agga ni mitme sadda aastane harrimatta ello sunnib meid wäggise ärratundma ja tunnistama, et sest weel mitte tiksi W ei olle. Ühte peame teggema, teist mitte teggematta jätma. Et mõnni kerglane meiesuggust - kus neid ei õlleks? ennama vppimesse jures ehk uhkeks lähhäb ja lummala sõnnale ja onnnasuggule selga pörab,  ei tohhi meid, kui mõistlikkud tahhame olla, mitte tqggasi ehmatada. Pahha jääb pahhaks, agga Pahha parrast ei tohhi head teggematta jätta. --- Kui nüüd jõu pudus ni mitme terrase  melega nore innimessele, kes õppida tahhaks, sõruks ees on, kas siis mitte tullus assi ei õlleks,  kui Eestirahwas siin ja seal enneste kestes,  muidogi seadusse lubbaga, koliseltsid ja kassad assntaks, kust nisnggused woiksid abbi sada, kui laitmatta ello ja ussimusse polest sedda  wäärt on? Meie ruum ei auna sest tänna  laiemalt kõnnelda, agga mõttelgo luggejad asja süggawamalt järrele, räkigo läbbi, kiitgo ehk laitgo, kui"a kellegi mõistus üllatab; agga ärra waatgo mitte üksi isseennese, maid keige Eestirahwa  eddespiddise ellokorra peale. Londoni piibliselts  on 20,000 pogitud uut testamenti Lätti koggodustele kinkinud, et lummala sõnnast pudus  ei tulleks. Peterönrgist. kontsert.j Wanna armas Eesti emmakeel, ni paljo kui sinno kallal ka weel tööd on, enne kui selgeste ja liddedaste keik mu kele sõnnad annad wälja üttelda, sa hakkad aega möda ka jubba maksma. Pealinnas  antakse kontsertifi weunekele, saksakele, italiakelc, prantsussekele zc. zc. agga kegi ei õlleks  uskunud, et se mönne päwade eest lanikirrikus  ka eestikele on sündinud. Mis seal keik lauldud, ei olle meil weel selgeste teada, kuid ni Paljo, et kirrik rahwast täis olnud ja selle lauloga allustud: „Arkage, meid huüdwad healed;" lõppetusseks lauldud: „Hoia meid ja õnnista." Olgo tänna ni Paljo, kuuni selgemad  sõnnumed tnllewad. koddone rigilaen.j Keisri Herra on 14. Webr. ukasi läbbi käsko annud, et teist 5-protsentilist koddust rigilaeno, ka 190 miljonit ja nisamma wõidolosidega nago peab allustatama. Eddespiddi rägime sest ennam. kirrikotenistus Stawropoli  linnas.j Oppetaja Doll, kes sündinud  S arema mees, kirjutab Kaukasia mäggede lühhedalt Peterburgi linna, et üks jaggo Eestlasi omma Krimmi poolsare ellopaikasi mahhajätnud ja hommiko pool Kuba-jõe ares ust otsiwad. Lustipärrast se wist ei sünni. Iõulo näddalas olla 9 sähhärdust kohhakulajat Stawropoli linna jõudnud ja 50 pessakonda jada talweks nimmetud  jõe äre. Teist seddawõrt pessakonde tahta kewwade Kertshi ülle merrekaela jarrele minna. Nende sowiminne olla seal Kaukafias  Stawropoli ümberkaudo elloassemid leida. Essimessel Jõulopühhal olla öPP. Doll neile Stawropolis eestikcle lummalatenistust piddanud,  mis seal mailma nurkas nikaua kui päcke paistab, wist essimenne kord olli. Nende ümberweria  innimeste rõmo wõime kiil issegi mõttelda!  Silmameega kaebasid waesed innimessed Parrast õppetajale, mis nad omma issamaalt WÜljarändamissega ollid kautanud ja ei kusgilt weel leidnud! M õnned neist on kül ehk kergel  melel ja teiste pettusse lcibbi waljaründanud, agga andko lummal, et malappikesed issamaal mitte ni kitsaks ja kalliks ei lüh ha', et innimessed  hädda parrast ründama ja werima peaksid hakkama. Wõeralt maalt. Preisi parlamendi waidlemissed läksid pääw päwalt kibbedamaks ja leppitust ei paistnud kusgilt  wälja. Seal panni Bismark parlamendi uksed klaps? eest kinni ja ütles: „home lahhäte koeo!" Neuda sündis ka. 11. Webruaril piddas ta „kangekaelse" masadikutele Meel üht karristusse  kõnnet, kes kuulda tahtsid, ja siis wõisid minna. Mis nüüd parrast saab, ei tea weel kegi, kuid „ristiseitung" ja temma sarnatsed ähwardawad:  „kül t'e näete, mis Bismark teeb, et teie eddespiddi ennam nenda suud ei prügi?" No eks same nähhä. Kuida kulukse, olla Preisi kunningal nõu, Aprilli kuus meie Keisri Herra ja Proua hõbbepulmaks Peterburgi linna tulla. No eks ta õlle nende onno, kes omma sure suggulaste rõmust ka ossa tahhab wvtta. MoldsW WalaHHiamKas on uel aas- 64