Nt ja ni mitto kord läbbiluggenud." Agga kas ta sest luggemiösest ka middagi mõistnud, sest ei tea wannem isse middagi, egga mõista ka lapse käest Pärrida. Namatud sawad koeo widud, seal kümme kord kauem kinni petud, kui kohhus olli, küiwad saggedaste ka ühhe käest teise kätte ja tullewad wimaks ärra lõhhutud ja märitud taggasi, ilma et onnneti sedda olleksid teinud, mis peale neid wäljasadeti. Sellegipärrast, olgo  luggejad missuggused nemmad on, ei olle ramatokoggustd mitte laita. Hea seme jääb ikka heaks seemneks, kui se ka sandi põllo parrast mitte sedda wilja ei kanna, mis ta holega  harritud ja rammutud Põllo peal kannaks. Meie Eesti ramatoluggejad kui ma tohheksin wahhele üttelda, ka mõnned seitungiluggejad on alles sähhardune harrimatta põld, mis warsi ei kahli  a sedda wilja kanda, mis temmasttõdetakse. Siiski ei tohhi õiged Eestisõbrad omma külwamisse töös mitte ärrawässida, sest ramatude seme on nisuggune,  mis ka põldo isse Harrid ja parrandab. Ka se õppetaja, ehk ta stamale suurt rõmo omma ramatokoggust põlle näinud, ja sepärrast Wahhei seisma jätnud, ei tahha sedda ommeti üsna mahhajätta,  waid ommal aeal jälle neste peale hakkata,  ja selle eest olgo tnhhandeks terwe! Kolmas õppetaja annab omma6 kirjas teada,  et temma koggodusses eestikele ramatokoggo mitte P.olle olnud, ehk kül saksakele peale 10 aastat. Seal jures olla temma saggedaste omma Eesti koggodust maenitsennd ja õppetanud, kui paljo hõlpsamalt ja oddawamalt nemmad koggodusse  ramatokoggust häid ramatuid wõiksid luggeda  sada, kui neid omma rahhaga osta. Sellepärrast  olla nüüd ka mõnned Eestikoggodusse liikmed temma jure tulnud ja pallunud, neile ka luggemisse-ramatokoggo assutada. Se olla tedda rõmustauud, uing möda läinud Lihhawõtte pühhil olla tal nõu olnud, sähhärdust luggemisseramatokoggo  ka ommas Eestikoggodusses assutada. Se assi on alles uus ja sest ei tea meie suremat  weel üttelda, kuid selle ülle ennast rõmustada,  et hakkadus koggodussest ennesest wäljatulnud  ja sowida, et hea assi hästi eddasi lähhaks.  Mis nisugguse tallitusse jures wäljaspiddi  tarwis on, ueuda kui: mil ramatud peawad  wahhetud sama, missuggused need peawad ollema ja kui suurt hinda kuus ehk aastas lug- genusse eest wõetama, sest kõnneleda ei olle meie assi, se õlleks ninna tarkus; kuid sedda peame süddamest sowima, et ramatokoggud iggas  koggodusses, uago uoor rohhi kcwwade, üllestärkaksid  ja rahwas neid onuna waimo ärritamisseks  ja territamisseks hõlega prngiksid. Toest ei olle se mitte meie rahwa auuks egga kituseks, kui need asjad, mis heast süddamest nende kassuks  assutakse, uago tulli tores puus peawad põllema ehk paiguti jälle koggoni ärrakustuma. Lõppetusseks peame weel keik lastewannemaid ja koolmeistreid palluma: Ärge õppetage mitte lastele luggemist palja luggemis.se Pärrast, se on muido surnud massiuatö. Kel ja rap weise kaelas sadab suremat kasso, kui nisuggune mõtlematta  luggeminne. Ärge sallige mitte, et lapsed  muido sorrinal lnggewad, waid Pärrige, et nemmad ka omma luggemist mõistwad. Ärge küssige mitte, paljo korda nad omma ramatnt läbbiluggenud, waid küssige patjo hoolsam selle järrele,  mis nemmad ommaluggennsseston arro sanud. Ehk kiil mitto sorrinal Zuggejat sedda ei tahha uskuda, siiski on selge lnggemisse waesus meie rahwa surem waesus. Tuhhat lastest ööldakse: „tal ramat kä" - walle, tal Põlle ta mitte käe; sest laps mõistab kül sorrinal luggeda, agga selle sorrinal lnggemisse ülle ei middagi kosta. Meie teame kül, et se assi ennast ni ülle põlwe ei lasse murda, agga peame iggaüks ommast kohhast teggema, mis ial wõime, et ramatokoggud,  mis head innimessed meile assutawad, mitte ilma asjata ei olleksid, ja nende asjutajad ommast waewast wviksid rõmustada, ei mitte kurwastada. Ommalt maalt Tartust. sUus aurolae Knida minnewa  kord lühhidelt nimmetasime on meie mõllemad  aurolaewad omma teed käimas. Uem Aurolaew „Aleksandcr" teggi 4. Mail omma essimest prowi ja hakkas 6. Mail Pärris sõito peale. No kus ta jäeb, noremal on ikka kennam  näggo ja kergemad jatlad. Wannem laew „Narowa" käib kaks kord näddalas Pihkwas, agga uem lacm „Aleksander" kolm kord, se on, jargimöda: ühhel pämal lähhäb, teisel tulleb taggasi.  Temma minnemisse päwad on: esmas- 163