leon üllekohtusel kombel Prantsusse aujärje peal. Kes peab Prantsust uskuma, kiitma ehk tännama? Mõtlen ma 1812. aasta peale, ehk Krimmi söa ja Pola mässamisse peale, siis tulleb südda tais; mõtleb Austria ommä kaddund Lombardia peale, siis on kassi russikas;  mõtleb Ztalia Roma linna, Sawoienija  Nitsama peale, siis on kulm kortsus; mõtleb  paawst omma kaddund made peale, siis on hambad risti; mõtleb Preislane omma Reini-jöe äärse made peale, mis järrele Prantsus  igga pä keelt nilpab, siis on tal möek peus; mõtleb Inglane selle süddame söbrusse peale, mis temma ja Prantsusse wahhel laetud  püsside ja suretükAde warral üllewel seisab,  siis rapputab pead ja õhkab: oh, millal lõppeb sähhärdune kallis sõbrus, mis ni paljo sahha maksab! mõtleb Türklane se kalli abbi peale, mis temmal Krimmi söas anti ja sest sadik tale pael jalgo pandi, siis lähwad tal silmad kirjuks ja kissendab: Maa! Prantsusse sõbrus tahtis mind lõhki surruda ja on mul praego alles, nago luipaine kaela peal. Hiinlastest,  Anamiti rahwast, Madagaskarist ja Meksikomeestest ei hakka ma könnelema; minge  küssige nende käest, küllab kulete, mis head nad Prantsussest könnelewad; kui nad tedda kidawad ja tannawad, tahhan ma silmad mahha  lüa ja igga pääw 3 sutäit wähhem süa. Nenda on loud. Ja nüüd korraga peab Parist kongressist mailma parrandaminne tullema!  Selle peale on suremat usko tarwis, kui Postimehhel ja mitme mu meestel on. Austriamaalt. sKas kongres ehk Austria wallitsus ei polgada Parist  kongressi just mitte arra, agga ni uisa paisa senna joosta, ei olla tal ka mitte nõu. Ta annab teistele sedda nõu, et asja enne holega jarrele mõtleksid ja kokkoragiksid, agga mitte ennast kohhutada ei lasseksid, kui tulleks muido södda; sest sel wisil õlleks kongres paljo pahhem kui södda, üks Napoleoni alla heitminne  ilma wastopannematta. Ärgo sedda sündko! Ma ütlen teist korda: on Prantsus lahhe ja mahhe wata ette; on ta surelinne ja uhke näita russikast; nenda saad tem- maga keige hõlpsam läbbi. Sago nüüd kongressist middagi ehk mingo ta enne sündimist  hauda, agga et se Partsis peab kokkotullema,  sest ei tahha Austria middagi teada, egga ussu ka, et teised selle nöuus sawad ollema. Jtaliamaalt. sKongressi Ms tossi on tossi, Jtaliameestel on ommad mitmesuggused asjad Napoleoni wasto kaebada;  agga se on ka tossi, et nemmad ilma temma abbita Lombardiamaad ei olleksid kätte sanud egga wasto temma tahtmist Jtaliamaad  ühhe kroni alla koggonud. Roma linna ja sedda üllejänud nattukest paawsti maad, mis Prantsusse pajonettide warjul waggusi seisab, on ta ommale pandiks jätnud, et Ztalia  mitte surelisseks ei lähhä egga Prantsust ärra ei unnusta. Olgo sellega nüüd kuida on, agga Jtaliamehhed lootwad ommeti, et neile Parisi kongressist enne kasso kui kahjo tulleks; kui mitte muud, siis lootwad ommeti, et Prants 11. lotus, Neapolimaad taggasi sada, saaks tühjaks tehtud ja kui on kannab, neile ka Wenetsiama ja Roma lin ilma moega hobita kätte antud. No mis sa weel tahhad?  Saaks Ztaliama peale sedda weel Eüropa  sure rikide sekka arwatud, siis õlleks nende keige armsam unnenaggo toeks läinud. Separrast on nemmad nüüd sured kongressi sobrad, kes keigest hingest sowiwad, et Parisi kongressist middagi peaks sama. Se õlleks  nüüd muido kenna kül, kui keige teistel needsammad sowimissed olleksid; agga seeb se weider tük on, et mitmel Parisi kongres nisamma  melewasto on, kui Jtaliameestel meleparrast.  Ei olle sepärrast mitte paljo lokust,  et nende lotus tõeks lähhäb. sPühhas linnas pahhad Paawstlased piddawad Roma linna pühhaks, sest et nende ..pühhad issad" seal wannast ellanud  ja wallitsenud, senna ka surnud ja maetud sanud; seal on nende usso pessa ja seal tehhakse taewa uksed neile kinni ja lahti. No minno parrast! agga kui se tossi peaks ollema, siis peaks ka Roma linnas wahhem kurja kuulda ja nähha ollema, kui seal par- 366