selletas raskemad kohhad lühhidelt ärra ja küssitelles  neid parrast nattuke. Kui öppetusse tunnid korrapärrast seatud on, ei hoia se muud öppetust milgi kombel taggasi. Ei teeks ka küllakoolmeistrid, ma ussun, mitte pahha, kui aeoti omma kõvameestele seadusse ramatut  etteloekstd,' et seadusse täitjad ka wähhegi seadusse tundjaks saaksid. Muidogi on teada, et etteluggeja meie sulla, lausa ja labbast makselt  peab selgeste luggeda mõistma, mis sedda ennam tarwis on, midda ennam meie uus Lihwlandi tallorahwa seadusse ramat kele ja kirja polest targa meeste käes nattuke liig saksa modo kirjuks on läinnd, mis mitmele tarwilist ramatut ilmprugitawaks teeb. Ollen isse pealt kuulnud, kui kohtomees tükki ärralugges  ja minno käest kössis: ..Postimees, mis se nüüd olli? kas sa arro said? Ei ma isse kül ei sanud? Kuida pean nüüd kohhutmöistma,  kui ma isse arro ei sa?" Sedda olli mul kahjo kuulda. Ma aitasin kül se kord körwast, agga kus iggalmehhel allati aitaja  käepärrast on? Zgga lihtlabbane tallomees  peab selle ramato kallal luggedes ja arrosades  takkitsema jäma on liig uus ja saksa modo kirjo. Sähhärdune wägga tarwilinne  ramat peaks ni lahhedas keles kirjutud  ollema, et igga laps sedda mõistab. Ka need keige kirjumad sönnad, mis seal seiswad, on kül terrawa möistussega iggaüks omma sündsa kohha pandud, agga mönned liig järsko ja karwopiddi makele sisse tömbatud, mis Eestimehhe silmis nago sassis lõng näitab  ollewad. Sellegipärrast, ehk kül some maiko, egga ta lättikeel ei olle. Kes hästi tähhelepanneb, saab wimaks ommeti arro. Sepärrast, kes murretsego ommale seadusse ramatut ja luggego holega. Kes seadust peab täitma, peab enne seadust tundma. Teist nõu ei tea meie anda. Ommalt maalt. Pernust.  Näddala  eest, se on : 23. Julil, olli meie wanna Perno linnal, ehk parrem lemma rahwal äkkiste pea römo pärrast kihhama läinud, et enne lõunat walli peale kokko jooksid, üks ühte ja teine teist kössis: „No kas tullewad?" Noh, kes need tulliad piddid ollema? Pea, ma ragin.. Nimmetud päwal sündisid enne lõunat kolm laewa, 1 suur aurolaew sa 2 wähhemat meie jõe suhho reidi peale ja kissa tõusis wälja: „Suurwürstidl Suurwürstid!"  Nenda olli ka. Meie armastud Keisri 3mas poeg, Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh  (sünd. 2. Zanuar 1850) ja Keisri wennapoeg, Suurwürst Nikolai Konstantin  owitsh (sünd. 2. Webr. 1850) ollid omma merrereisi peal ka Perno linna watama  ja meile suurt rõmo teggema tulnud. Et neid keigeüllemat suggu Lapsi passuna mängo  ja römoöiskamissega pulwärgis wastowöeti,  kus keik lin jallal kous olli, on ilma ütlematta mõista. Tõllad ollid pulwärgis walmis ootmas, misga sealt linna sisse sõitsid.  Esmalt käisid meie kirrikuid waatmas, sealt läksid raeksea peale, pärrast allewille ja sedda pärrast ülle jõe wanna Perno linna asset  watama; selle peale laksid Ulu herra palwe peale wasto õhtut Ulu mõisa. Kuida kuleme,  on nemmad künni kello 12 öse senna janud  ja teisel hommikul, kui innimessed õllesse tõusid, ollid laewad meie rannast jubba ärrapurjutanud.  15. Zulil ollid needsammad sured wöerad Tallinnas käinud ja sealt ka Zoala mõisa sõitnud, sedda kenna paika watama.  Undko Zummal Neile ka eddespiddi head teed ja terwist. sSaksa laat.s Wirro Tomas, Wörro Karel, Sarema Peter ja mönned muud armsad  sõbrad, kes kaugemal ellawad, teie wist omma jallaga meie Perno labale ei tulle, sepärrast  piddage kinni, ma ragin teile nattuke. Nago igga aasta, nenda ka tännawo, sai meie saksa laat 20. Zulil sissehellisetud. Kaupmehhi  ja kaupa on küllalt, agga ostjad ja rahha  noh, sellega on luggu nenda kui ta on. Kellel selle pölwega taskud üllejookswad? Postimehhel  wissist mitte, peaks agga köhnakirralt  päwast päwa sama. Kaebdust on kaupmeeste  hulkas ka kuulda, ja sedda mitte üffi tännawo. Mönni neist on jubba 10 kord kir- 237