„ usklikkude wallitseja" umbusklikko Eüroplaste jures  küllas käinud ja nendega sönud ja jonud, ehk kül Sultanile ikka issepaika anti. Nõrga melega keiserina Scharlotte, kelle järrele Belgia  kunningana läks, tedda Miramare lossist Brüsseli wima, ei pea milgi wisil tahtma kotto wäljammna. Sest sadik kui ta omma wenna abbikasaga kokko sanud, ei pea ta ennam toast wälja tullema egga röga tahtma wasto wõtta, et temmale ei sa kihwti sisse anda, ehk kül kegi sedda tehha ei mõtle. Kui tedda esmalt palluti, Brüsseli linna kasa minna, kostis temma kindluste:  „Siin otan minna omma Maksi, ja kui minna ka 40 aastat peaksin otama." Temma waese hing ei. tea Maksi õnnetumast surmast weel middagi ja otab tedda igga pääw tullewad. Prantjussemaatt. Baieri kunningas Ludwig  11. on nüüd jubba paar näddalt Parisis mailmanäitmist watamas. Agga temma ei olle mitte, nago teised, kunninga nimme al senna läinud, waid reisib „grahw Bergi" nimme al. Ta on kül ka keisrit Napoleoni terretamas käinud,  agga ka sellesamma wõera nimme al. -- Mikspärrast kunningad reisi peal wõerast nimme wõtwad? Sünnib kahhe asja Parrast: on wäh< hem kullo ja wähhem waewa. Kui kunningad peawad nad kunninglikkult reisima ja kunningllkkult rahha wäljaandma, ja seal jures weel kõik sedda suurt terretamist ja auwastowõtmist kui peale kauba waewa kannatama. Kui Ludwig 11. grahw Bergi nimnie al 100 rubla prugib, seal peab ta kui Baieri kunningas wist 1000 rubla wäljaandma. Ja kuida öoldud: waew weel peale kauba. - Keiser Napoleonil on sekord uenda üttelda üks silm Italiamaal, teine Saksamaal,  sest Italiamaal on ikka weel alles karta, et Garibaldi omma nõulistega, olgo awwalikkult ehk sallaja, Paawsti kallale tikkub, temma wimast ilmlikko wallitsust käest arm risuma ja Roma linna Jtalia pealinnaks teggema. Nendasamma wahhib temma teise silmaga isseärranis Preisima peale, kuida se põhjapoolse Shleswigi jaggamisse  Tani wahhel walmis saab. Kuida ammo ööldud, Daanlane wõttaks ni suurt tükki kui ial saaks, ja sedda kidab Prantsus Preisi kiuste õigeks. Preislane jälle ommast kohhast annaks ne pissukest tükki kui ial wõimalik ja ütleks ommalt poolt Prantsusse wasto: „sellega ei olle sul middagi asja." Peale selle on weel Prantsusse!  ommad asjad koddo, mis häddaste Larwis tähhele panna. Sest Prantsusse aujärg, kuida kõik mailm teab, ei seisa mitte ni kaljo pea! kui teised, waid ennamiste kui jä peal, mis tänna ehk Home alt woib langeda, sepärrast peab Napoleon allati silmad lahti hoidma, et kohhegilt poolt nisuggust tuult ei puhhu, mis temma aujärge kõikuma aeaks, ja sealt tnlleb ka, et temma aeg aealt ikka Prantsuste silmi wõerama pole püab pöörda, mis labbi nemmad wähhem kodduste asjade peale sawad watama. Saggedaste peab ta teggema ja teeb praego jalls, kui õlleks teised Prantsussema peale tullemas ja temma au ning kasso ärrarisumas, lasseb sõa wasto walmistada, suritükke wallada, hobbusid osta:c., mis agga meie omma wahhel üttelda ennam kodduse kui Wallise rahwa wasto tehhakse. Nõnda sünnib sedda ka praego. Preislane peab kõigest süüdlane ollema, nago tikkuks temma Prantsuste peale ja tahhaks nende maad ja rahwast wõtta, ehk se kiil ial nõnda ei olle. Agga Prantsusse zeitungid hellistawad rahwale igga pääw ette: „Mullu olli Preislane Austria kallal, täunaws püab ta Danimaad risuda, lõunapoolsid Saksarikisi  ärraneelda, et tullewa kewwade meie kallale wõiks tulla. Sedda kuuldes hõiskawad Prantsussed:  „Ellago meie keiser, kes allati Preisi näppude peale wahhib ja sõa wasto walmis seisab!" Agga nende au ja kiitlemisse ahnus ei lasse suremat hulka mitte arro sada, et Napoleon omma püssi paljo ennam nende kui wõeraste Pärrast winnas hoiab. Sepärrast lasseb temma ka et ni heaste ühhele kui teisele liwa silma ripputaks kord korralt jälle kulutada: temmal ei olla mitte sõanõu, waid piddada agga walmis  ollema, et kegi temma peale ei tulle. Selle wahheaeal lasseb temma agga miljonid miljonide peale Parisis ma sisse matta, maeasid kautada ja usi ehhitada, mis läbbi kõik linna ulitsad nõnda sureks ja laiaks sawad, et ilma rahhota rahwal mässamine wõimalik ei olle. Tõssi kül, Prantsusse rigiwõlg kaswab sellega aasta aastalt suremaks; agga se on pärrast Prantsusse rigi, mitte keisri assi. Et kõik nisuggune tö ja murre keiser Napoleonile ka saggedaste unne ja sögi isso ärraaeab, on kül tõssi; agga sedda ei lähhä ta kellegile kaebama. Nende parlamenti 238