Andid karjades mönni kord peame kuulma ja näggema, küllad siis leiaksid, et meie Eestirahwa  seas weel hirmus kitsa süddamega innimessi  ellad. Agga tanno Zummalale, ei olle sepärrast mitte keik russikas kattega ilmale sündinud. On ka neid, kes hea melega andwad,  'mis Zummal neile annud ja teadwad, et kirrikus käiminne to aega ei wida ja waestele  andminne waeseks ei te. Jhholikko warrandusse polest, kuida tead, on meie koggodusses  kaunis rohkeste jõukaid mehhi, nendasamma  ka neid, kes. judba pärrisma perremehhed  on, ja selle eest olgo Zummal tännatud;  agga wäggew ma on ka wagge.w umbrohto  aeama ja mitme wiljapuul on samlad selgas ja mardlased oksade peal. Meie jõuka meeste umbrohhi, samlad ja mardlased on sepärrast  mönnel ta uhkus, hooplik meel ja kaunis suur prassimisse armastus, mis Zummala andid temma auuks ei tahha prukida.  Teada muidogi, sönud lammas on ussin  kepso löma, agga sönud innimeste köpso löminne  ei olle igga kord ni wagga, kui lambal.  Uhkus tulleb jo mitmel enne langemist. Teniad nored mehhed sawad meil mitto wagga  hea palga, agga ei ella sellega wägga head ello. Seitungi luggejate polest, kuida sul ennesel parrem teada, ei olle meie koggodus ka mitte kehwade kirjas: ülleminnewa  aasta olli neid 83, minnewa aasta 65, ja tännawo 65 luggejad. ..Postimees", egga sa sedda iggalt poolt weel wöi üttelda*). Sinnust  saab meie keskel saggedaste könneldud. Ärra ussu, et meie ka mõnda asja ei mõista, mis sa mõtled ja ütled. No kus ta jääb, saad kui hulga tener hulgast kidetud, saad mönni kord ka laidetud, nenda kui kellegi  pril on, mis läbbi ta loeb. Agga Peaasjas  olleme keik sinnoga ühhes nöuus. Zä ikka nago siamale, ..iggas rides, iggas seisusses  ja igga nimme al Eestimeh heks, Ei wöi! „Postimehhel" ep olle mingisugWst  õigust, ei ka lusti üht koggodust teisest alwemaks panna; agga sedda ei sa temmale tegi pahhaks pannema, kui ta wägga sowib, et seitungi luggejate polest keik koggodussed Halliste, Helme,  Torri, Sure Jani 2c. koggodussed olleksid! siis õlled õige mees ja ellad omma rahwa kassuks." Et sa meie head nõuad, senna pole jöudo möda ka sõuad, tunneme kül ärra, lasko Zummal keik head nõud korda minna! Sa tead issegi, öppetud innimenne wöttab öppetüst, agga öppetamatta on isse tark. Hiljuti  istusime siin ommal pool kous ja meil olli jut ..Postimehhest" ja könnelesime kui pöllomehhed  isseärranis sest, mis ta pöllotööst öppetab. Seal ütlesid siis mõnned mehhed teiste immekspannemisseks: „Mis ta omma Rammo Reinoga meid.püab öppetada! Meie mõistame isse paljõ parrem pöllo wägge wälja tua, kui temma Rein. Pöllotööst ärgo tulgo meid kegi öppetama." Säh nüüd, Postimees,  kas sa sedda wöid pahhaks panna? Wöib kül olla, et sähhärdune pissuke ninnatarkus  so himmo ärra on aeanud pöllotööst könneleda, mis agga mitte õige ei olle. Iggamees  peab ses, mis ta hea tunneb ollewad, kindel ollema; peale selle ei olle j o keik nenda tais kaswand pöllomehhed, kui need paar, kes nenda räkisid, waid ka paljo neid, 'kes hea meiega pöllotööst loeksid. Hakkab kegi puraiuja  tisleriga waidlema ja temmast targem ollema ja tisler jättab sellepärrast omma penema  ammeti mahha: mis siis nisuggusest tislerist pean, arwama? Ärra olle temma sarnane.  Käi omma teed eddasi ja rägi, mis so armastus rahwa wasto sind aeab räkima. Üttelgem ühheteisele ärra, mis meil süddame peal on ja jägem ommeti sõbraks." Selle kirja eest ütleme süddamest: olle tuhhandeks  terwe, ja paljo tuhhat terwist keige sealt poolt ja iggalt poolt söbradele! Wörro makonnast. Räbbina kihhelkonnas Tolama wallas on pär- *) Ei panne! maid tännan Jummalat, et meie rahwa seast jubba neid leida on, kennel öppetust ennam tarwis ei olle? Se on jo imme mönnus kuulda. Kui mul rumi õlleks, ma rägiksin tänno pärrast ühhe jutto jätko sia jure, olgo nüüd „puraiujaft  ja poleriast", „kärbsest kirrikus" ehk muud sellesarnast, agga jägo teiseks korraks. Postimees tahhab agga surmani, kus ial head kuleb ehk nääb, tähhelpanniaks öppiaks jäda ja teistele jälle teada anda. 174