Eesti Postimees ehk Näddalaleht SS. 186 K. Tartus, 31. Augustil. ma- ja linnarahwale. Kolmas aasta. Ntgister : Peegli pildid. Omm alt maalt. Tartust: Kronimissepühha. -- Kubberneri herrs vr. v. Öttingen.—  Liwima sinode. -- Wennema telegrahwid. Tarto makonnast: Au terretaminne. Tallinnast: Kirrikutest. Läne makonnast: Uus õrrel. Moskwast: Keisri Herca. Amerika wöerad. Nishni-Nowgorodist. Suurwürst Aujörjepärria.  ---Wöeralt maalt. Preisimaalt. Saksimaalt. Hannowrimaalt. Austriamaalt. Jtuliamaalt. Prantsussemaalt. -- Inglismaalt. Kandia. Meyyikomaalt. Mönnesuggused sönnumed. KkrjawastuSsed. Teadaandmissed ja kulutamissed. „Peegli pildid." !!. ruum ei armud „ Peegli pildide" wastusse tnja minnewa kord ( 2ir. 32.) weel mitte lõppetada,  sepärrast peame jutto tänna laskma eddasi miffna; ei tea, kas nüüdki otsa kätte same. Kirri lähhäb nenda eddasi: „Meie olleme nende maddala salmikute ülle siamale paar sõnna kõnnelenud, ehk nemmad kül õiete kellegi kõnnelemisse waärt ei õlle, waid olleksid piddand waitollemissega lastama ärrasurra. Et nemmad agga, mis siamale weel kegi Põlle teinud, terwe Eestirahwa peale püüdwad porri wiskada ja tnkkati weel maddalamasse wauwad, kui Sobergi salmikud, kellest „Perno Postim." ommal aeal (Nr. 5 .) õigussega ütles, et neid ahjo peaks wiskatama, kui keige parrem küddeneb,  -- siis panneme neid weel nattuke laiemalt tähhele, et „ Peegli pildidest" wõiksime õppida, kuida lauloteggeminne mitte rikkutud egga rojastud  ei pea sama. Lauloteggia keige surem hool peab jo otlema, omma luggejate meelt ja waimo harrida ja puhhastada, sepärrast ei tohhi temma kõrtsi lörri sõnav prukida, mis luggejat soppa sisse mahhatõmbab. Puhhast konnet on keige pealt tarwis, muido haisewad temma laulud  , ja parrandamisse asseme! mis ta ehk nõudis tulleb pahhandaminne. Puhhast, harritud kõnnet on agga „ Peegli pildidest" ni raske leida, uago maggust haiso karja aeast. Peale selle peab iggauks, kes Eestirahwale tahhab  ramatuid kirjutada, ommeti sutäis puhhast eestikeelt mõistma. Oh mis õlleks „Peegli pildides"  selle pole st üttelda! Waewalt on nende kirjutaja omma keelt Eesti wisi painutama hakkanud,  seal tahhab temma seddamaid Eesti Göthe ja Shiller olla, ehk kül kumbgil kiugapaela lahti ei peasta. Mis wöis sealt sel kombel muud wälja tulla, kui et ramatuke täis saksakelega solgitud  eestikeelt sai. Ehk on pilditeggia melega seläbbi tahtnud näidata, et temma mõnni Sakslane  on? Ni mitme seast nimmetame agga paar naljakamat tükki temma kele selgussest.