halledam on Djoktsa linnaga luggu olnud. Se lin on kesk sare peal ja sealatse kunninga, woi Sultani pessa lin; seal olla keige suremad önnetussed sündinud. Kunninglik loss langenud  kokko ja matnud wiis temma suggu liitnud  omma prüggi alla. Rigi wallitsusse maea ja paljo muid awwalikko maeasid, olla suurt wigga sanud. Liggi 500 ärralämmatud  innimeste surno kehha olla prüggi alt wälja  kaewetud. Mitmed suhkro wabrikud põhjani  mahha langenud ja ärralöhhutud sanud. Ühhes kohtas olla ma sisse sured praud lönud, mis kaunid laiad, ja seal kus enne sured risi wäljad ollid, tõuseb palla aur ma seest ütles.  Kahhe saea pennikoorma ma peal, sealt emal, kus se suur wärriseminne olnud, olla sedda wärrisemist weel tuntud; maead olla wärrisenud, lambid, mis lae al rippuwad kõikuma  hakkanud ja seina kellad janud seisma. Keik se suur õnnetus olla kahhe minnutiga sündinud. Rahwas seal sarel, on ma wärrisemistega  jubba ni harjund, et nad ennam immeks ei panne egga kohku, kui wahhest kömminat ma al kulewad. Kolm tullepurskajat  mägge on seal, ja ni kaua kui need tormawad,  on nad ilma kartusseta, ei torma nad ennam, siis on ma wärrisemist karta. Prantfusfemaalt. Sest olleme jubba saggedaSte könnelenud, kui sassis Türgimaal asjad ollid ja et mitmes kohtas rahwas Türgi wallitsusse ülle nurrinat teggi ja siin ja seal mässamist tõstsid, ilma selle tüllita, mis Kandia sarel olli; ommetige püab Türklane ennast iggast porrist puhtaks pesta ja süüd teiste kaela lükkata. Türgi minister, Waud Pasha, kes Sultaniga liggi sõitis, on kaks kirja, mis Prantsusse seitungid awwalikkult kulukamad, wälja andnud, kus ta keige mailmale  lima silmi missata tahhab ja Türgi wallitsust  kolmandama taewani ülles tõsta, kes keigist sest, kellest teised kissendawad, ni puhhas  ja süta tahhab olla, kui praego sündinud laps, kes meel kellegist üllekohtust ei tea. Ütleb  keik mässamissed ja nendasammoti ka Kandia  sarel, waigistud ja löppetud ollewad; keik olla waggusi ja rahho; agga kui loeme, mis teised kirjutawad, siis põlle seal weel löppetud middagi, üks kissendab siin teine seal, Sultani  käppa al. Meie ei woi kül otse ka mitte öölda, et teised sulla töt suust ja sullest tilkuda  lassewad; agga ommetige ussume, et rahwa põlli, issiärranis ristirahwal, Türgi wallitsusse al kita ei olle, kuida ta issi kidab. Kirjawastussed. C. T. W. Olge terwe; leiate jubba tännasest numrist. Möistastusse selletus, mis 31. numris seisab. Tam Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 22. August 1867. 279 Teadaandmissed. Perno politsei kohhus annab, 5. Augustil 5628 Liwima kubberneri polest antud kässo peale awwalikkult teada, et mitte torid õuni, pirnist egga muud selle sarnast torest puwilja  turrule kaubale ei tohhi todud sada, sest et sesugguse tore toido prukimisse läbbi kolera többe enneste kaela kissukstme. Peaks kegi julgema, olgo kus tahhes torest pu wilja müa pakkuda, saab wibimata kaest ärrawöetud. Pernus, 11. Augustil 1867. Politsei-pürjermeister R. Jakobi. 1227. Sikkertär E. v. d. Borg. 2 August Hageui ühhe heälega korall-ramat kellest jubba ammugi suur pudus olli, on nüüd neljat korda trükkitud ja sada: Tallinnas Kluge k Ströhmi ja F. Wassermanni  ramato-podides ja nendasammoti  ka kaupmehhe Nafthali jures, Tartus Th. Hoppe ja E. Z. Karowi ramato-podides  ja ramato-trükkia Laakmanni  jures, Pernus Jakobi ramato podis ja W. Bormi trükkimaeas, ja Willandis E. Z. Karowi ramato-podis. Hind on walmis pogitud 8S koppikat.