odata ei woiks; sellepärrast just maksusid suremaks  tõsta, õlleks pahha. Tahhab rigi koggo omma rahhaga läbbi sada, siis ei jae tal muud nöu, kui söawäggesid wähhendada, warsi on rahha asjad parremad. Üks wanna sönna ütleb kül: ..Waesus põlle söimo sönna, egga häbbiks arwata; waesust ükski ommal anna; waesus tulleb kutsmata zc." siiski peame ommetige ütlema, et paljo Lssiennese waesuse seppad on, sant wirtshawt sünnitab waesust ja otse nenda on ka luggo seal. Jtaliamaalt. Kuida sest jubba ennegi olleme könnelenud, olli kunninga Wiktor Emanuelil  nöu ka kord Neaple linna watama minna,  agga kewwadised sured weed olla raudteed paiguti rikkunud ja sepärrast ei wöida ta enne minna, kui teed parrandud sawad. Kuida se enne, nenda ka nüüd, hoida kunningas wägga köwwaste selle eest, et omma jallaga mitte pühha issa ma peale ei putu. - Wennema  Suurwürst Wladimir olla 22. Märtsil Wlorentsist Roma linna reisinud, peale selle, kui kunninga käest sealatse ma keige suremat au-märki rinda olli sanud. Jtaliama rahwas ja ülleüldse keik wäljama rahwas, on omma Lihhawotte pühhad jubba ärrapiddand, mis neil se aasta rohkem ku aega enne meid olli. Keik nende aead ja päwad käiwad meie ees ja se tulleb sest, et nende ja meie Kalendrid ühhes ei käi. Meie ei tahtnud  tänna nende pühhadest räkida, waid rahwa hulgast, mis pühhadeks Roma linna olli kokko läinud, omma pühhasid piddama. Neid olla ni rohkeste senna kokko langenud, et wimaks suur rumi pudus olnud, põlle ennam kussagilt  kortert sanud. ' Wägga tähhelpanna olla, et ka Ztalia rahwa senna kokko langemine, igga aastaga kaswada, ja neid minna mitte ükspäinis  Roma pärralt makonnadest, waid ka iggast linnast Ztalia kunningrigist. Ka paljo parlamenti  peawannemist ja liikmetest olnud seal koos. Wanna paawst näidanud iggal päwal terwe ja tuggewa ollewad, kus ta omma pühha õnnistamist selge ja waljo heälega, paljo tuggewam,  kui muido, wälja jagganud, heäl kostnud ülle keige Peetruse platsi. Jggapiddi olla ta omma ammetid tüddimatalt täitnud ja igga wöerast wässimata wastowötnud. Om- ma 50aastast preestriks samine Zubeli-pühha, mis meie Kalendre järrele 30. Marsil olli, on ta ka ärrapiddanud, sest põlle agga seitungid  selle lühhikese aea sees jõudnud teadust tua, ommetige on lota, et ta ka sel päwal kalli terwise jures olnud, mis katoligi rahwaö, kül sure pühhandusega piddanud. Könneldakse ka wägga suurdest kingituösest, mis selle päwa römuks tale kinkida tahhetakse ja issiärranis olla Amerika maalt wägga paljo ja kallid asjad  seks senna sadetud. Roma lin tahhab üht kuld pekert kinkida, mis kullasep Kastellani  walmistanud. Spaniamaalt. Sealane rahwas ei sa omma kunninga wallitsemisega mitte karwawäärt  eddasi. Tahtsid kord Portugali kunningast  ka ühtlase ommaks kunningaks sada; agga ta põlle mitte, nago wanna Napoleon Ponaparte, kes keige kunningrigide kronid ma peal ennese pähhä tahtis panna, ni himmukas nende järrele, waid olla öölnud, et temmal sada ühhest kronist küllalt; ommetige -peab rahwas weel ikka lootma, et asja ümbermötleb,  mis ta agga wist mitte ei sa teggema; ei tahha meestel muud nöu üllejäda, kui Montpensteri hertsogi palwele minna, ehk Lemma  wöttab nende käest kroni wasto. Olotsaga  tahhab kord weel katsuda Portugali kunninga  palwele minna, saab mis saab, õnne peab ikka katsuma. Ministred tahtwad issikeskes  ka ühhest ärralagguneda, mõnned tahtwad  enne weel ärraminna, enne kui kunninga kätte sanud; näwad wist ärra, et asjad ennam  pahhemaks, kui parremaks lähhäwad, sepärrast  tahtwad enne emale minna, enne kui koggoni limist lahti läinud. Kirjawastussed. J. E. S. Teie kirri jäi minnewa kord hiljaks ja sepärrast  olleme sedda, kuida näete, tänna prukinud. Olge terwe saatmast. K. S. O. Meil põlle ni head sõela, keiki lustid Teie andest wälja sõeluda, sepärrast pange mitte pahhaks, peab wäggise laua alla minnema. 119 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 8. April 1869.