Alam ja neljandamas reas: Tarsis, Soam ja Jasp. Neid keiki kül ka teiste rikide ja made sees leida, nenda kui Siberima bulla mäggedes, agga ommetige on Zdda-Jndia kiwwid keigest teistest need keige üllemad ja parremad, mis ka hinna polest teistest kaugelt üllekäiwad. Ka seal põlle nad iggas paikas ühhesuggused, on kennamaid ja alwemaid; agga need keigest keige Ausamad ja kennamad tuakse Kolkonda ja Tekani rigide mäggedest wälja. Meie sugguste  näppode wahhele sesuggused kallid asjad  kül ei putu; agga egga sest wigga ei sa ollema, sellepärrast woime neist ikka könneleda. Juhtub wast monni koggemata meie silmi putuma, siis teame ommetige, mis ta on; sepärraft  tahhame tullewa kord neid lähhemalt tundma õppida. Ommalt maalt. Keige kõrgemalt antud maniwest. Jummala armust Meie, Aleksander Teine keige Wennema Keiser ja Zsstwallitseja, Polama  kunningas, Somema Suurwürst j. n. e., j. n. e., j. n. e., anname seläbbi keige omma tru üllamatele teada: Juni ku 36. päwal, se aasta, antud maniwesti  läbbi andsime Meie teada, et Meie armsa wenna armastud tüttar, Suurwürstina Olga Konstantinowna, Kreka kunningaga,  George T., keiges pühhastusses kihlatud  sai, ja tänna talli-pallee kirrikus, Meie ja keige kokko tulnud waimolikko ja ilmalikke aukandjate ees, se Meist armastud paar seadusse  järrele Meie oige usso. kirrikus laulatud  sanud. Keige wäggewamat Zummalat pälludes, et temma omma jummaliko arrno selle nore pari peale mahha läkkitaks, teame Meie ka täielikkult,  et keik Meie truid allamad ka ommast süddamest seddasamma palwet Jummala, selle keikide hoidja ja keige armolikuma kaitsja pole sawad läkkitama. Antud Peterburgi linnas, 15. Oktobril 1867, parrast Jesusse Kriötusse sündimist ja kolmeteistkümnema Meie wallitsusse aastal. Selle peakirja alla on Keisre Herra omma käega kirjutanud ..Aleksander." Peruust. sTullekah j u Esmaspääw  näddala eest, öhto kello kue ja seitsme wahhel, näggime omma ukse eest wasto keskhommikud  üht kaunis suurt tullekahjo, mis agga omma kaugusse parrast pea meie silmist jälle kaddus. Teisel päwal saime kuulda, et kahjo Surjo posthone lähhedal, Wabriko kohha rent-issanda jures olnud; temma rehhi, mis mitte ello-toaga ühhes polnud, olla ärrapöllenud.  Kui suur ta kahjo olnud, sedda meie praego weel ei tea, agga nipaljo olleme kuulnud,  on wimase rukki rehhe willi tulamata rehhe rihhal ja odra rehhi üllal olnud ja nimmelt keige parremaist odradest, mis ta se aasta sanud. Kes ma perremees, teab sedda selgeste, et üks sesuggune kahjo süggisisel aeal paljo surem on, kui kewwadi, sest suggise korjatakse  pöllo pöhko rehhe jure kokko, et talwel  õlleks ellajatele ette anda: nenda on temmal  hulk pöhko seal ullu al olnud, mis nüüd keik tulle roaks sanud. Waene aeg on se aasta muidogi ja nüüd jänud hulk wilja sisse, mis läbbi kahjo kaks kord raskem kanda! Kust tulli lahti peäsenud, on weel teadmata. Wõnnomakonnast. sW argu s s e Sealatses makonnas, Löserni kihhelkonnas, Gulberi mõisas, on warras sealatse holändre Stradsti warrandust 15/16 Septembril ose puhtaks arrawarrastanud. Uksed olla nurjato lahti murdnud, kapp id ja kastid lukkust  lahti känud ning sealt wäljawötnud: 1266 rubla höbbedad, ennamiste keik pabber-rahhad, kelle seas ka 32 köwwa rubla tükki, ja umbes 4 rubla penikest hobbe rahha; mitmesuggusid rided ja pesso; üks tük halli tallo willast riet; üks wihma-warri ja kue rubla eest ostetud  mitmesuggust riet. 335