Egga Teie pahhaks ei panne, kui ollcme mönda nurka !ühhemake nÄppisranud; sündis muist rumi pudusse, muist ka sellepärrast, et sest jubba enne könncidud. 206 Won der Censur erlaubt. (Nr. 11! ) Dorpat, d. 7. Zuni 1865. Verssttsortl. Kedaxteur Zoh. Zsnnsök. Druck son H. ösakmana. Teadaandinisscd ja kulutamissed. (Mit Po lize ilicher Bewilligung.) Mäes MÄN. Tartus Meloni-ulitsaS Nr. 169 tahbab Mihkel Steinberg omma maea keige aeaplatsi  ja körwalisse hanedega ärramüa. Selgemat otsust  wöid temma eunese käest sealsammaS waeas sada. (2) Lehmad müa. Head pimalehmad on müa telliskiwwimeistri jurrs Mutta «vabrikus. KvrthaiS. (!) Tulletikkud müa. Tallinna tulletikko wabriknnt  annab kaupmeeste ja keige mu iunimeslele teata, et mitte üksi temma wabrikus, waid ka kaupmehhe M. Böckleri potis sure turro äres mabriko hinnaga tulletikknd, ui hästi käskimist, kui ka wähhemalt samad mütuv. (4) Maea müa. Tallinnas Tönnismäe liggidal, Cebhi-ulirsas on üks maea keige aeaga müa, mis rohkeste j 6 protsenti hinnast sisseteeb. Selgemat teatust  annab Perno maantee äres Stangi körrsi körmas maeas Nr. 98. Mühlmann. (2) Saksa ma wikkatid» Tallmr-a kaupmees M Vöckler rsekoea nurga ol,' on mitmet seltsi Saksama wikkatid sanud ja müüb neid saeawifi kaupmeestele  keige oddawama hinna eest (2) Makoht müa. Tollistna Landrati kohto palest  saab Männiks makoht (Tannenhof) mis Märjama  kihhelkongas, kolm adramaad suur, ja kus ühhekso  tallo peal seisivad, 26. Zuni ku pämal enne lõunat Tallinna Dom-mäel okssoni wisil amwalikkult ärramüdud. Sedta kohta ja keik, mis temma parralt' on, mö'b ka igga talloinnimenne omma pärriseks oska. Selgemat teatust antakse Tallinnas Landrati kobtus. LZ) Maea müa. Tallinnas weike Tarto-ulitsa äreS saab üsna uus maea 5966 ruutsüllase heiuamaga  ärrareisimisse parrast üsna oddawalt ärramütuS.  Selgemat teatust annab Mükler Brockhanfen. (Z) Sddawa wärwiostminne lubbab mmd, Zürripäwast savik «villast lõnga oddawama hinna eest arraenda, nogo on: vunnast lõnga, mis enne 129 k. nael maksis, nüüd 89 k.eest; seddasamma, », 89 ,» „ 69 seddasamma, „ „ „ 39 „ anilini punnast, », 69 „ prnni, „ „ „ 39 rohhelist, „ 39 ~ „ 36 rosa, 36 lilla, " ä9 36 „ helle finnist, „ „ „ 36 kollast, „ 39 „ 36 „ Unnast lõnga, ?, „ „ 36 », Ka wöiwad igga sowitud suggu willasev rited ja watmannid minno jures wärwitud, pressitud, kamnutud  ja uhhutud sada. Ma lubban keik iöõd hästi ja korra parrast watmistada  ja ni oddawat hinda wötta, kni wö malik en. Et ma nüüd tean, et head küllanaesed illust ja eht kaupa armastamas ja hes melega senna lähmad, kust sedda leidlvad, sepärraft kulutan ma teile ja kutsun  teid omma jure ostma ja warwima laskma, mis teil kal wärwita on. O!go karw mis tahte, kek? peab illuS ja eht sama ja otdaw ollemo. Minus korter on sui-kalla-turro lähhcdal Faure poe wasto. Robert Wellmann. (!) Kosti knpjl wöttab hea tingimiSsega wasto Peterburgi-ulitsal Blumbergi maeas . Pedell Wisfor (3) Kosti-lapsi, kedda parrast heina kuud jälle im na koti tuakse, wöttab üks proua wasto ja lähhemat  teadust annab Joh. Zannsen. Hobbune ärrawnrrastud. Peetri kihbelkonna,  Sargwerre walla, Nurm st külla perremehhe Tönnis Willemil on essimessel Nellipübha ösel neljat aastat pumwne ruun, leht lauk, söra silmaga, reiolt ärrawarrastud. Kes sedta ioma kussagil näeb ehk kuleb, püüdko nimmetud Willemile teada anda, kes Lemma waewa ausaste ärratassub. (3) Rakwerre linnas saab seppameistri Lakki msea, walmis seppikoeaga ühhes, arramüeud. Selgemat  teadust annab fealsammos porkmeister Karl Jnrgens. (!) Kaddund hoSbune. Nelja päwa öse wasto redit (39. Mail) on Sallokülla ja Hellenorme mõisa wahhel üks körw ruun, raud teijedega wanker tagga,  ärrajooksnud. Wankre sees ollid üks lumdanahka kassukas, halli ritega, korsnapühkja köis ja kuul, tahma lusfik ja mönned luad, ka üks kaerakot, ja selle sees 8 korsnapühkja ramatut. Hoost, wankert ja asjo pallub Tartus hea makso eest ärraanda Bauchi maeaskorsnapühkjameister Lais. (!)