78 Werantwvrtl. Redacteur Zoh. Jan n sen. Druck von H. Laskma nn. Parkmeister Emm erk ch Wkb! andis on omma moea jure, mis kaupmees Kurriko/vi wasto Seasare kõrtsi lähhedal, uut nahhapodi ehhitanud, kus keiksuqgu hoiega pargitud nahhad, kuida kingisepyad  ja saddulseppad neid tarmitawad, surema ja wäh? hema jao kaupa oddawa hiuna eest muakie. Sea!» sammas wöetakse ka toreiv nahko parkida, kes tahhab, ja ostetakse ehk wahhetakse toreid nahko nahkade wasto. (!) Kes ehk mõisa paikuS ühhe mälja õppind tislerile kohta ja tenistust wõib anda, lasko Tartus kullasep Hermanni maeas teise korra peal järrele kulata. (!) Heav aeawilja ja li ll e see mned on sada Tartus Karlowa-ulitjas kärner Kleekampfi jures. — (!) Aakre mõisas Röngo kihhelkonnaS, wõib üks poismees kutsar, kel head tuuuistussed kasas, kohta leida. (!) Warra mõisas wõib Zürripäwaft ehk ka marsi üks hea sep tenistust leita. (!) Üks tubli sep, kes alles poismees, leiab seddamaid  kohta Peetri kihhelkounas Peinurme mõisas. (2) Üks ellomaea sure pu- ja kedowilja aeaga  ühhes on seddamaid müa. Selgemat teadust selle ülle annab Guido Werner Rüütle - ulitfas kaupmehhe  Zürg en son i maeas. (2) Piri külla kõrts, Kastre mõisa al, Zürri päwast !86ä rendi peale antud. Äes sedda rnnese kätte tahhab, saab Tartus (Karlowa ulitsas) Stadeni herra maeas Zanuori kuus selle ülle teadmist. (!) Et ma nöttuks ollen wötnud Tartust ärrominna, iahhan ma omma podit tühjaks müa keigest kaubast, nenda kui: willased ja sitsi ridid, sured ja weikesed rättikud, mantlid, palitood, uarsterahwajakkid, meesteja  naesterahwa kallewid,, linnast ja kalits net, keige illufamov tannolindid, sidi-niti, kuddukraed ja mitme'suggused  muud kaubad; ka mitmetseltsi mütsid ja kübbarad  ja sidi pearattikud. Peale selle möuuesuggused Mööblid, kue toa seest, Nenda kui: Mid, lauad kummutid,  wvdid, sured peeglid, maik ja höbbeasjad, wõdipadjad,  pesjo, üks uus rebbase nahka naeSterahwa 'kaSsukas ja üks wägga heaste hoitud kl amme r, keik oddawama hinnaga. 'Mnnc Poov on turro äres paggari körwas S. Statttitt. (!) Lukkofepmeister Kröger, kes uniwrrsttäti- kirriko wasto ettob, tahhab omma ellomaea, mis Muist puust muist kiwwist ehhitud, 460!) rubi. eest ärramüa. Se maea kannab 556 rubla sisse, m seamaksud mahhaarwatud,  jääb puhhalt 400 rubl. järrele, ja se on 9 protsenti. Karrilatze kõrts, mis Heimadra möiia jarrel Wõrro poftmaantee äres seisab, saab 15. Webruaril nimmetud mõisas oksjoni wisil rendi peate wäljaPakkutud.  Selgemat teadust wvib iggal aeat mõisawaltitsusse  käest sada. (!) Lunia mõisa otsitakse üht taNmeistrit ja üht metsa üllewoatjat. (!) Odowi makonnas lGdow) Peterbutgi kubberman- ZUK, Körwa mõisas samad 126 Dessätini maad, ühhes tükkis ehk jaotud, ja 106 lehma rendi peale antud. Mõisa on 7 wersta Odowi linnast ja sealsammas  antakse selgemat teadust. (1) Üks kohhe kiwwiga wessiwsski, 32 wersta Tallinnast, kõrtsi piddamisse öignsssga, seal jures 6 Dessätini pöldo. 13 Dessätini heinamaad ja 28 Dessät. metsa, on selle wägga oddawa Hinna AOOO -rubl eest müa. Lähhemat teadust annab  möksawalliksus  Kosse -kihhelkounas. (2) Haggeri kihhelkonnas, 34 wersta Tailsnnost on Lohho ja Pahkla mõisas mitmed taklõkohhad müa. Selgemad teadust annawad niknmetud möisawallitsussed.  Auku drn i mõisa, mis Peteröurgi kubbermangus  Luga ma konnas, 788 Dissätiui suur ja chcaste ehhitud, üsna Pihkwa-Peterburgi eandmaantee lahhedal, pakkutakse odvawa hinna eest müa, Selgeimat  teadust annab nimmetud mõisa pärrispiddaja Tartus, Peterburgi-ulitsaS Blümbergi maeaS von Bocki proua korteris. (j) Kabbala mõisas, WillaM makonnas ja Pillistwerte  kihhelkonnas müakse kõrtsi kõõm lehina,  ja piritust üks waad ehk 666 grSÄ MkoWi 39 rubl. höbbeda eest. (I) Nobert MösrettbeegL mille ?r asi misse j a kedeusse wabrik Tartus, tulletab rahwäle neste meie, st seal igga perrenaene ockma willo ruttu krasitud ja kedratud saab ning tö tehhakse -hea. Ka tarwitakft seal üht õppind kedrajot ja kangw Gppiat, kes kauema ata peale töösse tahtrvad jada. (!) Warsked, hästi iddeNewad aeawi l j a ja lille - seemned on oddawa Hinna eest sada Aartus kunstkärneri  Johann Daugulli jures Jama-niitsas. Seaisammas on ka seemne- katalogid (nimmekirjad) 1865. aasta peale ilma hinnata sada. (!)