waid on käed tasko pistnud ja rohkeste annud,  sest hädda teeb kelk tutwaks. Agga se on ikka nenda: te head, siis tehhakse sulle head, (ehk kül allati mitte nenda, kui sinna arwad). Nenda nüüd ka Marusse lin, kui temmal hädda olli. SweitsLastest wöime õppida,  kuida liggimest awwitakse. Warsi teisel  päwal lödi liggimeste linnade sess trummo  ja anti rahwale teäda, mis õnnetus Marusse  linnas sündinud. Seddamaid läksid rahwa süddamed sojaks, iggaüks tõi kokko mis tal olli, mönned toidust teised jälle ridid ja rahha, nenda et teisel päwal siit ja sealt sured worid tullid sa töid, mis häddaste tarwis  olli. tiksi Tsürihhi linnas tulli ühhe näddalaga innimeste armoandid kokko, mis koddo ja kirrikus korjati, 66,666 pranki (ütle: kuuskümmend kuus tuhhat). Keik anti rutto, waggusi ja ilma kärrata, mis meile Sweitsi rahwast üsna armsaks teeb. Kirriko pekkidest leiti paljo kirjast, kus 1566 ja 2666 pranki sees olli, ükski ei teadnud, kes andjad ollid. Nad ei teinud mitte nago kannad, kes igga munna jures, mis pool kopp. maksab, pole tundi kagutawad. Nendasamma teggid ka tei- - sed linnad. Winterturist sadeti 43,000 pranki, Ustre küllast pr. Mönnes linnas pannid  rahwas isse ilma sundimatta ennestele õnnetumate heaks makso peale, et iggamees, rikkas ja waene keigest ommast warrandussest 1 kop. rubla pealt ärraandis, ja nenda tulli kahhes  kohhas 10,000 pr. kokko. Keik ümbertringi tallopoiad (seal on nad ennamist keik pärrisperremehhed)  saatsid tömehhi mitmeks päwaks appi, ja paljo tallo maiadest ollid rikkad perremehhed  isse wäljatulnud, sest et sullasse saatminne ei näidata mitte kui süddamest awwitaminne  wälja. Uhhes sures wabrikus heitsid  törahwas kokko ja teggid igga pääw üks tund kauem tööd, künni sest tunni palgast 1000 pranki wälja tulli. Teises wabrikus andis herra 10,000 ja tömehhed pannid warsi 1000 pr. ommast käest jure. Keik seltsid ja koggodussed korjawad. Baseli lin on saatnud  80,000 pr., Genwi lin 30,000 pr., St. Gallen 20,000 pr., Bern ja Lutsern, kummagi 20,000 pr., Shaawhausen 10,000 pr. ja nenda mitmed muud, et Sweitslased isse ütlewad: „Glarusse linna pölleminne on keige meie ma õnnetus ja peab keigist kantud ja kannatud sama." Sweitsimehhed näitwad,  et nad üks rahwas ja ühhed wennad on, ja se on löbbus kuulda. Peaks Jummal Ee s ti meestele ka nisuggust meelt andma! Ztaliamaalt. Ministre surm. Jtalia  uel kunningrigil on nüüd kurwastus ja leinaminne: Sardinia üllem Grahw Kawur (Cavour) on 25. Mail, surnud. Praego, se on 20. Mail ollid nemmad omma suurt rikideühhendusse pühha piddanud, iggas linnas kirriko kellast hellistanud (kus pliskoppid  sedda lasksid) ja suritükkisi paugutanud, öiskanud ja priiskanud, ja nüüd korraga surma laulud suus. Ministre Kawuri surma  peawad nemmad Jtaliamale sureks önnetusseks,  ja seal wöib neil kül öigus olla; sest sesinnane mees olli keige Ztalia likumiste sees siamale seddasamma, mis weder uri sees. Ta polnud kül mitte kunningas, agga ta olli Wiktor  Emanueli tark pea, terrane silm ja ussin kässi. Mönned teised, nago Garibaldi (kes ka haige ööldakse ollewad) ja mönned muud mõistsid  ka mõnda tehha, maid ja rahwast heaga ja kurjaga kokko ajada ja ühhenda zc., agga kous hoida ja wallitseda ei mõistnud kegi parrem, kui Kawur. Temma temp se olli, et Sardinia Prantsusse ja Inglasega Türklasftle Wenne wasto appi läks; mitte armastussest Türklasse wasto (sedda potte nende kellegi süddames olnud) waid Kawuri silmad waatsid kaugemale. Kui 1856 rahho tehti, olli Kawur se, kes Lombardia ja Wenetsia  häddast rohheliöse rahholaua ares ni halledad laulud mõistis laulda, et Prantsusse!,  muist ka Inglasel südda likuma ja silm tilkuma hakkas. Austria piddi süalluseks jama,  se on, Kawur mõistis ta südi Ztalia wasto suremaks tõsta, kui fe olli. Temma mõistis pilli nenda puhhuda, et 5859 Sardinia  ja Austria wahhel söa-tants lahti läks, Prantsus passunat puhhas ja Inglane pealt watas., künni Austriast nähhä olli: ei jõua ennam! Kawur mõistis uri nenda seädida, 181