rohkemast wälja kaswab ja selle läbbi, et nemmad kartuhMie.-alt wälja kaswawsb,  teine teisest kaugemal seisma tullewad ja rohkemast nori alla kaswatawad. Mõista on, et mahha pämüad mitte ristide peal ei talla, waid waggude sees käiwad; nendasamma  ka, et seme Fartuhwled mitte wähhemad ei tohhi Ma, kui meie ma kanna munnad; weikemad, mis pannemise korwi ehk nõu sisse järrele waotago teiste kõrwa ja mis nattuke suremad, kaks uhhe pessa stsse Sedda  wisi waggutud põllo peale, lähheb pool stmet wähhem mis ka assi on, sel kallil aeal ja saak saab rohkem ollema, kui wanna wisi ma põhja pandud seemnest. (Keige wilja seemnel on kassulik, kui temma mitte wägga liig süggswasss ma sisse ei sa küntud. On põld niiske ehk koggoni märg, siis ni maddalaste, kui ial wöimalik. Kalli wilja seemne hinna pärrast õlleks jo kassolik, tülli ettewötta ja semet rammusa wee sees leotada,  siis lähhäb kolmas ehk neljas ossa semet  mähhem ja saak saaks rohkem ollema; ka sellspärrast, et kerrad ma pinda jäwad ja ennemalt  töusewad, kui leutamata seme.) Enne kui iddud ma seest wälja aeawad, woib kord amalt ristamesi maod ülleskünda, et muld saab kergitud ja rohhi kautud. Kui iddud töusewad, siis peab rohho kaotamise pärrast äästama; agga mitte wannal wisil, seal lähhäks  mitto kartuhwle wart raisko. Selle tarbeks  saab ni kerge kui wöimalik üks kolme jMa laiune üksluine kolme söllega äkke tehtud,  mis paeldega sahha kastide külge seotakse; taggumine ots saab paelaga kässipu külge seotud,  nenda et sahka tõstes mitte tukiks ees ei olle. Ikkel on agga üksi senna kohha peale pulki, mis wao körwas käib; ka mitte üks teise järrele reas, waid nenda, et igga pulk isse kriipso tõmbab. Möistliko töteggiat peab tö issi keik õppetama, nendasämmoti ka, kuida wisi se äkke sahha külge seotud peab sama. Kui iddud ma fteft wäljai aeanud, siis saab ristamesi kord awalt mustatud, ja nimmetud äkke, mis sahha külge pandud, teeb äästamise On agga pealsed jubba ni sureks kas- wanud, et ak*e neid wiggaseks woib tehha, siis saab äkk< wöetud ja senui kord awalt k ö rgeste mullatud, küi warte suruse polest läbbi peased. Ärgo agga kegi pölgago seddawisi mahhapannentise  tülli z kül ta süggise römustad, kui hea pessakond kartuhwlid ülleswöttab. Ja kes weel surema sagi peale tahhab lota, kgstko pannemise aego kartuhwlid märjaks - parreni  wirtsaweega, mis seddawisi hõlbus tehha: waotago kartuhwled ksrwiga wee nõu sisse ja ripputago gipsi jahho peale (weel parrem, kui wähhe pu-tuhhaga seggatud.). Zahho hakkab märja kartuhwle külge ja saad seddawisi kaswüle  jöudo andma. Muidogi teada, peab, kui pealmine jaggo mahha pandud, ueste gipsi jahho peale ripputama, midda rohkem, sedda parrem; kes sedda katsunud, kiitwad, et gipsitud  seme ka parremine haiguse wasto peab pannema. Kellel gipsi jahho koggoniM wFtta sgga wöimalik sada põlle, se wötko selle tarbeks  pu-tuhka. Ueste. pean nimmetama, et üllem assi siin jures on, et kartuhwlid ei tohhi süggawam kui Haks tolli mahha panna ja ladwa otsi peab allapole pannema ning gipsi jahho märjaks  tehtud kartuhwlite peale ripputama. Kes weel suremat tülli tahhab kasso parrast ette wötta, sedda juhhatan minnewa aastase ..Balti näddalalehhe" nummer 44 peale. Otsust  selle ülle woib wissist iggaüks ommast mõisast (?) sada, kus sedda nimmetud näddalalehte  kasfo parrast loetakse Ruum ei lubba sekord mitte laiemalt selletada; olgo agga ni paljo öoldud, et Amerikamaal üks mees nimmega C. L. Gülich ühhe kartuhwle teggemise peale juhtunud, mis ka Preisimaal sure kassuga on katsutud, sest et weel wäh? hemine semet tarwitab, agga Z—4 wört rohkem  kasso annab, haiguse eest hoiab, issiärranis  selabbi, et pessa keskpaika m paljö mulda äkkiga ülles aetakse ja wapred köwweraks waotakse,  et haiguse wessi möda warre kändo ma sisse ei wao ja mitte kartuhwlide pease ei jose". . M< D. Sedda olleme Eesti Postimehhe seest sönna sonnalt wotnud, sest et teame, et surem ossa meie söbradest, kes polloharriad mamehhed, agga ommetige Eesti Postimehhega kokko ei 162