ookswad, ja mis külla hakkaiusses ning silmade ees seisab. Kui risti üllesseadsid, siis laulasid saeuti heäledest lanlo. Ilm olli Vaikne, taewas selge, päike pölletas agga waljuste. Laul kollas mõllemilt poolt mäggedest wasto ja tungis läbbi kõige külla. Minna luggesin I Mosese ram. 28, 15 ja 20- 22 Jehowa töötusse: Minna ollen finnoga  ja tahhan sind hoida keiges paitus, kus sa lähhäd, ... sest ma ei tahha sind mitte mahhajätta,  senui kui saan teinud, mis ma sulle ollen räkinud;" ja Jakobi töötusse: „Kui Jnmmal mi nn oga on ja hoiab mind siin tee peal, kus ma kain, ja annab mulle leiba süa ja rided selga panna . . . siis peab se kimmi (se rist), mis ma ollen pannud sambaks, lummala koeaks sama." lum, mal isse teab, kui paljo ja kas süddamest seal loggodus  seltsis tõotas ja palwet teggi, kui ma luggesin  ja kirja ärraselletasin. Wõlaks selle rahwale risti pealt armo ja römo otsata; söddilsid nemmad risti lippo al pattv wasto, omma Kunninga auuks ja ennese ning liggimesse heaks! „Saand kirriko wöörmündrid ja koolmeister omma ammetisse palwega seatud, siis läksime siit ülle hallikate ja pissukesse jookso ühhe mäelae peale, leinamisse paika, surnoaeda pühhitsema. Seal seisid  jubba 2 risti. Meie agga seadsime ülles sure musta ristisamba. Temma lautab omma arrud kui õnnistades ülle selle rahho paiga, kus need hingawad,  kes wiimse wodi pandud, kes wimist korda maggama uinunud. Agenda möda pühhitsesime surno aea. „Orrust ei olle Võimalik kaugele wadata, sest mäe kingud on iggal pool ees. Siin kõrgel, surno aeas tõsta silmad ülles, ja näed ülle made ja maede, kül 100 wersta kaugele! Sinno ees tõstab Elbrusse mäggi omma 12,000 jalga kõrge, iggawesse  lummega kaetud pea ülles, ja matab, pilwetest  läbbi tungides, taewa pole. Sealt tulleb Viimsel  päwal passuna heäl ja ingel ärratab hauast keiki; iggawesses önsaksamisseks agga üksnes neid, kes Jesusse öigussega kaetud ja Temmaga maetud on. Waggusi läksime siit koeo. ..Parrast lõunat tullid lapsed kokko luggema ja laulma. Et kül rahwas nüüd jubba 4 aastat issamaalt  ärra, siiski mõistsid ennamiste kõik lapsed heaste luggeda ja laul olli selge; sest mitto meest on Liwimaal nodid õppinud. Tänno neile, kes neid öppetasid! ..Sel aeal, kui minna lapsed luggeda ehk laulda lassin, kandsid mönni noort meest punnutud parwed, mis ollid Kalmükkide käest ostnud, kokko, ja ehhitasid  minnule senna warjo, kus enne lõunat ollime risti ülles seadnud. Need seinad kaeti linna ja lõuenditega. Siin al teggin ma pihti jutlust. Pea sadda hinge tunnistasid laupäwa õhtul omma pattnd,  agga pühhapawal tullid puh ha öhto-sömale. Kül paistis pääw tullisaste, agga keige hulgale ei üllatanud mitte warri. Sedda ennam iggatses iggaüks  Jummale kotta, ja palwed tõusid ülles taewa Jssa pole, et temma isse aitaks ommale kodda ebhitada.  Hakkati ka sel päwal rahha kogguma, agga mis wöis waene rahwas paljo anda; ning maeaehhitamisfe  puud on siin wägga kallid. „Minnelva süggise, kui jälle „Aestiküllas" käisin,  sai mo mee! Halleks, sest ma näggin seal sisselangenud  mnllaseinad, mis Eestlased ollid tahtnud kirriko ja kolimaeaks Valmistada, neid okste ja sauega katta. Kange tuu ja saddo olli neid purrustanud  ja lentanud, enne kui oksi kül olli ja puid, et katt ukse peale tehha. Ma kirjutasin ja pällusin  adbi. Ning waat, lummal isse sakis kirja nisugguste  innimeste kätte, kellel Inmmala kartus ja tundmine süddames. Ma ollen siit kadik!BB rubl. st) kopp. kirriko ja kolimaea ehhitusseks kingitud sanud. „28. Mai kuul s. a. allustastme maea. Weel ep olnud kül mitte muud, kui pöhjakiwwid kvkko weetud ja kaew kaewetud, agga et rahwas onuna ma pealt kiwwa leidis, mis siin wagga arwa juhtub,  se olli jubba wägga õnnelik assi, ja meie ei wöi selle eest Jummalat kül tännada. Ehhitamisse puid piddi weel ostetud ja sia weetud sama. Sedda wöttts üks kirriko wöörmüuder onuna holeks; teine mees, kes tööd oskab, wöttis maea ehhitust omma katte; keik rahwas piddi sauest liukrid walmistama, töteggiaid ilma palgata andma ja hobbused pakkude ja laudade järrele saatma. Stawropoli liu on 80 wersta kaugel; sealt ja metsadest teine poolt Kubaui jögge, mis peale 100 wersta kaugel, töid nemmad puud ärra. Waewa olli kül nähha. Aeg olli kallis, sest iggal kohhal ollid kaed tööd täis: onuna ma ead ehhitada, pollo ja aeatööd tallitada, laudad tehha ja seuui kui essimesse lelkuseni wöeraste jures leiba tenida. Agga Eestlane mõistab tööd tehha, ja teggi sedda siin röömsaste ning usstnaste. Nenda sai siis mönni omma maea ja ka Inmmalakodda walmis, mis 215 rubl maksab ja liggi 300 innim. wasto wöttab. Ta on kui pissnkene kirrik, agga ilma tornita. Wäljapoolt lumme walge, pilliroo sille kattus peal ja rist katkusse harjas. Sees on altar, puunase..kallewiga kaetud, lai höbbe-rideft rist ees küljes. Onuisteggia pea, kibbowitsa kroon tenuna ümber, on altari pilt. Sedda kinkis üks kirriko wöörmüuder. Teine Aestikülla mees andis sure laelühtre, mis tenuna linnast, et kül prugitud, ostnud olli. Pissukeue kantsel ei pudu ka mitte. Linna koggodus kinkis 2 altari lühtrit ja ristmisse waagna. Saab nähha, millal Aestiküllas, endise Kasinka orgus, kirriko kella heal koggoduft kokko kutsub,siin  kus essite Muhamedi nsko rahwas ellas ja nende palwemaea pealt tedda kokko hüti. "Miuua ei jõua Teile mitte könnelda, kui römus  meie ollime, kui 26mal Nowembri ku päwal lauldes kirriko maeasse läksime, et minna tedda püh- 4