keige lähhem ammeti wend tale wimist rahholist  ööd siin ma peal sowis ja tedda õnnistas.  Arruto rahwas otti tedda senna saatmas. Ni pikka wihmase aea järrele, olli redi, temma mattuse päwal, üks wägga kenna päwa paiste ilm. Tuhhanded innimessed ollid jubba aegsaste kirriko jure kokko tulnud ja täitsid ammo enne suurt Ollewiste kirrikut, enne kui matmisse aeg olli kätte jõudnud. Oppetaja Lutter piddas makele matmisse jutlust  ja supertent Girgensohn matmisse sönnad.  Kindral supertenf, Kaarli koggodusse oppetaja ja weel muud linna ministeriumi liikmed, piddasid: monned saksa -ja monned makele Zummalaga jätmisse könnesid. Nüüd läksid nemmad ees ja koggodusse liikmed kandsid  surno nende järrele, künni wärrawast walja. Koggodus olli ni rohkeste kokko tulnud,  et ei mahtund üht ulitsat möda läbbi, waid muist läksid laia- ja muist pikka ulitsat möda künni Siista-wärrawasse, kus jälle ühhendasid.  Keik koggodus mis pusärgi tagga käis, laulis waimoliko laulusid, künni kirriko aea peale, kus kindral supertent ma kele haua könnet piddas. Annaks Zummal selle koggodussele  jälle õige warma üht head ja tru karjast, et nende leina aeg pea lõppeks! Kronstattist. sLiig j Seal olla krono söa-laewade allamad ammet-mehhed  nenda jomissega raiskus, et üsna immeks  panna: sepärrast on üllem wäe-wallitseja  laewa kommanderidele käsko annud, enneste  keskes nou piddada, mil kombel sedda hirmust jomist kautada. Küllad same eddespiddi  kuulda, kas nad on selle wasto sanud. lnglismaal on se jubba ammogi tuttaw assi, raud-maeasid ehhitada,  kus selle peale julged on, et tulle Hammas  nende peale ei hakka. Peterburgi kaupmehhed  on nüüd nende järrele ka hakkanud sesuggusid maeasid ehhitama ja nimmelt Aprakindworis,  ja se on Nisni-Nowgorodi kaupmehhi,  nago errilane, nõelaga tagga torkinud, et ka omma poed, mis se aasta arrapöllesid, rauast tahtwad üllesehhitada. Raud-maeadest on neil se suur kasso, neid ei prügi nad as- sekuranti üllesanda, sest nende jures põlle karta,  et tulli peale hakkab. Kui maea ükskord walmis, põlle seal ka muud parrandamist, kui et igga nelja aasta takka kord üllewärwiwad. sKöie Prantsusse ma kulus  köie tantsia Blondin on se aasta Peterburgis  omma tempa näitamas käinud. Kuida Peterburgi saksa seitung könneleb, on temma pühhapääw, 16. Augustil, kui kas möda köit jooksnud, kellest siin allamal tahhame juttustada.  üks köis, mis 400 jalga pik, sai 90 jalla kõrgusele wälja tömbatud, kuhhu mees peale astus ja kui kennaste ehhitud rütel, sulgega kübbar peas, parraja sammudega, nago kuk õrre peal, julgeste eddasi astus, et alt watajatel ihho karwad püsti seisid. Kas sest jubba kül olli, et ta nenda seal marsis? Ei mitte, waid ta teggi ka muid tempusi, mis paljo kolledamad wadata ollid. Kui korra olli ülle käinud, siis ta jooksis ja tantsis köie peal, heitis pikkale mahha, seisis pea peal, rippus köie külges jalgega kinni hoides, parrast käis kinni seutud silmadega, wimaks wöttis ühhe mehhe omma kukkile, kus ta siis wahhest ühhe ja wahhest teise jalla peal seisis. Keik se olli liig hirmus alt wadata, sest et igga silmapilk  karta olli, et ta woib purruks mahha kukkuda. Monned, kes arra werrega, ollid ärraläinud;  põlle woinud kauem senna jäda. Peab mees kül ollema! sÄkki linne Tormidest põlle se aasta kussagil pudust, olgo siin ehk wöeralmaal,  ma ehk merre peal, agga kussagi põlle La ni järsk ja äkkilinne olnud, kui Pawlowskis 6. Augustil parrast lõunat kello 6 aeal; sedda woime enne tulispassaks, kui tormiks nimmetada.  Se tulnud kerutades lõuna-öhto poolt ja läinud otse ülle linna, wasts põhja hommikut ja on kolme minuti aea sees wägga suurt kahjo teinud. Kaks wersta Pawlowskist,  Poselewi küllas,' on ta kahhe maea kattused pealt ärrawötnud ja kaugele ärrawinud;  mitto kuri põhjani mahha lõhkunud; wilja kuhhelad, need sanud keik laiali pillatud; monned wihhud leitud weel wersta kahhe pealt. Pawlowski kirriko aea peal ja seal ümber 293