Kauba sönnumed. (Pernus, 9. Iulil.) Ilmad wihmased, mönnes paitus odrad kollaland,  linnad sandi seemne parrast paigoti arwad, läbivad agga üllenltse korda. Kaupleminne seisab se kord waggufk. Linnade hind, mis jubba O-- linnade eest 70 rubl. peale olli tõusnud, on jälle allanend. O-linnad makswad 65, ttv-linnad 69 ja waewalt 50 rubl. pärkp. Wiljast ei olle enne uut leitust juttogi. Sool, heringad,  raud :c. seiswad lvanna hinna peal, nago minnewa kuus; räime ei olle weel Somemaalt tulnud. Kirjawastussed. 167) J. M. J s. Meie lodame. et keik teate nenda ollewad, kui meile ollete teada annud, muido wöiks waidieminne tulla. Tödde ei tunne wärrisemist. 168) J. J. R. ..s. Ollite meie silmast ühhe watche üsna kaddund, naga nimmetud kirjad. Agga minuewa aastase puduwa lebhede põiest ei tea meie ennam nöu. 169) C. R. P s. Pallume kirja labbi pikkemat waStust odata. 179) A. L. K s. Sedda ramatut trükkida, ei olle ennam lubba; ja miksparrast peaksime meie ramatutest  seitungi täitma, mis iggamees muidogi wökb luggeda? 171) W. Z. M f. Olleme kätte sanud, agga kahjo, peab weel naddal wannemaks sama, ei olnud ennam rumi. 236 Bon der Censur gestattet. Dorpat, d. 19. Juli 1866. Verantwortl. Redaeteur Zoh. Jannsen. Druck vsn H. Laakmann. Kuhho üht tüdrukut, kes ühhelhobil röga keta ja toas tallitada mõistab, nenda kui ka harjund lapsehoidjat tarwitakse, möib selle lehhe wäljaandja teada anda. l 2) Kvstilapsi, olgo poeg- ehk  möetakse  parraja hinna eest wasto M. Reimanni maeas Äleksandri-ulitsas. (3) Wsalguta mõisas on kenna korter aea, talli ja karjamaga aasta wisi üri peale atika, kus ka ahjo kütte jnre antakse, keige parrem saddulsepvale, ehk kes muido maal kenna kohha peal tahhab waggusi ellada. Kameri mõisa herra on linna tulles üht Karvun podi ramatut ärra kautanud; kes sedda leiab ja Kameri mõisa wiib, saab pool rubl. höbb. (1) Krasimisse-mässinud ollen Arkna weske peale, mis 5 wersta Rakwerre linnast Pödrusse jama pole sure postmaantee äres, üllespannud, ja samad seal iggal aeal ni hästi lamba kui ka poomwkllad wisipärrast ja oddowalt krasitud. J. Sabelmann. (2) Koli ja kostilapsed. Minna annan selle läbbi teada, et minna ka maalt lapst ni hästi omma koli kui kosti peale wöttan, nad käkgo minno jures ehk muial kolis. Hoolt saab nende eest iggapiddi truiste kantud. Minno ellokoht on kaupm> Bukownewi maeas sure turro äres. Koliöppet. Schrager. (2) Annan selabbi teada, et Põltsamaal nahkuritööd  ollen assutanud ja parg kt nahka oddawalt  müün. Pällun ka maalt innimesst ni hästi parkimatta nahko, kui keik, mis muido parkimisse jures prugitokse, omma jure müa tua. W. Johft. (2) Ued ramatud. Suur ärralunnastamisse pääw, meie Issanda lesusse Kris tusse kannatamisse mng smma õnsaks tähhelepannemisseks. Iggapäwase  24 tunni peale üllespandud. H. 25 kopp. Pnhha Abbiello-Rmnat. Essimenne jaggo. Hind 25 kopp. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Po lizeilicher Bewilligung.) Maea müa. Tallinnas Kampasna-ulitsas on Nr. 228 al moea müa ja selgemat teadust antakse  seolsammas maeas. (2) Kostilapfi wöetakse Tartus Bienerti aptegi körwas Mentini maeas wasto ja selgemat teadust annab fealsammas kingsepmeister Frey. (3) Kostilapfi wöetakse wasto Peterourgi-ulitsas Verneri maeas paggari lesse Hoffmanni jures. (3) Selleläbbt annab Willandi ramatokaupmeeS Kreutzdahl teada, et temma ommas teises kaubapodis  keiksuggu wilja ostab ja head hinda annab.l 4) ÄrraVaddunud on uks weike kollane koer, kel ,-Prits" nimmi; kes sedda on leidnud ja Tarto sure turro äre Bärtelsi podi toob, saab maksetud. Lustiwerre mõisa polest antakse teada, et seal ÄS. Augusti ku päwal mitte laat ei olle, waid Lustiwerre pärris laat saab tännawo RV. Oktobri ku päwal petud.