list Zummala sönna omma emma keles kuulda.  Se olla sel rahwal seal se keige surem hädda, et nemmad keige omma hädda sees, mitte ükskord omma hingesi ei wöi Zummala sonna labbi juhhatada ja kinnitada. (Jääb polele.) Sönnumed wöeralt maalt. Wöera ma asjadest könnelda, on tänna ruum kassinaks janud. Muial mail on loud ennamist nago näd ollid, agga Krekamaal on senni kui kotto ärra ollin  sured asjad sündinud, nago 1848 Prantsussemaal  ja 1859 Ztaliamaal. Seal jäid kunningad ja hersogid omma aujärgevest ilma ja sesamma luggu on kunninga Ottul nüüd Krekamaal ka kätte tulnud. Temma on ommast  aujärjest ja kunningrigist ilma jänud, kus ta 39 aastat olli wallitsenud ja nüüd omma wannewate maeasse, Baierimale, taggasi  pöornud. Lahkuminne wöis kül raske olla, agga mis tehha. Kolmekümne aasta eest sai Krekama Türklaste käest arrakistud ja Wenne, Inglase ja Prantsusse abbiga isseärranis  kunningrigiks assutud. Baieri kunninga  poeg Otto pandi nende kunningaks. Siamale  on asjad eddasi läinud; olli kül mönni kord ka enne nurrisemist,. siiski sai se nende enneste wahhel jälle waigistud. Nüüd agga, tühhi teab, kust küljest se pahha tuul on puhhunud,  läinud asjad korraga ni pahhaks, et kunningas, kes reisi pealt tulli, ennam omma pealinna taggasi ei peasnud, waid wöerad sadikud  tullid tale saddamasse wasto ja töid need pahhad sönnumed, et mässamisse tulli maad ja linnad täidab, ning temmal jädawat paika seal ennam ei olle. Keik ta söawäggi olli korraga mässajate pole heitnud, kelle peale piddi ta nüüd ennam lootma? Ta kohto ning muud üllemad, kui mässajate pole ei tahtnud heita, ollid ammetist lahti wissatud ehk surmatud,  uus wallitsus olli assutud ja kulutud, mis senni peab ohjad peus hoidma, kui uus ! kunningas saab wallitsetud. Mis piddi kunt  ningaö Otto seal ennam teggema? Ta astus Kreka laewa pealt Inglisse laewa peale ja hakkas sellega koeo pole minnema. Nüüd on ta jubba Münkeni linnas Baierimaal, kus ta sündinud, ja Atenis, Krekama pealinnas, on keik temma asjad pitseri alla pandud, künni nähha saab, mis nendega tehhakse. Mikspärrast Kreka rahwas sähhärdust tempo teinud, ep olle nad mulle weel mitte üttelnud. Kes neile ueks kunningaks peab jäma, on mul ka alles teadmatta. Ottul ei olle ommal lapsi ja temma wend Baierimaalt piddi muido ta aujärjepärria  ollema, kui Zummal tedda pärrast õlleks ärrakorristanud; agga et nüüd korraga nisuggused asjad tulnud, siis on teadmatta, kas Krekamehhed Venda wenna assemele iggatsewad?  Ragitakse ka, et Londonis, Tunnis,  Brüsselis ja muial aujärjeparriad leida olla, kes just wäggise Kreka kroni arra ei põlga, kui sedda pakkutakse; agga kelle pahhä se wimaks saab, ei tea ni ruttu weel Napoleon  !!!. üttelda, weel wähhem ..Postimees". Mis agga eddespiddi temma kuleb, sawad ka temma sõbrad kuulda. 351 Von der Censur genehmigt, Pernau, den 6. November 1862. J.... L.... lt. Perno P ostimehhe kirri M 33 kulutas meile uut ramatut, kelle nimmi: „Kuld õunad hõbbe waagna peal", löulo anne lastele. Et nüüd isse ramato olleme luggenud ja laulosalmid ta seest laulnud,  siis arwame hea ollema ka teistele head sowida ja selle ramato nende mele tulletada, et iggaüks sellega emmastele Jöulo-römo ja öppetust sadaks. Me rämat on kassulikuks Zöuloanneks kirjotatud. Lodame ka, et kegi ei peaks kahhetsema, kui ..kuld õuna" eest peaks 40 kopp. höbb. maksma, sest se wöib lemmale  mitmeks aeaks olla, et mitto korda ueste loeb, ei mitte nago mönni juttoramat, mis ükskord loetud körwale heidetakse. Sowime siis, et nimmetut ramat kallil õhtul mitmele saaks römuks ja kassuks ollema, keige ennamiste  armsa lastele. Prowiks olgo siin paar laulud selle ramatust.  Nago: Waikne ö, õnnistud ö :c. :c.