«ende parrast mitte üksi halledust, waid ollid ka Mlmis neid, kelle peale ni rängaste walletadi,  hukka mõistmas. Meie olleme walmis sesugguste pehme süddamega innimestele weel teist walle kaebtussi, mis nad seal ollid kaehanud,  õiendada ja näidata, et seal põrmugi töt sees põlle. . Eks M Mfi* '— M se jo nende kaebtus ühhe teise mõisa pärris herra olla tallorahwa  renti 70 rubla pealt 130 rubla peale tõstnud, ja nendä rahwast wNjammnema sundinud.  Eestima kubberneri herra laskis asja kohto polest järrel kulada ja mis tulli wälja? et wimaste aastade sees keige Hio sare peal üht rendi tõstmist põlle olnud. Emmaste mõisas,  kust 32 wäljarändajat pärrit, on se aasta igga tallo pealt 5 rubla renti wähhendud, agga mitte suremaks tõstetud. Söameeste kaela pannemine, mis ülle nad ka kaebanud, ei käi suggugi rendi tõstmisega kokko, waid se on koggoniste issi assi, mikspärrast neile soldatid kaela söma pandi ja se tulli sest, et rentnikud sedda, mis koggokonna seädus kontrakti  täitmisse polest kässib, mitte ei tahtnud  täita. Mis ja kui paljo sest tossi on, et tallorahwa  ellajad wimane jubba ärratappetud, on kohhus järve! kulamisses leidnud, et siin ja seal üks ellajss kül ttappetud, agga koggoniste  mitte ..wimane" ärrarisutud ja ärratappetud.  Ja rahha aeamissega on se ka koggoniste  teist modi olnud, kuida wäljarändajad Peterburgis kaevanud. Jhho põsest on ka wiis meest karristud sanud, mis hakenrihter nende wastopannemisse pärrast on tehha lasknud.  Keige nende kaebtustest ei jäe muud tõe põhja peale, kui se, et nad 13. Mail üht palwe kirja kirjutanud ja lubba pallunud Stawrapoli kubbermango assuda, kelle peale nad agga wastust põlle sanud. Olleme nüüd kord sest rahwast könnelema hakkanud, sepärrast on se kül wäärt, et nende önnetussest weel eddasi könneleme. Peale selle, kui nad kolm päwa Peterburgi saddamas ollid ja sealane rahwas Hallastust nende wasto olli üllesnäidanud, sai neile 50 rubla eest üllespiddamise krami murretsetud ja laewa peale widud, ning siis laewa kapteinjle tsMuftks tehtud, omma ladungP jälle Hio male taggasi ma ja seal male sata. Peterburgi  politsei kirjutas nende mona eest Väljaantud  50 rubla parrast nende koggokonna wallitsusse kätte ja nõuab selle taggasi maksmist  ja teeb ka koggokonna wallitsustele kohhuseks,  omma koggokonna liikmete eest, kellel ei sa tööd tehtud, murretseda, et nälg neid m sunni middagit teggema, mis neile sureks önnetusseks  on ja ka sedda, et se nende kohhus on, nende wölga tassuda. Laewa kaptein nõudis,  et nemmad üks ossa prahhi rahha sest rahhast piddid kohhe ärramaksma, mis nad Peterburgi rahwa käest ollid sanud; agga et nad sedda ei teinud, sepärrast tõusis riid nende keskes. Hio male taggasi sades, jäi kelk se selts- kond laggeda taewa alla, merre randa, otse kui lambad unnikusse, ja kui neid omma waldadesse  taggasi kästi minna, wastasid nad, nemmad jada sennist senna, künni krono laew tulleb ja neid peale wöttab; sedda olla neile Peterburgis ööldud, et ni pea kui hinge koos on, saab neid krono laewaga ärrawitud.  Nelja päwa pärrast, kui hakenrihter  neid ähwardanud karristada, olla nad ärralahkunud  ja iggaüks omma walda'läinud. Ühtlasse olla ka koggokonna wallitsustele käsk antud, nende õnnetumate eest hoolt ja murret  kanda. Selle wahhe aea sees, kui nad Peterburgi teed käisid, ehk sest sadik, kui omma maea urtsikutest ollid wälja läinud, ollid teised head innimessed jälle sisse kollinud. Kus maead üsna tühjaks ollid jänud, sea! Ollid ka põllud küllimata. Selle mõttega, pea sealt wälja minna, põlle nad suggugi tullewase aea peale möttelnud. Praego ka weel ei tahha nad kassi tö külge panna, kus leikuse aeal, kibbeda tö pärrast 40 koppikat päwa palka antakse, waid otawad köwwaste krono laewa järrele tullewad, kes neid Stawrapoli peab wima. Kes neile sedda tõutust andnud ja kelle sisse nad m köwwaste ussuwad, se on raske teada sada, sedda ei ütle nad kellegile, egga sedda ka mitte, kes neile sedda nõu andnud, ommalt maalt wälja minna. Mis on nüüd keigest sest asjast wimaks 260