kergussed ja raskussed illuste sedda möda poleks, kuida kumbgil jõudo kanda on, ja siis ellame kui naabrid waggusi teine teise kõrwas, üks lummala  ma jalge al, üks tuleõhk ja päwapaiste ju ühhesuggune - innimesse õigus." Kuhho sa sellega lähhäd!" kissendab Keppitallo. „Minna  ollen ikka kohtomeest wallitscnud, wallitsen ikka weel ja minno õigus on wanna, wanna, wanna!" No waatge, muud ta ei mõista üttelda. Just nenda on nüüd Inglisma. parlamendi  seadustega. Wanna õigusse mehhed ei tahha mingisuggust muutmist lubbada, ehk kui lubbawad, siis armust. Raskema koormakandjad  pärriwad täit muutmist, ja pärriwad sedda kui õigust. Säh, seal waidlewad nüüd selts seltsi wasts ja teadmatta on, kuida loud jäwad. Kauba sönnumed. (Peruus, 8. Webruaril 1867.) ° Ilmad ollid mödaläinud - päiwi! pehmed ja süllad, tulli ka mõunikord lvihma nenda, et teed ähwardas mnStaks tehha; agga nüüdne weike külm on teed jälle köirwemaks teinud, et nad kül sellegiparrast  wägga kidowäärt ei olle. Linno tnlleb kül rohkeSte sisse, agga hinnad on allancnud. Kauba hinnad on: Linnad, v-linnad 47, Lv-linnad 6li, K-linnad 55 rubl. parkp. Linnaseemned, külwiks 12 rubl. öllikS 6Vs rubl. tshetivert. Willi, nissud 9, rukkid kui 118 naela rasked, 7 Vs, odrad 169 Ä 7, kaerad 78 Ä 4 rubl. tshet. Sool, punnane 7 rubl. 50 kopp., walge 7 rubl. ellaja 5 rubl. püt. Kartohwlid, 100-115 kopp. wak. Heringad, 13—14 rubl., püt. Räimed, 12—14 rubl. püt. Wöi, 8 rubl. puud. Raud, 19—20 rubl. pärkpund. ' Tubbak, 120 kopp. leisik. Kiwwisõed, 1 rubl. 20 kopp. püt. Intressi pabberid. , »v. Wevr.i 5 protsent!, wöldolacnopabberid ' l. jaggo !W. 5-prols. wöidolaenop. 11. jazgo 197. 5 rigi pankpilletid 89. kuld imperialid 6 rubl. 15 kopp. 4'/ Z protsent!. Liwima pantkkrjad 97. s.'prots. 90'/-. Kirjawastussed. 58) H. K. P Kuida näete, olleme kätte sanud ja mitte aega wiitnud. 59) Al. J. P ......... S. Ommeti dvlga aea parrast j Tänname wäggs. Ei olle mitte tarwib, et meie mõtted iggaS aSjaS ühte lühwad. Olleme jo kakS pead ja peale meite iggal ühhe! jälle omma pea. Kui agga kõik pead omma rahwa head nöudwad. siis põlle sest miqqa, kui wodvel sekka ka ühhe teise woslo tõukamad ja mõnni kord margist mõda laikwad. Olge terme omma waswa eest. östj H. K. P l. On muido mäSsind laSce unnenäggo, miS kül kord ühhe Saksama seitnngi lehhe peale olli tilkunud, agga nago tühhi tuul, ammo jälle kaddunud. Minna ci möSta, kes sedda paljast konti Teie poolt rahwa ette w'S?anud. 61) M. D. P . . . . b. Minna kestan nago küllas wadder? „?a jah. kül ma teen! Moa'p soanud meel aega." 62) N. in Gl. Silm on kül silma otsinud, agga mitte silma waSto juhtunud, ehk kül sedda wäzga sowiS. 63) J. P. SamaroS. Ei olle meil möimalik Teie kirjast selget arro sada; ka pallume selget adrebsi ülleSando 55 Von der Censur qestattet. Dorpat, d. l-Z. Ftbruar Mii? Teadaalldlilissed ja kulutamissed. (M i t Po litse il ichsr Bewil l i g u n g.) „Wannemuine." Musiko-öhdo saab se kord tronipühhal, se on is Webruaril Khtv kello 8 peetuv, ja ?n-õhto s. Märtsil sel sammal aeal. Möllemil  õhtuil on pilletid seltfimaeas BS kopp. eest sada: mustko-õhtul peale lauljate) igga seltsiliik» me! ja fissetodud wöeral, ja ki»-õhtul neile, kedda seltsiliikmed stssetowad. Nenda jääb se ka eddeSpiddi  ku ja musiko-öhtudel. Eestseisus. Kurri wargus. Peter Suk, Tahkwerre waüa Solba tallo perremees on Iv Webruaril õse habbematta warga kätte läbbi puhtaks risutud. Te minal on kaks aita ärralöhhntud ja kõik temma toit ja rided arrawarrastud,  nenda kui: kolm seatait lihha, 42 T soetud  linno; l naeste palito mustast kallnvist; l naeste palito sinnisest koddo kujutud ridest; l must meeste palito koddo kujutud laia tribulisse woodriga; 1 hal meeste palito ning hallid püksid; 4 paari suivwepüksid tribulised; Z wäike palito pole! kantud; l omma kujutud rudulinne  willane kleit, kinnise kaitsetega, must nöör al; l omma kujutud ruduliuue kleit lahtise käiksetega,  sinniue nöör al; l alluskuub (undruk) ja jakki nhhest ridest, pinike ruduliuue; l alluskuub  sure rudndega, punnase prantsridest wärliga; 1 tribulinne poolwillane alluskuub, pealt pinikese ja alt laia j õuedega; l walge poomwilla (parhent) alluskuub, pealt linnaseridega jätkatud; 1 suur pruun rättik punnase täppidega, walged joued äres; I linnane kangas, walgeks plcgitud  90 künart; I willane kangas, pinikese musta ja halli tribulinne, 18 künart; 1 must willane kangas linnas wärwitud 14 künart; 1 pruun ha! willane kangas 10 künart; l seddasamma seltsi tük riet 5 künart; 2 willast woditekki kabbekordsest  lõngast; 1 willane wodikek ühbekordsest lõngast; l wankre tek, musta, kollase ja stnnise kirjo; 8 künart omma kujutud rudulist linnast