Messinas on se jubba nago iggapäine assi, et igga ösi risumist ja tapmist on ja igga hommiko monni surnuv kehha ulitsalt leitakse. Palermust on Marsclje se sannum lakkitud, et Neapoli ja Sitsilia waed Messina lähhedal kord sarwed öige tuggewasle kokko lönud. Kui paljo kummagilt poolt langenud ehk hawatud  sanud, põlle mul mitte teada, ni paljo ööldaksc agga, et Garibaldi S 7 suurtükki woitnud.  Assi ka! Prantsussemaalt. Keiser Napoleon tahhab Augusti ku hakkatusseö omma prouaga nattuke meelt jahhutama minna. Neil- on nöu neid usi maid ja linnasid watama minna, mis hiljuti omma wallitsusse tiwa alla sai, se on: Sawoie ja Nitsa linnast ja maid, ja kui sealt taggasi tullewad siis jälle Marselje ja Montbelje  ja nenda arwatakse neid kolmeks näddalaks  kotto ärra jäwad. Kuida teame, olli jo hiljuti Inglismaal  suur laulikutte koggodus kous, kuhhu ka Prantsusse maalt hea hulk ollid läinud. Nüüd antakse teada, et sealt MW neist ülle merre kaela Prantsussemale taggasi läinud, ja on iggaüks omma kingitust, mis Inglismaalt  kasa said, liggi winud; igga ühhele olli seäl üks pibel kingitud agga kui Prantsusse  ma randa said, woeti ramatuke, kui walsk kaup iggaühhe käest arm ja widi tollihonesse  wahhi alla. Pühha kirri ei leia Prantsussemaal  ka ennam armo, pannakse kui wang, Lukko tahha ü Sinast tullewad allati ni halledad ja hirmsad sannumed, et karwad püsti aiab ja palluwad seälatsed kristlassed ennestele Prantsusse  käest abbi ja kaitsmist, sest Türgi wallitsus  on otse kui alwatud. Prantsusse wallitsus  on ka jubba kaks suurt söa-laewa, mis tännini Neapoli al seisid, senna saatnud ja enne ollid 5 Prantsusse laewa seal ees; agga  sest ei arwata weel kül ollewad, sepärrast tahhab keiser Napoleon weel 5 künni MM meest ma wägge ka senna sata. Rägitakse et Inglismaalt ka omma jaggo abbi-wägge senna  läinud. Arwatakse nüüd wägga köwwaste et Türklassele nattuke klbbedad päwad katte tullewad ja üllekohhus põlleks se ?a wist wiW, kui ta nattuke saaks piggistud. Prantsusse maalt on ka üks sadik sinna sadetud, wanna Sultanile kulutama, kuida loud on. Inglismaalt. Kuida 26 numris sLeme üttelnuv, otti Jnglisma aujarjepärrial, prints Albreht Eduardil se nöu nattuke Amerikamale  minna. 28. Zunil on ta laewa peale astunud ja temma kunninglikkud wannemad on tedda ka tük maad saatma läinud. Andko Zummal et teereis hästi korda lähhäts ja ta terwissega jälle kois saaks. Rägitakse ka nenda äri möda, et Inglisse  kunninga proua teine tüttar peab Hessen- Darckstatti printsile mehhele sama. Sähhärdust  asja on enne ka küßalt juhtunud. Kuida Tönnis Tomast parrandab. (Mis Nr. 27 põiele jäi.) „Pea assi on nüüd, ütles Tönnis, et Haige üksi sedda tsito ja mitte ennam ei tohhi wötts, kui minna utlstt. Kas kuked, TdmaS? muido  jäed sa ommast jallast üsna ilma, ehk õlled ello aegne lombakas. Wina ei Mhhi sa milte nusutada, weel wähhem kele peale wötta. Sa pead hea tük öhhemaks sama, enne kui lu parranema hakkab." Saggedaste kuuldi Tomast isseenneses öhkawad:  „OH sedda habbi, oh häbbi! Paggan wötko wina lakkumisse!" Paar päiwi parrast sedda, se olli kuendamal päwal, kuuldi jubba Tomast sängis oigawad: „Kui mind Jummal  se kord weel peaks armust aitama, et omma  endist terwist katte saan : ellades ei tahha minna ennam wina tilka omma kele peale wötta!"  Tönnis kais haiget igga pä holega watamas  ja kastis jalga külma weega. Tio ei läinud paljo ta sängi arest kaugele. Wessi tango leent piddi Tomas söma ja leiwa korukse wet joma, ja nenda üks pääw teise järrek. Nelja näddala parrast olli wiimne wina öhk ja hais kehhast wäljas ja Tomas üsna teine mees. Ta endine punnane ja porsund näggo olli lahke 222