12 tuhhat marki ühhest liMast teise wia ob nud, te peal ärratappetud ja rahha ärrawöetud.  Üks Peterburgi seitung teab nüüd sest könneleda, et mörtsuk jubba kätte sadud ja7OW marki weel temma jurest leitud wiis tuhhat  olla ta jubba arraraisanud. Sedda tööd ei öölda agga mitte nälja egga kellegi pudusse sü ollewad, sest et mörtsuk mitte waese rahwa suggust ei olle, waid rikka rahwa seltsist, agga iggapiddi üks täieste raisko läinud innimesse  loom. Wõeralt maalt. Preisimaalt. Berlini sönnumite järrele, on Preisi kunningas, 11. selle ku päwal, omma lõuna Saksama reisi pealt jälle koeo tulnud. Seitungid ei lähhä iggakord omma juttudega  ka mitte ühte teed; üks könneleb nenda, teine jälle teist wisi ja ommetige on assi üks ja sesamma. Nenda on kaks wäljama seitungi  Preisi ja endise Hannoweri kunninga leppitusse asjus teine teist teed läinud. Kuida se meil jubba teada, teggid möllemad kunningad  enneste wahhel nenda leppitust, et Preisi kunningas endise Hannoweri kunningale üht summat rahha maksab, mislabbi Hannoweri kunningas eddespiddi rahholist ellada woib. Kuida tänna loeme, olla se summa 16 miljoni  ja sellest jäeb 11 miljoni  protsendiga  Preisi rigi laeno pabberite peale ja need 5 miljoni, nende ülle peab weel nõu petama, kuhhu neid pannakse. Kelle wattitsusse alla se wimane summa saab, jäeb eddespiddise ühhendusse  holeks. Austriamaalt. Roma asjust kirjutakse:  „Et Preislane selle ülle kulmo kortsutab  ja mokki wänab, kui Prantslane Jtalia asjade wahhele ninna pistab, on isseennesest mõista, sest nende wahheline sõbrus on mäddand  õlle siddeme sarnane, mis wähhem kui laps woib poleks tõmmata; teised tahtwad jälle teada, et Preislassel suggugi nende asjadega  teggemist põlle; minne wötts kinni, kellel õigus on. Winis ei tahheta sedda ka mitte uskuda, et nad kahhekessi peaksid teine teise wasto hakkama, waid arwawad neid kokko heitwad ja siis ühhes Jtalia ma kaarti õiendada ja mõnda sihti ehk piri kohhem aeada. Et PrantslaneJtaljaanlast nattuke ähwardand mis sest wigga, sedda olla ta omma kodduste asjade parrast silmakirjaks teinud, misga ta neid püüdnud taltsutada, kes kui pirredad hobbused walmis lõhkumas. Austria arwab ennast üsna rahhulikkult ellada woiwad, tulgo seal ka, mis tahhes; sest ta näeb ärra, et wanna paawsti ilmalik wallitsus, pikka sammudega omma otsa pole ruttab; keik wasto seismissed ja wäggise püsti hoidmissed ei maksa seal middagi keik ilma asjata. - Ka seal, kus hilja aea eest weel taewas ja ma kokko kutsuti, paawsti ilmalikko wallitsust kaitsma, on tuul teise külge pöörnud ja juttud koggoniste teiseks läinud: keik wäggiwald nõrgutab pead on kui pöddur  innimenne, kes omma wimist tundi otab. Sedda ei arwata otse ka mitte tarwis ollewad, et paawst just Romast peab põggenema,  woib rahhulist paigale jada ja kui pühha  issa, omma paawsti ammetit toemetada; agga ilmalikko wallitsusse kroni wötko peast mahha ja andko kunninga Wiktor Emanueli kätte, kes sedda mõtlema kattega wastowöttab. Surem suggu Austriamaal wäända selle ülle mokki, et Keiser wanna paawstile ommas  rikis mitte kohta ei pakku, kui sedda peaks tarwis ollema, et Romas ennam rumi põlle ellada; mönned teised arwawad sest Austriale  jälle pahhandust tullewad, kui paawst senna peaks korterisse tullema; tahtwad endid iggapiddi pahhandusse eest hoida." Jtaliamaalt. Rahho hoida, on igga pürjeri kohhus! Sellega hakkab sealane seitung  ..Jtalic" omma manitsusse könnet, agga lõppeb sellega, et rigi wallitsus tubliste lasseb  nori mehhi kinni tabbada ja lukku tahha panna. Hiljoti olla 70 noort meest tahtnud laewaga kirriko riki minna, sanud te pealt taggafi todud ja pri korteri pandud: ülleüldse olla jubba peale kahhe tuhhande, kes ülle piri kirriko riki hüppatada tahtnud, lukku tagga. Ommetige on se üks üllekohtune ja ilma as- 350