kui tarwis, rahha laenata, mis eest wähhe intressi wöetakse. Se on kronoteenritel surveks  abbiks ja sünniks muial paikus ja mu teenrite heaks ka assutada. Polamaalt. Ümmardajate kool. Warsawi  linnas on head innimessed nöuuks wötnud,  ümmardajate ehk tema tüdrukute öppetamisse  eest hoolt kanda. Nad on 4 koli assutanud,  kus targemad naesterahwas rummalaid  öppetawad, .ja neid peab kaunis hästi kokko tullema, ehk kül mönnedel jubba kannawarwad  silma are tekkinud. No oppetus ei te kellegil kahjo; ja et naesterahwas innimesse  laste keige essimessed koolmeistrid on, ei peaks neid milgikombel ilma öppetusseta lastama ülleskaswada, nago Hinamaal, kus tüttarlapsi laste sekka ei loetagi. Sönnumed wöeralt maalt. Jtaliamaalt. Aujarjepärriad on nüüd mitmed reisi peal. Preisima aujärjepärria, kes koddust kissa ei tahha kuulda, on nüüd omma prouaga Ztaliamaal, kus ta ka paawsti ja tullepurtsajat Wesuwi mäggi watamas käinud,  ehk tal usso polest kül temmaga middagi  teggemist ei olle. Nendega ühhes on ka Znglisma aujärje pärna, tullewane Dani waimees, kes weel enne pulmi mailma nähha tahhab. Jtalia kunninga aujärje pärria, prints Hümbert (kelle nimme essimest korda nimmetan),  on koggoni Ahwrika randa läinud ja Tunisse linnas tedda Türgi Bei sure auustamissega  wastowötnud. Lass' nad minnogi  parrast meelt lahhutada ja mailma wadata;  kui parrast isse aujärgede peal istuwad,  on neil muidogi tööd ja murret küllalt, et ennam aega ei olle ümberreisida. Rööwlid on mannast aeast sadik Ztaliamaal  mägga sigginenud ja sigginewad praego.  Neapoli riik on nüüd nende taimelabba, kussa neid Prants I!. nimmel ni paljo kaswab,  et kellegi innimessel koddo egga wäljas nende eest rahho ei olle. Kui Preisi- ja Znglisma  aujärjepärriaid seal ollid ja Wesuwi mäggi ning muid Neapoli linna immeasjo watamas käisid, piddi wallitsus soamehhed silmnäul nende tagga laskma käia, et kelmid mitte mönnest kohhast wälja ei karga, suri wöeraid mäggedesse ei wea, kust neid siis ennam  ilma sure lunnastamisse hinnata kätte ep õlleks sanud. No sähhärdune saak õlleks rööwlidel öiete melepärrast olnud, kui Neapoli kubberner mitte ep õlleks ettewaatnud. Mönne päwa eest on nad posti-tölla tee peal puhtaks risunud, kussa ilma mu innimeste rahhata 20,000 Dukati (60,000 höbberubla) üsna uut krono rahha olnud, mis praego alles tullest  tulnud. Keik rööwlid nimmetawad nüüd ennast Prants 0. söamehhiks ja risuwad temma  nimmel, kui õlleks ta nende peamees ja wäljasaatja, ehk ta Roma linnast neid kül mitte kuulma egga näggema ei üllata. Et neid, kedda kätte sadakse, warst püssi ette margiks  pannakse ehk wölla puakse, sedda teadwad  kelmid kül, agga nad ei holi sest. Oh Ztalia rahwas, mis kasso teil sest on, et teil ommal maal, kus sitronid ja sidiussid kaswawad,  kohha egga sulgo ei olle, kui iggapääw rahhoto peate ellama? „Pühha issa", agga pahhad lapsed. Tuul lahke ja pehme, tähhed selged, taewas sinnine, agga ma liggimesse werrest allati punnane ja rojane! Põlle meil lusti senna ellama tulla. Krekamaalt. Mässaja naesterahwas.  Naesterahwal peab muido wokkirattas  ees ehk sakkawarras kääs ollema, agga Krekamaalt kuleme, et sealt mässaminue, mis läbbi Otto I omma aujärgi ja kunniugriki kautas, ennamist ühhe naesterahwa läbbi tulnud.  Se olnud ühhe senatikohto üllema abbikasa, nimmega Kalliope Papaliskopulos (katsu, kas saad wälja ööldud?) Ehk kül mitte ennam noor ja näggus, on temmal ommeti ni tulline terraw keel suus olnud, et selle läbbi mässamisse tulli keige ennam pollema hakkanud. Omma mehhe surmast sadik ellas ta 12 aastat Nauplia linnas, kus jubba minnewa aasta kord mässaminne lahti olli, agga jälle kustutud sai. Temma maea olnud seal keige nende koggomisse paik, kes 371