Majake.toiduga olla se aasts warmkult kaslast  ärrMinud, sest et Zummal neile issi war? rakult lauda katnud.. Ristikheina põllud peawad iggal pool wägga kennad ollema, Mis rohket heina saki lubbawad. Ülleüldse näitab se aasta üks wägga õnnistud aasta ollewad. Königsbergist antakse teada, et Memetts  kreiskohto herra Labes Lü. Mail pärraff lõunat äpratappetud jä mõrtsuk kohhe kätte sadud. Sest asjast kirjutakse teisel päwal eddasi: Kreiskohto herra Labes on üht naest tyrni panna lasknud- Temma mees olla nõudnud,  et naene peab lahti lastama, mis agga kohto herra põlle lubbanud. Sedda kuuldes olla mees kohto HZrrat kahte korda rinnust ja kõhhust hawanud. Sure wäemaga sadud ssariistad mehhe käest ärrswõetud ja tedda ennast ahhelasse pandud; agga kohto herra olla ösi kello ühhe aeal h;rmsa walluga hinge heitnud. AWArzOMMOIt, Rigj seadus peab täidetud  sama, mmdo ei woj üks riik seista, ehk monni kord se ka kül raske täita MM ja siin peab ka se pühha kirja sönna täidetud sama: ..Kes inmmesse werd wallgb, selle werri peab ka innimeste läbbi ärrawallatud sama". Suiste pühhade laupäwa õhtul on seal üks mörtsuk ärrshukkatud sanud. Ehk kül paljo neid pinud, kes sedda põlle tahtnud, et innimesss werri peab wallatud sama ja olla sellepärrast ka keisre käest mõrtsukale armo pallunud, ommetige põlle keiser seädust woinud ümberwissata, waid seädus jänud seädusseks  ja kurri tö piddand kätte maksetud sama. Arruto rahwas, ennamiste üllamast suggust olla hukkamisse paika kokko koggonud  ja tuhhanded innimessed keik wilja põllud,  mis seal hukkamisse paiga ümber seisnud,  ärratallanud, kelle seas ka paljo penikese näppo mehhi olnud, kes teiste taskud tühjendanud  ; paljo neist sanud ka kinni woetud ja torni pandud; agga se keige immelikum keigist olnud: üks neist pealt watajaist sanud mõrtsukaks,  lönud ühhes maess, kus tema tüdruk üksi koddo olnud, mahha, et maea wötmid temma kätte põlle andnud. Kas kurjategM kätte sadud, sest ei tea seitungid kõnneledm Tanno. Keiki neid, kes Wnno 25 aastase  ammeti mällestusfe päwa pühhitsemissel, ZBAWH koggoduöss jurss, ni suuxt arMKstust  üllesnäidanud, ja mind omma kingitustega  römustanud, tgnnan ma wäggs südhamest  ja syMn, et Zummal neid jälle pohkMe työttM õnnistada, G. Fr. LyVemzfoWN» Kirjawastussed. J. S. P. Lobame, et sellega rahhul sate ollema, mis selle peale on wästatud; teist wästust weel anda, õlleks asjata.  185 VerantworLlicher Redacteur: C. F. LorenZsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 4. Juni 1868. Teadaandmissed. Perno wogtei kohhus annab seläbbi teada, et pankroti janud kaupmehhe Hermann Hobergi  warrandus, nenda kui: möbled, kögija  maea asjad, wankred, sanid, hobbuste riistad  ja keiki suggust muud maea krami, 11. Junil, enne lõunat kello kümme, Hobergi Mgeatz WksjHm kaupa rohkema hinna paKujale  kohhe maksetawa rahha eest sawad ärramüdud.  Pernus, raekoea peal 1. Junil 1868. Dberwogt Brackmann. (M 441.) SikkertLr A. G. Msrs. i Perno kassa-kollegiumi polest antakse rsada, et se lagge plats, mis Wannas Pernus, M 26, Jurri Näriksoni platsi körwas, 167 ruut rutenit suur, 6. Junil awwalikult saab wäljapakkutud.  Pernus, kassa-kollegiumis, 17. Mail 1868. 137.) Keik need, kes Üllejöe allewis Raesoni ja endise Ihimse platsi wahhel, ilma prukimata kruntrahha platsi sada tahtwad, tulgo 13. ja 17. Junil, se aasta, enne lõunat kello 11 kassa kollegiumi jure, kus nimmetud plats wAja' saab pakkutud. Pernus, kassa-kollegiumis 31. Mail 1868. (M 143.) Üks heaste kaswatvd ja kolitud pois, kelle! lusti on, woib kanga suggade teggemist õppida  Torris L. Kossleri jures. i