tele, kus sedda tarwilist asja kõige enne ärratuntakse  ja ettewõetakse." Ausa tohtri herra wiimsist sõnnadest kinniwõttes,  tahhame lõppetusseks weel üht kurwa luggu Willandi makonnast teada anda. Parrako lummal, sünnib sellesarnast weel iggal pool, kui küt kõik meie kõrwa ei üllata. H-wallas olli J. J. naene Tina mõnne näddala eest 3 Päwa lapsewaewas. Se olli Lemmal  kolmas kord lapsewodi heita. Agga kus olli mõistlik nõu ja abbi? Ei kusgil! Wanna 60-aastane ämmanaene A. M. todi senna. Kui hädda sureks läks, pudis temma jvlle litsumisse ja mnljumisse läbbi sündimist kirestada. Kes mõistab seal emma wallo üllesräkida! Laps sündis wimaks ilmale, agga kuida? Ei sünni siin räkida! Pimme rummalus awwitas omma modi ja haige wehkles maas omma surmawallus ja werre sees, mis kegi ei wõinud waigistada, künni waene naene hinge heitis! Enne sedda olli kül mehhel weel mele tulnud, mõistlikkuma innimesse järrele sõita, agga kui taggasi jõudsid, ei olnud ennam kellegi abbi tarwis! Kui wanna naesega sellepärrast kõnneldi, olli selle narrikese tuttaw wastus: „Olli tale surmaks antud. Eks teie isse ei kuulnnd, kuida kaarnad aea tagga kakkelsiwad, mis selgeste  tähhendas, et tale surmaks olli lodud?" Missugguse sõnnadega peame ui pimmedat ebbausko ja rummalust nimmetama? Nisuggused peawad meie lasteemmade awwitajad  ollema! Hallastaja lummal, te innimeste silmad lahti I! Surres õnnistas emma weel omma waest lapsokest ja heitis hinge. Kahhe näddala parrast läks tütrekene ka järrele. Wissist moll emad enneaego! Ja kihhelkonna tohter ellab sealt mõnni werst kaugel. Oh pimmedus,  hakka üks kord meie rahwa pealt kadduma! Ommalt maalt. Tartust. Et se tallorentnikudele lürripäwast 1868 peab lullema, olli meil jubba Paar aastat teada. Nüüd agga antakse Liwi kubbermango wallitsusse palest teada, et need mõisawallitsussed, kus weel teopäwade teggemist ehk seggarenti peaks leida Mema, künni 1. Dets. ku Päwani siamale teoorjusse ehk rentnikudele, koggokonna kohto ees omma puhta rahharendi tingimessi ettepanneksid. Nimmetud perremeestel on siis kahhe näddala aeal, ning jätte koggokonnakohto ees, wastust anda, las nemmad ettepandud tingimessi wastowõtwad ehk mähhärdusi tingimessi onunalt poolt tewad; kui uemmad sel aeal wibiwad wastust anda, siis kautawad kohhapiddamisse õigust ärra. Need mõisawallisussed agga, kes termini kuuni 1. Dets. ku Päwani ei olle tähhele pannud, peawad walmis  ollema, sedda kahjo tassuma, mis seläbbi talloperremeestele wõiks sündida. Tarto makonnast. sTullekahjo.j Ottepe kihhelkonnas Ilmjärwe wallas põlles 10. Okt. õhto kello 10. Pebo talloperremehhe Adam U ipu ellomaea ärra. Kahjo, mis sel õnnetusse ööl seläbbi sündis, arwatakse 800 rubl. sureks. Õnneks on kül innimessed WLlja sanud, agga wägga wähhe nende warrast! Kust tulli hakkanud,  jah, wõtta kinni! Sealsammas tullekahjo jures olnud wanna katoliko rahwast jännd ebbausso  jutto kuulda: Tännawo süggise piddada jo tullekahjud saggedad ollema, sest Lauritsepäwal olla wihma saddanud, mis ikka tullekahjo ette- — So? Kust sedda ebbatarkust ollete õppinud? Laurilsepääw on 10. Augustil, agga paljo need, kes nõnda rägiwad, waggast kirrikoissast Laurentsiussest ka middagi teadwad,  kes 1400 aastat jubba siit mailmast ärra on? Temma sai onuna usso parrast kannatades raudristide peal küpsetud sel aeal, kui ristiusk alles iggapääw tullest ja werrest piddi läbbi käima; agga kes on üttelnud, et temma nimmepäwal  wihm ehk kuiw tullekahjo peab toma ehk kustutama? Oi, oi mo armad eesti suggulased,  kas sel wisil harritud innimesse nimme millalgi kätte same? Mil wisil peab siis Imnmal meid holetuimaid hoidma, kui tulletikkud  laste käes, ilmkaneta pibud tormades meeste suus, pirotulled rehhepeksmisse jures :c. weel iggapäised asjad on? Meie isse tõmbame õnnetusse enneste kaela ja lummal ning õusa Laurentsiusse nimmepääw peawad südi kandma! Möimes nurgas ütlewad ebbausklikkud jälle sedda tullekahjo tähhendawad, kui Lamitsepäwal wihma ei saea. Agga üks ni walle, kui teine. E. Post. 363