' PerttVMOslts - daste mmmetakse õnnetuseks, MA koggoniste õnnetuseks ei sünni nimmetada, sest et innimesed  issi melega õnnetust otsinud» Jggaüks teab kül, mis suggused ilmad meil Januari kuul ollid ja issiärranis Perno lada aeal, sepärrast on siis ühhe Pootsi mehhsl suur õnnetus olnud,  kellest Kiwwimurro Kustas kirjutab: „Pootsiwalla psrremehhe poeg, Jurri Enson, tulnud 26. Januaril öhto hilja Perno labalt ja et teed selle sure sulla läbbi paljad ollid, sõitnud ta ühhe teise mehhega otse ülle merre nurga Pootsi Liu-ninna peale wälja. Libbeda jae peal läinud hobbusel kaks rauda korraga alt ärra ja möllemad ühhest küljest, mis läbbi hobbune ennam põlle paigast ärrasanud. Mis nüüd heaks nõuks? Seppa põlle käe pärrast olnud, kes hobbuse jälle õlleks ärrarautanud ja ilma rauadeta põlle ta sammo eddasi wöinud  minna mis muud, kui panne hobbune ree peale ja wea issi eest; küllamees, hea innimene, lubbanud hobbust omma ree peale panna ja aidanud issi liggi. Hobbune seutud seal kinni, et mahha ei saaks rabbada, siis istunud issi kaksiti turja peale ja sõitnud eddasi.  Agga ennäh! õnnetus ödanud ees. Liuninna  jures olla jeä noddsr olnud, mis messi kiwwi ranga peal alt ärra sönud, hobbune läinud keige reega merre põhja ja enne kui abbi sanud wälja tõmmata, olnud hobbune nelja jalla wee süggawuse peal jäe alla puggenud,  sanud wälja kistud, agga ennäh immet, hing jänud wee alla, sanud agga palja kerre kätte. Kes sedda nüüd õnnetuseks tahhab nimmetada,  se eksib wägga, sest nad ollid jo mekga  surma otsinud, kes käskis pimmedas merre peale minna? ja kuida kuulnud olleme, on mehhel ka lada pea otsas olnud." Lapsed, kes ülleannetumad, woiwad wannematele  suurt melepahhandust ja kahjo kehha, sedda näitab allamal seisaw assi. Möda läinud  suwwel leidis Testama wallaperremees R. J. omma noort hobbust karjama peal haige ollewad ja enne, kui abbi sai, olli hobbune walmis surnud. Et kahjo suur, sepärrast ei MMttud ta tedda keige nahhaga metsa lomadels  roaks jätta, waid kiskus nahha mahha; agga ennäh! lttdis nülgides hobbusel sure augo seljä-roö körwas ollewad, mis noaga sisse lö- dud; agga kes sedda teinud, jäi pakso katte alla» Kulda se ikka, et keik salla asjad ilmsiks  sawad, nettdä hakkas ka se aegamöda haisma,  kes se kurjateggia olnud ja se olli teise külla perremehhe 13 aastane poeg K. S. Pois sai kohto ette todud, kus ta omma ülleannetust  üllestunnistas; muidogi teada, sai lapse karristust, agga issa piddi perremehhe leppimise peale pole hobbuse hinda maksma. Wata, mis mele pahhadust lapsed wannemale tewad, kui karristuses ja Issanda manitsuses põlle kaswatud! Noh, sellega olleksin nüüd walmis, agga kannata nattuke, Postimees, mul on sulle weel middagi öölda, mitte kül ennam pahhast, mis innimesed teinud, waid kahjust, mis Küünla päwa öfine torm ja marro teinud. Wata, sa könnelesid ommas minnewa näddalises numres lühhidelt kahjudest, mis se hirmus torm teinud;  —° kirja saatja põlle keik teadnud, sepärrast  tahhan minna, kes ma kül suur sulleweddaja  söbber põlle, sulle weel mõnda asja teada anda, mis se suur marro teinud. Kui juhtud meie pole tullema, siis pöra silmad merre pole, seal näed sa immet, missuggused jeä tornid ja wallid merreäärt möda seiswad, jo se wäggi olnud, kes neid senna kokko aeanud;  kalla pü padid, mis meie rahwas merre äres tallisel aeal hoiab, et kewwade kae parrast  wötta on; kus need nüüd on? Siin ja seal on mönni tük merreärest leida muist kangest tormist, muist merre jeäst Mrapürrustud;  tahhab kegi kewwade jälle kalla pü peale wälja minna, olgo ni hea ja murretsego ued padid, kas sa kuled? murretsego ued padid. Se olli nüüd merre pool; agga pöra silmad küllade pole, wata, kas sa seal immet ei näe? Kattustest, mis torm lõhkunud, ei lähhe ma räkima, sest sedda on jubba ennegi nähtud, et tuul neid tuttistanud, nenda et juuksed püsti janud ja ka mönni peo-täis seast wäljatömmatud,  agga sedda põlle weel nähtud, et tulewesked,  kes na ennam wannaduse pole, nüüd külleti maas seiswad ja nendasammoti ka paljo maeasid mis suremat ehk wähhemat wigga sattud.  õnneks põlle sedda kuulda, et siin ja seal mönni Lnnimene õlleks surma K. K. Liwimaalt. Lemsalo kih- 60