omma koerde aukumisse läbbi unnest ärratud sanud. Ta olla üllestöusnud ja keik toad läbbi wadanud, kui middagi põlle leidnud, läinud ta künni ukse peale wälja, seal olla kolm mustaks tehtud silmnäggudega meest ta peale karganud, kaks hoidnud tedda maas kinni ja kolmas wötnud noa ja olla tedda, mis lähhemalt ei sünni nimmetada sellega hirmus hawanud. Ta abbikasa leidnud  tedda ühhes hirmsas ollemisses ukse ees maas, omma werre sees ollewad. Ta ello luggo on praego sesuggune, et teadmata, kas ellama jäeb woi mitte. Balükeeranis olla jälle seitse mustaks tehtud silmnäggudega meest üht mõisa herrat ommast mõisast wälja ahwaldanud  ja siis wemmaldega nenda ärrapeksnud,  et praego wodis surmaga woitlemas ning pissut lotust olla, et weel ellama jäeb. Hirmsamat asja ei woi ma peal olla, kui se, kui üht ellust innimest ni pinatakse! Amerikamaalt. Liig julgus ei to muud kui hädda ja õnnetust! se on ikka olnud ja jäeb mailma otsani. Kes liig julgusse teed kõnnib, otsib silmawet, ehk õlleks nenda, otse kui tahhaks üks sesuggune wasto wet ojuda. Nelli Amerikama meest olla ühhe padiga Amerikamaalt Baltimorest otse ülle sure Atlandi merre Eüropamaale tulla tahtnud,  olla agga selle te peal hukka sanud. Tormist ärritud merri olla sedda pati mitto korda ümberwissanud, kus agga targad merre mehhed tedda jälle omma seädusse peale pannud  ja eddasi sõitnud, ommetige olla nad keik omma te mona, mis se tereis tarwitab ja ka omma kompasid jubba essimesses ümberkukkumisses  kohhe kautand, need olla keik merre põhja läinud. Olli nende hädda jubba enne suur, nüüd läks ta weel õige sureks, sest keik, mis neil ello üllespiddamisseks tarwis olli, se pudus täielikkult. Need nattukessed, mis möda purjutawad laewad neile andsid, ei ullatand  kuigi kaugele, nälg immes wimase rammo kõndidest, ning merri wöttis neid üks teise järrele padist omma sülle. Üks ainuke neist neljast olli weel järrele ja ehk jubba ka pool surnud, olla ta ommetige omma wimist jöudo kokko wöttes, padist kinni hoidnud ja kui kül laened tedda saggedaste ärraneelda tahtnud, olla ta ommetige ni köwwaste kinni hoidnud, et nad tedda põlle kätte sanud: Zummala arm olli tedda hoidnud! Üsna ärranälgind ja wasto pati werriseks peksetud, kangeks tõmmatud  ja sest merreweest, mis sisse olli nelanud,  raske haige, olla üks Znglisma laew tedda leidnud ja ennese peale wötnud. Holeliko  eestmurretsemisse ja tulgutamisse läbbi, olli ta pea jälle toibunud ja kui Londoni sanud,  olla Amerikama konsul tedda seal omma wötnud ja murretsenud, et pea jälle Amerikamale taggasi woib minna. Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 5. Septbr. 1867. 295 Teadaandmissed. Selle järrele, kui Perno linna teise gildi kaupmees, Ludwig Pridrik Usi, rae-kohhut  pallunud ühhe kulutusse läbbi keiki temma wölla uskujaid kokko kutsuda, sest et temma ennast ommas kauplemisse asjus nendega õiendada  ja selletada tahhab on temma palwe kuuldud ja sedda temmale lubbatud; sepärrast kutsutakse siis iggaüht ja keiki, kellel nimmetud kaupmehhe Ludwig Pridrik  Usi ennese käest ehk temma kauplemissest middagit sada eht öigussega nõuda õlleks, ilma nende arwamata, kelle wölg temma maeade peale kirjutud ja mis maeade wölgade ramatus selgeste üllespandud leitakse ollewad, issi selge tunniskirjadega, mis temma wölla pärrimist tõeks tunnistawad, selle kulutusse alla kirjutud päwast sadik arwata, kue ku aea sees, se on keige hiljemast 23. Webruaril 5868, siin rae-kohto ees, seädusses nimmetud kombel peab üllesandma. Kes sedda selle wahhe aea sees teggemata jättab, kautab omma wölla nöudmisse õigust. Allakirjutud ja pitsat alla pandud Pernus 23. Augustil 586?. Rae-kohto nimmel: Zustits-pürjermeister Fr. Rambach. 5829.) Sikkertär Schmid. 3 Seläbbi antakse teada, et 7. ja 55. Septembril  s. a., enne lõunat kello 55, üks krunt-