Perno Postimees ehk Näddalileht M U«ZK s »BKS Kshh Oksas kesknäddal 20. aasta. Ses lehhes seisab. Õn önnetusses. Ommalt maalt: Mis winast tulleb. Kaebtus wina jomisse ülle. Suurwürst reisi peal. Somus laewade ehhitamissest. Wennema raudtedest. Politsei käsk. Kindral Murawjew  reisi peal. Ma wärriseminne. Wöeralt maalt: Söa laewade ehhitamissest. Merre lohhingist. Ilmadest. Dani pealikute tunnistus Preisi wangi põlwes. Pahha meel. Mässajate ettewötmissest. Uemad sönnumed. Kuld tilgad. Õn õnnetusses. Pari aasta eest, ühhel kennal suisel päwal, olli Hamburgi linnas üks suur aurolaew malmis  mönne saea innimessega Amerikamale ununemas,  ärraminnemisse tund olli parrast lõunat  kello nelja peale kinnitub, ning sel seatud aeal piddid keik, kes selle teereisi peale ollid kaupa teinud, laewa peal ollema. Üks Saksgma  noor mees, kes ka reisiate hulkas olli, wiis ommad asjad aegsaste laewa peale ja kui ta neid seal keik olli paigale pannud, näggi  temma, et weel rohkem tund aega olli, sepärrast  mõtles ta, sedda tahhan, kui wimast tundi Eüropamaal ümberkäimissega arra wita, ning tulli male taggasi. Seddawisi käies näg- A ta ühhes illusas roht-aedas, kus maddal aed ees olli, üht nelja arralist härjapea ehk ristheina lehte (muido on nad jo keik kolme arralissed), saksa rahwas nimmetab sesugguse lehhe leidmist naljanimmega õnneks. Selle peale mötteldes kargas ta ülle aea, tõmbas lehhe maast ülles, panni illuste omma tasko ramato sisse kahhe pabberi wahhele mötteldes: selle õnnega ühtlasse ka üht mällestust sest wan.  nast mailmast senna ude mailma liggi wötta. Üks sesuggune ülle aea hüppaminne ja rohho tallaminne olli seal agga köwwaste politsei kohto polest keeldud ja iggaüks, kes selle kässo  ülle julges tehha, piddi üks taaler trahwi maksma. Se õnnetus juhtus ka meie nore sõbrale, kui olli aeast wälja hüppanud, kargas  üks politsei soldat temma kraesse kinni ning pällus tedda politsei peale tulla, kus üks taaler maksa olla. Essi otsa ei tahtnud meie söbber sest middagi kuulda, waid ütles: ..minna  põlle middagi pahha teinud, nendasammoti põlle mul ka mitte sedda aega ennam politsei peale tulla, sest pole tunni parrast pean laewa peal ollema, mis Amerikamale lähhäb." Politsei  soldat ei mõistnud sest juttust middagi, waid sundis tedda selge saksakele liggi tullema; selsammal silmapilgul hellistadi laewa peal sure  kellaga, mis sedda tähhendas, et keik malmis  ning marsi minnikud teeb. Meie söbber, kes ei tahtnud hiljaks jada, tõmbas taalri taskust, pakkus soldatile kes selle peale kostis: temma ei tohta sedda mitte mastowötta, waid