on nüüd hirmus pahhased ning tahtwad sedda Dajakkidele kuhjaga kätte maksta. Sweitfima on nisamma wabbad-riik, nago Nord-Amerika, agga Sweitsima ei olle mitte pärrisorja piddamissega teotud ja rojastud,  nago Amerika wabbad-rigid. Sweitstmaal  on keik innimessed innimesse kirjas ja keddagit ei osteta egga müda, nago Amerikamaal.  Keige öige innimeste südda on Amerika  ülleannetusse parrast pahha meelt tais, nenda ka Sweitslastel. Nemmad on enneste maal üht auwäärt seltsi assutanud, mis selle tarwis rahha korjab ja kokko panneb, et sellega  Amerika pärrisorjast nende paelust wöiksid ni paljo, kui jöud üllatab, lahti osta ja neile innimesse öigust ja wabbadust jälle anda, mis need nende käest ollid risunud, kes häbbematta kombel ennast ristiinnimesseks ja wabbad-rigi rahwaks nimmetawad. Ma ei tea mitte, kes se on, kellel nifuggune innimesse armastus mitte süddant ei römusta. Donimaalt. Dani kius. Meil on nüüd allati muist rahwast ni paljo könneleda olnud, et kiusakaid Daanlasi põlle aega sanud  kässile wötta. Agga wemla waärt nad olleksid. Nende wallitsuSse al on kaks Saksa hertsogi-riki, Sleswig ja Holstein, kus kokko seddawäärt Lnnimessi ellab, nago meie Ria kubbermangus (800,000 hinge), ennamist keik Sakslased, agga neil on koera ello. Eiropamaal  ja üsna Saksama serwas, on nemmad ommeti nago Türgi Sultani kappa al. Daanlased  tewad nendega pea, nago Warao Jsraeli lastega. Nende kahhe nimmetud hertsogirigi läbbi on Dani kunningas (praego wattitseb seal Kristian Vill.) Saksama rikide-koggodusse  külges kinni. Kuida mättetade, olli enne Jtalia södda head nurrisemist Saksamaal Daanlaste wasto ja möega tömbaminne polnud  ennam kaugel. Jtalia södda tömbas agga keik Eiropa ning ka Saksama silmad löune pole ja hoiab neid praego alles seal pool kinni. Danima ja Sleswig-Holsteini hädda jäi nüüd selja tahha. „Nüüd on nattuke aega, Mõtlesid Daanlased, ja hakkasid omma saksa üllamaid piggistama. Saksa Zummala teniStust,  saksa keelt, saksa ellowisi ja saksa koliöppetust  ei sallita kuskil. Rahwas pearoad jutlust kuulma, mis nad nisamma wähhe möistwad,  nago katoliko rahwas omma paatride laddina kele palmid; lapsed peawad kolis Danikeelt räkima, möistko ehk möistmatta, kui mitte, siis sawad Dani piitsa;  wannemattel  peawad Dani mötted süddames ja Dani sannad suus ollema, kui mitte, siis tehhakse nendega, kui ülle kätte läinud rahwaga. Omma  suggu ja kele rahwast ei tohhi nemmad üht head sanna räkida, siis pannewad Dani wöimusse mehhed sedda warsi Sleswig - Holsteini rigiwannemad tullid kunninga kässo peale kokko, omma asjade pärrast  nöupiddama, warsi kirjutas rahwas neile mitmed palwe-kirjad, et nad kunningalt lubba wöttakstd palluda, et omma kele tohheksid Jummalat ja kunningast tenida. Ugga mis teggid kiusakad Daanlased? Kirja kirjutajad wöeti nago kurjateggiad kinni ja pandi mangi, et sähhärdust hirmust asja ollid julgenud palluda,  kui se on, omma issa emma keelt räkida,  kui neil ommeti käsk käes on Dani kele Zummalat tenida ja jutto aiada. Neid pinatakse  ja waewatakse nenda, et mönned ei jöua ennam kannatada ja isse omma ellule otsa tewad. Nenda on minnewa ku löppetusses üks Sleswigi linna koddanik wangi koiast surnud  leitud. Tedda lasti 9 ööd ja päwa kotpimmedas  niiskes keldris istuda, ilma et kegi õlleks küssinud, kas tal südi on ehk ollematta. Temmal jäi üks 99 aastane wanna issa ja hulk lapsi järrele, kellel ennam muud toitjat ei olle. Keik linna rahwas, kes weel wangis ei olnud, wöttis nöuks leina rides temma pusargi  tagga haua jure minna. Ugga keik kokkotulleminne  haua jure, surmalaulud ja muud sellesarnast, keeldi kangeste ärra, ja keik ulitsa nurgad ollid Dani püssimehhi täis, et ükski pusärgi järrel ei tohtinud käia; surno-aia peale elli ka suur hulk söamehhi ette sadetud, et ükski kät egga jalga ei tohhiks ligutada. Keik saksa suggu kohtowannemad, öppetajad ja koolmeistrid on jubba ammo lahti lastud, ja nende assemele Daanlased pandud, kes keik 86