ehk paikas teise kilde pilleti peal kaubelda tahhab,  sealt paiga taksi järvele pilleti hinda maksta, mis eest temmal siis õigus on, keiges  seal makonnas kaubelda. 36) Aktsia- ja kaubaseltsidel, pankiri-, kommissioni  ja assekurantsiseltsidel, nendasamma ka worimisse ja aurolaewa-kontoridel peawad essimesse kilde, agga teadaandmisse ja määklerikontoridel  teise kilde pilletid ollema. 37) Aptegi, trükki - ja kiwwitrükkimaea perremeestel, kes 26. punkti järvele pilleti makso al seiswad, ei olle mitte tarwis kaupmeeste  kilde-pilletid lunnastada. 38) Linna trahteri piddajatel, kes jubba 266 rubla ja peale sedda aksisi makswad, peawad teise kilde pilletid ollema; kes alla 266 rubla makswad, neil ei olle sedda tarwis.  Agga ni hästi ühhedel kui teistel peawad  ommeti (Z 25 nimmetud) omma lubbatähhed  murretsetud ollema. 39) Kraam- ehk puddokauba pillet annab seal linnas, allewis ehk küllas, kus peale se antud, sedda õigust: u. iggal pool podides ja awwalikko maeades sedda kaupa' piddada, mis selle kaubaseadusse lõppetusses ?-nimmekirja  al nimmetud, peale sedda keige selle kaubapodid  piddada, mis allamal peal nimmetud, rahha eest wihhosaunad, kallamümisse  paigad, trahterid (kui alla 266 rubla aksisi makswad), hantwärgi ja kodduse tötoad (kui ilma auromassinata ja wee rammota,  paljast kättetööd tewad ja peale 16 innimest  töös ei olle), ni mitto kui tahtwad, ommeti peab (kuida Z 29 nimmetud) igga podil ja paigal omma pillet ollema; K. sedda õigust, podrädi ja rendi kaupa tehha, agga mitte ennam, kui 1266 rubla peale. Tähhendus I. Kraampodis ei tohhi ennam kui üks tubba olla, kus kaubeldakse, onuneti wöib seal jures üks kässikammer, keller ehk seäkeller olla, nenda kui kraamkaupleja  onuna ellomaea, kelle tubbade sees agga kaupleminne keeldud on. Tähhendus 2. Rahhaminiftre herra holeks on satud, kui linna polest pallutakse, ja kuida koht on, sedda mõda kauba nimmekirjasi muta. ÄO) Kes ial üht wabriko wisi hantwärgitöpaika  tahhab piddada, kus auro egga weerammo,  ei ka peale 16 töinnimest ei prugida, sel peab kraamkauba Pillet ollema. Se sea- duö ei käi agga mitte pärrisma perremeeste egga tallopoegade peale (wata Z 7 ja 8), nendasamma ei olle sedda ka nende paigade peale Mtte tarwis, mis V taksi jao alla arwatud.  (Selletus löppetusses.) Kl) Neil, kennel essimesse ja teise kilde pilletid käes, on ka keik sesamma õigus, mis kraamkauba pilletid andwad seal linnas ja makonnas. K 2) Keik sedda kauplemist ja rahhatenistust,  mis Z 39 nimmetud (kuid mitte wihhosaunad  ja trahterid) ilma kraamkauba pilletita  on lubbatud: öppetajate ja kirrikoteenride  leskede ja neitsi pölwes tüttardele; !>. lahtisanud ehk pilleti peal koeo lubbatud allama wäeteenridele ja cl. soldati naeste, leskede  ja nende neitsi pölwes tüttardele. K 3) Kui kegi, kel kraamkauba pillet ühhe mäkonna jauks käes on, tahhaks ka teises makonnas seddasamma kaupa aeada, ehk selle pilleti peal lubbatud wabriko ja rahhatenistusse  paika piddada, siis peab ta seal jälle teist kraamkauba pilleti ostma ning selle makonna  taksi järrele hinda maksma. Kui seal makonnas monni lin ehk paik peaks ollema, mis kõrgema taksi al seisab, kui makond isse, siis peab ta selle taksi järrele pilleti hinda maksma, mis eest tal siis lubba on keiges seal makonnas kraamkaupa aeada. KK) Selle kauba pilletid, mis maeast maeasse  ümberkantäkse ehk wetakse, olgo wabrikus  tehtud ehk laewaga todud kaup (Manufactur  und Colonialwaaren), ei lubba mitte linnades egga allewites, waid üksi sealt wäljas  kaubelda. Peaks sedda leitama, et nimmetud  kaupa linnades ja allewites ümberkantakse,  ehk woride.pealt ja maeadest ja teekorteridest  müakse, siis sawad need kaubad, kuida trahwiseadusse ramat Z 1665 kinnitab, müa käest ärrawoetud. Täbhendus 1. Kes Mpäinis Z 5 ja allama L-nimmekirjns  nimmetud tal lo kaubaga kauplewad, neil ei olle sedda pilleti mitte tarwis. Täyhendus 2. Sel, kes wabrikus tehtud ehk laewaga todud kaupa maeast maensse ümberkäies omma sani ehk waukre pealt kaupleb, peab temma omma nimmel wäljaantud  pillet ollema, üks puhhas, kas ta isseennese ehk omma  perremehhe nimmel, ehk muiho kui worimees kaupleb. ÄS) Kaup, mis § 44 järvele keeldud kaup- 66