sioni-waim ja seläbbi missioni-lehhed hakkawad ka meie maal ennam ellama ja likuma; ka meie Eesti koggodussed hakkawad aega möda  ennam arro sama, et nemmad risti koggodussed  on ning Önnisteggia kunninglik käsk (Matt. 28, 18 —20) sönna sönnalt ka nende kohta käib. Rlstiinnimenne olla ja pagganaid  unnustada, on nisamma wöimatta, kui tulli olla ja mitte paista ja palla olla. Ugga  kui pagganatele peame parrandamist saatma,  siis peame neid ja nende hädda tundma  ning teadma, mis neile tarwis lähhäb. No sedda öppetab meile nimmetud uus ramat,  ehk kül esmalt üksi Zndiama Ta mu li rahwast, sest et meie Lutterusse usso missionärid  selle rahwa seas omma tööd tewad; agga  meie lodame, et se seks ei jä, waid et meile ka eddespiddi muust paggana rahwast sähhärdusse armsa ramato läbbi selgemat teädust  antakse. Missioni-lehhed tewad sedda kül ka, agga missioni-lehhed on seitungid, mis ennamist sest peawad könnelema, mis siin ehk seal pagganamaal ja misstonitöös igga  pääw sünnib, agga nende kitsas ruum ei anna ühhest rahwast ni pöhjani ial könneleda,  kui sedda ramato sees wöib tehha. Kes möistlik on, saab arro, et mölle mid tarwis lääb, ja wöttab möllemaid tännoga wasto. Ramat on targaste kokkopandud ning selgeste üllesse kirjutud ja trük on wägga selge  ja illus. Trükkiwiggasid on kül nattuke rohkeste sisse jänud, agga sedda ei panne muidogi kegi ramato egga temma kirjutaja süüks. Sedda agga wöime omma luggejatele üttelda, et kes selle ramato on holega läbbi luggenud, sel on, kui õlleks ta isse Zndiamaal  käinud ja keik omma silmadega näinud. Nisuggune saab misfloni-lehhest hopis ennam arro, kui mönni mu, kes maad egga rahwast ei tunne. Andko Jummal Paisto öppetajale kallist termist, et meile iggast mailma-jaust nisugguse ramato kirjutaks, kui se essimenne Tamuli rahwast on. Tehkem, mis se paggan ees otsas pildi peal meid pallub! Meie linnas on se ramdt praosse herra W. Schultzi jureö üllemal nimmetud hinna eest sada. Wist leitakse sedda muialt linnadest ja öppetajate jurest ka. Teine kord rckgime teistest ramatutest,  mis Eestirahwa kassuks arwame ollewgd. Sönnumed ommalt maalt. Riast. Kindral-kubberneri herra Baron Lieven, on 3. Zanuaril Riast wäljareisinud wöerale male. Zummal andko head teed! Tartllft. Uus seadusse ramat, mis Lihwlandima tallorahwale IZ.Nowembril 1860 Keisri Herra polest sai kinnitub, peab nüüd esmalt jubba saksakeles walmis trükkitud ollema  ja 15. Detsembrist sadik 1861, hakkati temma järrel kohhut mõistma. Se jaggo, mis temmast nimmelt pöllotö peale käib, hakkab alles tullewa Jürripäwast sadik maksma.  Küllad same nähhä, mis wisil sedda eestikele üm.berpannakse. Peaksid ausad üllemad  üht kelemurret ja kirjamist wallitsema, mis iggal Eestlasel lapsest sadik selge on, et ni tarwilisse ramato jures mingisuggust eksitust  egga wöeritimöistmist ei tullekö. Tallinnast. Piibli teädus. Tallinna  piibliselts annab Tarto „Znlandi" läbbi  teada, et eestikele Uus Testament Täweti lauloramatoga ühte trükkitud ja nahha sisse pogitud 200 tükki kous Tallinnama kihhelkondadele  50 rubla eest sada on, mis sel kombel  25 kopp. tükki peale teeb. Tükki wisi müakse neid Tallinnas Erdmanni podis, agga mis hinnaga, sedda ep olle mitte nimmetud. Kidowäärt leiwawannemad. Nored  innimessed, kes hantwarkide jure ehk podide  sisse öppima- samad, ei olle jggakord tundmisse ja kolitamisse polest meel mitte tuderitud  mehhed, maid on wagga hea, kui kasso  ja leiwawannemad öppipoisi pölwes neid weel lassewad eddasi öppida ja kolis käia. Tallinnab on nüüd mönned auwaart kaupmehhed  nöuuks wötnud, ommad podih öhto warremalt kinnipanna, et nende öppipoistel aega ollekG kaubäkoolmeistri jures öppimas käia, kedba hiljuti seal ammeti peale on seatud.  Et agga mitmed muud kaupmehhed 27