ja meie tähhepudusse parrast peame kirjutama Smalts! Nõndasamma wõereti peame ka ütlema  Feldmanni eest Weldmann, Töpferi eest Tvpwcr, Valencia eest Walmtsia, herpes eest Kscrffes, Ziegenbalgi eest Tsigenbalh, kui ka zcitungi eest seitung :c., mis, kuida iggamees nääb, nimme seks ei jätta, mis ta enne olli; ja ommeti ei peaks nimmed mitte mudetud sama. Olleme kiil siamale nõnda katsunud läbbi aeada, agga seeb se on waewa wisil, et kui mu kele mehhed meie kirja loewad, siis ei tea uemmad tihti üSna Lutwa niinmede jures hullo egga tarka, miks meie neid ümbermuutnud ja ärrasolkinud. Kes ütleb neile, et meie sedda tähhepudusse parrast piddand teggema? Loeb mõnni zeitungis weltmarsal, kes teab seal, et se Feldmarschal peab ollema? Nõnda on tuhhat teisi sõnno weel. „Hea kiil," ütleb mõnni; „agga niis kasso neist tähhedest on, kui ma neid ei mõista õiete waljaüttelda?" Sõbber! panne tähhele, ma'ütlen sulle ühhe sõitua. Mõnni kiwwi näitab raskem ja mõnni torn kõrgem ollewad, kui La on. Nõnda siin ta. Ei olle polegi ui kirjo, kui näitab ollewad. Pmmcn sin paar sõnna selleiusseks, ja ni kergeStc,  kui ial tvõimalik. Niis selle peale weel peaks stggaseks jäma, selle pole st küssi onuna tihhelk. koolmeistri käest nõu, egga La sedda ei fela; wõib sulle pole tunniga ni selgeste ärraselletada,  et katsu nago käpp oga. Panne nüüd tähhele. Wja o ööldakse walja ise. Sedda tähte, nago teisi ka, prügitakse zeilungiS innimeste, l linade ja nui wõera nimmedc jures. Tulleb a, o ehk u kohhe tenmia järrele, nago Carl, Colli  n, CurLer, siis on ta kui K ja tvõime öölda: Karl, Kollin, Kurter; agga tulleb e ehk i lemma  parrem pole kõrwa, siis saab ta z tähhe suggulaseks, nõnda kui: Cesar, Cesarea, Cesarewitsh,  mis meie tcchhepudusse parrast peaksime Tsesar, Tsesarea, Tsesarewits iimbernluutma  ja mis siis ennam sedda näggo egga teggo ei õlleks. F ehk f lchw) ott ttimmede sees wägga tihhe ette tullcma ja ööldakse wälja nago kõwwa lv. Eks olle tossi, ütled sa lv, siis pudud allumine  mok pehmcste wasto pealmessi hambid, tahhad sa agga f iittelda, siis peab se kõlõtv  as t e sündima, muud kunsti palle keddagit. Kirjutab kegi onuna nimme Falk, Feder, Fink, Frosch, Funk, siis ärra ütle egga kirjuta  mitte Walk, Weder, Wink, Wros, Wunk; need ei õlle ennam sedda, waid tähhendawad üsna muid asjo. Q ehk a sku) ei tulle mitte paljo ette ja ööldakse wälja nago kw, se on, panne keel wasto su lagge ja katsu nõnda w üttelda, küllab siis tunned Ürra, kuida ku ehk q wälja tulleb. Nimmed,  nago Quader, Quäker, Quittung, ütle Kwader, Kwäker, Kwittung, siis on üsna sesamma.  B ehk v (wau) seisab omma kõwwadusse ehk pehmusse järrele w ja f wahhel; kõwwem kui w, pehmem kui s; saksakeles pea km s, lad» dinakeles pea kui w. On kellegi nimmi Valerianns,  Vedette, Biper, Vocal, Vulcan, siis wõib kül üttelda: Walerianus, Weditte, Wiper, Wokak, Wulkan, agga peaks nõnda kiljutud sama, kui tillemal seisab, muido on õppetud inmmestel mokkad naerul. U ehk x ööldakse kül iks, agga prugitakje luggedes nago ls. Uan tippe, Terpes, zc. wõid üttdlda: Ksantippe, Kserkses, agga kui nõnda kirjutaksid, et teaks kegi, mis se tähhendab. N ehk Y, kus neid kirja sees juhtud näggema,  nimmetakse ipsilon ja prugitakse saksakeles  i j assemcl, ehk kiil krekakele tundjad neid ennam ü wisil wälja ütlewad. Nimmed, nago Upsi lauti, Gy m nasinm, Lydia, ütlewad nemmad  wälja: Üpsilanti, Gümnasimn, Lüdia Zc>, ja nõnda wõime meie ka tehha, kui ette juhtuwad  tullema. A ehk z stset) on meil kõige Lutwam ja maksab luggedes nipaljo kui ts ehk ts. Nimmesid,  nago Zanter, Zeder, Zissask, Zotter  w., kirjuta kül nõnda, agga ütle wälja: Tscmter, Tseder, Tsissask, Tsotter :c. siis on hea kül. Agga mu! ou weel paar tükki, mis kül ühhe tähhega ei kirjutata, agga ommeti iihhe tühhe asscmel wälja ööldakse. Sch ehk sch sestseha). Sedda wõib ka, nago Inglased tewad ja meie siamale teinud sh läbbi ärratallitada; agga kui meil c tuiwaks sanud,  siis kirjutame sch. Sedda heale märki nimmctaksin ma õneS s. On kellegi nimmi 154