laewo sisseweddama, senna jure, ei ja kullud polest milionist ennam kaugele» Maa! tah- ' hetakse jöel mullast ued kaldad, tehha, agga merres jätvad kimmist ja nenda körged, et parraja  weega 3 jalga «ee seest wälja paistwad. Lõunapoolse tammiga tahhetakse peale hakkata. Ztrwatakse, et keik se tö waewalt enne 5 aastat  üsna malmis saab. No mingo aega, mis lähhäb, kui ta agga saab. Lobame, et se meie linna waesema innimeste leiba mitte ei sa wähhendama. Aurolaew „Ostsee" käib nüüd igga naddala korrapärrast Perno ja Ria kaupa ja teekäiad tsmas ja wimas, ruttu eddasi,  ruttu taggasi. Ta lähhäb wälja: Peruust  igga esmaspääw hommiko kello 6 ja Riast igga rede hommiko kello 6. Kahhe sömawahhega on te käidud. Kas ep olle hõlbus?  Teeb seiso aia!"ka, kui tahhetakse, lusti-söitussi.  Pernus olleme selle teo ka ärrateinud.  Pühhapääw, 29. Julil ja 5. Aug. seisis pulwärkis aurolaewa külje peal kirjas: „Tänna lõuna aial kello 1 lusti söit, I plats 1 rubla, 11. plats 60 kopp." Seal koggus rahwaö kokko, sured-tükkid pau küsid, mosekandid mängisid,  rattad kohhisesid ja messi kobrustas, lassi käia! Sõitsime mönni pennikoorm Pootsi ja Kihno sare pole, seisime ka mönni aeg Pootsi kohhal ankrus ja ollime öhto kello 7 jälle linnas  taggasi. Lõi mönne penema naesterahwal  ka laewa köikumissest südda lökkima, mis essimest korda ikka tulleb, no kus ta jääb siis? agga sest ep olle middagi wigga, lähme teine kord jälle. Sellega wöib innimenne ennast  hõlpsast pikkema sõidule harjutada. Saksa ladast ja „önnekaupmehhest."  Mis ma piddin küssima, kulla wadder,  kas sa tännawo meie saksa ladal ka käisid,  mis nüüd jubba löpmas on? Paljo kaupa  ja wähhe ostjaid on tännawo tuttaw assi. Õhkamist on paljo kuulda, agga mitte ostjate, waid müate poolt. Mitto wöerast kaupmeest  lubbawad rõõmsad olla, kui nad omma reisi ja üllespiddamisse kullo mitte ommast taskust  ei pea jure pannema. Mis minnewa aasta kuulsime, tuleme tännawo jälle: „Tul- lewa aasta ma ennam ei tulle!" agga tullewa  aasta waatwad omma kauba peale, mis rahhaks peab tehtud sama, mötlewad: „se ja se ei olle wist se kord mitte seal, eks katsu» me jälle" ja nenda mötle/vad teised ka ja on keik jälle kous, nago tännawo, ja sesamma  kaebdus veste käes. Laat on laat ja iggamees püab omma kaupa müa, sest põlleks  paljo üttelda; agga et meie saksa ladal tännawo ka „önnekaupmees" olli, sedda sa, wadder, wist ei tahhaks uskuda. Kellegi poe ukse ees ei olle ma ni paljo rahwast näinud,  kui ühhe wennemehhe ümber, kes omma ümmarguse kasti äres seisis ja „önne" nimme al puhhast wallet müüs. Sa ütled ehk: „Tühhi jut, kes wallet ostma lähhäb?" Nenda  se peaks kül ollema, agga parraks! sa tead issegi, kui paljo meie Eestirahwa seas weel neid on, kes keik kullaks piddawad, mis agga ial hiilgab. Mo südda wallutas sees pealt wadates, kuida nad „önne kasti" ümber  seisid ja järge sotsid, millal igga üks 5 koppiko eest wallet kätte sai, ja siis „önneseddeli"  nimme al sureks asjaks piddas! Oi, oi, meie Eestirahwa jures on weel paljo pühkimist  ja nühkimist, ennego keik ebbausso könts pealt maas on! Agga se assi otti lühhidelt  nenda: Siin Perno lada podide wahhel seisis üks Wennelane (wöis kn minno pärrast Juut olla) omma kasti jures ja müüs rummalatele  „önneseddelid" 5 kopp. tük, mis ta isse wist 5 tükki koppiko eest olli ostnud. Kasti kane peal seisid keik ABD-tähhed ringis pissukeste  lappide peal ülleweb. Igga lappi al olli auk ja augo sees „önneseddelid." Mähhärdune  narrilane nüüd omma „önne" teäda tahtis, piddi 5 kopp. maksma ja omma nimme  ütlema, ehk essimest tähti. Selle peale tömbas „önnemüa" üht salla nöri ja üks pissuke  mehhike hakkas kasti kane peal hüppama/  künni ta selle tähhe jure sai, mis innimenne  olli nimmetanud, Ais jäi nöri tömbaminne  ja mehhike paigale. Nüüd wöttis'näitaja  ühhe lappi alt trükkitud seddeli wälja ja -nndis selle kätte, kes rahha olli maksnud. Selle seddeli peal seisis üht ja teist üllewel, mis surem hulk isse luggeda ei mõistnud, ja 242