sedda tarwitab; nendasammoti 'ka rigi seestpolise asjade tallitajat ministeriumit ühhe kindla põhja peale kinnitada, mis selle rigi surusse järrele peab ollema. Ühhes maea piddamisjes  on ikka seadmist ja õiendamist, kui keik hästi ja korralikult peab minnema. Meapliß. Mitte wägga kaugel Neaplist on suur tulle purtsaja mäggi Wesuw, mis allati ööd kui päwad tuld wälja aeab ja nago märato mili-auk tormab, on korraga waggusi janud, egga põlle mönni pääw järge möda ennam tullist lawat wäljaaeanud, waid selle assemel on mäggi üht teist immet teinud, lopinud  angunud lawat wälja ümberringi, mis läbbi kegi põlle julgenud mäe lähhedale minna»  Ma allused priksumissed ja paukumissed,  ning mütsatamissed olnud ni järsud ja rasked, et ma jalge al imme modi wärrisenud. Rahwas, kes sellega harjunud, egga tühja karda, olla wägga kohkund olnud, egga ei teadnud senna egga tenna ja ollid ka keige surema hädda ja õnnetusse wasto Valmis, mis tullema saab. Prohwessor Palmieri, kes sesugguste  asjadega tuttaw, trööstinud rahwast, et neil middagi karta põlle, sest et sedda enne otse nendasamma olnud; ommetige, kes woib julgeste sedda ette teada, mil kombel Zummal omma imme asjad seab ja mis nad meile sawad toma? Se jäeb agga üksi selle teada, kes keik ni targaste seadnud; meie kes temma wasto tuhk ja põrm olleme, peame agga immestelles  temma lodust tähhelpannema ja kartusses  otama, mis saab tullema. Londonist kirjutakse: „Zubba kolmas aasta järgemoda pühhitseme meie, nago Petlema  karjatsed, rohhelessi Zöulo pühhi; ilmad on imme modi sojad ja kennad. Masikaid  todud mitmest makonnast linna, mis aedades  kaswanud. Pealinnas olnud assi nattuke teine. Essimesse pühha hommiko olnud pühhade  kingitusseks paks uddu, mis selle aegse aasta aeale sureks auuks; parrast läinud ilmuke wessiseks ja hakkanud wihma saddama, mis rahwast kelanud ulitsale wäljaminnemast. Parrast  teisel kolmandamal pawal olla seal jälle m paks uddo olnud, et worimehhed põlle julgenud  soita, waid lasknud ommad lomad jalg jallalt käia» Üht sesuggust uddu põlle Ui meil mitte olnud, agga ommetige ollid ilmad paksud ja sumpus. Armo anded. Üks meie armas koggodusse lige H. K. toi mödaläinud näddalas tummade koli heaks meie kätte kaks rubla, mis eest tedda tummade nimmel  olleme tännanud. Et need kaks pea kakskümmend  ja rohkem saaks, pattume ka teisi helde süddamega innimesst omma jöudo moda selle hea asja tarbeks anda; sest römus andja on lummala mele parrast. Kirjawastussed. P. T. A. Teie kirja saime kül manna aasta sees kätte, agga ei olnud se meil woimalik warrem prukida. G. C. J. R. Tänname Teie kirja , eest; kuida näete olleme kohhe prukinud. - Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den S. Januar 1868. 7 Teadaandmissed. Kolmandamas Perno elementar-kolis, mis Üllejöe allewis (koolmeister Zimmermann) samad  ued kolilapsed esmaspäwal 8. Zanuaril wastowöetud ja selsammal päwal hakkab ka koli öppetus. Otse nendasamma samad ka makele elementari  kolis (koolmeister Roosmann) ued kolilapsed  esmaspäwal 8. Zanuaril wasto woe- Lud, ja selsammal päwal hakkab ka koli öppetus.  Gimnasiumi direktor Bührig. Pernus, 28. Detsembril 1867. i Nored tüttarlapsed, kes parraja hinna eest Holsteini modi pima prukimist (Meiereiwirthschaft)  õppida tahtwad, woiwad sedda Zärwe Jani kihhelkonnas, Kuie mõisas õppida. Lähhemat  teadust antakse sealsammas mõisas, s Teötama kihhelkonda, Pootsi mõisa tarwitakse  üht head kärneri, ja kui woimalik üht poismeest. Lähhemat teadust annab sealane mõisa wallitsus. i Rendi peale sada. Mihkle kihhelkonnas,  Wörringi mõisas on mõisa ja Kandi kõrtsid rendi peale sada. Kaupa woib mõisa wallitsussega iggal aeal tehha. Z