sÄmma-naesed.j Aitummal, Paidest tulleb ka nattuke parremat. Seal piddas vr. v. Schnell mödalämud talwel jälle ämma-koli ja õppetas 5 ämmanaist walja. Needsinnatsed naesed ollid nimmelt: 1) Madli Wachsmuth, Koordi wallast, Jmwamaalt, 2) Katta Dittmann, Keblaste wallast Länemaalt, 3) Ann oS o n i st, Joala wallast Harjomaalt, 4) Mina Lepp, Kütti wallast Wirromaalt ja 5) Kadrina Juro, Wannamõisa w. ka Wirromaalt Peale 3 kuud, se on 3. Nowembri ku p. 1864 künni 15, Webruari ku Päwani 1865 ollid nemmad tohtre õppetusse al ja sai siis 20. Webruari! nende ämma-ammeti tnndminne Tallinama arsti-kohto pole st läbbikatsutud ja healeimd ollewad. Selle peale on neid male omma ammetisse sadetud. Nemmad on wist mõistlikkud, terrased naesterahwas olnud ja tohtre õppetusse al muidogi weel terrasemaks sanud, sest tohter kidab wägga nende ussinust ja terrast Lähhelpannemist. lummalast lodud lomolik wäggi sünnitab kill innimest ilmale ja tmmia isse aitab seal jures; agga meie Eesti emmadele peab se raskel tunnil sureks troostiks ollema, km ka nende wodi äres õppetud ja mõistlik innimenne istub, neid awwitamas ja tallitamas, ja mitte ennam wannad ebbausklikkud küllaeided omn?a konksus ja korpas sõrmedega ennain kahjo kui head teggemas. Kas teate, Eestiwennad, kui minna mõnni walla kobtomees ehk wöörmünder olleksin, siis ei annaksin ma enne mitte järrele nõuandes ja nõupiddades, kuuni meie walda ka õppetud ämma-naene on seatud, kes ülleüllse keige walla pealt omma palka saaks, et igga rikkas ja waene tedda nõiks appi kutsuda, kui abbi tarwis on. Sedda okkast sowiksin ma keige wallawannemate süddamesse! Äirro makonnast. Mõrtsuka tööst.j No sedda olli Zummal Parrako weel tarwis! Ma ei sa pea mnaru arro, ellame meie weel Vallimaal, woi jubba mõnne lõunamerre sare Peal, knhho lummala sõnna ja saakrameutid weel ep olle üllatanud? Ngga kurja on kuhjaga iggal pool leida! Kuulge, mis üks Wirtõ sM ber kirjutab.: „Niggola kihhelkonnas Malla mõisas wallitses  opman Karel Kihns 13 aastat, surn Märtsi kuus 1864 Tallinnas rabbandusse ärra ja sai Niggolas mahhamaetud. Ta olli head warra jarrele jätnud, rägitakse koggoui 30,V00 rubl., kui tossi peaks ollema. Parrast Lemma surma (lapsi neil ei olnud) üris lesk Padda mõisas paar kambrid ja ellas seal ühhe 14- aastase tüttarlapsega, kedda ennese jure olli wõtnud. (Mõnned ütlewad leske wägga kitse innimesse olnud, agga sedda meie ei tea.) Just selsammal  päwal, 31. Märtsil mil ta mees aasta eest maetud sai, tulli tüttarlapse emma õhto semm ja leidis  ukse lukkus ollewad. Mõisa rahwa kaest kuleb temma, et neid Paäw otsa kegi ep olle näinud.  Wimaks sai uks lahti murtud ja seal leiti laps pZrmandal surnud maas omma werre sees ja opmanni emmand wodis, must jämme rättik kaela ümber, nisamma surnud. Rahha, mis koddo olnud, mönni sadda rubla, olli kasa wõetud, agga need rahhapabberid, mis lesse nimme peale kirjutud, ollid alles Paigal. Sealt on selgeste tunda, et kmjateggia ka kirjamees olnud; agga kes ta werrekoer on, ei olle weel teada. Ommeti  sähhärdust kurja ei ka kurradi omma kawwalus mitte kaua kinni. Peterburgist. Kuida telegrahw kulutab, olla keiserliktud kulutussed önsa Suurwürst Aujärje  pcir r i a smma pärrast Nitsa linnas Keis ri omma käega alla kirjutad ja sawad warsi knlleripostiga  Peterburgi sadetud, kust neid siis ammeti pole st keine rigile teada antakse. Nendasamym kulutab telegrahw, et õnsa Suurwürst Aujärjepärria surnokehha jubba 16. Aprillil laewa piddi pandama ja merreteed Wennemale sadetama. Leinaja Keisri-Paar isse tahtis teisel päwal, se elli lanpääw, Keisri sündinusse päwal Darmstadti linna reisida, kns Proua wannemate ja sündinusse paik on. Mis telegrahw weel enne lehhelõppetust peaks toma, sedda ammame allamal teada. Wöeralt maalt. Preisimsalt. jßerlini haudwärgl- Kuida Austria ja Preislane Shleswig- 138