se on? Tõssine kindlus ei otle mitte, nago tulelip,  mis iggate pole ennast kerutab ja seal jures kääksub ja käggiseb. Tõssine kindlus ei sa õnnetusses  mitte õrnaks ja apraks, waid jääb waggusi kindlaks ja wapraks. Ts ei lasse omma  pead witte norgo egga tiwad lohhakile, waid kaswab, nago palmpu wantse al. Temma ei kooldu risti raskusse al mitte ärra, waid saab terraswibbnks, mis kõwwerdades mitte kõwweraks ei jä. Et nüüd nisuggune melekindlus, kedda rist egga waew ei kõwwerda egga murra, mitte lihhast egga merrest ei kaswa, ou muidogi teada. Sealt tuntakse lõssist melekindlust, kui ts risti al waggusi jääb. Katkine ja nõrk rattas käggiseb  ja loggiseb raske koorma al, agga mitte tnggew ja terwe. - Onne sees julge ja kindel  olla, mis suur assi se on? Sedda mõistab igga tühhipaljas; se on lapse mäng. Sea! on mitmel su helledaid hooplemisse sõnno punnis täis, aeab pea lo ka ja ninna ülle teiste, nago õlleks temma ei tea kui kõwwa kaljo, mis tormi egga laenid ei karda ; agga tulleb kord käsk: sa pead keigest ilma jäma! wata siis, kuida kiitlenrinne  kaub, nago suits tule käes. Siis on melekindlus läinud ja kissendaminne assemele tulnud. Sõgge hoopleja, tnlleta onnneti mele, et suud kinnipiddada surem kunst on, kui lahti tehha. Agga se on wanna tuttaw assi: midda hullem hoopleja onne päiwil, sedda hullem oigaja  õnnetusse al. Pikka Pude ladwad sawad langedes keige raskemat hopi. Kindel meel kannatab  waggusi ja watab õhkades selle peale, kes ülle jõu kellegile koormat Peale ei panne; sest kel kindel meel, sel waikne keel, agga kes enne õnne rüppes õiskas, se ullub õnnetusses, nago koer ahhela otsas ja lööb astla wasto takka üttes. No jah, heitlikko melel on helle keel. Se pu ei olle mitte jõe kaldale istutud, sepärrast ka temma lehhed ni kohhe kokdseks löwad, kui päike nattuke pallawaste paistab. Mehhise melega omma koormat kanda, on mehhest ni lõbbus nähha; agga põlgtusse wäärt willets ja kõhn on pealt wadata ja kuulda, kui mõnned oigawad ja äggawad, karjuwad ja kaebawad, nago lagguneks  taewas ja rna ärra, ni pea kui neile pind kime alla torgib. Juhm innimenne, mis tühhi sul hädda on, senui kui Jummal ellab? Tahhad  sa agga ilma temmata isse walmis sada ja arwad, et so karjuminne hädda wähhendab,  noh, siis niinno parrast karjo peale! Agga siis ei sünni ka meie pealkirri ial sinno kohta: kel kindel meel, sel waikne keel, waid peame sinna  st ütlema: lemmal on heitlik meel, sellepärrast ka helle keel. Wõib olla, et mõnned ehk tahhalsid küssida: „Agga miks sa tänna nenda rügid, nago olleksid pahhema jatlaga hommiko wodist wälja tulnud?" Neile kostan minna: Ei sedda kül mitte; aggci mul torgiwad ka mõnned asjad silmi ja kõrwo, mis mitte laulma ei aca. Minna ei suuni keddagit onnna koormat härja egga hobbuse kombel  kandma, meie olleme keik innimessed; aggg meie meeste hulkas käiwad weel paljo mehhi sikkudes ja sukkawardad käes! Kui koht ja kukkur  täis, siis Harri punuane ja sabba laial, kui sedda ep olle, siis lummal surnud!  Kes meie seast omma rahwale tõeste õnne tahhab sowida, se katsugo, kas nisugguue assi maggus on kuulda ja nähha. Kül heitlik meel on tihti wilto läinud; Kes tõdde kautand, on kigest ilma janud. Ommalt maalt. Tartust. nõu ust. j Meie Balti nciddalaleht Nr, 43 kõnneleb jälle nattuke raudtee uõuust. 3. Oktobrit ollid surema pöllomeeste  liikmed Willandis kous ja piddasid mitme  mu Põllotõ ja maeapiddamisse asjade halkas  ka selle ülle nõu. Ma ja te olla Peruust Willandi ja sealt kuum Ojo kõrtsini, mis õhto pool Wõctsjärwe kaldal seisab, jubba ärrawadatud ja järrel katsutud, Mis nüüd selle ülle kirja pandud,  sedda peab üks kommissiou, mis selle Larwis  asjatundjaist mehhist kokko astub, holega järrle katsuma, ja sesinnaue kommissiou peab siis ka nõu, mis ehk kuida peale selle tehha tulleö. Saab nüüd nähha, kas sest asjast wimaks middagi saab; agga igga issama sõbber peab snddamest kordaminnemist ja head onne sowima. Kui ka mitte tulle-raud te, mis liig suurt hinda maksaks, siis on ommeti hobbuse-raudte ka jubba tänno wäärt assi, kus Z hoost ui paljo weddawad,  kui Mttido 20 hoost weaksid. hoidmisse- ehk taggawarra-kassad,  j Sesamma näddalaleht kõnneleb 362