tud Preisi soldatist', wankred janud omma röpede  sisse, nenda et neil, kes nende sees olnud, sedda wähhemadki wigga polls olnud. Kuida se wanker te körwa jooksnud, ei tea kegi middagit  öölda! Triestist kirjutakse 15. Septembril: «Kandja  sare asjad ei tahha weel karwa wäärt parremaks minna. Mässajad olla ühhe waggewa  söddimisse peale Malara lähhedal ühhe kindla palga tormis Türklaste käest ärrawötnud  ja kuida kuulda, odatakse üks jaggo Austria  soa laewo Kreka merresse tullewad." Mustawa Pasha olla seal mässajatele kulutada  lasknud, et neile wiis päwa aega an- takse, ennast alla heita; kas nad ta kulutust  wastowötnud, sest ei tea seitungid weel könneleda. Hiljemad seitungid könnelewad, et Kandia sare asjad pahhemaks lahmad. Türgimaal tahtwad asjad wäggise pahhemaks  minna, mis Sultanile suurt murret teeb. Smirnast kirjutakse: Meis lähhedal on jälle üks uus seltskond kokko heitnud ja wallitsusse wasto hakkanud; söa meeste ja mässajate wahhel olnud kaunis ilahhing; mässajad  kautanud 3l) meest. Kolm nende essikut  sadud kätte ja widud Konstantinopoli. Et neile sea! pikka jutlust ei sa petud, on muidogi  teada. Austri ama alt. Ehk kül ilmad  willuo, ei tahha kolera ommetige mitte järrele anda, waid hakkab mönnes kohtas alles peale, nago sedda Wini linnast kirjutakse. Kolera többi on parrako kaswamas  nenda  loeme seitungis. Näddala aea eest surrid  meil päwas 30, agga nüüd jubba 100 ja saggedaste on ta ni kange, et innimenne mönne tunni parrast walmis! Tannini olla ta alluma suggu rahwa seas allewites mässamas olnud, agga nüüd on ka kesk linnas ja murrab seal järges mahha, kes ette juhtuwad; teeb monned maead üsna laggedaks!  Turinist, 11. Septembril: Eila parrast lõunat kello nelli olli siin meie üuberkaudo mawarrisemist tunda, mis agga mitte raske polnud ja nendasammoti ka Mentones ja keige ranna äärses mades. Prantsussemaalt. Üht awwalikko södda  põlle praego mitte, agga sellegi parrast põlle werre wattaminne lõpnud, waid siin ja seal on nad issekeskes mässamist teinud, nenda  kui Palermus, Kandia sarel, Türgi-, Kreka  ja Mehhikomaal- ning Prantslastel, kellel terraw ninna haiso tundmas, ütlewad, et se olla keik üks enneste keskes läbbi rägitud ja wannutud seltskond, kes selle parrast mässamist  tehha, et nenda keik Eüropa maad ueste tüllisse aeada; se olla neile otse mele pahhandusseks,  et Preisi-Austria södda ni rutto otsa lõppenud. Korwust. Se lin on Ztdria merre kaela lähhedal ja sealt kirjutakse 14. Septembril: ..Sõnnumed, mis Kandia sarelt olleme sanud, ei kuluta mitte head. Tännini ollid lõuna poolt sare rahwas waggusi, agga nüüd olla ka teiste sekka heitnud, mis läbbi keik se saar kihhamas ja kahhisemas. Kus nad tännini  paigal seisid, sealt olla nad omma ühhendud  mäega, mis kaunis suur, Kanea müride ette läinud, wist selle nõuga, neid mahha lõhkuda." Konstantinopoli sonnumitte järrele olla mässajad  jubba Kaneat püüdnud kätte sada, sanud  agga Ali Ritsa Pashast taggasi lödud. Parrast kirjutakse: .Mässajad ei olla järrel annud, waid ueste Kerumini mäggedikkus söameeste  peale läinud, Mehemet Pasha olla neid taggasi lönud, kus paljo lahhingi platsi peale mahha jänud. Mässajad tagganenud Spakia mäggede peale taggasi. Amerikamaalt. Seitungid ei könnele sealt ka mitte head; sealane rahwas ja wallitsus  wadata pörmis Mehhiko asjade peale. Nad ei sallida koggoniste mitte, et keiser Maksimilian  seal wallitseda ja et keiser Napoleon, kui pulma issa, keik nenda seab, kuida temma tahhab. Arwatakse, kui Napoleon ennast pea sealt wälja ei pühhi, siis pea Amerika lua- 311