wendadest ja öddedest polnud pudu.  Rahha  olli sisse tulnud rubla. Rööm täitis keikide süddamed, kellest nende suud tunnistust  andsid." ..Kahhe jao wahhel mängis üks mängimees, nimmega Klipp, üht korali, et kül wägga uendud, siiski ommetige ni kennaste, et laulo wiis selgeste kuulda olli. Wimaft laulo mängis  ta klawweriga liggi." „Wurmbergi auuks peame siin ütlema, laulab temma murre ja holekandmisse läbbi Kaarli koggodus wägga kennaste ja Rewalia keik wasto laulmissed nelja healega. Surel pühhil laulwad nemmad, kui koggodus wälja lähhäb, muid waimolikko laulusid." ..Orreli mängia Grossing, kes selle tö peale wägga õppind, ei lasse ial orreli healt laulo healest ülle käia, waid mängib nenda, et laulo heal kirrikus perremees on; ta ei mängi ka wahhe mängisid, mis muud põlle, kui seggadusseks  koggodussele, Jummala tenistusses. Eelmängid on lühhikessed, agga kennad ja monnusad ning löppo mängid nisamma, et ikka nenda kollawad, kui tulletaks nad koggodussele  weel ükskord selle päwa jutlust mele." ..Jummal önnistago sedda kirriko laulo ja saatko ikka eddasi ning ärratago koggodusses ennam neid, kes armsast laulust römo tundwad  ja kellel ka himmo selle järrele õlleks; agga kinkigo ka omma sullastele, kes laulo öppetamisse jures ni suurt waewa näewad, kannatust ja jöudo sedda rasket, agga üht wägga armast tööd eddasi aeada, et koggodus  omma liikmete laulust weel suremat römo tunneks, kui tännini." .Löppetusseks pean weel tunnistama, mis wägga kenna ja kido wäärt, et nad sedda, mis kontsertide läbbi kirriko ehhitamisseks samad,  mitte ükspäinis ennestele ei pea, waid jaggawad sedda Jani kirriko koggodussega, mis ka alles poleli. Se wennalik armastusse tö on ni hulga süddamid wäggarömustanud." Meie ommalt poolt pallume keiki köstrid ja koggoduste eel-lauljaid, truiste omma ausa ammeti wenna Wurmbergi jälgede sisse astuda  ja omma koggodustes ka laulo seltsist assutada ja nenda Issandale nelja heälega römo kitust keige koggodusse ees laulda. Issand  önnistago keik head tööd, mis temma auuks ette woetakse. Tallinnamaalt. sK  Tallinna  kubbermaugo seitungi 18 numris loeme: Aastal 1848 said Eesti kubbermangus kaks koli üks Jeddiwerre ja teine Kuldate assutud, kus mõisnikkude kullu peal nori mehhi koolmeistriks wälja oppetadi; essimesses olli 1863 aastal 18 ja teises 13 noort meest öppetusse al. Kuda kolis said weel peale selle sealt ümbertkaudo 15 poisi issiärralikkult  öppetud. Need kaks koli maksid mõisnikkudel  aastas 1136 rubla. Peale nende olli walla kolisid: H arjo - maal: 1862 talwe ja 1863 aastal 37,232 meeste hingede pealt 29 koli, kus 613 kolilast  ollid ja 1863 ja 1864 aastal 33 koli 923 kolilast. Wirromaal: 1862 ja 1863 aastal 36,278 meeste hingede pealt 119 koli ja 5244 kolilast ning 1863 ja 1864 aastal 123 koli ja 5437 kolilast.  Jerwamaal:  1862 ja 1863 aastal 19,448 meeste hingede pealt 53 koli ja 2623 kolilast ja 1863 ja 1864 aastal 72 koli ja 3295 kolilast. Länemaal: 1862 ja 1863 aastal  31,971 meeste hingede pealt 56 koli ja 2389 kolilast ja 1863 ja 1864 aastal 63 koli ja 2871 kolilast. Neist kolidest ollid peale kahhe saea mõisa wannemate kullu peal, peale kahhekünme wallade  ja liggi nellikümmend, mis mollemate kullu peal ollid. Waeste kolisid on: Tallinna linnas 4, kus 66 poeg- ja 84 tüttarlast prii öppetust ja üllespiddamist sawad. Rakwerres üks, kus 6 last kaswatakse. Paides üks, kus 29 last öppetust ja üllespiddamist sawad.  Hapsalus  üks, kus 42 last öppetust ja üllespiddamist  sawad, ning maal Wihterpallo mõisas üks, kus 12 waest last kaswatud sawad. Peale selle on weel kaks wabriko koli, üks Krähnholmi- kus 139 ja teine Hio Kerteli wabrikus ning wimaks weel Simoni köstre jures üks kool. 99