Pernomaalt. sur - m a Meie lada päwal, mis 19. selle ku päwal peti, tulli üks wanna tru sobber meid watama ja könneles allamal seisawat kurwa luggu. Näddala kahhe eest ku pääw olli tal teadmatta olla Wanna Wändra mehhed heina woriga Willandi läinud. Tallist! aeal otsitakse ennamiste ikka otsemat teed ülle soode ja rabbade. Ka nemmad olla ühhest soost ülle läinud, kus jures st wimane ei tea mis mädda koht seal olnud omma koormaga  sisse läinud. Teised põlle sedda teadnud,  waid läinud omma sodo eddasi ja mees tahtnud isse tuggew kül olla, omma hobbust ja koormat august wälja kiskuda, kus jures ta ennast agga wägga ärra külmetanud, sest ta olnud rinnust sadik märg. Wist olla ta, kui ärra näinud, et omma abbiga koormat kätte ei woi sada, ratsa teiste järrele sõitnud. Kui nenda wersta kolm olla läinud, agga teisi ennam kätte põlle sanud, astunud ta hobbust  seljast mahha, wissanud, warrused ülle paeo pösa ja istunud isse pösa are mahha ja pannud pea pösa naeale, kus ta iggaweste  maggama uinunud. Lähhema kõrtsi jures  kui kaugel st olnud, sedda meie ei tea olla ta seltsi mehhed tedda waea leidnud, läinud otsima ja leidnud seal pöesa naeal surnud  ollewad ning hobbust ta jures seiswad. Olla önneto 14. selle ku päwal maetud sanud.  Andko Jummal rahhõlist hingamist; agga meie möttelgem nende laulo sönnade peale: „Kes tänna terwe punnane, kül homme haige surreb st!' Riast. Kindral kubberner Ulbedinski on 15. selle ku päwal omma prouaga Peterburgist  kalli terwisega koeo jõudnud ja kindral-Superintendent  Dr. A. Kristjani jälle Peterburgi sõitnud. sMahha Üllemate põiest  olli enne se seadus, kui kegi ennesele pärris  maid rüütlite kassa abbiga ostis, piddi ommad ellud maead tulle laekasse ülles kirjutama.  Se olla agga kindral kubberneri herra melest liig paljo olnud, wäggise neid sündida omma maeasid, kui ma peal wölga on, tulle laekasse ütles andma ja olla selle seadussele kaunis tuggewa kriipso peale tõmmanud, mis ni paljo peab ütlema: ei maksa ennam. sKohtude molli Rigi seaduste koggo annab üht keige kõrgemalt reisradi heaks arwamist teada, mis järrele 1) Balti kubbermango kihhelkonna ja walla kõhtudele  nende politsei trahwi ette kulutaminne mitte ülle selle kriipso ei tohhi minna, mis rigi seadus ülleüldse neile lubbab. 2) On Liwi maal kihhelkonna kõhtudel molli ja õigus sü allusid rahhaga trahwida ehk mangi panna ehk ka selle järrele kuida kellegi sü surem ehk wähhem, sedda möda kuida Z 32 tallo rahwale kubbermango makonna seadusses sedda lubbab  , mangi töösse panna. 3) Makonna kõhtude  molli süüdlast rahhaga trahwi da (Liwimaal  sillakohtud, Eestimaal hakenrikti kohtud ja Kuramaal hauptmannsrihti kohtud) on nenda  kuida rigi seadus lubbab, mis agga mitte ülle 15 rubla ei tohhi minna. 4) Üht trahwi teise assemele wahhetada, woiwad nimmetud kohtud ülleüldse rigi seadusses kinnitud möedo järrele, kuida se seal parrakrahwides kinnitud, muta. Peterburgist. Mis wsib wend wenna e e Peale selle, kui assi selgeks olli sanud, et Dmitri Karakosow Keisre Herra ello tahtnud lühhendada, mis agga Jummala armo labbi hoitud sai, mõistis kohhus rigi seadusse järrele tedda surma, kuida se meil jubba ammugi teada, misläbbi agga se nimmi „Karakosow" üks ärranetud nimmi igga Wennelasse  kele peale sai, kegi ei tahtnud sedda ommast  suust wälja öõlda. Et se nimmi ni ärrapölgtud ja keigist wihkatud, sepärrast ei tohtinud temma wennad ja õed omma nimme nimmetada, sest, kes ial sedda kulis, põlgas ka neid selle nimme parrast. Jubba teggi se neile ja ka keige Wennerigile, hirmus suurt kurwastust, et üks wenne mees Keisre Herra mõrtsukaks ennast on ärramünud, sedda ennam  weel se, et ta nende wend olli; sepärrast olla nad nõuks wötnud sinati kohto läbbi armolist  Keisri Herrat palluda neid sest ärra- 416