Keiser aasta eest koggokonna seadusse läbbi weikest uksekest lahti teinud. Waljo wöörmündride  kassolapsed, kuida tuttaw on, ei kaswa agga palja witsa warral, kui parrem oppetus pudub, mitte terraseks ja targaks kapsiks kes, kui tikkiste onuna käe peale sawad ka warsi kõik uõnda tallitada mõistwad, kui tarwis  õlleks. Nende kaswatajad leidwad siis saggedaste neid tuimad, tännamatta, torksed innimessed  ollewad ja pahhandawad selle ülle. Se tulleb siis ennamiste sest, et paljo selle peale mõeldakse, mis kasw andi kude eest tehtud, agga wähhe selle peale, mis teggematta jäetud. Üks aasta on nüüd koggokonna seadusse al ärraellatud. Suur seadusseandja on issalikkus meles head mõttelnud ja sowinud; agga kui meie selle aasta koggokonna ello selgeste hakkame  läbbiwatama, siis leiame ka mõnda lopp erkust  ja nurgelist lapsetööd seal sees, ja mitmele on mitto asja arrosamatta olnud, mis isseneses kül kerged ja selged ollid. Kust se tulli? Kust muido, kui pndulissest kaswatamissest. Tänno Jummalale, mitto asja on ka hästi läinud ja sawad eddespiddi weel parrem minnema, kui aeg ja tö meistrid saab õppetama. Kui koggokonna  wannemad, rahwas ja mõisaherra kous olnud, laulnud nad waimolikko laulo. Pärrast kui wallaladik ja kohtopegel sanud Paigale pandud,  luggenud wallawannem lummala sõnna ja teinud tännopalwet ning kõunelnud Jsraeli rahwa  orjussest ja ärrapeasmissest. Lõppetusses olla ka mõisaherra rahwast maenitsenud, seadust kalliks  piddada, targalikkult sedda möda ellada, kuida se nende kätte ustud; ka wõtnud nemmad nõuuks, sedda rõmopäwa igga aasta mällestada. Mõisa poolt antud ka nõu, kolimaad pärriseks osta ja tehtud rahhakorjamissega sel sammal päwal Pissukest  hakkatust. Tullekahjo juhtunud ka sealsammas mõisas ning selsammal päwal. Üks monameeste maea läinud põllema. ei tea, mis läbbi, ja 4 perrekonda innimessi ellanud sees, kes ehk pea sisse olleksid janud, kui wõeras innimene möda minnes  ep õlleks õigel aeal peale juhtnnud ja neid wälja awwitanud. Tulli olla Pärrast hulga innimeste  abbiga ka ärralämmastanud, et surem kahjo tullematta janud. Tallinnast. sKirriko pühhitsemine.^ Mis näggo Tallinna uus lani-kirrik on ja Kaarli-kirrik saab ollema, on luggejad mullu Nr. 7 ja 8 jubba näinud, kus mõllemate pildid  seiswad. Nüüd kulutab Tallinna zeitung, et Jani-kirriko pühhitsemine 18. Detsembril olnud  ning koggodus pühhadeks omma ue lummala  koea kätte sanud. Peale 300 aastat olli weikeses Rae kabbelis eestikele Jummala tenistust  peetud ja nüüd 18. Detsembril olnud wiimne kord, ja siit läinud nemmad rongis ue kirriko pole, mängomehhed ees. Kirriko ees olnud kenna auwärrawtehtud, kus rong seisma jänud. Siin piddanud  lürri õpp. Luther esmalt kõnnet; siis annud purjemeister Luther wõtme kirriko Möörwündri h. C. Elfenbeini ja se suprt. Dr. Girgensohni kätte, kes kirriko ukse lahti teinud ja passima mängo al läinud koggodus kirriko. Supert. Dr. Girgensohn piddanud Pühhitsemisse kõnnet altari ees ja kindral-supert. W. Schultz ja Niggula-kirriko  õpp. Nipke temma kõrwas; õppetaja Frese piddanud peale selle altari tenistust õpp. Th. Luther jutlust. Kõnnede wahhel on eestikele  korilaulud hellisenud. Selle kirriko alluskiwwi  sai 8. Septembril 1862 Pandud ja ehhitus  on 5 aastat turinud. Ehhitusse kullo arwatakse  peale 80,000 rubl. Altaripilt on Peterbnrgi  akademias malitud. 1800 innimessel on kirrikus istumisse rumi, agga kui püste tahtwad  seista, siis mahhuwad umbes 3000 uurimest  kirriko. Pühhitsemisse päwal on rahwast nõnda kous olnud, et 5000 laulolehte ärrajaggatud,  agga arwatakse tuhhat uurimest weel ilma jänud ollewad. Laulolehtrst on ka üks meile sadetud, agga ei olle rumi üllespanna.  Millal  aitab lummal Kaarli-kirrikut ni kaugele sada? ....... Tallinnas on holekandmisse komitee wallitsetud, kelle holeks antud linnas ja maal järrele kulata, kui paljo weel wõllemis paikus leiwawilja taggawarraks seisab, ja kas sellega peaks lõikuseni läbbisama, ehk kas muialt tarwis jure murretseda, et näljahädda ei tulleks. Ku aea parrast, se on 17. lanuaril tahhab komitee selle ülle wastust anda. Wõeralt maalt. Kuida hakkab nüizd wöeral maal uus aasta? Ennam ehk wähhem nisamma kui meil, mõn- 6