hea meel, kui Ztalia ühhendamissest. Jubba ta wanna kaddund onno teadis kül, mis kasso tal sest olli, kui Saksamaad sai mitmeks tükkiks  ärralahhutada ja jaotada: siis sai hõlpsast  temmaga walmis. Et Prantsus isse allati ihhutud möega, minnas püssi ja laetud suretükkidega mundres seisab, sest ei tulle tal melegi sönna lausuda. Siami sadikud on ka Prantsusse keisri ees nendasamma romanud, nago sedda esmalt Londonis ka teggid. Neil olli ka omma kele kirri kasas, mis nende keiser Prantsusse  keisrile olli kirjutanud, mis Parisis ükski ei mõistnud, kui üks katolikko preester, kes Siamis missionäri tööd teeb ja selle karmis kasa olli tulnud. Inglismaalt. Tulle kahjo. Londonis  otti suur tullekahjo. Mitmed sured kauba maiad ja aidad on seal, minna ei tea, mis labbi pöllema läinud, ja suurt kahjo teinud;  mitto päwa on ölli, raswa ja törwa keldrid pöllenud, mis sugguge wöimatik ei õlle kustutada olnud. Kui suur se kahjo ülleültse wälja teeb, ei tea ma ruttoga weel üttelda. Lapsed küllalisseks. Inglis kunninga  proual on nüüd emma leinamisses tüttar,  wäimees ja nende kaks last Preisimaalt temma mele jahhutamisseks küllasse tulnud. No muidogi on neid sure hea melega wasto wöetud. Eks meiege emmad tea, kui hea meel neil on, kui tüttar, kes kaugele mehhele sanud, monne aasta pärrast omma wössudega emmat watama tulleb; eks nad siis ka jookse ja tallita ja lastelastele suud ei anna? Teada muidogi, emma-armastus on iggas süddames sesamma, olgo kuld kroni ehk tallo tanno al. Türgimaalt. Sultan surnud? Türklaste! on nüüd leinapawad; sest nende keiser ehk Sultan, Abdul Medjid, on 13. lunil silmad kinnipannud. Ta olli jubba tük aega häddine mehhike. Wanna polnud ta mitte; sest ta olli 23. Aprillil 1823 sündinud  ning mitte wannem, kui 38 aastat. Temma wallitsusse hakkatus olli 2. Zuljl 1839. Temma norem wend, Abdul Atsiö,  sülldinud 9. Webr. 1830, hakkab temma  assemel nüüd wallitsema. Küllad saab nüüd nähhä, kuida eddespiddi Türgi asjad lähwad. Sönnumed kirrikutest. Pernust. Uus ö ppetaja. 25. Junil  sai meie saksa - kirriko wespre - öppetaja Scheinpflug Ria piiskoppi herra vr. F. Walteri  läbbi sisseönnistud ja ammeti peale seätud,  ja piddas omma eösimest hakkatusse juttust,  esmalt saksakele ja parrast lättikele; sest temma on ka nende Lattirahwa öppetaja, kes meie linnas ja ümberkaudo ellawad. Andko nüüd Jummal omma önne ja önnistust temma  ammetile! Tallinnast. Nellipühhil jaggati Tallinna  Ma - koggodusse liikmette kätte trükkitud lehhed, misga neid kutsutakse Wennema Lutterusse-ussu  kirrikute Abbikassa tarwis rahha korjata. Nende lehtede löppetussel on ööldud: „Et ka meie kirriko ehhitamisseks weel rahha tarwis lähhäb, siis lobame, et alt linna Pea-selts ka meid wöttab aitada, sest et seädusse järrel igga Pea-selts pool jaggo sest, mis ta on korjanud, pead Peterburri  saatma, agga teise poolt jaggo wöib ta omma tarwidusseks prukida." Se sönna „meie kirriko ehhitamisseks"  on koggodusses paljo seggadust teinud,  sest rahwas otab jo, et kaks kieriko-ehhitamist  tulleb ettewötta; uus kirrik Tönnismäele ehhitada, ja wanna kirrik suremaks tehha. Nüüd küösib rahwas; missugguse kirrikule se pool korjatust siis peab jäma, ue wöi wanna kirriko ehhitamisse tarwis, mis neis lehtides nimmetakse? Selleparrast katsume sedda wahhet ärraselletada, et mitte nisammoti tülli ja seggadust  ei tulle, kuida jubba, Lummal parrago!  Tallinna ue Makirriko tarwis korjatud rahha pärrast praego on. 205