kes temma seadusest endid wäggise lahti kiskuda  püawad. Neile agga summa peale, kel ennamiste süddamed häbbi kartes sest weel ei olle härdaks läinud, rahha korjata  ja senna saata,, on tühhi waew ja ei jõua neile mitte head tehha egga hulga kohta middagi möeduda, waid kinnitab neid, kudda Allatskiwwi rahwast kuleme, weel ennam omma  kanguses, kus kahhetseja wasto hüawad, et krono neile sedda annud, hobeldes: eks naa, et mul õigus olli! Ta peab jo wimaks ikka meile andma; egga ta wöi meid lasta nälga surra, j. n. e. Agga, kui möntti just kirja läbbi tõeste omma eksitust kahhetseks, arra tulla töutaks ja abbi pälluks, siis wennad, näitgem hoolsaste armastust ülles. Zärwa söbber. Hiomaalt. Piiblipühha. ..Armas Postimees  ! kuleme ikka, et sa usi asjo kuulda ja siis teistele kulutada tahhad, agga kus need ued asjad allati käes kulutada on? (Millal kuled sa paljo Hio- ehk Saremaalt üdist? Kui se selgust jawalgust tähhendab, siis peame aitummal omma saarde peal wägga önnelikkud innimessed ollema; agga no olgo peale  !) „Se kord anname sulle omma Roige koggodusse  piibliseltsist ja piiblipühhast nattuke teadust. Meie hakkasime jubba 11 aasta eest, se olli 1851 piiblikoggodusse rahha korjama ning esmctlt naabri koggodusse hulka. Se 011 l Muido hea kül, agga meie koggodussele ei tulnud sest mingisuggust kasso. Katsusime ka isse ramatuid osta ja rahwale jaggada, agga se ei mödunud ka suurt asja.' ..Siis hakkasime nöupiddama omma koggodusse  nimmel rahha korjada ja nenda piibliseltsi»  assutada. Pallustme ka omma wanna öppetajat sellepärrast, agga ta ei wöinud sedda  ka ennese peale wötta ja oige aeg ei näitnud  weel tulnud ollewad. Piddime weel ootma ..Parrast' sedda tulli wanna öppetaja poeg lemmale abbilisseks ja se wöttis nüüd sedda murret omma nore öllada peale. Ta kössis ning sai pea- piibliseltsi polest Tallinnast warsi lubba piibliseltsi assutada. Se olli aastal 1858. Nüüd hakkas assi eddasi nihkuma. „Harkowi linna Lutterusse usso koggodus Zummal önnistago neid selle eest!  kinkis  meile 200 Uut Testamenti ja need said nobbe aea sees rahwale ärrajaggatud. Pole aasta parrast sadeti jälle Harkowist teist 200 Testamenti meie sureks römuks. „Aastal 1859 piddasime omma essimest piiblipühha ja se olli 11. Oktobri ku päwal. Kirrik sai.wägga kennaste ehhitud ja Jummala  sönna ramatud rahwale jaggatud. Rööm ja tanno paistis keikide silmist. Nenda läks nüüd igga aasta, ehk kül sinna põlle teadust sanud. „Tännawo 30. Septembril olleme omma neljat piiblipühha Ehk kül hilline  süggisi aeg olli, sai ommeti kirrik wägga kennaste ehhitud mitmesugguste lilli ja rosidega.  Teada muidogi, olli rahwast pakso kokko tulnud. Terretamisseks lauldi kori pealt 4 healega: „Ärka, kule wahhi heale!" 3 salmi. (Sa pead teadma, et meie noor öppetaja meile ka korilauljad on öppetanud ja neid on jubba  peale 20 laulosuud.) Siis hakkas kirriko tenistus selle lauloga M 348: ..Sull', sull' Zehowa,  tahhan laulda" ja kirrik olli römolaulo healest täidetud. Jutlusse alluseks ollid need sönnad pandud, mis Luk. 13, 6 —9. üllewel  seiswad. Parrast jutlust sai korilaul: ..Halleluja! kida mo hing" 5? healega lauldud.  (Se laul on weel önsa Pöltsama öppetaja Hörshelmanni mällestus.) Parrast sedda jaggati  altari pealt neile,, kes lerist selletud ja neile, kes abbiellusse heitnud) piiblid, testamente  ja lauloramatuid. „Tänno Jummalale, nüüd on meil rohkeste Jummala sönna koggodusses ning ka jubba peale 100 hinge, kes kui piibliseltsi liikmed ommad aastased anded andwad. Selle eest on meie su ja südda tänno tais ning se aeas meid ka sulle sest teadust andma." A. R. Kuramaalt. Missionipühhad. Hiljuti  said Kuramaal essimessed missionipühhad pühhitsetud. 29. Augustil peti lakobstatztls  saksa missionipühha, kus jures ka kaks siit ma misfionäri mönnusaid könnesid pid- 355