lat kites siit mailmast lahkunud. Sedda Apostli öppetust on meie keikide kohhus melespiddada  jä täita. Parrast jutlust kulutas  meie armas öppetaja kantsli pealt koggudusele  wanna köstre surremist ja mattust, ning kinnitas ka selsammal korral uut köstert ammeti  peale ja se olli, meie wanna onsa köstre poeg; mis wägga armas kuulda olli. Peale jummalatenistust sai wanna köstre maggama läinud kehha, temma. lastest ja armsaist söbradest,  lauluga kirriko sisse altari ette kantud,  kus öppetaja üht armast mättuse könnet piddas; sealt kanti tedda lauloga surno aeda, haua jure, ning arruto hulk koggodusse liikmed  ollid tedda senna saatmas. Haua jures piddas öppetaja weel wimast könnet ja õnnistas  tedda rahho unnele. Mitmed kallid laulud  said senni lauldud, künni haud sai kinni aetud. Parrast mattust läksid, meie armas öppetaja omma prouaga, önsa köstre lapsed ja suggulassed ning ka mönned kihhelkonna ammetnikkud, kelle seas ka minna ollin,. köstre maeasse. Kas kuled Postimees! Minna ka nendega laudas leiba wötmas. Parrast söma sai ue köstrele, kes siin selle ammeti peal neljas  põlli on, õnne sowitud, et ta ka nenda, kuida temma önsad, Issandas hingawad essiwannemad,  mässimata Issanda wina mäel tööd teeks. Nenda jutto aeades ja wahhel kallid laulusid lauldes läks aeg õhtuni ärra, kus siis üks teise järrele kät andes Zummalaga  jättes ärralahkusime ja koeo pole ruttasime.  Harjo Kaarl. Peterburgist. sTolli rahha sisse tulnud.) Se aasta olla seal künni 20. Oktobri ku päwani tolli-rahha sisse tulnud 30 miljoni 433 tuhhat 172 rubla (6,138,183 rubla rohkem, kui aastal 1866.) Kulda ja höbbedad  on 11,676,110 rubla eest (8,446,980 rubla eest kassinam kui aastal 1866) wälja widud, ja 4,848,123 rubla (3,175,889 rubla rohkem kui aastal 1866) sisse todud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. ' Luksemburg, kellel möda läinud suwwel mitto kossilast olli, iggaüks tahtis tedda sada, ei sa praego weel rahho, waid seal leitakse üht ja teist, mis parrandud  ehk koggoniste mahha löhhutud peab sama.  Selle leppitusse kirja 5. peatükki sees, mis 11. Mail, se aasta, Londonis walmis wallati, peab seisma, et Luksemburgi kindlussed  temma ümbert peawad mahha löhhutud sama, ja et se weel sündinud põlle, sepärrast torkida se teistele wallusaste silma, et jälle sest jutto tewad ja mele tulletada tahtwad: hakkake ükskord peale. Lähhema tingimiste järrele, piddi selle töga, ni pea kui Preisi kärmisonid  sealt walja lähhäwad, 9. Septembril hakkatust tehtama. Se assi, mis agga sedda hakkatust keelnud, olla sealt ümberkaudse rahwale  mitmesuggused mõtted pähhä puhhunud, mis läbbi wägga mitmesuggused juttud ilmale sündinud. Nende mitmesugguste juttude seas, olla ka se, otse kui peaks Surehertsogi maal üks seltskond selle wasto ollema, et neid kindlussi  ei pea mahha löhhutadama; sest et neil lotust olla, Prantslasse läbbi, ni pea kui Eüropa  asjad seggaseks lähwad, sedda kindlust ostmisse kombel ennestele pärrida. Kui ka üks sesuggune jut tulest wõetud õlleks, mis middagit wäärt põlle, siiski on ommetige tossi, et üllemal nimmetud peatükki täitmissega tännini  aega widetud ja kindlussed praego alles püsti seiswad. Austriamaalt. . Omma ma asjust põlle neil sekord suurt kaubale tua, need olla keik waggusi ja hästi. Prantsusse troni könne olnud sirupi ja suhkruga sisse kedetud, egga põlle pipra terrakest peal olnud, agga Serbini  asjust könnelewad nende seitungid mõnda happut ja haisewat asja; ütlewad sealatsed asjad iggapäwaga payhemaks minnewad ja arwawad sedda többe jubba ni paljo pahhaks  läinud ollewad, et kegi tohter ennam ei jõua parrandada. Nad olla wanna Sultanile  kirja saatnud, mis temmale imme kanget  seest wallo teinud ja katsub ennast seläbbi jälle terweks tehha, et kässib Bosnienis söawäggesid  maast ülles tõusta ja püssid walmis panna, neid olla pea tarwis. Seal kästud söa wäggesid walmistada, wist sepärrast, et Serbini rahwale wastust kirjutada; agga ei mitte kirjutusse sulle ja lakkiga, waid püsstrohho  ja suretükkidega. 381