siiski kaebas pan päwa eest üks wanna ealinne mees, et mõnnes pai kus koggokonna kohtust passi saminne waewalinne ja aeawiitlik assi olla. Temmal  olla jnbba 20 aastat ühhest koggokonna kohtust Wä aasta 4 ja 5 passi wülja murretseda,  agga tal olla sellega igga kord ui palja pallmmst, kirjutamist, ootmist, käimist ja jälle Mllltnnst, et ta und kes teab kui kaugelt ärra tooks, kui õigel acal ja õigel wisil kätte saaks. Asjatallitajad piida ennast seadusse tahha warjada,'  öoldes: „Igga passi tahtja piddada isse tullema passi wälja wõtma." Agga kui mitmel passi peal tenia mnimestel olla se jo koggom wvimatta  assi. Tenida ta kauge ma tagga, teereich maksab rahha ja Lenistus ei lubba  mispärrast  piddada ta ennast näitama tullema, kui ta passi ja passirahha senna sadab? Peale selle, kuida wõida üks waene tenia innimenne, kes meel kaugel onuna leiba teuib, uäddalate ja kilde wisi omma uut passi odata. Eks ei piddada mitto sel wisil omma tenistust ja leiba just nende läbbi kantama, kelle kohhus olli selle eest murrctseda, et ta sedda kinni wõiks piddada? Kui luggn mnda, annad Eesti kohtomehhed, kas siis nisuggusid asjad niitte ei Nwiksid parrandud sada? Meie -teada peab jo koggokonna kohhus koggokonna abbi, tnggi ja troost, kurjale hirmuks ja heale rõmuks ollema. Mörro wakounast. sOnneto surm.j „EsmasPäewa hommiko, sel 23. Märtsis, leiti Näppina kirrikomõ isast arwata werst maad emal mantee pealt üht surnut meest. Nüüd arwab monni: otti wist mina topsi uppunud. Agga walle. Kui tohter surnut labbi otsis, siis leidis,  et mehhe pealu purrustud olli. Olli männi  rööwli kassi sedda hirmsat kurja teind? Ei ka mitte. Sedda olli hobbone teind, kelle selqas  ta istunud. Ehk kül kegi temma õnnetuma surma jures ep olnud näggemas siiski on se nenda arwata, et se teisiti ei wõind olla, sest et komal se Pähha wiis olnud, imnmestele peale jooksta. Mees on Näppina wallast, sealt sammast  liggidalt Radama küllast, arw ata. 5 0 aastat  Manna; noor naene on leinama ja üks pole aastane laps waeseks lapseks mahha jännd. „Halle assi küll - Surm wõib kül iggal aeal ja iggas kohhas meid leida, ja meie, kui lillikesed Mälja peal, ei tea mitte, kunnas ja mil wisil meid surma wikkat mahha mdab, nenda, et ikka peame pattama: Issand ZpMa meid meie piimad  üllesarmama! siiski ei wõi ma siin jures  mitte ütlematta jätta, et üht Whärdnst pahha  loma ei sünni koggoni piddada. Püssi ttml peast Wbi, assi tehtud. Se läbüi ollckskül hob- WM ilma sänud, agga mees õlleks ellus vttmd. KWirM), kumb kahjo õlleks wähhem olnud?" ,11. GaMnnast. sEestima  Jubba  Nr. 13, 102. lehhekiilje peal olleme ststsammast  asjast Ehhidelt jutto teinud Nenda pa lj o kui targemad UMimesfed sest taunnn arro sanud, olla Tallmna kuhbermanA, luis keige weiksem Wenncmaal,  keik pead, jallad kokko, 355 51-pennikoormat  ehk 17,201 Ü-wersta suur. Sest maast on 22 'IÜ-pennik. ehk 1078 EZ-mersta merresaarde al, mis Eestima rannas wee seest waljapaistmad. Kui suur igga makond on, otteme ninnnetud 102. lehhekiilje peal teada annud. Linnade ümbertringi  ma ehk krund on nenda: Tallinnas 53, Hapsalns 6, Paides 5, Rakwerres 4 lü-mersta linnamaad. (Agga heldekenne, kus jääb Lihhola ja Balteski? Need kandwad jo ka linna nimme ning ei seisa tnuldes.) Järwkülla ehk tillem järw Tallinna jures on 7 ill-mersta suur. Paljo on nüüd nende Eestima ruutmerstade peal innimessi ellanias? Mis tännawo jure sündinud, neid ma ei arwa, agga Manna aasta löppetusses otti neid ülleültse, pikkad ja lühhikesed juuksed kokko, 313,119 hinge, kellest 278,560 hinge maal ellaMad ja 34,559 linnades. Et sureni hulk neist meie armsad Eestimennad on, potte mul tarwis üttelda. Kaua aega on nemmad enne selle ma peal ellanud, tööd teinud ja Maema näinud, agga süddamelikko tännoga Mõime päwatõusmisse  Pole madata, ued aead on jnbba mõnda uut tonnd. Aitko lummal meid ka iggapääm  isse ergemaks ja targemaks sada, keik tuimuist,  ebbausko, ja muud sellesarnast Männa orjapõlme prüggi Mäljapühkida ning selja tahha wiskada, mis m mitme külges alles nago piggi kitini seisab, et parremad aead ka eddespiddi Parremat  rahwast eest leiaksid. Ma surusse kohta  on Eestimaal meel rahmas mägga arm. Läbbi seggamöda tutteb Harjomaal 15, Wirromaal  14, lärMamaal 17 ja Länelnaal 18 in- 118