Wõeralt maalt. Preist ja Austria wahhel on se kord Sleswig-Holsteini parrast kaunis kibbe sulle sooda, küllad same nähha kummal wimaks õigus jääb. Preislane ei tahhaks sest maggusast  su taiest Sleswig -Holsteinist ilma jäda ja Austria ei tahha jälle anda, seisab  ennam selle wasto. Kui se assi nende wahhel wimaks mitte sandiks ei lähhä; hakkama  d nad kord russikast näitama, siis põlle ka suredtükkid ennam kaugel, ja sawad need kord wihhaseks, kes teeb neid jälle taltsaks? Sleswig-Holsteini rahwas ei wötta sest juttugi, et Preisi äia-taat neid omma hõlma tahhab mässida, kardawad mitte parrema ollewad  kui Dani sülles tännini luggu olnud. Nad urrawad imme wäärt selle parrast, et neid ni kaua odata lastakse, egga nende tahtmist  kuulda ei woeta. Se peab neile würstiks  sama, kedda nad ammugi pallunud ja kellel keige surem õigus neid maid pärrida ning kui würst nende ülle wallitseda. Wanna  kirjade seest, mis nad läbbi otsinud, on nad leidnud, et need würstimaad rohkem aastat Dani wallitsusse al olnud, ning et prints Pridrikul keige surem õigus nende peale olla, sepärrast ei woida nad sega mitte rahhul  olla, kui neid nüüd jälle Preisiga kokko seutakse, kuhhu jääb siis nende omma würst? Wannad ahhelate assemed wallutada wägga, sepärrast ei tahha nad usi jälle sada, lodawad Pridrik Vill. Al ilma nendeta läbbi sawad. Inglismaalt. Maks Suur Londoni lin ei tea tailisel aeal paljo üht päwa  nimmetada, kus neil uddu põlle, ennamiste  iggapääw ni paks, et päike omma terrawa  paistussega labbi ei sa; agga üht sesuggust,  kellest tänna tahhan juttustada põlle kegi enne näinud. Se olnud 9. lanuaril hommiko poolt päwa, aeanud kange külma lõuna  tulega üks walkjas kollane uddu ülles, mis ennam auro modi olnud, ja aeg aealt paksemaks  läinud ning karwa polest mustjaks; nenda  et peale lõunat pilkane pimmedus keik linna  katnud. Muido, kui neil uddused päwad on, siis potte se ialgi korraga ülle keige linna, waid agga ühhe ehk teise linna jao ülle; agga  sekord olnud lin ja keik linna piir uddu pimmedust maitsnud. Muido kui pimme on, siis woib ommetige latra tullega käia, agga seal põlle latra tulli ka middagi aitanud, mitte kahhe sammo peale põlle woinud tuld nähha. Juhtus monni wöeras ulitsal ollema, se ei teadnud kuhhugi minna, omma innimessed,  kel wimane ulitse kiwwi tuttaw, ollid ka ärraeksinud; mitte saddat sammo ei julgenud  nad eddasi minna. Kes sest pimmedussest  selgemat arru tahhab -sada, se möttelgo ennast ühhel süggisisel pimmedal ööl ühte tuppa,  kus walgust sees põlle, otse nisamma pimme  olli seal parrast lõunat kello 4 aeal. Lambid,  mis muido kaugele walgust andwad, ei nähtud kolme sammo peale. Selle pimmedusse  aeal on ka mitmed önnetussed juhtund. Temse jões ollid paljo laewo ja kuida kuulda on sealt laewade pealt paljo madrusid selle pakso pimmedusse läbbi jõkke kukkunud ja senna  ärrauppunud, sest et kegi põlle woinud appi minna. Teisel päwal olli kül pissut walgem, agga ommetige uddu weel ni paks et päikest nähha polnud. Paljo kardawad, et se uddu neile mõnda uut többe toob. Amerikamaalt. Kui meie siin worstide  ümber koos istusime ja omma Jöulo pühhi  pühhitsesime, polnud Amerika rahwal aega selle peale möttelda, neil olnud kibbe walmistaminne  lahhingi wasto, üks ihhunud moeka, teine odda, kolmas piki, neljas pajoneti; iggaühhel  omma teggeminne, pea suitsenud otsas  ja monnel ka wist wimast korda, sest kes wois seal surustelleda, et ta sedda lahhingist weel taggasi toob! Keik joad lõppemad ükskord  jälle ärra, kui nad jo kül teine teist rabbinud,  agga seal ei tahha ta otsa sada. Lõuna  poolsid arwatakse jubba närtsima löwad, agga ommetige ei anna südda järrele.  Hiljoti  olli kuus suretükki pati ja IVW meest kautanud, agga mis ta sest holib; Kui ial woimalik, kargab kui kuk ueste jälle teise harja kinni, egga holi sest, et issi jälle teise kannusid  peab maitsma. 40