hel kummelite-, mündide-, salwei-, melissi ja mu nisugguste kange haisuga rohtude tee-wet joma. 10) Et neis soontes, mis ihho nahha al nahtawad, werrejooksmist ommas korras piddada,  on tullus, keik ihho, isseärranis jalgo iggapääw soendud willaste nartsudega öeruda. 11) Kui ihho ehk jalla katted niiskeks ehk märjaks läinud, tulleb neid wibimata wahhetada.  12) Keik ello maea riistad ja nõud, kannetawad  rided, särgid, sukkad ja rattikud ja mis ial käe käidawad ühhes maeas on, peawad  issiärranis puhtad, harritud, küntud ja pühhitud ollema, ja se eest murret petama, et mitte paljo innimessi ühhes kitsikus toas asset  ei pea. Kui se woimata, et paljo ühhes kitsikus, isseärranis ö-aeal, koos ei õlleks, seal tulleb essite päwa aeal saggedaste, kui ilm annab, uksed ja aknad lahti piddada, ja teiseks kloorkalki pulwert ehk leotud kloorkalki, mis iggast aptekist sada, mitmesse kohta wäljapanna.  Tähhendus: Kloorkalgi suitsetaminne on kül hea; agga siiski sadab parremat ja suremat kasso temma wälja panneminne; sest et siis allati ta haiso toas tunda on. Tahhab kegi kanget kloorkalgi  wet, siis wötko kahhe solotniko peale üks nael wet. 13) Tulle!) hoida warra hommiko mitte tühja süddamega wälja minna. 14) Tulleb selle eeft hoida, et allalisse tö läbbi ennast mitte liaste ei wässitada, ning oss unneta ei õlle. Nende oppetuste järvele tehha ja hoida, on iggal aeal tullus ja hea, ja neid täita, mitte liig raske. Sest ja sellepärrast selletago igga maea- ja perre - wannem neid omma koddakondstele  wahhe piddamata ja walwago selle ülle, et neid ka ustawalt täidetakse. Tullewa kord könneleme eddasi. Ommalt maalt. Pernust. sPiiskop Meie aulik Riama piiskoppi herra, vr. Kristiani, tulli 15. selle ku päwal aurolaewaga meie linna, et siin meie kirriko asjo ja jummalatenistust järrel wadata, kuida se ühheksama aasta eest sündis. Pühhapäwal 19. selle ku päwal olli ta saksa kirrikus ja 26. jälle ma kirrikus, kuhhu rahwast ömmast ja wöerast kihhelkondadest  rohkeste kokko tulnud, et meie kirriko ruum neid ei jõudnud wastowötta ja ommas  sülles piiskoppi herra ette kanda; pea põled piddid wäljapool kirriko seina istuma.  Igga pühhapääw on meil rumi kitsus  silma ees, sest et paljo ukse tahha jamad; sepärrast on wägga häddast tarwis, olgo kas wanna kirrikut suremaks tehha, ehk weel üht kirrikut jure ehhitada ja koggodust politada. Mõnda asja mis kirriko asjade ja jummalatenistusse  jures ette tulnud, ei woi meie tänna  nimmetada, sest et se meil alles teadmata; lubbame agga tullewa kord sest eddasi könneleda,  ja ehk on meil siis ka se õ'n, sest mönni sönna räkida, kuida kirrik rumikamaks saab tehtud, kas pannakse mannale jätk otsa, woi tehhakfe uus jure; agga üht peab sama tehtud,  muido meie ennam läbbi ei sa; sest koggodussel  on himmo taewa manna järrele, põlle agga sedda rumi, et laua äre woiwad istuda, peawad ukse tahha jäma. Olleme ommas 24. numris  teada andnud, et meie Eesti laulo-selts ette olli wõtnud, meie kirriko heaks üht waimolikko  laulo kontserti anda, nüüd on ta mõdas  ja peame ütlema: läks wägga heaste, egga jänud seal middagi sowida ülle. Ülleüldse said 16 laulo lauldud, mis ülle keik kuuljad ennast römustasid ning meie aulik piiskoppi herra omma rahhul ollemist armsa sönnadega üllestunnistanud.  Rahwast olli kaunis rohkeste kokko tulnud ja ehk kü! piltjetide hind oddaw olli, tulli ommetige 56 rubla 46 koppikat kokko. Tänname keige koggodusse nimmel lautade  öppetajat ja lauljaid, kes tüddimata holega  öppetanud ja õppinud. Jummal andko igga nore innimessele himmo laulo järrele, et nende arru igga päwaga suremaks kaswaks. Meie teine laulo-selts, mis Üllejöe Eesti elementar koli koolmeister assutand, andis 19. selle ku päwal ka üht kontserti, selle koli orreli  tarbeks; agga kuida omma sureks kur- 203