ellada, aggaWimsjaßerlinis lonkab assi alles eest takka. Austria mehhed ei sa omma rahhapudussest  ja Preislased omma sõa seadussest mitte ülle. Nende Parlamenti wankred on alles liig ued ja knllumatta. Möllimil pool wennitawad, nago kiusakad poisid, teine teine pool köie otsas, kui köis wimaks katkeb, on mõllemad sellile passa sees maas. Senni kui willi seemneks weel üsna malmis ei olle, et isse keig e tillemast seedri puust mahha langes, senni tännagem Imnmalat, et temma meie maal keik wallitsust meie hea Keisri kätte on annud. Lõppetusses knlukse. telegrahwi suust, Austria olla Kili saddamas Preisile järrele aunud, kui tössi peaks ollema. Dranksussemaakt. ehk mitte kool.j Selle ülle waidlewad Prantsussed jubba mõnda aega omma Parlamentis. Siamale on Pmutsusse allama rahwa lMe õppetus keik lesM  ja mu munkade kaes , kes neile just sel wisil ja ni paljo õppetust andwad, kui nende küuarpu järrele tarnus on. Luggematta hulk inntmessi kaswawad ilma vppetusseta ülleZse, nendega sawad mungad muidogi labbi; sest rummal  ussub keik, kuid mitte sedda, mis mõistlik on. Kui mönncd ommeti Saksama peale näitavad,  öõldes: „Waatge, kuida seal rahwast sunnitakse  kolis käima, sellepürrast on nemmad ni targad," siis kostwad munkade sõbrad: „Sakslastel  on orjameel, kus igga issa omma last peab koli saatma ja igga maeamees omma maea tullekassasse  kirjutama. Wui, sedda orjameelt!" Ja jah, rummalaid Sakslasi peab koli sunnita» ma, rummalad Prantsussed sawad isse targaks, kui neil aega antakse rummalalt ärrasurra. Ma tunnen omma! maal ka mõnd' rahwast, kes nenda Prantsusse wisi rägib, agga ma ei hakka nimmetama; waid ni paljo wõin üttelda: kui üks rahwas tahhaL, et temma õigus, prius, pärrismaad :c. mitte middagi ei pea wäärt ollema,  se jägo õppetamatta ja rummalaks, muud põlle ennam tarwis. Hullo karjatse kannikas on kerge ärrasüa. — AmeMamaalL. Sme-neljapäwal (1. April) sai Amerika koddo sõdda 4 aastat wannaks ja on selle aea sees wõido waekausid kord ühhele, kord teisele pole' kalunud, agga hirmus paljo inimessi surmanud ja nisamma paljo wiggaseks teinud, ka muido ou seal, isseürrcmis mässajate poolt, ilmetumaid ja hirmsaid asjo ettetulnud. Nemmod on kui Neegriorjapiddajad,  armotuma inuimesse pmamissega harjunud, ja sedda saggedaste onuna waese sõa wangide wasto ka eht kurradi wisi üllesnäitnud. Nüüd agga, kuida näikse, on nende õnnetäht allawerimas. Jubba Nihmond, nende pealin, ja seal lähhedal teine liu, mis nad Peterburgiks hüüdwad, on langenud ja mässajate wallitsus pöggenema pannud. Agga enne kui se 24. Märtsil  wöis sündida, on nemmad wiimse meleürraheitmissega  nago hundid wastopannud, kelle pessa  küttid tullewad ärralöhknma. Kolm Päwa järge möda olli hirmus lahhmg. Wäeüllemad seal jures ollid põhjapoolt kindral Grant ja lõunapooli Lee. Weel kalus õn esnialt kord ühhe, kord teise pole, kuuni Maarja laupüwa hommiko mässajad ärranõrkesid ja taggenema hakkasid. Nihmond ja Peterbnrg langesid mõllemad  Grandi kätte ja Lee põggenes onuna meestega lõunapole. Agga hirmus olli se lahhmg.  Lee poolt ollid 15,000 meest langenud ja halvatud, 25,000 wangi sattunud, ja peale 200 suurtükki ärrawvetud; agga kindral Grant kes wõito sai, olli ka 7000 meest kautauud. Nenda  on Rihmondi lahhengis hirmus paljo inuimesse werd ärrawallatud. Nüüd saab nahha, kas mässajate präsidenti endine hoopleminne  tõeks läab: „ja kui ka meie pealin Nihmond  langeb, wõime weel 30 astat wasto panua!"  Se aeg on nüüd käes, katsngo sõnna piddada.  Targemad innimessed lootwad agga, et kui assi nenda eddasi lahhab ja põhjapoolsed isse mõnda wigga ei te, siis on kolmest kuust küllalt,  mässajaid taieste ärralammatada. Kuida nemad sõnnumed kulutawad, sanud põggeneja Lee Burkeswilla lmna jures teist korda  lödud, ja sedda teinud kindral Sh erid an. Kuus kindrali olla weel mässajate poolt langenud  ja paljo wangi sattanud. Seal wõib penikepeus olla. Kindral SHerman poris parrast Rihmondi  lahhengit warsi Raleigi lmna pole mässajate  kindrali.Johnstoni kassile wõtma. Lähhab  neil se ka õnneks, siis lootwad mäsjate wallitsnst wangi sada ja sodda lõppetada. 131