olnud; Pernus põlle neist weel kuulda olnud. Tartust. Peipsi ranna rahwa hädda on, kuida Tarto saksa seitung könneleb, tõeste suur, mis parrast siis ka Koddawerre-Allatskiwwi  kihhelkonda abbi-komite assutud, kes häddaliste hädda peab wähhendama ja neile kel toidust põlle, sedda murretsema. Komite liikmed on Kokkorg pärris herra, M latskiwwi mõisa wallitseja, Koddawerre koggodusse  öppetaja, wenne preester ja mõnned ustawad tallopoead. Mönned küllad on seal issiärralikult mönne komite-liikme holekandmisse  alla antud. Komiteel olla lotust LM wakka rukkid osta sada, 4 rubla wak. Ostetud willi peab jubba sedda möda jaggatud  ollema, kuida kellegi pudus surem ehk wähhem. Et nähha, kui suur sealane leiwa pudus, olgo tähhendusseks: „Üks üsna waene lesk, Eesti suggust, nõudis umbes kolme naddala  eest taggasi ennesele ja omma kahhe pissukesse  lapsele kaks karnitset odre. Üks neist lastest olli jubba ni ärranälgid ja nödder, et sedda nattukest leiba, mis Lemmale anti, kohhe jälle wälja oksendas; köhho seedmisse  rammo olli jubba ni wägga nõdraks janud, et ei jõudnud leiba ennam wastowötta. Ülleüldse on neil Eestlastel keige surem nälg, kel põlle õigust magasinist middagi sada. Wägga sowitakse sedda, et magasinides rohkem  sees ollew willi saaks müdud, mis parrast  ka jubba lubba pällutud. Kartust ei õlle magasinidel, et kahjo peaksid sama, sest kui ka se aasta weel siin ja seal wilja Malbust  peaks ollema, ommetigi ei saaksid wilja hinnad kõrgemaks tõusma, kui nad praego on, sest siis woib aegsaste kaugemalt seddawört  murretseda, et läbbi sawad. Suur on nende hädda ja sureks jäeb ta ka, ni kaua, kui senna ranna are parremat seadust ei tulle. Aasta aastalt jäeb kalla püüd wähhemaks ja se põlle ennam immeks panna, sest selkombel püüdmissega löppetakse kalla suggo järwest ärra. Wägga häddast õlleks seal üks kallapüüdmisse  seadus tarwis ja randwahhid kes selle ülle walwaks, et seadusse järrele ksllapüüdmine  prugitud saaks, siis ei õlleks karta, et kalla suggu järwest lõppeks ja teiseks ranna tahmast issi koggokondadekö seada, kes enneste  seast wallawannemad ja ammetnikud wallitsewad; sest ükski lähhem koggokond ei wötta neid omma hinge kirja, sest et neil maid põlle, waid ükspäinis kallapüüst ellatawad.  Peipsi ranna äärt möda ellaw rahwas  on ennamiste keik Liwi ja Eestima linnadest  senna kokko tulnud rahwas, kes omma linnadest üllespiddamise polest awwitud ei sa, egga woigi sada. Lähhemad koggokonnad ei tahha neid ka sepärrast omma hinge kirja wötta, sest et nende suur waesus neid kelab krono maksusid ja magasinist laenatud wilja taggasi maksmast. Wörromaalt. Urmaste kihhelkonnast kirjutakse Tarto saksa seitungis, mis sealt Ria seitungi ülleswöetud: ..Meie jures on hiljoti wägga suur märgus  ettetulnud, mis ülle keik rahwas siin ümber kaudo wägga rahhutumaks läinud. Peale selle, kui 11. Aprillil, keik Wanna- ja Ue-Antso mõisa tallorahwa rendirahha kokkowoetud  ja paljo pärrismade ostjad - smma made peale rahha sissemaksnud, sanud se rahha, ühtekokko 29 tuhhat ja monni sadda rubla, kellest umbes 5999 rubla rentkandjaid pabberid olnud, üllemast tallitajast koggokonna  maeasse, kohto toa körwaö ollewa kimmist  wölwitud hoidmisse kambri, walla laekasse  kahhe plekkist kasti sissepandud. Sesamma  wölw on ka ühtlasse, kohhe üllemal nimmetud tallitaja ellotoa körwas. Teisel hommikul piddanud rahha Tartus, iggaüks omma kohta üllemast tallitajast, kes alles osi kello 13 maggama heitnud, sissemaksetud sama. Kui teisel hommikul warra kello 3 aeal, maea tüdrukud olla üllestöusnud, tulibasid  kürima, olla n*ad wölwi ukse lahti leidnud  ollemast ja üks järrel tehtud wötti lukku aukus ees, toa uksed seestpoolt kinnipandud ja üks hakken hagi pealt lahti, muido kinni lükkatud  ja mollemad plekkist rahha kastid keige rahhaga kaddund. Üks surem kast, kus 499 rubla ust rahha-pabberid sees olnud, jänud paigale. Keik järrel kulannne ja otsimine on tännini asjata, ehk kül sillakohhus ses asjas õige holelikult otsima hakkanud." Anname sedda lühhidelt teada ja sowime, et warras 140