olle wõinud awwitada. Agga allamall kuleme  Lättima sierwast weel hirmsamat tullekahjo. Dolmri madonnast. sTullekahjo.j UrruSte mõisas slättikele: Urgasmuishe), on se õnnetus just Maarjapäwal juhtunud. Mõisa perretubba, karjalaudad, tallid, tollahoned ja keik, mis nende sees otti, on sisse janud: peale 70 lehma, 17 hobbust ja Saksama lammaste arw on teadmatta, kui mitto sadda neid olnud, nen-- dasamma keik mõisa sead ja wassikad; peale selle keik tõllad, wankred, sõido ja töriistad ja wimaks weel keik mõisa perre asjad ja warra; üksi pimarentnikul  on peale 200 rubl. puhhast rahha sisse janud :c. Hirmus kahjo! Tulli arwatakse kurja innimeste kätte labbi hakkanud ollewad, agga Jummal hoidko sedda tossi ollemast; ehk immelinne kül on, et kahjo öse kello 11 kolmest kohhast ühhekorrago peale hakkanud ja sure prag.qinaga.  Innimeste kisfendaminne ja lojuste rökiminne on hirmus kuulda olnud! Kahjo surust  hinna järrele ei tea meie mitte üllesanda. Mast. kubb ermangude passija  ümbarkirjutamisse seadusselej, mis 9. lulil 1863 Keisri polest kinnitadi, on weel middagi  jure pandud ning muda: „Igga tallo koggokonna  lige, kel koggokonna- egga plakat-passi ei olle ja teise koggokonna liikmeks ennast sõnn  b ümberkirjutada lasta, peab 1) omma endise koggokonnale sedda õigel aeal, se on: mitte hiljemast  kni Paast-Maarjapäwani (25. Märtsil) teadaandma ja sealt koagokonnast, kuhho minna tahhab, wastowõtmisse tunnistust toma, mis peale tännine koggokond lemmale tähte annab, et ta sedda on täitnud, 2) Peab temma aegsaste omma  tenistnsse ehk rendikontrahti üllesütlema, km temmal neid peaks tehtud ollema, 3) enne lürripäwa  (23. April) koggokonna käest lahtilaskmisse  tähte wäljanõndma." (Nig. Z.) Meie Tarto Emmajõggi  on jubba Maarjapäwast sadik omma talwekube  ärrapannud ja tõttab, äretassa täis, Peipsi pole. Temma lapsed ja lapselapsed mõllemilt poolt kät, ei lasse temma wet kiil weel mitte allaneda; agga meile upputust tehha m ronga-emma ta ei olle, olgo siis, et Wortunaja  Põik-nlitsas nattnke ülle kalda watab. Agga wanna Düna emma Rigas on teisel pühhal koggoni joobnud teggo teinud. leäkambad Pannud  tammi ette ja wessi tõusnud korraga ui kõrgeks, et sõakantst liasilmast läbbi murdnud, linna  kanali täitnud, muist paradiplatst, Wõhrmanni  parki, kärner Bäri aeda ja Kaarli-nlitsat zc. wee alla pannud. Peale selle on maddalamad kohhad Johanni- ja Kadrin - tammi peal keik wee al ja Hasenholmis maead künni räästani sees olnud. Ütle Dünajõe Mitawi allewis on wesst paiguti ulitsate peal 5 jalga süggaw olnud. Wägga märjad pühhad! Õnneks ei olle wastomeett  pühhade niiskus kaua kestnud, waid õhto jälle ärra allanenud. Õnnetustest ja kahjudest, mis selle läbbi sündinud, same eddespiddi kuulda. Tallinnast. sKrimmi Eestlase kirri/j Üks Tallmnama mõisnik olli minnewa kuus üht kirja „Tallinna seitungis" lasknud ärratriikkida, mis üks endine temma walla tallopoeg Lemmale Krimmist olli saatnud. Kirjasaatja olnud isse essimenue wäljarändama ja on zka teistele nõu annud ühhes minna. Tahhaü mõnni meie luggejatest Krimmi poolt ka nattuke sõnnumid sada, siis waatgo sedda kirja, mis nenda on kirjutud: „Armolinne Rittmeister ja Ritter v. H.! Minna, Abram N., Teie endine kässoallune ja N. kõrtsi perremees, sadan Teile, kui omma endise mõisawcmnemale paljo terwissed, isseennese,  omma perre ja laste polest. „ Esmalt pallun ma andeks, et ma Teie mõnnesuggusest armonäitmissest mitte ep olle arro scmud, ja se kartus on mind tünnini keetnud  Teile kirjutamist. Nüüd agga on mo õepoeg  Gustaw P. mulle kirjutanud, et temma ikka alles Lehtsi al ellab, Aegwido kõrtsi olla arraannud ja Aegwido karjamaad mõisa käest rentinud - ma ei olle lemmale se aasta weel mitte wõinud wastada. Minno ello on siamale, lummal tännatud, Päwast päwa õige hästi eddasi läinud. Keik mo koddakondsed  ellawad alles ja on terwed. Mo õepoeg kirjutab, temma olla kuulnud, et mo wannem poeg Jaan ärrasurnud, agga se ei olle tossi. Keik mo lapsed, kellega ma Eestimaalt wälja- Ambla kihhelkonnas Jarwamaal. E- P. 128