Prantsussemale 1 laewaga lmuo 630 parkp. ja 150 ragoskid, maksid kokko ..... rubl. kopp. Lübeki linna 1 laewaga 113 watj piritust, maksis rubl. « kopp. Sest kaubast on laewa pannud: Jakob Jakke <AComp. 1,243,6!9 rubl. 64 kopp. eest, Hans Diedr. Schmidt. 1,236,294 „ 28 „ ?, 33. Ä. kk3,898 32 82,717- 3 .. /, E. G. Bahrlehn. 37,836 ~ 42 » „ H. Ä. s)elbaum. 34,483 .. 74 .. .. Wöhrmanp H Sohu. 14,684 » 76 «, „ Mönned muud kipred 2,685 „ 16 „ Siis on 93 laewaga kokko 2,759,523 rubl. 28 kopp. eest. Keik kaup, mis kutidega Pernust omma ma Paigadesse waljawidi, sedda ei olnud ennam, km 8,981 rubl. 35 kopp. eest. 11. Sissetodud: Norwegjimaalt: 3400 pütta hermgid. Inglismaalt: 173,398 puda sola, 30,194 p. kiwwisüssa, 38 Puda pleiweissi, 309 rubl. eest wähhemat kaupa. Hollandimaalt: 30,000 mürikiwwi, 69,500 kattussekiwwi, 68 koll. massinaid, 300 rubl. eest wähhemat kaupa. > Preifimaalt: 43,000 mürikiwwi, 6 koll. massinaid, 66 puda ummalaid, 142 rubl. eest wähhemat kaupa ja 7,195 rubl. puhhast rahha. Spaniamaalt: 61,311 Puda sola, 30 puda marjawina, 31 rubl. eest wähhamat kaupa. Portugalimaalt: 10,587 puda sola ja 168 puda marjawina, Lübeki linnast 100 rubl. eest wähhemat kaupa. Keik 89 laewaga sissetodud  kaup maksis kokko 73,610 rubl. 14 kopp. Ommalt maalt Perno todud kaup 66,661 „ 30 „ ToMrahha okli 1864: 107,784 „ 73^ Niast. Eeestisõbra Saksama reisist.j Riast kirjutas meile mõune aea eest hea sõbber nenda: „ Postiwend, sa tead wist jubba, et ma minnewa sui ülle Wennema piri wäljas käisin? Teie poolt olli jo ka üks sõbber kasas. Polnud  aega sulle sedda jubba ammo kirjutada. Mis muidy Lereisist kõnneleda õlleks, se ei putu sia. Sedda agga pean sulle ütlema, et ma wõerama asjo wadates Paljo omma ma asjade peale ollen mottelnud. Mis tallo seisussest woib sada, kui tal pärrismaad jalge al on, sedda ollen seal pärrane silmaga jälle näinud. Kuida aeab se innimest kassi, jalgo liputama! Ma ollen melega küllade sees ümberkäinud, et ma sealt ma tallorahwa koddust ello nähha saaks. Eest otsa pannin sedda wõnnes paikus  waesusse ehk ihnusse tööks, kui B—l 2 aastasi  poisikesi omma kärrudega maantee pealt leidsin,  kes sure holega hobbusekäbbi ülles korjasid, nago olleksid need kullaterrad olnud, kus kallal nad mõnni kord ka ühhe teise karwo kinni juhtusid.  No eks õlle poiste assi. Agga sealt rahwas teab wägga hästi, et igga loma käbba sees omma jaggo kulda on. Sõnnik, sõnnik, sõnnik, se on nende üllem murre ja sest ei lasse nemmad rasukest raisko minna. Tarto Pool ööldakse kül ka: „Kus stttakest, seal leiwakest," agga lastakse ommeti paljo asjo raisko minna, mis, Põllorammuks pmgitud, rahha ollekstd tonud. Kui mitmest asjast mõistwad innimessed seal sõnnikut tehha, mis peale meie rahwas ei mõtlegi.  Agga tossi on ka: põllotööd ei tehta kuskil Pahhem, kui seal, kus Põld põllomehhe omma ei olle. Tahtsin ma nende Priskeid ja ranimusaid karjalome nähha, siis piddin nende illusa ja puhta tallide sisse minnema, kus lojuksed  sui aeal wärsket ja wäggewat rohto sües paljo ennam ja parremat sõnnikut tewad, kui talwe kuiwa põhho peal. Üksi Türingwaldis leidsin ma karja karjasmaalt. Agga seal kuulsin  ka üsna uut asja. Mõtle ommeti, keik lojuste  kellad ollid harmonii seadusse järrele, nago orrelitorrud ehk klawwerikeled, kokkoseatud! Se keuna mäng helliseb mul. praego alles kõrwus. Ehk kül põllomees ei olnud, naeris ommeti mo südda rindus, sedda keik kuuldes ja nähhes. Oh, kui meie weel enne surma kahhekeste wõiksime sedda õnnelikko maad watama mmua! Siis õlleks sul taggasi tulles omma sõbradele ommeti middagi Shweitsimaat seisis keik sõnnik illuste kokko keratud unnikutes, ma sees ollid witsa tõrred, kust wirtsa waljapumbati ») Wend! fe on lapsest sadik mo iggatsennnne olnud, agga pean sulle essimest sörme pöidla wasto oerudes kat näitama -- üsna tühhii Ei kanna waese Poßtimehhs ammet sedda sisse! 59