ne kahhetseminne, kes 7 aastat, werresü süddame  peal, lustis ja rõmus wõis ellada, kui ilmasüta  innimessed temma assemel hädda ja pina kannatasid, tõisine olnud ja süddamest tulnud, ei tea meie mitte; agga sedda teame, et waesed kannatajad nüüd lahti said, ilma et kegi neile õlleks üttelnud, kas nad õiged ehk Ülekohtused olnud. Agga nenda ollid selleaegsed loud! Peame teist korda ütlema: Eks olle hea, et nisuggused  aead selja tagga on? Kolmas wannaaegne assi. Warras olli teise mehhe aeda läinud puwilja warrastama, kust La jubba mõnda korda enne ka olli winud; agga se kord sattus pikkanäppomees lõnga ja widi kohto ette. Kas ussute ka, et warras õigeks ja aeaperremees süalluseks jäi? Se sündis kohtomõistja  abbiga tõeste nenda. Temma küssis warga käest: „Ütle tot, läksid sa tõeste wargusse parrast aeda, wõi tahtsid sa rohtaeda muido seest poolt wadata?" Kui rummal õlleks se warras piddand ollema, kes selle küssimisse peale mitte ep õlleks mõistnud kosta. „Sinna Issand lummal," ütles warras, „kuida piddid mulle ni kurjad mõtted tullema, teise innimesse omma warrastada! Se õlleks jo hirmus patto tö olnud! Ei mul põlle sedda melegi tulnud. Agga et kuwalge ö olli, kargasin ma ülle müri sisse ja tahtsin  ka illust aeda ja temma wilja nähha, ja sealt on nüüd tulnud, et aednik minnust ni kurja mõtleb." „Kas kuled nüüd," ütles kohtomõistja kaebajale.  „Sedda olleksid sa isse kohhe temma käest wõinud küssida, siis põlleks sul mitte tarwis  olnud omma rummala kaebamissega kohhut kiusada. Hoia ennast, et sa sedda ennam ei te!" Kui kaebaja sedda kohto otsust ei tahtnud  õigeks piddada, siis sai kohtomõistja hirmus kurjaks ja kärritas: „Lurjus! kas sinna mind tahhad õppetama tulla? Kohhus teab mis õige on, agga mitte sinnosuggune!" Waatge, se kohtomõistja  olli ka wandunud Jummala ees õigust tehha.  Kus õigus nüüd olli, kui russikat wasto rindo peksis ja kaebajat ähwardas ärrahäwwitada, et omma aedas warrast olli julgenud kinniwõtta? Sünniks weel kord üttelda: Eks olle hea, et nisuggused aead selja tahha jänud? Ommalt maalt. Äsrro makonnast. sTullekahjo.j Teisipääw,  3. Augustil lõuna aeal on Urwaste kirrikomõisa karjalaudad, hobbuste tal, tõllahone  ja wilja-ait ärrapõllenud. Muido on keik lomad ja asjad wäljasadud, kuid 3 wasfikat on sissejänud. Kui tuul ep õlleks pöörnud, õlleks ka õppetaja ellomaea ärraläinud. Tulle hakkatus on teadmatta. TaMnnast. Kui ep lähha ka wimaks tõeks! Peterburgi-Balteski raudtee jut ei tahha ka ennam juttuks jada. Rahha  ning ehhituste ministride polest olla Balti raudteeseltsile teada antud, et kui krono wõida teada sada, kuida need kapitalid, 53,000 Preisi taalrit wersta peale, kokkotullewad, siis tahta temma 85 aasta peale ehhitusse lubba anda ja selle eest murret kanda, et kapital 5Vi 2 Protsenti  intressi kannab. Sedda lodetakse Tallinna  poolt nüüd kowwaste, et mõnne aasta parrast raudte Peterburgi ja Tallinna wahhel saab walmis ollema ja aurowanknd seal eddasi ja taggasi tormama. Kes sedda meie maal ei sowiks, isseärranis weel Tallinnas? Lasko lummal  head asja pea korda minna ja tööd, kui wõimalik, tännawo jubba Peale hakkata. Raudte  toob innimestele tööd ja leiba. Kes teab, kui Peterburgi raudte Balteski peale walmis on, ehk lähhäb wimaks ka tõeks, et teine raudte Pihkwast ülle Tarto hakkab Tallinna peale käima.  Sennikaua agga, kui se aeg tulleb, jookseme  weel jalla ehk sõidame hobbusega. Peteröurgist. jKus tohhib tubbakat suitsetada, kus mitte. Et pibo ja siggari suitsetaminne ka pealinnades jubba ulitsa peal lubbatud on, olleme ommal aeal teada annud; agga nüüd on üllem politseimeister ka need kohhad  teada annud, kus sedda mitte ei lubbata, ning need keeldud kohhad on Peterburgis; 1) sees pool neid mürisi, mis kirrikute ümber käiwad, 2) trottoari peal, mis keiserlikke talwe-losfi külge  putub, 3) Püssirohwwabrikute lähhedal, 4) iggal pool, kus Heino mahhapannakse, 5) nende kohhade lähhedal, kus sähhardusfi asjo ehk öllisi on, mis ruttu põllema hakkawad, ja seal pea- 273