se ka teistega ühhes ehk wastastikko peaks ollema,  siis on sedda keik, kontrahtis isseärranis nimmetada. 2. Ostmisse hinnast, mis rubl kopp. on, on 05tja....... rubl. ...... kopp. . rentereis sissemaksnud ja peab ..... rub1...... koppiko eest, mis weel wölgo jääb rentereis ....... aasta sees mitte üksi 4 kopp. rubla pealt intressi maksma,  waid ka ommast wöllast tassuma, se im aastas sissemaksma. 3. Ostjal ei olle mitte keeldud ütlemal nimmetud  aasta sees,mis wöllatasfumisseks antud, ka ennam aastas ärramaksta, kui kontrahtis  seisab, kuid sedda peab tähhelpandama,  et temma intressid taies rublades ja mitte koppikudes ei seisa. Tähhendus: Lihwlandi tallokohtada mümisse jures on kontrahtis nimmetada, et ostjal keelmatta  on tingitud summa ka rentkassa abbiga tassuda; agga seal jures peab tähhelpandama mis tallorahwa seädusses, mis 1849 wälja tulli, 23. § ja 17. punktis seisab. 4. Müdud koht peab 23. Aprillil ehk 23. Oktobril 18 ostjale kätteantud sama. Sest päwast sadik saab endine rent mahha kustutud ja selle assemel kauba-summa intressid  (ni paljo kui sest ehk wölgo jääb) arwatud.  5. Km ostja omma aega, mis temmale wöllatassumisseks  antud, mitte holega ja korrapärrast  ei pea, siis saab temma koht kohto polest kaest arrawöetud ja awwalikkult wäljapakkutud.  Sest hinnast wöetakse siis keige pealt krono wölg mahha ja mis üllejääb, annab  kohhus sellele, kellel sedda öigus sada on. On agga koht Lihwlandi rentkassa abbiga ostetud,  siis on rentkassa keige esflmenne wöllapärria  ja selle jarrele tulleb krono. 6. Ostja kohhus on rentereiwitunid,  mis ta igga kord saab, kui wölga maksab, se on 23. Aprillil ja 23. Oktobril wallakohto ees üllesse näidata. Kui mönni witun näitamatta jääb, siis annab walla-kohhus ostjale kaks näddalat aega murretseda, kui siis ka käes ei olle, pannakse  koht üllewaatja käe alla ja hakkatakse kreiskohto polest sedda päwa seadma, mil ueste awwalikkult saab wälja pakkutud. Hinna kinnitust, mis nenda oksjoni wisil pakkutakse,  peab Balti kromöisade wallitsus andmv. Tähhendus: Keik, mis üllemal nimmetud punktides Hillise wöllamaksmisse parrast on ööldud  ja ähwardud, ei te walla- egga kreiskohhus  mitte muido, kuid Balti kronomöisade wallitsusse  teadmisse ja loaga. 7. Senni kaua, kui ostja kohha hinda weel täieste ep olle wäljamaksnud, ei wöi temma sedda kohta mitte ilma Balti kronomöisade wallitsusse loata kellegi teisele müa ehk anda. Agga ni pea kui keik krono wölg tassa on, möib ostza keelmatta omma kohta teiste talloinnimeötele  müa ehk anda. 8. Nisamma wähhe tohhib ostja ilma üllemal nimmetud loata enne täielist wöllatassumist omma kohha pirisi ehk surust muta. Ni pea kui kaubasumma täieste maksetud, siis on kohha  jaotaminne ehk müminne keelmatta, ni paljo kui seadus sedda lubbab. Keige mu wöllapärrimistega, mis ehk selle kohha peal seiswad, tehhakse nenda, kui seadus kässib. 9. Selle kohha ostmisse läbbi ei asto» ostja koggokonna hulgast ja seisussest mitte walja, ei sa ka se parriseks ostetud tük maad kronomöisast mitte»ärralahhutud, kelle al sia male seisis. Keik wallitsusse, politsei ja kohto asjade polest, jääb koht ni hästi möisa kui koggokonna  wasto muutmatta endise korra peale. 10. Kohha ostjal on keik awwalikkud ja koggodusse  maksud kanda, mis Lallorahwa seadusse järrele igga hinge ja maia peal seiswad. Peale sedda on tal omma ma eest temma surusse järrele weel kanda, mis enne  möisa kandis. 11. Omma tallo kohha ostmissega ei sa ostja 98