Siin wõiwawad mõisnik ja tallopoeg rahhoga teine teise kõrwas hingada, surm trkgib mõllemaid  ühhetassnseks. Wälja pool kirriko-aea wärrawat  sõidetakse tõldaS ja käiakse jatla, kantakse sidi, sammetit ehk korjatakse leiwa pallokest, surnoaedas sawad keik wcnnaks ja uhkus ning kaddcdus jäwad wärrawa tahha. Kui uad parrast piihha Waimo wäe läbbi mulda enneSte pealt ärrarappntawad ja wäljatullewad, on kuld, hõlibe,  siid, sanuuet, iitlem ja atlaul nimmi keikide ktiljest knddund. Et innimessed ma peal kõndides  sedda ui wahhe meletnlletawad, secb se nende teed snrnoacda ui raskeks teeb. Surnoaead  on need sured ning waiksed maggamisse kauibrid, kus innimessel istudes iggapäise ello rattamürriu nenda kõrwo ei tungi, kui muial. C epärrast on se üks kaunis kombe, ommeti kord aastas surnoaedas lummala tenistust piddada. Sönvemaalt. sKirriko torni mahhatõmbaminne.j  Olleme neil Päiwil Sõrwcmaalt  hea sõbra käest kirja sannd, mis arruldast asja kulutab. Kuulge isse: „ Postimees! Õlled sedda ka jubba kuulnud, et kirgotorui köiega mahhatõmbatakse? Se weider assi sündis siin meie Ausekülla kirgotoruiga.  Se tornike otli 100 aasta eest sandi wundamenti peale ehhitud. Sest sündis aega nlöda, et torn 2 !/s jalga lodist wäljas otli. Et nüüd se! aastal nõu wõeti, manna kirriknt neste ehhitada, siis piddi ka kiiw naoto torn mahhawõetnd sama. Agga arweti, et temma mahhawvtmisseks 300 Päwa piddi kullmna. Se otli liig suur Päwade raiskaminne. Siis ütles üks mamees wöörmündri herrale, kui lubbatakse, ta tõmbaks keik torni korraga mahha, ütlemast otsast wnndamentist sadik. Anti lubba! Nüüd laskis wapper mees sealt küliest, kust toru lodist wäljas, wundamenti nattnkest lammutada. Agga teises küljes teggi ta 2 Hauku, panni 2 paar Palki sisse, palkide peale suur hulk kiwwa. Siis Panti suur pitk jämme köis torni luki kinni ja hakkati tõmbama keigest Mäest. Kerme tuul otli ka abbiks. Tornike raksus mitto kord omma  wundamenti peal, se otli nago surreja inni- Nlesse wiimne hinge tõmbaminne. Agga siiski ei tahtnud tornike weel mahhatulla. Ei antud järrele. Katsuti agga jälle peale. Korraga hakkas keik terme torn waibuma, ja lauges hirmus  sure Praggiuaga wasto maad, ueuda et keik ma ümberringi wärrises, ja .rahwas, kes kullas, ärrakohkus. Wagga imme olli nähha, kui keik terwe toru mahhatulli, sest ta ei läinud mitte euue katki, kuuni waSto maad keige omma raskusscga  paugutas. Agga siis olli ta ka silinapilk  purruks läinud ui hästi alluminue, mis kimmist,  kui torui ots, uiiö Puust. Saab kirrik malmis, anname uut arro." Mast. sKoerde Pearahha.j Sewõib kiil mõnuel nattuke kentsak kuulda olla, siiski ou se neuda: Nia ja Mitawi linnas on koerad pearahha  alla langenud. 1. luli kn Päwast hakkab  maks peale ja on katseks kahhe aasta peale krono pole st kinnitud. Üksi karjakoerad ja öwahtide  koerad on, nago kannagi ammetmikud, maksust lahti. Rigas maksab koera pea aastas 3 rubla ja Mitawis 2 rubla. Kui mõnned koerapiddajad tahhaksid  onuna koera ärrasalgada, siis langemad isse trahwi alla. Selle maksul on onuna isseärrauis seadus tehtud, kus 17 tukki sees keik ärraselletud, kuida koeri peab petama ja nende eest maksetama. Kes uut koera murretseb, peab kahhe näddala sees, kes üht kutsikast maeasse wõttab ja kaswatab, peab kn aea sees pearahha ärramaksnia. Keik koerad mis 1. luli ku Päwast sadik ilma maksotähheta  kaela ümber Nia ja Mitawi ulitsate pealt leitakse, sawad kinnipiitud ja ärrahukkatud. Sesinnane seadus on isseärraues sellepärrast antud, et nimmetud linnades liig paljo perrcmehheta  koeri peawad ümberjooksma. Tallinnast. sEestiuia maggasini aidad ja wallalaekad.j Eestima maggasini aidade sees kokko otti minnewa aasta lõppctnssel 348,932 tsetwerti wilja seismas jawattalaekade sees selsammal aeal 106,565 rubla. Üllciiltse otti siis mödaläinud  aastal Eestima tattorahwa maggasini ja wattalaekade warrandus, kui wilja ka rahha Peale arwame, 1,l 03,493 rubla suur. Selle inn:- messe hulga jarrele, niis wimast hingekirjntust möda 1858. aastal 127,960 hinge leiti ollewad, talleks sest rahhast 8 rubla 61 kopp. iunimesse peale. Kui Eestima nelja makonna  järrele arwame, si>s näitab lärwaina wallalaegaS  keige surem ollewad; sest seal tulleb 125 195