Perno Postimees ehk Näddalileht 33. tB6S Agnes sPer««S, kesknäddal 30. Augustil.^ MS MS . SeS lehhes seisab. 250-aastane mällestuse pühba. Ommalt maalt: Peruust: Keigile tähhelepannemiseks. Riast: Õnnetus. Uus seitung. Wolmarist: Hirmus assi. Tappetud karjapois. Wee-upputus. Tallinnast: Wäljarändajatest. Libawist: Uus mässin. Peterburgist: Surnute arro aastal 1868. Raudtsde sissetullik. Dünaburgift: Rahhe saddo. Orelist: Keiserlikud Majestätid. Wolhünist: Hirmus mõrtsuka tö. -- Wöeralt maalt: Dresdenist: Õnnetus sutte aukus. Belgiamaalt: Küttide piddo. Teadaandmised ja kulutused. 250 aastane mällestusse pühha. Mällestuse pawad, sawad ni kaua, kui alla saea aasta on, 25 aasta taggant pühhitsetud, agga ni pea, kui sadda aastat jubba selja tagga, siis hakkawad 50 aasta taggant tullema,  sepärrast põlle sest piddust ja mällestusest kuulda olnud, et sedda kahhekümns wie aasta eest taggasi õlleks pühhitsetud; mis agga wiekümne  aasta eest taggasi olnud, sest ei mälleta  meje ennam, ja sepärrast ei wöi meie sedda kindlaste öölda, kas sedda on pühhitsetud woi mitte. Ollime sel aeal aastane poisike, kes wersta wiisteistkümmend sealt emal ellasime.  Mälletame nago labbi unne, et manna õnnis issa sest könneles. Wanna aegsed piddud  polnud ka ni kuulsad, kui nüüd meie aeal. Kus olli siis nelja heälega laul, weel wähhem mango koor Eestlaste seast leida wanna torro-pil olli nende mango riist, mis siin ja seal kuulda olli ja kelle järrele nored innimesed  nago lwred kitse talled köpso lõid. Löppetame omma eestkönned ja hakkame peal kirja järrele pühhast könnelema. Piddo-pääw Olli pühhapäwal 20. Julil. Nimmetud pä? wal pühhitses Tali-möisa pärris herra Kreisdeputirter  von Stael-Holstein omma sugguseltsiga  sedda mällestuse päwa, mil 250 aasta eest nimmetud mõisa von Stael-Holsteini suggoseltsi  kätte sanud ja järge möda on olnud. Sest suggoseltsist on praego kolm wenda ellamas,  keigewannem neist on Äestama herra, kes praego wäljamaal; teine on Tali herra ja kolmas Ulo- ja Surjo möisade herra. Piddo pea wannemad ollid Tali- ja Ulo herra ning Testama herra assemel temma norem poeg ja Testama rentnik Döringi herra. Enne kui piddust könneleme, tahhame lühhidelt weel tähhendada,  kuida mõisa nende kätte sanud. Sel aeal ollime meie ja keik meie Balti kubbermangude  maad Rootsi wallitsuse al, kus avalised  söad ja werrewallamised meie maal vinaks ollid. Ma olli isstennesest rikkas, kus paljo lossist ja linnakest sees ollid, mis agga waenlaste  sure tükki kulid keik ärralöhkusid ja praego siin ja seal weel mönned warremed mällestuseks seiswad. Mis aitas keik rikkus, kui söa tulli allati maad ja rahwast pinas?