 pärusmõisa isseärralikko waötamissega on ärramüdud, siis on sellssamma mõisa pärris  herral iggakord se õigus, tallokohha smmaniko  maeapiddamist üllewadata ja kui ta wigga leiab, nõuda, et se kohhe saab parrandud,  ning kui se ei aita, koggokonna kohto läbbi lasseb selle eest hoolt kanda, et tallokoht  kahjo eest saaks hoitud. § 30. Kui sesuggusel kombel, kuida H 29 nimmetud, mõisa herra ning tallokohha ommanikko  wahhel peaks riid tõusma, siis mõistab  kredit-kassa allam wallitsus nende wahhel õigust. Seal jures on kummagil keelmatta, kredit-kassa üllema wallitsusse, konwenti ning kindral koggodusse ette minna õigust otsima. s Kui tallokoht pärrismöisa isseärralikko  wastamissega on ärramüdud, siis kestab  üks sesuggune wastaminne ni kaua, kui tallokohha pant priwe wölg aasta aastalt ni paljo wähhenenud, et 56 rubla 25 koppikat taadri pealt weel järrele jäeb. Peaks agga mõis tahtma enne omma isseärralikkust wastamissest  lahti sada, siis on mõisa kohhus, sedda pant priwi wölla ossa, mis weel ülle 56 rubla 25 koppika höbbeda taadri ma arro eest tallokohha  peal seisab, kredit-kassa üllema wallitsusse  ette Liwima pant priwis mahhapanna. On pant priwi wölg nimmetud summani (56 rubla 25 kopp. höbb.) taadrima arwo eest ärratassutud, siis saab pärris mõis omma mahhapandud pant priwi summa taggasi. (Jäeb poleli.) Ommalt maalt. Pernust. sHundidest»l Sedda ei tahha  kül kegi uskuda, et üks hunt, kes ommetige  lodud metsa loom, peaks julgema ka linna lähhedale, kus allati paljo rahwast likumas, tulla, agga ommetige on se tõeste tossi, sest neid põlle mitte üks, waid mitto innimest  näinud» Meie silma põlle nad kül mitte putunud. Esmalt on üks lukkuseppa öppipois üllejoe allewist tulles ösi kello 12 aeal koeo läinud, ja kaks hunti ni häbbematta julged olnud ning jöe peal otse temma wasto tulnud, egga mitte körwa läinud, ehk kül ta olla kissendanud ja hurjutanud. Päwa kaks hiljem olla jälle kaks wenda linnast tohtre jurest  tulles na umbes kello ühhe aeal öse jöe peal Simo kõrtsi pole, kus nad ellawad,  läinud ja seal olnud hundi paar jälle ees. Sure hurjutamisse peale olla nad wimaks  ommetige te pealt nattuke körwa läinud, et nad möda sanud. Ni häbbematta põlle nad kül mitte olnud, et olleksid kallale tikkunud,  agga kohhutawad ommetige innimest wägga, kui wasto tullewad; sest nad on jo ikka metsa lomad ja et ni linna lähhedale tullewad,  jubba ka liig julged. Kahjo, et nad meie küttidega põlle kokko juhtunud, kes neile nattuke püssi rohho suitso õlleks nusutada andnud ja monne tinnast oa terra nende külje kontide wahhele puhhunud. Pernomaalt. SKuld Need on kül wägga arruldased ja ni armsad, et kui neist kuleme, omma suud ei woi piddada; sest seal tunneme Jummala armo, meie waeste wasto. Sindi wabrikus on 16. Januaril kuld pulmad petud, kellest üks sealane söbber nenda kirjutab: Armas söbber! Tahhan sulle tänna ühhest wannast auga halliks sanud ebbiello parist könneleda, kes Preisimaalt parralt ja 16. Januaril  omma kuld pulmi piddas; sel päwal olli just 56 aastat täis, et se paar ennast keigewäggewama Jummala armolisse tahtmisse järrele, pühha abbiellu seisusse sisse heitnud ja selle pikka aea sees mõnda hädda ja risti, mis se ello ennesega kasa toob, kannatlikkult kannud. Möllemad on wägga ellatand. Mehhe wannadus on 86 ja naesel 67 aastat ning näwad omma laste-laste lapsi. Minna käisin ka ommalt poolt neile sel päwal onne sowimas.  Meie aulik wabriko herra, kindralkonsul  von Wöhrmann, kes ka sest aupäwast olli kuulda sanud, on selle auparile suurt kingitust  50 rubla höbb. läkkitanud ja öölnud, et se se essimenne paar temma temakest  olla, kes sedda aupäwa temma mällestusses  pühhitseb; se olla tal nattuke wasto meelt olnud, et ta sest päwast ni hilja teada sanud muido õlleks ta selle auparile ehk 45