lidega; 5) linna ramato-koggo Dom-kirriko al; 6) Museum ehk lodud asjade koggo, kus keik suggu lomad ja linnud wckljatoppitud nenda nähhä ollid, kui ellaksid nemmad; peale sedda keik ussid, kallad, liblikad, muttukad, kanikarbid ja muud sellesarnast; 7) pildi- ehk malide-koggo raeherra Brederlo maias; 8) kunstkärneri Wagneri rohtaed Peterburgi allewil,  kus keiksuggu wöerama kaswusid wöisime nähhä, nihästi winamarja kobbaraid kui palmipuid,  mis meie meel küllalt ei jöudnud immekspanna. Pärrast löunat kello 3 sai sögisalis jälle södud ja lahkumiöselaul lauldud,  agga kes lauljatest koolmeistrid ollid, ei olnud seal mitte teiste hulkas, sest Ria koolmeistrid  ollid neid keiki, 39 meest, keiserlikko aeda löuneks kutsunud, et üht teist tundma saaksid, kes ühte tööd tewad, ja parrem ei wöinud nemmad ial ennam kokko sada. Se olli mul se keige armsam pääw ja ei lähhä ellades mo melest, ja ma terretan neid armsaid  wendi süddamest ning Postimees wigo terwised kätte, sest ta käib ka Rigas. Öhto olli piddomaias weel norema innimestele Balli piddaminne walmistud, sedda põlle mo silmad  näinud. Kues pääw. Teisipääw, 4. Julil, olli meil enne löunat jälle aega. Kello 1 ollime  mustpeamaiasse kokko tellitud. Siin peti nüüd piddowannematest mitmed armsad lahkumisse  könned, nenda kui öpp. Zken nende sönnade ülle: „Se on ni seätud Jummalast, Et sa sest keige armsamast Pead lahkuma —" :c. Keik ollid ligutud ja kurwa melega lahkusid  lippud ja lauljad, mis selle lühhikese aiaga otsekui kokko ollid kaswanud. Suremas linnas  ei olle seisuste wahheaiad, mis igga innimenne  isseennesest tunneb, muidogi ni okkased,  kui pissemates, kus pissukesed „sured" hälbi hirmoga ommast seissusse - kastist kinni piddawad, nago Hindu Braminid, et kegi nende arwates allam muld mulla liggi ei tulle. Tühhi, selge tühhi! Hoidke omma mokkad torras ja kalkuni sabbad laial: ükski möistlik ei pea teist ennam, kui sünnib pid- dada. Suremas paikas ei püa tinna nenda höbbe egga mask kuld olla. Sedda olleme Rigas jälle näinud. Jggaüks sünnib iggaühhega  kokko ja jääb ommeti seks, mis ta on. Sellepärrast ütlesin, laulopidbo olli neid nago kokkoliitnud ja se teggi lahkumist raskeks.  Teisipääw öhto käisid weel söbrad söbro watamas ja kesknäddal hommiko tormasid aurolaewad Düna-jöe kaldal ning sotsid lahkujaid  laulowöeraid, kedda piddowannemad, tallitajad, linnawannemad, kelle seas ka meie auuötud, lahke kindral-kubberneri herra isse, ja paljo linna rahwast pillimängega künni kaldani saatma tullid. Siin tõstsid weel lauljad  wimast korda mütsi, astusid laewade peale, massinad pandi hüüdma ja siis: Zummalaga  wanua armas Ria lin! Sind ei unnusta so laulowöerad, sa õlled tänno nende süddamesse  külmanud, mis omma wösso aiab! Kutso meid pea jälle taggasi! P —s. Sönnumed ommalt maalt. Perno makounast. Pitkse surm. 2. lulil olli Killingi wallas, Kikkeperre küllas  äkkilinne õnnetus. Lõuna aial tõusid mürristamisse pilwed ülles, pitkne lõi Ue Mättiko tallus kambre kattuksest sisse, jooksis ühhes kambris ahjo möda alla, kargas sealt teise kambre, kus perrenaene, Emilie Jakobson,  üksi laua äres seisis, ja lõi sellele pähhä,  körwetas ta juuksed peast ning surmas tedda warsi. Teised innimessed toas ei teadnud,  mis kambreö otti sündinud, waid ollid isse pörmandule mahhalangenud, et kui tubba õlleks pöllema läinud, siis olleksid keik sisse jänud; sest pärrast, kui jälle toibusid, ei teadnud  kegi üttelda, kui kaua nemmad maas olnud. Uks 6 aastane tüttarlaps üksi on kambre ukse pealt emma langemist näinud, peale sedda on pitkse hoop wasto seina lönud  ja püssilae purruötanud. Nelli wäetimad  last ja abbikaaö jäid tedda, kes ni äkkiste  ärralahkus, tagganutma. Mis Zummal  teeb, on õige, kui ka meie nõdrad mm-