ga ni pea, kui Napoleon TBl3 Wennemaalt ueste Saksamale taggasi surruti, tulli Sakslaste!  korraks märk pähhä ja warsi patserisid peale sedda saksa söamehhed nisamma Parisis, nago Prantsussed sedda enne Winis ja Berlinis  ollid teinud. Praeguge on neil Prantsust  allati karta, sest ta on neid järgest warritsemas,  ja midda ennam nad isse ühheteisega  nääklewad, sedda lahkem temma näggo. Kes nüüd Saksamaal töeste omma issamaad armastab, settel ei olle suremat kurbdust, kui sedda, et nad omma rigi asjus üht meelt ei möista piddada egga kokkoleppida. Sedda kahhetsemist leitakse seal Lgga suggu rahwa seast. Hiljuti tulli Baierimaal ühhel pühhapäwa  hommikul üks wanna 75-aastane tallopoeg  omma öppetaja jure ja ütles: „Armas öppetaja, minna pallun Teid, laske tänna parrast jutlust koggodust kolm Issameiel selle eest palluda, et armolinne taewane Jssa meie Sakslaste silmad lahti teeks ja neile ühtmeelt annaks, muido langeb neile jälle sesamma wits kaela, mis neil 50 aasta eest otti. Sel aial ollin minna alles noor mees ja Baieri soldat ning piddin mo süddame walluks „Punnaparti"  kässo peale Preisi ja Austria wasto söddima. Oh, se wallutas mind hirmus, et ma omma püssi olleksin jöe pöhja wiskanud! Ma ollin ennese melest sel aial, nago wennatapja,  ja mul on praego weel häbbi, kui selle peale mötlen. Glogau linna jures lasti mul 2 sörme otsast mahha; agga ma annaksin  tänna pääw omma terwet kät, kui ommeti  meie Sakslased ühhes nöus wöttaksid olla?" Nenda on loud. Jgga Sakslane peab omma nöu knge parremaks, ja sellepärrast  ei sünni nende nöu ial kokko. Põlleks mitte wägga immeks panna, kui hädda neid jälle korraks ühte nöuusse aiaks. Jtaliamaalt. Sitsiilia kunningrigist põlle suurt head kulutada, Hädda alanud sea! härja kaewusse. Sitsilia sare peal, kus suur tullepurtsaja Atna mäggi on, seal hallanud  ka innimeste süddamed tuld purtsama ja massaminne olla lahti. Mönned seitungid ütlewad,  et jubba waigistud peab ollema, tei- sed jälle, et alles kaswamas olla: kes sia male ni rutto selget arro saab? Ei minna sedda mõista, mis armastus  Ztaliameestel Sardinia kunninga wasto on, agga nad kissuksid ommad silmad peast wälja ja kingiks temmale. Mitte üksi temma ommad ued ja mannad allamad, se on jubba isseennesest möista, maid ka üsna wörsi wöerad,  nago Wenetsia, kirriko-rigi ja Sitsilia rahwas.  Hiljuti ollid 15,000 innimest paawsti  allamattcst üht kulla ja kalli kimmidega wägga  kennaste tehtud möeka temmale kingitusseks  saatnud, mis 7. Apr!. Wl.orentsi linnas sure aupakkumissega katte anti. Kas se ei pea paawstile süddame haigust teggema? Temma  lükkaks tedda pörgo ja temma allamad tõstaks  tedda taewa. Mis peab paawsti wandekirri  sel kombel suurt ennam möoma? Sel korral on kunningas Wiktor Emanuel reisi peal. Tahhab ka omma usi maid nähhä sada ja on esmalt Toskana allamaid watama läinud. Agga sinna kallis aeg, kuida tedda seal wastowöetud!  Toskana rahwas tahtnud (isseärranis  Wlorentsi linnas) kurgud kibbedaks öiskada.  Luggematta hulk innimessi on kokko tulnud omma uut kunningat wastowötma ja terretama; suredtükkid mürrisewad, kirriko kellad  hellisewad ning essimenne teekond olli pealinnas  marsi kirriko minna, kus keik laulsid: „Sind Jummal, kidame," se. on: et sa meie sowimist õlled lasknud korda minna. Jsseärranis  römustab se kunninga süddant, et keik sured piiskoppid, ehk kül paawst tedda kirriko  - wande alla pannud, ommeti ni lahkeste temma wasto tullewad. Ma küssin jälle: mis paawsti wande-kirri sel kombel peab maksma? Küllad kunningas nendasamma ka eddespiddi teisi usi maid watama lähhäb. Agga et ma paawsti nimmetan, siis pean ueste meletulletama,  et temmal köwwa nõu näikse ollewad, risti körwas ka möeka kätte wötta. Kas se kirjaga ja temma pühha-issa ammetiga kokko sünnib, sedda peab ta isse teadma. Kuida minnewa näddala nimmetasin, on ta üht Prantsust  omma ütlemaks wäekindraliks wötnud ja se peab nüüd temma söa-asjad korra peal hoidma  ja, kui wöimalik, Romanga makonda Sard-  ch 123