siis õlleks ennarn. armastust ja üllemad ja allamad malmis ühte teist wastastikko häddas  awwitama. 20. Augustil parrast lõunat põlles Ulu mõisa kiwwirehhe ärra. Se õnnetus  sündis ühhe ettewatamatta soldati läbbi, kedda töösse olli wöetud ja kes rehhe lähhedal  õlle unniko peal pikkali seistes pipo olli pölletanud ja seal jures maggama janud. Keik mis rehhes olli, willi, rehhepeksmisse ja tulamisse massinad, kui ka pöhhoküün, mis lähhedal seisis, hulga pöhhoga, jäi tullesagiks.  Rehhest ei janud muud kui kiwwimürid'seisma.  Et sesinnane kahjo just leikusse  ja rehhepeksmisse aeal sündis, olli ta Ulu herrale sedda kibbedam. Ta tarwilissem nõu olli nüüd ni pea kui ial wöimalik, rehti jälle üllesehhitada, mis agga sellepärrast ni rutto ei tahtnud korda minna, et tömehhi wägga kassinaste sada olli. Seal sai ta ses murres omma Ulu. walla tallopoegade läbbi korraga römustud. Näddal parrast kahjo sündimist  tullid tallo sadikud pühhapäwal temma jure ja pallusid, et igga perremehhe käest rehheehhitamisse  tarwis sennikaua üht tömeest wöttaks, kui rehhe malmis saab. Herra mõtles,  et nad sedda rahha eest tahtsid tehha ja olli wägga römus ja lubbas head palka anda.  Agga talloperremeestel olli parrem nõu. Nad tunnistasid, et hea melega omma möisaherrat  önnetusses ilma hinnata tahtsid awwitada ja pallusid omma tömehhi palgata  wastowötta. Sedda tallopoegade armastusse  tunnistust omma herra wasto, on meie päiwil ni arwa leida, et herra ligutud süddamega ütles, et ta nüüd omma kahjo ennam önnetusseks ei. wöida piddada, sest et ta seläbbi olla teada sanud, et tal middagi warraks olla, mis rahha eest sada ei olle, se olla temma tallopoegade armastus, mis tedda onnelikkuks tehta ja pällus neid sedda silmapilko mitte ärraunnustada; sest sennikaua  kui armastus ja wastastikko teine teise pole hoidminne herrat ja tallopoega ühhendab,  peab möllemate kässi hästi käima. Oh, kui tossi! Andko Zummal, et se iggal pool meie hulkas nenda õlleks, siis lähhäksid asjad hästi meie maal! Ria kubbermangus on minnewa aasta ewangeli usso koggodustes üsteültse 6828 pari laulatud, 26,602 lapsokest sündinud ja 21,005 innimest surnud; siis on 559? innimest ennam  sündinud kui surnud. Peterburgifi. Söa - aur olaemad. Wennema aurolaewad ei olle weel mitte mannad;  surem hulk neist weel mitte 10ne aastased.  Praego on merrewäe tarwis 63 ruttaja  185 kruwwi-aurolaewa, ja need wiimsed keik alles alla 10-aasta mannad. Keige nende  laewade pea! kokko feiswad 238? suurtükki.  Kes' asja tundwad, pannewad mägga immeks, kuida meie auustud Keisri mend, kindral-admiral Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh  selle sure töga ni lühhikese aeaga nenda kaugele sanud. Nüüd hakkab ka meie maal somuslaewa ehhitaminne. Moskwast. Söameeste sömaaeg. Minnewa kuus käis Keisri Herra Moskwa linna watamas ja sest on wenne seitungides pikkad tömokönned. 21. Augustit piddas Keiser Moskwa linna söameestega paradi. Moskwa linna kaupmehhed ollid lubba pallunud,  parrast paradi piddamist omma kullo peale soameestele lõuna soki walmistada, mis Keiser muidogi ei keelnud. Märato pikkad lauad ollid walmis pandud ja 12,000 meest istusid senna are söma. Road ollid: lihhaleem,  wassikapraad ja pirogid, ja igga mehhe ees seisid klaas wina ja 2 puddelid öllut. Parrast sömapalwet tõstis Keiser peekrit õlles  ja ütles: ..Lapsed, teie terwiseks!" Seal wärrises ma jalge al, kui söamehhed ja rahwas  nende ümber, keik ühhest suust, omma armsa Keisrile selle peale,kostsid. Parrast sedda istusid söma ja Keiser isse käis laudade  ümber ja aeas nendega jutto. Zggal pool, kuhho ennast pöris, hellises Temmals römoöiskaminne wasto. Ka allamad söamehhed,  nenda kui keik muud allamad, tundwad ärra, kui suurt armo Zummal sellega Wennemale  näitnud, et meile issalikko melelist Aleksandrit  Keisriks annud. Jummal laöko 293