mat«d ja kiwwidega wissatud, agga keige sette jures olla nad imme pitka melega ja kannatlikkud  olnut?. Liggi sadda innimest sanud kinni wöetud ja lukko tahha pandud, kelle seas ka wanna Garibaldi poega arwatud ollewad; agga ft ei olla mitte tööst, waid ta olla Alessandriasse  omma issa jure läinud." Sesamma seitung könneleb eddasi: „Sönnumed,  mis Ztaliast Parist läinud, ei lähhä nendega  kokko, mis Jtalia isse luggeda andnud. Parisist kirjutakse, et mässaminne, mis seal seläbbi tõusnud, et wanna Garibaldi kinni pandud, on paljo surem ja hirmsam, kui sedda esmalt telegrahwiga teada antud. Wlorentsis olla jubba peale 500 innimesse lukku tagga ja iggapaäw tuakse ikka weel jure. Pistojas  olla ühhe mehhele noaga köhto pistetud,  mis ülle rahwa wihha preestrite peale hirmus tõusnud: üks neist sanud ulitsal mahha lvdud. —Genuas sanud ka ulitsad innimesse werrega kastetud. Se põlle ka weel selgeste teada, kas Garibaldi sedda tõutust on andnud, mitte Roma linna peale minna, ehk kas ta kui wang Kaprera sare peal saab kinni hoitud. Jtalia rahwa wihha Prantslaste  peale on praego kaswamas. Garibaldi olla 20. Septembril Kaprera sare pealt katsunud ärrapöggeneda, sanud agga te peal kinni wöetud ja taggast widud, kus ta nüüd kange wahhe al seisab. Garibaldi sullaste ja paawsti sullaste wahhe!  olnud kaunis sakkistaminne. 500 Garibaldi  tenert, kes ülle piri astuda tahtnud, sanud  paawsti sõameestest ärra wöedetud ja laiale pillatud. 70 meest muist hawatud, agga muist surnud, jänud platsi peale mahha ja 110 wöetud wangi. Prantfusfemaalt. Keiser Napoleon, kes ennam mõtleb kui rägib, kardab rahwast sellega silmi rikkuwad, kui liig kaugele watawad  ja arwab sedda rigile sureks kassuks, kui allamad ei tea, mis rigi piri seina tagga könneldakse; separrast olla ta köwwaste ärra keelnud, et rahwas mäljama seitungisid omma näppo wahhele ei pea sama, se olla agga keiki Prantsusse rigi allamaid liig kangeste aewastama aeanud, et turtsuminne kauba koea liikmtd ni Wägga kohhutanud, et seggamM hakkanud ja teised fedda körwast mitte ennam kauba koeaks, waid hullude maeaks nimmetaH nud. Keikide werri olla ni pallawaks läinud, et südda ülle kopso ja kops jälle ülle maksa tõusnud. Jäeb rigiwallitsus kauem selle jure, Prantsusse pressi alla tuult löötsutada ja wäljama seitungid su-surnuks tehha; siis ei woi tormid ja marrud liig kaugel olla, Ms seal maal üht ja teist kahjo sawad teggema, ning Napoleoni körwa taggust kihhelema aeama. Kirjawastussed. A. P. S.— Olleme warsiprukinud: agga pallume mitte pahhaks panna, et nattuke olleme lühhendand. F. S. P. —Teie laul piddi rumi puduse parrast tullewaks  korraks jäema. 327 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 3. October 1867. Teadaandmissed. Sindi walla kohto polest antakse teada, et Emal Ättobril üllemal nimmetud kohto läbbi  11 wäikest ello honet keige körwalis  t e honetega rohkema hinna pakkujale sawad ärra müdud. Need honed peawad kohhe selle krundi pealt ärra widud sama. Kes pakkujad tahtwad olla, tukgo Sindi walla kolimaeasse kokko. Sintis, sel 19mal Septembril 1867. Walla wallitsusfe nimmel: Jaan Hansson. i M 133. Kirjotaja Hõlm. Pallutakse MelWma! Üks kuddumisse ja plekimisse meister, kes selle töga hästi tuttaw ja kelle tehtud tööd mitme näitusse peal kronitud sanyd, mng ni hästi wanna kui uut modi plekida mõistab, mis wägga kerge, oddaw ja koggoniste  kahjolik põlle, otsib jälle kohta. Kirjasid selle pealkirjaga C. O. wöttab wasto ja annab lähhemat teadust A. Witke  ni kontor Peterburgis, Wassili OstrowLs 5. Linies sure Newa jöe kaldal. i