wamisseks tarwis olli, on põllomehhed sanud ilmad on 9. Augusti ku Päwast sadik eunamist soead ja kuiwad olnud, kni ka siin ehk seal weel paigoti mürristamisse wihma tulnud. Tarto makonnast. sPikse kahjo.j „Sa surma põues kannad," on wägga tuttaw ja tvssine sõnna, agga pannakse wähhe tähhele. Kui meie innimessed ommeti wähhem wäljaspiddised  olleksime! Mis keige ennam tunda same ja igga Pääw silmäga näeme, selle peale mõtleme keige wähhem. Mis on tutwam assi, kui se, et peame surrema ja mõnni kord wägga  äkkiste, agga kes mõtleb selle peale, et se ka temmale wõib tulla? Ottepä kihhelkonnast kirjutadi meile nüddala eest nenda: „Eile 13. Augustil juhtus siin Makkita küllas, K—- tallus, kus kattust tehti, suur õnnetus. Peale lõunat tõusis mürristamisse pilw Messe ja wihma hakkas saddama; tömehhed läksid kambre, kuhho peale nad praego kattust ollid pannemas, wihmawarjo, ja hakkasid leiba wõtma, kui korraga kange pikse pauk neid keik uimaseks mahhalõi. Tükki aea parrast, kui jälle toibusid, seal leidsid, et 2 innimest,  kes just kambri ukse peal ollid istunud, surnud, teist 2 raskeste haigeks ja peale selle wöörkoea ukse tulp ehk sammas piksest purruks ollid lödud. Ühhe surnud mehhel olli leib alles suus, mis ta enne surma ennam ep olle sanud 'alla nelada." Waatge, ni äkkiste wõib meie wiimne tunnike tulla! Järwa makonnast. sTullekahjo.j Sel 2. Augustil on Järwa Jani kihhelk. Heimanni wallas nisammasuggune õnnetus olnud, kui ka mitte pikse läbbi. Seal on Kõddo küllas esmalt  üks tallo põllema läinud ja sealt teise perremehhe  ait, laudad ja heina küün ka põllema süttinud. Ei middagi ep olle ärrakustutud sanud, sest et sel ennamiste keik kütsarahwas mõisas olnud. Õnneks olla weel, et seläbbi keik külla ep olle põllema läinud, mis kül õlleks wõinud sündida, ja hädda siis, kui maead ta jälle liggistiko seiswad. Essimesse perremehhel on sisse jänud: kuiw rehhe parsil, 5 sigga, 6 koorm. Heino, 3 tündrit rükkid ja keik mu maea kraam, mis toa ümber olnnd; wlle seest wälja kippudes on üks 2-aastane sälg karwad selgas ja lakka ärrakorwetanud. Teisel perrcmehhel on sisse jänud: 2 koormat Heino ja keik rided ja riistad, mis aitas juhtunud ollema. Agga kust tulli hakkanud? Kuida kuulda, olla se essimesses skohtomehhe) tallus esmalt peale hakkanud.  Perrenaene olla leiwad ahjo pannud ja siis ka mõisa töle läinud, ja seal tagga järrele õnnetus tulnud. Tallinnast. sUus kool.j Tallinnas on üks uus rahwa-laste-kooljureassutud, kuhhojubba peale 99 last wastowõetud. Sesinnane kool seisab allewil Kasani kirriko lähhedal ja 15. Augustil olla sisseõnnistaminne olnud. Meie eitea weel mitte, kes selle ne koli assutajad on, agga tuhhat tänno keige hea innimestele, kes rahwa Zppetamisse ja kolitamisse eest murretsewad,  sedda on meile keige ennam tarwis, ja seeb se meie surem pudus on ja selabbi olleme keige ennam kammitses, et rahwa õppetusse ja kolitamisse põld ni kaua harrimatta seisnud! Mis asjaga innimenne suggugi harjund ei olle, sedda temma ka ei armasta, ja nenda on luggu meie rahwal ennamiste kolidega, et neid ikka weel ennam ristiks kui rõmuks piddawad. Nemmad ei märka weel sedda kasso, mis kolist tulleb, ärratknda,  sepärrast ei tahha mitto kord needki, kes warra polest jõuaksid, selle tarwilisse asja eest middagi  kulutada. Se märk hakkab -rahwal kül aega möda pähhä tullema, agga sellega on Paljo ja wässimatta kannatust tarwis. Wannad acad on aitummal möda minnemas, agga wannad hawad ikka wissad parranema. Kes ei teaks, et orjaikke  al ükski rahwas middagi ei õppi egga um nusta. On agga aead ja asjad ennast muutmas,  noh, mo armas Eestirahwas, siis on ka aeg järrele mõttelda, mistarwis Jumwal meile mõistust Pähhä annud. sUus lauloseltZ.j Olleme neil Päiwil  alles teadust sanud, et Tallinnas jubba 19. Oktobril 1865 uus eesti meeste-lauloselts assutud, nimmega „Esthonia." Sago nüüd mvnned sest arro ehk sago mitte, agga meie peame  ütlema: on wägga tullus ja kassulik assi. Laul on ning jääb lõbbusaks waimo harrimisse töriistaks iggal aeal. Meie olleme jnbba ammo  üttelnud: „laul kossutab süddant, pelletab murred ja pahhad mõtted laiali ja kergitab 272