peale, egga raatsi millalgi tö jurest ärrammna!  Sedda ei arwanud ämma eit kül nr sureks weaks, et selle parrast tedda mahhajätta;  agga kassi ei woinud ta unnustada. Läksid ka laupääw öppetaja ette, kes neid kui pruut pari wasto wöttis, agga koeo minnes nurrises ni hästi poea kui emma südda: Ta surus, ta pikkus, ta mood, ta kombe, keik wägga head, agga kus paksus? Järrel mõtlemisse  näddalal jäi assi jälle soiko ja waene tüttarlaps woib praego weel punnastades selle peale taggasi möttelda, kus ta kui nekrudi wötjate käes läbbi wadata olnud ja meie noor pärrisperremees otab alles, millal monni neio temmale teadust peaks saatma, kes paksuse polest temma wäriline õlleks. Meie manurga on ta keik läbbi sõitnud ja otsinud, agga woi se temma sü, et sesuggust pakso mokkadega leida põlle; hea õlleks, kui kegi, kes kaugemal käinud ja rohkem näinud, temmale mõnda teaks juhhatada. Üht sesuggust naese waltitsemist  panneb keik meie kihhelkond immeks, kes teab mis teised sest arwawad" ? Waatke armad sobrad, missuggusid innimesst  weel meie armsa Eesti rahwa seas, kes ausa innimesse lapsi ni külma süddamega woi-. wad narrida ja laimata. Riast. wannemad jälle Kuida se meil teada, ollid kindral-kubbeneri ja kubberneri herra mollemad Peterburgis. Kubberneri herra on 27. Märtsil ja kindral-kubberneri herra 36. Märtsil kalli terwisega taggasi jõudnud. Tartust. Olleme sest ennegi nimmetand, et Peipsi järwe äärse rahwal ka suur leiwa pudus risti jä pöigeti ees olla, kellest neil raske ülle sada ja künni ue pallukesseni ellada woida. Tänna loeme Tallinna seitungis, mis nemmad Tarto seitungist  wötnud, sest häddast eddasi, ja sealt leiame,  et se hädda keige ennamiste neile suurt waewa tehha, kes mitte mamehhed põlle, waid omma pead kalla püüst toidawad. Estima pirist  künni Emma-jöe suuni, möda ranna äärt, ellada paljo rahwast, kes pöllo tööd ei tunne, waid sedda, mis tarwitawad, järwest leidwad; minnewa aasta ei olle Jummal mitte ükspäi- Ms pöldo nuhhelnud, waid ka merred ja järwed ei andnud sedda, mis enne sadud; sest tulle b nüüd se suur pudus ja hädda. Sealane kihhelkonna  kohhus on seläbbi tahtnud nende hädda wähhendada, et magasinidest, kus rohkem  wilja sees, kui seadusse järvele peab ollema,  neile sealt õlleks müdud; sellega põlle agga teised rahhul olnud, sepärrast jänud se to teggemata; ka keige ennamiste sepärrast, et seal ümberkaudo, agga keige rohkem Peipsi ranna äres, suur seme wilja pudus olla. Nemad  sönnumed mis Räbbina-Mehhikonna Helkonnast tulnud, olla ka kurwad ja täis öhkamessi. Ons luggo nenda, siis on jubba issiennesest mõista, peab wäljapoolt abbi tullema. Koddawerre-Ällatskiwwi ja Torma- Lohhuse kihhelkonnad arwawad ennestel 661 t wakka rukkid tarwis vllewad, kui wähhägi omma waeste hädda woiwad wähhendada. Senna jure tulleb weel Emma-jöe suust kunrü Plesko pinni, mis senna tarwis, on weel teadmata. Tallinnast. Sealatse rahwa sekka olla se kewwadi üks wägga kurn ja kardetaw küllalinne tulnud, mis otse rahwa mele parrast põlle; siin ja seal olla pärris rõuged  endid näidanud. Kuhhu sesuggune pallumata  wöeras kortert wöttab, ei maksa üri rahha, waid risub paljo ennam mönne armsa lapsokesse ja jättab wannemid parrast silmi wessistama; sepärrast olla ka sealane tohtertamisse  kohhus kohhe käsko andnud, linna rahwast selle eest hoolt kanda, et laste ja nore rahwale warma rõuged saaksid pandud, et nenda sevda pahha többe keelda laiale laggunemast.  Anname ka omma linna rahwale ja ülle pea keigile sedda nõu, omma laste ja nore rahwale röugid panna laska, sest kui pea woib se pahha többi ka meie jure tulla ja omma pahha siin ärra tehha. Peterburgist. sßaudtee Peterburgi  - Tallinna raudte ehhitussest tehhakse wahhete wühhe! jälle jutto, agga kaugemale ei tahha sellega sada, kui et agga wahhest jälle meletulletakse. Põlle ka kellegi naero assi; tarwitab mönned miljonid, enne kui ta peal soita woib, sepärrast on ka tarwis, et hvlega 116