kiil tähtjad sõnnumed wõifid olla, mis seal 14. Mail 1804 keisrile wasto tullid. Politika asjad  ollid sel aeal õhtvpool Eüropamaal jnbba kirjud, läksid Parrast meel kirjumaks, kuuni sesamma  keiser 1812 —lBl5 Eüropama ärrapeastjaks  sai. Sest päwast sadik agga, mil keiser Aleksander I. seal kiwwi otsas istus, on Surema  mõisnikud, kui keisrit saatmast ollid taggasi  tulnud, Ma aasta 14. Mail sea! kiwwi jures waestelc keisri mällestusseks andeid lasknud  wäljajaggada ja igga aasta 14. Mail tottawad Sarema waesed „keisri-kiwwi" ümber kokko andeid sama, mis neile nüüd jubba 02 aastat jaggatakse. Tähtjas mällestus, agga meie küleme sedd.a alles essimest korda. Tallinnast. s„Estonia."j Selle nimme al on Tallinnas eestikele meestelauloselts assutud,  kes pühhapäaw, '6. Nowemdril omma awwalikko  kokkotullemist ja laulo piddanud. Meie olleme nimnietud seltsist ommas lehhes Nr. 34, l. k. 272 nattuke laiemalt jubba kõnnelnnd. Augusti kuus olnud „Estonial" 37 liget, nüüd woid neid paljo ennam olla. Seltsi omma polest ei olle meile se kord teadust tulnnd, waid nipaljo, kui „Tallinna seitungist" leiame. Se könneled „ Estonia" wiimsest laulopawast, ehk kül nattuke armolisselt, siis ommeti laulust sure kitussega, ja se teed meile süddamelikko rõmo. Et meie eestikele lauldes ennamist Saksamaalt laenatud wisidega laulame, ei olle jo immeks panna. Selle oppetusse ja kaswatamissega, mis meiesuggu rahwas ni mitto sadda aastat sanud, ei wõinud jo harmonii ja wisiteggiad nende seas mitte kaswada. Sedda wisilaeno, mis Sakslasi  auustad, ei wõtta nemmad meile ommeti pahhaks panna; sõnno leiame, ni paljo kui tarwis,  ommast põllust. Peale selle olleme ühhe rigi allamad ning meil on rahhus ja sõbrusses teine teise kõrwas rumi, tuleõhko ja päwapaistet küllalt laulda. Laul ei lahhutawaid ühhendad. Meie kuleme ka hea melega, et Estonia seltsis pallutud saksa wõerastest üks selge eestikele kõnnet piddanud ja seltsile keik head sowinud. Surem hulk wõeraid olla ka seltsi kuuljaks liikmeks heitnud.  Tudli! Õppetud ja harritud innimestest peame jo tuggi otsima ja leidma. Ka meie „Waunemume"selts Tartus tunnistad sure tän- noga. et öppetud innimessed, olgo saksa ehk eestisuggust, õppetlikko kõunepiddamissega seltsile suurt tullo ja kasso saatwad, ni paljo kui keletundminne  kellegil lubbab Andko lummal keige lauloseltsidele head termist ja.kossumist, nende hellisemisse läbbi lodame ommast kohhast ka nattuke  Eestirahwa ärkamist tullewad. Kuramaalt. sK õlidest.) Eesti- ja Linuma  koliasjust ülleültse lodame eddespiddi selgemat  teadust samad tänna rägime Kuramaalt. Seal on mödaläinud koli aastal 11 lättikele koli „mannu tulnu," agga mitte „hingussele lännu." Aastal 1858 olnud Kuramaal alles 179 koli ja (11,457 kolilast, „ 1864 „ „ jubba 308 koli ja (16,036 kolilast, „ 1865 „ „ jubba 319 koli ja (18,400 kolilast. Neist 18,400 kolilastest on 9751 poeg- ja 5335 tüttarlast täiemalt õppetud sanud, teised on alles luggemist õppinud. Koliaeg olnud mis kahjo kül on ennamist üksi talwe; paljast  2190 last on sest hulgast aasta labbi kolis olnud, neist 8/4 poeg- ja 1/4 tüttarlapsed. Üksi 21 kihhelkonnas peab ni kindel seadus ehk pruuk ollema. et keddagit last luggema ja lauale ei wõeta, kui ta keige mähhemast üks talwe ei olle kolis käinud. 19 kolis maksetakse laste üllespiddaminne koli ja lapsed sömad ühheskous, keige teiste kolides kandwad näddalast leimakotti kasas. Tüttarlaste koll eest ennam murretseda, on wägga tarmilinne assi ja tuntakse Kuramaal jubba ärra. Seal olla ennel ainus naesterahwas  kolitajaks olnud, nüüd jubba 9. (Emma on essimenne lapse koolmeister, sepärrast murretsegem  ka Eestirahwas selle eest, et meie eddespiddiste  emmade pead ja süddamed nores põlwes harrimatta ja rummalaks ri jääksid.) -- Mis agga Kuramaal ni hästi kui Eesti- ja Liwimaal alles pudub, on se, et kuskil meel õiget koliseadust  ei olle. Kolide ja koolmeistride ellokord *) Meie arwates ci peaks se mitte kahjo teggema,  kui meie eesti kolide üll emad ni heav olleksid, trükkitud koli arroandmisse kirjast, mis sui kirrikute peale ümbersadetakse, ka üht seituungide prukimisseks  sadaksid. Awwalikkust asjust wöiks jo kül awwalikkult köniielda. 376