kennaks neitsiks, egga HM sest, et mWlikum rahwas nende teggusid laidab. Noh, mis nad siis tewad? küssid sa. Siin tahhan so küssimise peale yi kohhe waötust anda; aggg ärra panne sedda immeks egga paljuks, mis Me ütlen. Sadanas on nende süddames ni wagga wöimust wotpud, egga anna neile rahho ennam koddo maggada, waid peawad kurja waimo pilli järvele jantsima ja igga pühhapääw  öse kõrtsi jooWna ja seal noorte meestega  nenda hüppama ja kargama, et mönnel keel pole wakfa maad suust wäljas ja seal meestega sönno wahhendama, ja neid petakse. keige wiksimaks tüttarlapseks, kes keiki suggo roppo sönno oskab ja julgeb ommast suust wälja aeads, kus teised körwast kiitwad: waat kus tüdruk, se hakkab peale/ kes üht sesuggust  naeseks wöttab, sest saab hea Hakkaja perrenaene. Ka sakste teenrid, kui Herra ja proua ehk issand ja emmad, samad maggama  heitnud, peawad siis libba hündi modi, kas haknast woi ukse prao wahhelt wälja puggema  ja senni möda linna ümber jooksma, künni sedda pahha liblika seltsi ülles leidnud. Aetakse neid ühhest kõrtsist wälja , siis lähhäwad  tormis, kui must warrese karri, jälle teise kohta ühhe märratuma kisss ja karraga, mis hirmus kuulda ja kui wimaks keik uksed ja augud kinni pantud, egga sisse peäsemist ennam  põlle, siis lähhäwad iggaüks, häbbi on mul sedda ütteldes jägo parrem ütlemata  koes pole! Pallun teid, kes teie sedda loete, ärge naerge neid; neid ei sünni ennam naerda, waid nende eest peame pallüma; nemmad ei karda ei tuld egga wet, ja ei tunne au egga häbbi! Meie armas öppetaja ja koggoduse hinge karjane, kes üks wäggew Jummala sonna kulutaja  mees, on kül heaga ja kurjaga katsunud neid nende pahha tee pealt taggasi kutsuda; agga ükski assi ei põlle aidanud; nemmad on otse kui paekiwwi killud, mis haamre alt ärra pörkawad ja naerawad weel pealegi ja ütlewad:  egga kirrik taewariik ja kõrts -pörgo haud polls. A. P. Kui se keik ni tossi on, mis hea söbber kirjutanud, siin on selle rahwa luggo waesem kui waene ja nemmad pea laest jalla tallani pimmeduseHa löduh. Jummal parrandago neid ja peästko neid pimmeduse wöimusest! Peterburgist. Meie suur ja arm õline Keisre Herra olla 14. Oktobril lõuna aeal, aea parrast jälle Peterburgi tulnud. Keik lin olnud wägga kennas pühhapäwa ehtes  ja öhto särranud römo-tulled. sP osti asju Postitepartemang ehk üllem wallitsus sowib posti asjus mönda uendust ettewötta ja nimmelt pissemas linnades  keigis Wenne rikis. Ta tahta n>eikeses linnades, kus postid tännini üks ehk kaks kord näddalas käisid, sedda nenda seäda, et sesuggustes linnades, kus post ükskord näddalas  tulleb ja jälle ärralähhäb, eddespiddi kolm korda, eddasi taggasi peab käima ja kus näddalas  kaks kord käinud, eddespiddi nelli kord peab käima. ' . sWee Se aastased Lodemarrud  ja tormid, mis meil ennamiste igga pääw puhhusid ahwardänud Peterburgi lintta rahwale upputust tehha. Jubba mönni aeg seisnud Newa jöggi, kelle kallaste peal suur märato Peterburgi lin seisab, are tassa täis, et kui natuke weel tõuseb, siis on upputus käes. Jggas tundis andnud sured tükkiv rahwale  teada, et upputus iggal silmapilgul karta on. Linna rahwäs, agga issiärranis kaupmehhed,  kes keldrites asset, on allati malmis omma krami kokko mässimas ja wälja kolliyms seisnud. Kus jubba sesuggune ahhastus silma nähtawal, seal ei olle siis immeks panna, kui ühhel se ja teisel teine küssimene kele peale tulleb.  Nenda olla ka Peterburgi seitungi redakteri  kätte mönni küssimise kirri tulnud, mikspärrast  kohtud seitungide läbbi teada ei anna, et wee kartus jubba ni suur olla? ning janud wastuseks: pango tähhele, mis sured tükkiv könnelewad. Need sönnumed olla jubba 9. Oktobril kirjutud. Kiewist. többest põlle se aasta koggoniste kuulda olnud, agga nüüd kirjutakse, et seal sedda többe pissut olnud, agga ta põlle si milgi kombel katks modi rahwa kallale tulnud; arwa mönnes maeas on kül mitto innimest  haigeks janud ja mönned neist ka är- 351