Ommalt maalt. Tartust. jWilhelm Nerling.j Waewalt  ollime omma üllemat purjemeistrit hauda winud, seal tulli lummal ja kutsus 9. Septembril üht meie gimnasiumi üllema koliõppetajatest  ärra, kes ülleeile sai mahhamaetud. Ta ellopäwad ollid 57 aastat ja põddemisse aeg lühhike. Olli õnnis wisakas, tassane mees ja holas ommas ammetis. Ehk kül Eestirahwale muido wõeras, sate temmaga pärrast surma weel tutwaks, kui kulete, et temma õnsa poeg, missionär  Nerling, se essimenne Lihwlandi mees on, kes Judiamaal Tamulirahwast ebbajummalate  poolt ellawa lummala pole kutsub. Poeg ei tea seal kaugel maal issa surmast weel middagi. jTarto Maarja-laat.j Minnewa kesknäddak,  kui „Postimees" pauna kaela panni ja linnast  walja hakkas kompima, ollid Tarto linna turrud ja ümberkaudo ulitsad innimessi, wankrid ja etlajaid tais, sest meie piddasime omma „Maarja - lata" , kuida küllawadder Kalendrist muidogi teab. Laat olli laat, kus müdi ja osteti,  ja seks on jo laat. Mõnni piddas lojuste hinda kalliks, teine oddawaks ja meie arwates olli wiimsetel õigus. Tännawune heinasaak, ni kniw kui se olli, ei lasse wist lojuste hinda liig kõrgeks tõusta. Kuida Mannad innimessed rägiwad, wõi peab 3 kord aastas käest raiskus ollema: kange külmaga, kange pallawaga ja siis, kui tedda ei ollegi. Meie Tarto turrul, kus ladaaeg ka suurt mahhet ei te, ou temmale weel neljas migga jure tulnud, se on temma hirmus kallis hind. Küllaemmad müwad sedda neudasamma, kui olleksid nemmad isse lummala käest ostnud ja kallist hinda annud. Alla 29 kopp. nael, ei tahha kegi ennam jutto tehha, Maid iggaüks tahhäb peale selle. Seal peab jo innimessel mõi ka kurko kinni jama. Imme kül, küled sa neidsammo memmekest podides  omma puddopaddo kaupa ostwad, oi wennike, kuida nemmad seal Lingiwad ja kaela katki karjuwad,  kui mõnni assi paar koppttüt kallim juhtub  ollema, kui se kümne aasta eest olnud. Se ei olle kül mitte õige, agga minne sa wanua küllaemmadele ärraselletama, mis õige ehk kõwwer  on, küllab siis kuled, mitto peatükki nende kat'kismusses seiswad! Tarto wastastiko tullekahjoseltsis on siamale '254 honet sissekirjutud, mis kokko 1,498,570 rubl. peale takseritud. Neist maeadest on kiwwimaead 515,880 rubl. eest, poolkiwwimaead  147,895 rubl. eest ja pumaead 834,795 rubl. eest. Nimmetud 354 hone eest, mis sissekirjutud, on ka 6,430 rubl. 57 kopp. sissemaksetud. sßia pollosagi näitmisse kulloj, kuida „Balti näddalaleht" sedda kulutab, olla pea aego isseenuesest wclljatulnud: sest 20,945 rubl. 61 kopp. Olli sissetulnud ja 21,263 rubl. 34 kopp. wäljaläinud; seal ei pudu siis ennam kui 317 rubl. 73 kopp., mis Ria linna kassa-kohhus ommast taskust jure pannud. Sellega on asja Lallitajad wägga rahhul. Golmri makonnast. sUus tollihone.j Meie Läne merre kaldal, Ria ja Perno wahhel, on 27. Augusti k. p. sadik uus tollihoue Heinaste  rannas (lätlikele jure tulnud. Se on krono polest 5 aasta peale katseks seatud seltesamma õigussega, kaupa sissewotta ja wcilja-- sata, mis Wirtso, Hapsalo ja Kunda saddamatel  on. ja kerge willi.j Wiljasagi ülle tullewad ka Wolmri poolt sõnnumed, et tännawo  õnneks olla, kui rukkid ja odrad 6 terra wäljaanda ja keige parremad rukkid kaluda maewalt  117 U. Kaero olla külm hästi näppistanud.  Türgi kaerad, mis ennamist mõisa wäljade peal leitakse ja warremalt mahha tehhakse, arwatakse  ennam wälja andwad. Kartohwlide saak olla paigoti kaunis hea; nende haigust ei olle tännawo wcel mitte kuulda. Linnad, meie põllomeeste rahhaauk, ei te sel aastal mitte suurt rõmo, on arwad ja lühhikesed, ossast ka liig warra mahhapandud.  Wolmri pool arwatakse ehk pool minnewa aasta sagist wäljatullewad. Nendasamma  kõhne luggu olla ka linnaseemnetega. Kroonseemned ei lodeta mitte paljo sawad. Nenda olla Wolmri pool. Mis meie Willandi  ümbert linnaperremehhed ütlewad, sedda ma weel ei tea. Aiast. 9. Septembril lõuna aeal ollid Lihwlandi ma-Päwa-koggoliikmed Rigas kous ja läksid, et rüütlitemaea meel wal- 313