Ptterõurgist. sW enne tallorahwa õppimisse lnnimenne wõib ilma õppetusseta rummalaks jada, sedda ei olle immeks  panna. Et Wenne tallorahwas ommas pärrispõlwes luggeda egga kirjutada K mõistnud kust piddid nemmad sedda wõtma? Sest sadi?  agga, kui nad Priiks on sannd, sest sadik on teine lnggn. Pri innimenne ei tohhi mitte runnnalusse paelus ellada, siis ep olle tennna weel pri. Sedda tunneb Wenne tallorahwas ennam ärra, kui monni mu. Nemmad ei tahha  mitte ennam ilma koliõppetusseta omma lapsi lasta ülleskaswada, nago neid isse enne lasti. Nemmad  ei ota ka mitte, künni teised neile armust koli ehhitawad. Pri innimessel ei olle innimeste armo mitte lota egga tarwis; temma peab lummala  abbiga isseennast aitma. Orjadele antakse  piitsa ja armo, agga pri meehhed ei pea sedda ia! kerjama. Wennelased ei te sedda ka mitte, waid murretsewad jõudo möda isse omma kolide eest. Nende prins on olles 4 aastat  wanna ja meil peale 40, agga nende kolide eest murretseminne on paljo tullisem, kui se meie rahwal ial olnud. Nemmad tundwad ärra, et õppetus innimest priiks teeb ja rummal ikka orjaks  jääb. Seeb se on, mis meie rahwal ei ei tahha Pähhä hakkata, ja sellepärrast on nemmad  keige omma priussega ni kana teiste armust piddand ellama. Kui pri innimenne isseennese peale ei mõtle ja ennese eest ei murretse, siis ei olle ta wäärt, et teised sedda Peawad teggema. Puri-lindudele tuakse roog kätte, metsa-linnud otsiwad isse, agga ei wahheta omma puttukaid ial nende suhkro wasto. Agga wähhe on alles Wenne tallorahwa kolisi hingede hulga kohta. lekaterinoslawi kubberm. 134,000 meeste hinge peale 171 koli, Hersoni kubberm. 186,000 hinge  peale mitte ennam kui 42 koli ja Nishni- Nowgorodi kubberm. 775,000 hinge peale paljast  93 koli. Se on kül wägga kaösin, agga põlle wigga, kül nende hulk aega möda kaswab. Surem wigga, mis neid kinni peab, on se, et nemmad koolmeistrid ei leia. Koolmeistride-semnarisi  neil enne ei olnud, sepärrast widab keik aega; agga muido peab rahwas hea melega walmis ollema, mis ial nende jõud kannab, omma kolide eest ohwerdama. Ministri herra on 9. Sept. keige kubber- nendele käsko annud, sure holega selle ülle walwada,  et sel aeal, mil metsalinno püüdminne ja laskminne ärra on keeldud, kegi wärsket metsalindo  ei mü egga osta. Kus sedda leitakse seal on nuhtlus tagga. MosÜWast. sWaesed aead.j Meie ei tea mitte kus nüüd waese aea peale kaebdust ei õlleks.  Kula tillemate, kula allamate seas, ikka sesamma üks kaebdus: keik assi kassin ja kallis! Ka mõisnikude ja sure põlloperremceste uled jookswad sestsammast kaebdnssest ülle. 3tenda kaebatakse ka Moskwa Poolt. Rahhapudns on iggal pool suur. Wiljasaak kassiu ja töteggiad kallid. Mitmed on rikkad mehhed, kel Pärrato sured mõisad ja laialissed maad käes, agga taskud tühjad. Willi mäddaneda  mitmel põllo peal ärra, ei leia kässa, kes aitaks ja tihti pudub se kölliseja rohhi, mis kattele  ussinust annab. Paljo on neid, kes keik südi selle peale lükkawad, tallorahwas priiks lastud. Walle! Õnnistago Jummal meie Keisrit Põlwest Põlweni, kes sedda armo näitnud. Prius ei olle kellegile kahjo teinud, kui temma ka neid, kes orjapõlwes rummalaks ja tuimaks jänud, warsi seks ei muda, mis nad peaksid ollema. Igga allustus on eestotsa raske ja tarwitab  kannatust; agga sedda peaks siis neil ka ollema, kellega teised enne paljo kauem piddid kannatama. Wenne rahwa prius on ka sedda awwalikkuks  teinud, et sealt poolt sure põlloperremehhed  omma põllo eest mitte õigel wisil ei olle murret piddanud, egga mõistlikkult põllotööd teinud, muido ei õlleks hädda nüüd ni suur. Neil olli ning on kül sured, ossast ka wägga head põllud käes, agga nende sissetullik tulli pärrisrahwast, mitte põllust, ja seeb se wigga  olli. Pärris innimenne piddi omma obrokki maksma, tenigo küida tahhes. Muidogi otsis se nüüd keige kergemat ja parremat tenistust, ja sedda ei leidnud ta jo mitte kündes egga äästades.  Nüüd on prius asjad ümbermuutnud. Tallopoead makswad, mis neil omma hingema eest maksta on, agga mõisa põllotö peab rahha eest tehtud sama ehk seisma. Sealt tulleb hädda. Nüüd peab põlloperremees isse katsuma põllust middagi tehha, ehk Põld on näljatse lehma  sarnane, mis pima ei anna. Kui sedda 339