Sönnumed wöeralt maalt. Jtaliamaalt ei olle se kord (nenda kui ütteültse wöeralt maalt) ka mitte paljo üdist kuulda. Nenda paljo könnelewad seitungid, et paawst wägga selle nöuus olla, kui Austria  keisri wend Meksiko kunningaks ehk keis-* riks peaks sama. Sel kombel lodab jälle Meksikomaal  omma preestride wallitsust jallale sawad,  mis minnewa aasta seal ni raisko läks, et surem hulk piiskoppisid ?c. piddid pöggenema  ja suur hulk neist praego Roma linnas pelgus ellawad. Saaks nüüd ertshertsog Maksimi  lian Meksiko keisriks, siis õlleks neil te koio pole jälle lahti ollewad, ja selle eest püab paawst ni paljo murreseda, kui jöud lal üllatab;  agga kas sest middagi saab, on alles Zummala kääs. Roma ilmalikko wallitsusse päike on pääw päwalt maddalamasse waumas. Pos« timehhe ammet ep olle mitte kerge, sest üks nokkib siit ja teine sealt; agga paawsti ammet  ei panne tevda se kord ka mitte willawakka  hingama. Waewalt on se awwalikko tunnistusse kissa jarrele jänud, kus rahwas karjakaupa maal ja linnades kokkojooksid ja kissendastd: „Paawstil ep olle ilmalikko wallitsust  tarwis! Piiskoppi! ei kölba möeka wööl kanda! Altari ees ei sünni ilmalikko käskusi anda! zc." kui jälle palwekirjade torm on lahti peäsnud. Zggast Ztaliama nurgast jooksewad palwekirjad Roma linna, mis muud ei mõista palluda, kui ikka sedda: „Pai kulla pühha issa, ärra punni ni paljo wasto! Lasse kunningad  möeka kanda, kanna sinna risti ja piibliramatut. Kristusse riik ei olnud mitte sestsinnatsest mailmast, miks sa siis selle peale ni maijas õlled? Olle meie waimolik karjane, siis tahhame hea melega sinno karjatalled olla. Anna Prantsusse keisri ja Jtalia kunningale järrele ja lasse Roma lin Jtalia pealinnaks sada! :c. :c." Se kibbedam luggu on se, et nende kirjasaatjate seas suur hulk preestrid olla, kes muido paawsti nöuus peaksid ollema.  Agga nendap se on: enne peti paawsti ilmalikko wallitsust ni sure auu sees, et temma sadikud teiste kunningate jureö esfimessed ol- lid tuppa tullema, ja sedda enne wärrisestd kunningad isse temma ees; nüüd agga tahtwad  ta kunninglikko keppi koggoni kaest ärrawötta.  Se on imme, kuida aead ja asjad mönne innimeste sureks pahhandusseks ni koggoni  teiseks lähwad, kui nad enne ollid. Muido olli Roma wastlapäwa lust üllk mailma kulus assi; nüüd jubba teist kolmat aastat põlle sest pea keddagit ennam. Krekamaeslt. Mässaminne. Krekamaalt  tuUewad se kord rummalad sönnumed: seal on söawäe hulkas mässaminne tõusnud, mis mitte kerge ei pea lämmatada ollema. Seal on ka paljo pallawa werrega innimessi, kes hea melega tahhaksid, et keik Kreka rahwas,  kellest surem hulk alles Türgi käe al on, ühhes rikis, (kelle pind Donau-jõest ja musta-merrest savik peaksid üllatama) ja ühhe  pea al seisaksid, mis jo ilma söata mitte ei wöi sündida. Peale sette on nende kunningas  Otto I. Baieri ja temma proua Oldenburgi  innimenne, möllemad saksa suggu. Se õlleks muido keik hea kül, agga neil ei olle lapsi ning sest peab pärrast neid jälle üks Baieri prints Ludwig nende järgmisseks sama, mis rahwal ei pea melepärrast ollema. Ka olla Baieri läbbi Austria pitkad näppud Kreka wallitsusses  iggal pool tunda, mis pärris Kreka rahwale römo ei pea teggema. Neist ja nende sarnatsest sassis asjust olla nüüd Nauplia linnas  mässamisse pahha tulli lahti peäsnud ja mönned arwawad, et Jtalia poolt taggakihhutamisse  tuled ka senna peale käia ja sedda weel ennam pöllema aiada. Nende tahtminne olla üht suurt ja kindlat Kreka riki assutada, kuhho jure siis Türklane omma Eiropa ossa ärra  peaks andma, mis ta ka hea! metel wist ei te. ülleültse peab agga sesinnane mässamisse  kärra ennam söawäest, kui rahwast ollema.  Amerikamaalt. Söa-sönnumid peame sealt kulutama, agga se ep olle ni üllearro  kerge, sest Amerikamaal ei olle igga kord keik must egga walge, mis nende seitungid  nenda nimmetawad. Nenda paljo kulukse 87