76,114 Dess. tallomaad, makswad 41,610 rubl. kopp. renti. Ülleültse kokko on Ria kubberm. 141 kronomöisat,  nende al 6298 tallo, 55,456 meeste hinge, 68,102 Dess. mõisamaad, 261,629 Dess. tallomaad ja renti 190,424 rubl. k. Nende möisade seast on 5 walda alles teoorjasse  rendi al, 3 taieste ja 2 polikult. Piiskoppi, Zärkülla ja Koonga wald on taieste  teo-orjusse abja Pabbase ja Taewerre wald tewad muist teggo ja makswad muist rahha. Ria makonnas on 7 kronomöisa peal tallorahwale  pärriseks müdud 230 tallo ja nendega  11,887 Desst pöllomaad 436,007 rubl. 50 kopp. eest; Wönno makonnas 5 kronomösa  peal 87 tallo, 6542 Dess. pöllomaad 187,649 rubla. 50 kopp. eest; Tarto makonnas  2 krono mõisa peal 3 tallo, 150 Dfss. pöllomaad 4850 rubla eest. Perno-Willandi makonnas ja Saremaal ei õlle siamale weel krono tallomaid pärriseks müdud. sLaewakaup, mis 1862 sisse tobud  ja wälja Sissetodud: Rigas 5,263,543 rubla eest, Peruus 142,269 rubla eest, Kurresares 29,988 rubla eest, Libus 271,384 rubla eest, ja Narwas 1,489,820 rubla eest. 2) Wälja  wid u d : Ria st 25,907,411 rubla eest, Peruust 2,133,961 rubla eest, Kurresarest 86,493 rubla eest, Libust 1,299,150 rubla eest ja Narwast 806,883 rubla eest. Kuida Tallinnas, Balteskis ja Hapsalus minnewa  aasta laewakaubaga luggu olnud, ei leia meie weel kuskilt seitungist. Harjomaalt. sKussa parremat pöllotööd  o Jgga mõistlik pöllomees  teab kül, et meie polloharrimissega weel luggu nenda ei olle, kuida se peaks ollema ja wöiks olla. Pöldo ssrritakse paljo, agga harritakse  wähhe; higgi Vallatakse küllalt seal kallal,  agga mõistus on kassin, sepärrast ei tahha põld ikka sedda wilja egga lehm sedda pima anda,  mis perremees ja perrenaene ootwad. Armad  Eestiwennad, selle peaasja polest peame keige pealt terrasemaks sama, et mõistusse ja ossawussega omma pöldo Võime Harrida ja mitte uisapäisa, nago surem hulk sedda tännini tewad. Tõeste meie põllud woimad ennam kanda ja anda, kui agga terrasem nendega  mõistame ümberkaia. Ka surema pöllomeestel,  nago möisnikudel ja möisarentnikudel,  on raske eddasi sada, isseärranis seal, kus wallad rendi peal ja sullastega mõisa pöldo harritakse. Möistlikkuist tö-üllewaatjaist  on suur pudus. Enne olli mõisa wälli teomehhi tais, Hanso ehk Peetrile anti kep kätte, ööldi: „olle sinna kubjas ehk kilter, käi sellega nende tagga ja wata, et nad keik liguwad;  kui mitte, siis anna pihta, muido saad sa isse!" Pöllotö tundmist olli keppimehhel  saggedast weel wähhem kui keppiallustel  ja järrelmötlemist möllemil ni wähhe tarwis, kui härjal ikkes. Need aead on ennamist  selja tagga. Sel aial ei maksnud tölomad,  töriistad egga tomehhed mitte sel wisil möisniko rahha nago nüüd. Sullastega pöllo teggeminne nõuab öppetud üllewaatjaid,  agga kust neid wötta? Meil põlle weel pöllotö-kolisi, nago Saksamaal, kus töüllewaatjad,  peasullased ja perremeeste poead öppetust wöiwad sada, mis ni wägga tarwis õlleks. (Wata VI. Postim. 1862, lehhek. 394.) Selle asseme! tahhab nüüd Harjomaal Kosse kihhelkonnas Ue-möisa rendiherra, W. Günther,  tullusat nõu anda, mis minno arwades sure tännoga sünniks wasto wötta. Temma tahhab jubba tännawo kewwade 10 15 noort Eestimeest omma jure pöllotö öppetusse  alla wötta ja allamal seiswa tingimissega  öppetada: Õppimisse aeg on keigewähhemast 2 aastat  ja ei tohhi kegi noor mees, kes senna tahhab minna, ülle 25 aastat wanna olla. Jggaüks neist peab omma tännise ello ülle tunnistusse kirja kasa wima. Sowitakse kül, et need nored mehhed ka koli öppetussest middagi  teaksid, siiski ei tehta sedda eest otsa weel mitte kindlaks tingimisseks. Oppiad sawad pri korterit ja üllespiddamist mõisa polest,  agga wodit ja pesso peawad isse murretsema.  Et paljas pealtwaraminne keddagit  meistriks ei te, sepärrast peawad ka isse 128