..Peale selle, kui nisugguse Oomisse töga* kitsast wärrawast läddi miftna, M käiks Teie kässi, nago konnal lvankre ratta al. Nisuggusi asja wö b Glashrenner tönaelda. 9) F. K. J Teie kirja olleme kätte sanud  ja Teis tahtmisf? järrelek teinud. !9) A. T in W. Teie kirjaga, mis ilma nimmeta, ei wöi meie middagi tehha. Peab lemmast middagi sama, DiR pallume omma pArriS nimme üllesanda. li) N. Ä. .... .s. On nattuke liig maggus. AlladnuS on wäzga hea ja ristkinnimeSse illufam ehte, agga ei tohhi »penniallandu<seks" wauda. 20 Bsn der Censur erlaubt. (Nr. 6.) Dorpat, d. 11. Jan. !BVS. Keraütwortl. Md«tteur Zch. Zsnnfsv. Sruck vsn H. LaskmsLN. Teadaandmissed ja kulutauiissed. (Mit Polizeilicher Bewil ligu ng. ) Wllast ja poomwillast kleidiriet, sitsiriet, wiLasid mttikuid, pearättikuid, willast ja sibist, 6O kopp. Liik ja kallimad, willasid mnuosid ja käiksid :c. müüb oddawa hinnaga Bauchi maeas kaupm. Fifeher. (3) Tarto linnas, Maltsaweske - ulitsaS on endine Bauchi maea sure aeaplatsiga ühhes müa. Selgemat kadast antakse sealsammas maeas. (2) i' Aks naesterahwas, kes lapsehoidjaks tahhob heita, mingo Tartus Wanna-ulitsas v. Bocki maeasse kaupa kulama. Wärsked, hästi idtenewad aeawiija ja lille» seemned on oddawa hinna eest sada TartuS kunst» kärneri Johann Daugu tli jnreS Jama-ulitsaS. Sealsammas on ka seemne»katalogid (nimmekirjad) ZL6ö. aasta peale ilma hinnata sada. (3) Walmis tnhtnd willa massina krasid vn sada Röngo kihhelkonnaS Hellenurme mõisas kcasiteggia  Reichelti jures. (3) Annan selabbi keigile teada, et ma 2. Janu ori ku päwast savik omma nimme peale uut raua-, terrase-, dvasse-, ja MA Wahhema Lauba pobid, sure turro äres Kapilowi maeas, kus enne Küüns kauples, vllen assutannd, kus mS keiksuggu raud ja wask tõmstad oddawa hinnaga müün. J!. KaletaM. (3) Jaan Köhlerk maeas Kolitarre»ulitsaS on üks LalloWanker oddawalt müa. (3) Karrilatze törts mis Heimatra mõisa järrel Worrv postmaantee äres seisab, saab !8. Weöruaril nimmetud mõisas oksjoni wisil rendi peale wäljapak-7utud.  Selgemat teadust wöib iggal aeal möisawals litsusse käest sada. (^) Uks mõisa on müa ehk rendi peale anda PetTTburgi  kubbermangus Oudowi sGdow) makonnaS Peipst äres. Selle surus on 675 Dessätini eht 2628 wakkamaad pöldo, heinamaad ja metsa ühtekokko. Kennel lust on, wöib ka ilma metsata osta. Keik ühhes  tükkis maksab 6866 rubl. ja ilma metsata 3869 rubl. Kui ostjal «võimalik ei vlle keik hinda wälja maksta, wöib paol rahha mõisa peale ka wölgo jada. Keik ellomaeav ja honed on hea koera peal ja saab ostja ühheS 3 hobbust, 29—35 karjaloMa ja kelk muud maeapiddamiSse krami, neudasamms keigest wkl-jast,  mis senniaeani seal on prugituö. KaKapüüZmisfe farmis on järw ja jöggi, metsapuid wöib PeW järwe  mödo Tarto, Pihkwa ja Rarwa wka. Rendi Hind on 366 höbbervbl. - Selgemat teadust antakss Tartus Karlowa-ulitsaS Gräsin Manteusti ehk enSiss Tcobe maeas. (3) ' - Üks ksk, kes naesemees ei oÜe ja kennel Head tunniStuSsed kasaS on, wöib Aakre mõisas Röngo kihhelkonuas tenistuft leida. (!) Tallistna lähbedal on liggi !96 head lüpsilehma  rendi peale anda; Selgemat teadust annab kaupmees Bökler sure tureo äres. (l) Nobert Nörrenbergi» willa krasimisse ja kevruSse wabrik Tartus, tulletab rahwale neste meie, et seal igga perrenaene omma willo ruttu krasitud ja kedratud saab ning tö tehhakse hea. —- Ka tarwitakse seal üht õppind kedrajat ja kangro õppiat, kes kauema aea peale töösse tahtwad jada. (2) Zäewamaal, Turri kihhelkonnas Kolly mõisas, saab üks külla, kus 8 taAokohLa ja ülleültse Z! 6 Dessätini maad on, ärramüdud, olgo ühhes paukus ehk tallokaupa. (Üks Dessatin on 2469 ruutsülda.) (2) Tarto listuas, Ria-ulitsas Mülleri maeaS wöttab  lapsi, kedda maalt linna koli tuokse, oddawa hinna eest kosti peale Lesk UaMberg. (!) Wõrro makonnas on üks weike möisakene müa, mis kauplemisft kohhaks wägaa kõlblik on. Zähhemat teadust juhhatab selle lehhe wäljaaudja. Meid, kes Gesti Postimeest ja temma lisfalehta weel esstmessest numrist ssöik sswiwad sada, paAnMs, kui wõimalik, selle kn fees meile omma teKimesfi teada anda. --- Mmnews aasta -Juttotubbadest" on meil mõmzi kümmekond weel järrele; ?m Mbnttl peaks tahtma, stiS wöib neid terme aasta zaggo VS kopp. eest sada.