agga sedda ei mõista minna, mis wigga seal peaks ollema et Prantsusse ja paawsti söamehhed  ennam teine teisega ei tahha leppida, wimati ollid nattuke tuttipiddi koos ja nüüd teinud seddasamma jälle, kus 11 Prantsusse meest hawatud sanud. Sure waewaga on linna üllemad soldatist jõudnud kasarmites kinnipiddada,  et mitte weel surem pulm põlle sündinud. Prantfussemaalt. sTühjad Tühja juttusi tehhakse pea, ja sedda iggal maal, olgo se Prantsusse woi kus maal. Hilja aea eest on seal jut tehtud: wanna Roma paawst surnud ja wannake ellada alles priskeste.  Terwise polest peab tal kül nattuke pudust ollema, agga egga keik need weel surnud  põlle, kes haiged on. Wöib olla, et mönni selle järrele wägga otab, millal ta kustub,  sepärrast tulleb sesuggusele mönnikord unnes middagi ette; agga kui se peaks ka ollema, et ta omma silmad kinni panneb, siis õlleks Napolionil jälle keik sõrme otsad tööd täis. Mitte ükspäinis Ztalia poolt ei wadata pahha melega selle peale, et Prantsusse  wäggi Roma linnas on, waid sedda samma tewad ka suur hulk Prantsussi. Mõnned  Prantslased könnelewad üsna awwalikult ja ütlewad: Ni pea kui wanna issake silmad kinni panneb, siis on tulli Roma linnas lahti. Teine walle, mis seal rahwa keskes likumas,  on, et mehhi kinniwöetud, kes Napoleoni  ello künalt tahtnud ärrapuhhuda. Se lörri olla sest tulnud: Hertsog Maksimiliani sikkertäri, ehk ütleme parrem selge makele: kirjutaja  kambrist on hea lossikond rahha ärrakaddunud,  mis ta enne põlle waja leidnud, kui tükki maad ollid jubba läinud, siis kirjutanud  taggasi ja pallunud sedda otsida. Et nüüd selle rahha jälge peale sada, olli ähwardud,  mönned teenrid lukku tahha panna, kui heaga ei ütle, kuhhu rahha pannud ja sealt on se kärra wäljaläinud, nago õlleks nad Napoleoni  wasto tahtnud kat tõsta. Inglismaalt. sSuur walmiötamin- Seal olla wanna Garibaldi wasto wäaga  suur walmistamirme, nago mönne kun- ninga wasto, kui ta wöeraks tullev. Nad tahta tedda imme sure auga wastowötta; noh, eks nad isse tea, miksparrast sedda tewad; kedda auustakse, peab ommetige selle wäärt ollema. Dani wallitsus andnud 11). Märtsil teada, et kunningas ommas tronikönnes öölnud: Tünnini  olleme meie weel üksi, egga tea mitte, kui kaua Eüropa nenda holimatta sedda üllekohhut  pealt watab, mis meile tehhakse. Meie olleme walmis keik teggemas, mis ial rahho teggemisses peaks nõutama, agga sedda argo lootko waenlane, et meie omma allandusse labbi sedda peaksime otsima; se tund on kül wägga kaugel. Kopenhagenist. sWaenlasse tagga- Dani söa-wae üllem kirjutab Pridritsiast, et waenlane sest kohhast, kust nad tännini ni sure waljusega linna peale lasksid, taggasi tagganenud; mis nöu neil seal jures peaks ollema, ei teada temma mitte. Dani kunningas olla isse Düppeli kantsides omma wägge watamas käinud; wist ka mõnda öppetust  andnud. Amerikamaalt. sPräsitendi Seal, meist wägga kaugel maal, ei tahha söatulli ka weel mitte kustuda egga nende tülli selletud sada; wist ön möllemad põled nattuke liig kiusakad. Nüüd olla Präsitendi LinkolnLl se nöu, et tahhab omma söa-wägge suremaks tehha, nenda et temmal 200,000 meest waenlasse wasto sata, siis lodab ehk temma  wasto jöudwad, et ükskord, rahho jääb. Noh, annaks Jummal et ükskord se pahha tülli lõppeks! Mönnesuggused sönnumed. Ahne warras. Üks tallopoeg olli ommale musta päwa tarbeks mönne koppika rahha korjanud ja et hoidmissega suur murre olli, sest et sesuggust paika polnud, kuhhu ta sedda wois panna. Äkiste leidis ta hea nõu ja ütles: sedda tah- 114