?eti vlenm, MkUtn ehk kerosin, mis nüüd wägga paljo silmawalgusseks  prugitakse, maksab meie Tarto linnas ' jubba 12 kopp. nael; enne olli 17 ja 18 kopp. Kuida hind ni allanenud? Wist sellepärrast, et sedda mitte ennam Äksi Amerikamaalt ei toda, waid ka lõunapool Wennemaal jubba rohkeste sadakse, kus 12 kiwwiõlli puhhastamisse wabrikut  igga pääw töös on, kellest 4 Odessa linnas  ja teised ümberkaudo Kertshi, Temrjuki, ja Tamani linnas. Amerika kiwwi-õlli on agga parreni puhh astud ning ka jubba ma seest mõlades  rohkem Puhhast olli wälja andma, kui Wennema  õlli. Siin jada puhhastades 40—50 protsenti puhhast õlli järrele, agga Amerika wabrikutes  75—85 protsenti. Nahwtatorw maksta Odessas 75 kopp. puud, agga putõrw 1 rubl. ja 1 rubl. 50 kopp. Odessa kiwwiõlli peab ka ni hästi puhhastud ollema, et Amerika õllile paljo järrele ei anna. Wabrikutes maksab 3r. wedro, agga podides 4 rubl. ja ennam. Amerikamaalt  todud õllist wõetakse 5 rubl. 40 kopp. wedrust ehk 10ne tobist. Wõeralt maalt. Saksamaast. Preisima omma parlament tahtis 3. Nowembril kokko tulla ja omma nõupiddamissi  allustada, ja se on essimenne Preisi surendnd rigi parlament, kus nüüd ka Shleswig- Holsteini, Hannowri, Hessi ja Nassauma rahwasadikud  endise Preisima rahwasadikudega kous istnwad, mis läbbi siis ka parlamendikoggo paljo surem on kui enne. Mis kunniugas neile omma  tronikõnnes üttlnud ja kuida nende nõupiddamissed  eddasi lähwad, ei tea meie weet. Neid on nüüd 432 meest kous ja nende seas mitmed Parteid, agga selle partei hulk, mis Bismarki politika tatlitussega ühhes meles on, arwatakse se kord kõige surem sawad, kus enne sõdda ja ja rigi surendust ikka temma wastaste partei surem olli. Lõunapool Saksamaal on nüüd surem hulk rõõmsad, wähhem hulk wihhased. Mikspärrast? Noh, sedda peame jo teadma: Saksama ühhendamisse parrast. Ni hästi Baieri kui ka Würtembergi parlamendi surem hulk on endid Preisi ehk põhjapoolse Saksama rigikoggo pole tunnistanud, ja se teeb wähhema issemeel- se hulgale peawallo. Wcmna rigikoggo aeal M iggaüks samsaksa ja isseissand, ja paljo wähhemad  weel, kui Baier ja Würtemberg on, wõisid  head nõu ärrarikkuda, kui nende melepärrast ei olnud. Nüüd on teine luggu. Tuul ei pära mitte ennam iggaühhe kärsus ninna järrele, waid nõnda, kuida se kõige Saksama kassuks on. Tulleb waenlane Saksama peale ja neil on tarwis  temma wasto wSjaastuda, siis ei wõi ennam  Hans ehk Peter üttelda: minna ei ta liha!  waid sinna pead! Kes nüüd siamale harjuud  ollid omma tahtmist teggema, ehk kül mitte rigi kassuks, neil on nüüd süddamed täis ja kulmud kortsus, sõimawad teisi Bismarki hillalakkujaks  ja seks ja teiseks, ja sedda kõik sellepärrast,  et teised rigi ja rahwa kahjuks mitte nende hillalakkujaks ep olle heitnud.  Türi  ng i mäggisel maal, kus 8 hertsogi ja würstiwalda  kous on, nüüd kõik Preisi al rigikoggo liikmed, olli nende päwade sees essimest korda Preisi modo nekrudiwõtmine, se on, kus kõik nored  mehhed iggaüks isseennese eest piddi waljaastuma,  nago Preisimaal. Waggusi heitis rahwas  selle ue seadusse alla. Nemmad tundwad ennast nüüd sure rigi liikmed ollewad, et nende tenistussest nüüd alles tõeste omma issamale kassv tulleb; enne piddid ka tenima, agga kui waenlane tulli, ei olnud käppotaie meeste tenistussest  middagi kasso. Äustriamaalt. Pealt nähha on keiser Prants losep Parisis suurt sõbrust teinud ja näitab mitmes asjas Napoleoniga üks meel ja südda ollewad; agga seeb se pahha luggu politika  asjus on, et nemmad wägga arwa sedda on, mis näitwad ollewad. Meie muud labbased  innimessed prugime sõnno süddame mõtteid awwaldada, agga politikas prugitakse sõnno süddame mõtted kinni katta, et kegi neist ei pea arro sama. Aupakkumist, kummardamist, libbedaid  sõnno on paljo nende wahhel, agga wähhe tõdde. Teeb meiesuggune iggapÄne nunni  ene nõnda, stis ööldakse: se on wallelik; teeb sedda politikamees ehk Diplomat, siis ööldakse: oi, se mees on tark! Nõnda peab üks assi kahte nimme kandma. Wini linnas sai keiser Prants losep koeotulles wägga sure allama armastussega  wastowõetud, mis ni paljo tähhendas: ella kaua ja olle tuhhandeks terwe, et piiskoppidele, 357