rahha peale arwame siis same ühtekokko walla-laeka  rahhaga 1,102,493 rubla; mis 1858 aastase hinge kirjutusse järrele ülleswöetud meeste hingede peale jaggades 8 rubla 61 koppikut  wälja teeks. Zerwama on keige rikkam. Narw ast. sTul lekahj Sedda õnnetust  kuleme sealt saggedaste, ei tea mis wigga se peaks ollema? 22. Mail on Narwa linna lähhedal ühhes küllas suur tullekahjo olnud, kus 64 maea tuhha unnikuks sanud, kellest agga 11 tulle laekas ülleswöetud olnud,  ja 25. Mail on tulli nendasamma Narwa  linna allewil suurt kahjo teinud. Sealt kirjutakse nenda: ..Tänna hommiko kello 6 ja 7 wahhel peäsis Zwangorodi allewis, Samjetini maeas, mis Kashawarowi trahteri lähhedal tulli lahti mis hirmus suurt kahjo teggi. Nimmetud aeal olli kaunis walli löuna-hommiko  tuul, mis tuld wägga sure ussinussega  eddasi aeas, nenda et kustutamissest suggugi kasso polnud. Kustutamisse pritsud, ni hästi linnast kui Baron Stieglitsija  Krähnholmi wabriko pealt todi senna,  agga tulli olli kahhe tunniga keik need parremad maead, mis ka otse tule al ollid, prüggi unnikuks teinud kus pritsud ennam ei woinud awwitada. Wabrikute mehhed on imme sure holega kustutamisse jures tööd teinud,  mis eest neid ka wägga kidetakse; ühhe põik ulitsa peal on se neil wöimalik olnud, tuld keelda, eddasi minnemast. Keik se allew on otse kui laenetaw tulle merri olnud, kus 17 maea nago tinna tükkid ärrasullanud. Kaks on alles üsna ued maead olnud, mis kahhe aasta eest tehtud. Keik kahjo ühte kokko arwatakse umbes 125 tuhhat höbbe rubla wäärt ollewad kellest 80 tuhhat tulle laekast lodawad kätte sawad! Se hirmus suur õnnetus on rahwa silmad lahti teinud, et nad sedda ärratunnewad, kui wägga tarwiline se olla, et nende linnas ka nenda kuida muial linnades, pärris pritsu mehhed peawad ollema, kes pritsudega oskawad ümberkäia. Nenda ei tohhi egga woi se assi mitte ennam jäda, ütleb iggaüks!" Kuramaalt. sßahwa  Mnnewa  näddala andsime teada, et Kurama rahwa  süddamed wägga kurwad ja suud kaebtust täis ollid, agga tänna woime öölda, et nende suud tänno täis. Kui südda römo pärrast hüppab, laulab su tänno ja kitusse laulusid. Ka nende kewwadine külm aeg olla möhas ja kennad sojad ilmad assemele astunud, kus keik nago uut rammo sanud; keik kassuda wägga priskeste; nende talli wilja põllud kelle ülle minnewa näddala isseärranis kaebasid,  römustada neid nüüd wägga. Õuna puud olla ni täis õisi, et pissut lehta nähha, mis läbbi lootwad ommast öunapu aeadest rohket leikust sawad. Essimest mürristamist on nad 21. Mail kuulnud. Perno ümber kaudo põlle sedda weel kuulda olnud. Peterburgist. sKeisre Herra ja Proua reisi Olleme wimati sest könnelenud, et wäljamaal sure hõlega meie üllemid rigi wannemid odeti; tänna wöime sedda öölda, et nemmad jubba 27. Mail Peterburgist  wälja sõitnud ja Dünaburgi linnas ömaea piddanud. Meie endine kindral kubberner,  kes nüüd Peterburgis, würst Suworow  on neid künni senna saatmas käinud. Annaks Jummal, et nad terwisega jälle taggasi  jõuaks! sKin dral Murawjew koeo pole mi nn ema Hiljoti kõnnelesime sest, et kindral Murawjew olli Peterburgi sõitnud, agga et ilmad wägga willud ollid, jäi ta tee peal haigeks; tänna kuleme tedda jälle koeo pole minnewad, jo siis terwist jälle olli kätte ja asjad tallitud sanud, et 24. Mail wois Peterburgist taggasi sõita. Jubba ta nüüd ammogi koddo kus wallitsusse ohjad omma kätte on wötnud. Kuida Peterburgi  kaupmeeste seitung könneleb, on keige kõrgemalt antud kässo peale Wennemaalt wälja  widawa kaubade tollirahha mahha jatud. Tollirahha makso alla janud agga weel: puud, tuhk (Potasche) mattid, werrekanid, kondid ja sidiussid. Jälle wägga suur assi mis armolinne  Keisre Herra teinud. 188