süddame Põhjast järrele: Lasko lummal meie Keisrit laua ja kallis rahhus etlada! Ommalt maalt. Tartust. Mis ma piddin ütlema ja mitte walletama: käisin minnewa näddalal nattuke Will andis. Mis seal? Olge terwe küssimist,  agga tänna sest pikka lt räkida, ei olle mul mitte wõimalik; sest nago meiesugguse asjad on: rut ikka tagga, ninna zeitungides ja sulg tindipottis, ühhele sedda, teisele teist üttelda, mis silm näeb ja kõrw kuleb, ja nõnda lähhäb näddal  naddala järrele, künni kellamees wimast korda hellistab ja matjad hauaküngast labbidaga sillitawad  puhka nüüd! Ni Paljo agga wõin tänna jubba üttelda: Willandis peeti 20. ja 21. lunil köstride- ja kihhelkonnakoolmeistridekonwerentsi  ja head innimessed, kes konwerentsi  asjo tallitada wõtnud, ollid üttelnud: „Postimees, tulle ka senna!" Läksin siis ja pean ütlema: lummal olgo tännatud, et ma läksin. Nisuggune wennalik kousollemine ja meie rahwa koliasjade läbbiräkimine, nago seal 2 päwa maitsin mulle olli se sureks tulluks ja süddame  kinnitusseks, otse kui teekäial kuma ilmaga kossutawast hallikast jua ja pudewillus jalgo puhkada. Mo südda sunnib mind tännama nihästi aulikko konwerentsi eestseisust, kes n ind senna kutsunud, kui selle armsaid liikmeid, kes mind seal sallinud. Annab lummal aasta ärraellada,  siis et kord maggo suus aean kõrwad kikki, kulan, kus pool konwerentsi peetakse ja lähhän ilma kutsumatta. Agga ni armsad ja lõbbusad kui need konwerentsi päwad muido ollid, uks assi langes ommeti meil' raskeste süddame peale: nad ollid sedda üksi neile, kes ollid tulnud  ja nende hulk, kes senna olleksid piddand tullema, õlleks piddand paljo surem ollema. Tarto ja Wõrro makonnast, anna lummal andeks, mitte ennam kui üksainus! Egga kegi sedda hulka liig sureks wõi nimmetada. Mis neid sõbro tännawo taggnsi hoidnud, et tea meie, sest iggal ühhel wõib omma õige wabbandus  olla; agga kahjo, wügga kahjo on, kui im nimesse! sest, mis lemmale sureks tulluks tulleb, mitte wõimalik ei olle ossawõtta! Teine kord, kui ennam aega ja rumi, rägime sest asjast pikkemalt  ja laiemalt. Tarto linna Maria-koggodussel olli lanipäwal wägga rõmus Pääw. Meie armas õppetaja, praos H. A. Willigerode, piihhitses sel päwal onima  35. aastast ammetipäwa ja meie olleme rõõmsatega rõõmsad olnud. Agga et piddo alles eile pääw loppis, kus õppetajatel maalt woimalik olli kokko tulla, sepärrast jättame laiemalt  teadaandmist tullewa korraks. lauloseltsi aastapääwj  olli ka lampäwal, ja on nüüd lummal sedda seltsi jubba 2 aastat lasknud mannaks sada. Esmalt tullid seltsiliikmed omma suikorteri  kokko, kus üks salm passunatega lauldi, selle peale lühhike piddokõnne peeti, mödaläinud teist aastat ja mis selle ees seltsi asjus sündinud, meletulletadi, Permist kahhe sõbra käest tulnud telegramm etteloeti ja lühhidelt ärraselletadi, siis jälle lauldi ja parrast sedda hakkas selts omma teekäiko Tähkwerre parki pole, kus piddo eddasi peeti. Piddorongis käisid esmalt Politsei ammetnikkud ees, nende järrel mango mehhed, lip, seltsimannemad, lauljad ja muud liikmed, nende korwas ja tagga paljo rahwast kedda passunamäng  kokko kutsunud. Parkis hakkas piddo lippo ümber esmalt Keisri-lauloga ja läks Parrast  laulo ja müngoga wahhetades eddasi künni kel 10 lõi, siis lauldi jälle „ lummal, Keisrit kaitse sa," lip wõeti mahha ja sellega olli piddo lõppetud. Parkis olli wägga Paljo ja iggast seisussest innimessi kous, kedda rõõmsad nähti ollewad ja pahha ei olle meie silmad mitte näinud  , olgo siis se laidowäärt wiis, et mõnned wõerad innimessed, kes 10—15 koppikud kullo abbiks ei raatsinud wälja anda, parrem wargsil wisil läbbi aea püüdsid sisse puggeda. Noh, illusam õlleks kül au pole hoida, agga mis tehha, kui sedda kõik weel ei mõista. Meie sowime nüüd süddamest, et need liggi 250 seltsi-- liget, mis nimmekirjas seiswad, ühhes meles, rahhopiddamisses, truusses ja kannatus  ses head tööd tehhes omma kolmandat aastat algaksid, et mõistlikkud, head ja ausad innimessed,  kes Eestirahwa eddasisamist sowiwad, neist laitust ei leiaks; mis rummalus ja kaddedus ninna kärsutades Paiguti suust wälja aeab, sedda ei olle neil tarwis mikski panna. Pinnakohtomõistjaid  on ikka mailmas olnud ja saab ollema, ent kandwad isse palki silmas. Lõppetusseks ei wõi 204