ma, ja nüüd tahhab pola naesterähwas wenne  mehhele minna se olli liig! Nisuggust hirmsat teggo ei wöinud nemmad nuhtlematta jätta. Nad warritsesid waese tüttarlapse järrele  hullem kui kassid hiri järrele, künni tedda wimaks ommeti kätte said.' Prudike olnud wägga kenna innimenne ja alles 1? aastat wanna. Agga mis teadsid hundid sest? Tal ehk wanna lammas, kui ta agga lammas on. Warsi öoldi lemmale, et köit kaela saab. Pealike  pruut ei hakkanud omma mõrtsukaid mitte ühhe sönnaga palluma, sest ta teadis et lamba pälwe hundide ees ommeti middagi ei maksa, separrast tunnistas ta weel sure healega, et ta omma peigmehhele surmani truiks jääb, ning et Polama enne rahho egga onne ei. na, kui Wennema alla heidab. Selle peale ei wiitnud mõrtsukad ennam aega, waid tõmbasid  waest ilmasüta tüttarlast oksa. - Juhtub nüüd mõnni pola mässaja wenne pealiko näppo,  kas siis immeks on panna, kui ta temma pead ei sillita? Ni hirmsad on need innimessed!  Hiljuti on jälle 4 sähhärdust sandarmi mõrtsukast  Warsawis kätte sadud ja nende parrajaks  palgaks neile paelad kaela pandud. Wöeralt maalt. Kas ued punktid jubba wormist waljas? Ei õlle weel, agga neid wallatakse. Sähhärdusi  kirjo wallitsuste wahhel nimmetakse wöeras keles ka „politika nodid"', mis muido  laulmisse ja mängimisse peale prugitakse. Noh, eks nemmad tahha ka Wennemale üht Zhealega korilaulo ettelaulda. Agga et laul kolmat korda raisko ei lähhäks, püüdwad nemmad nüüd nodid ja healed kokkoseadida. PranLsus puhhub essimest Tenori healt temma peab jo ikka essimenne ollema agga liig körgeste ja kärredaste, kus ennam ähwardamist kui õigust sees kuulda, et teised ei tahha liggi laulda; sellepärrast on temma nodid" ka Winis ümberkirjutud ja nenda jälle Parist ja Londoni sadetud, et sõbrad katsuksid,  kas nüüd kokko sünniwad. Inglane on ses ~nodi--wallamisses 2. Tenori-heale laulja, puhhub kaunist mönnusast,  agga hopis maddalamast ja kaebab ka selle ülle, et Prantsus ommad ..nodid" wägga körgeste olla kirjutanud, need aeada wenne Bassilaulo liig maddalasse ning keelda tedda liggi laulmast; sepärrast kidab Inglane Austria  ..nodid" parremad ja sündsamad ollewad. Austria isse agga, mis healt ta laulab? No eks ta laula essimest Bassi; se heal on nenda teise Tenori ja teise Bassi wahhepaikas,  peab teise Tenori wisi kord ühhele, kord teisele pole hoidma ja ei hellise ni körwa  sisse, kui kõrge Tenor (Prantsus) ja süggaw  Bass (Wennelane). Austria ..nodid" ja heal ei kärrise mitte waljo, waid kähhiseb^assa. Keik kolm agga tundwad arra, et kolmehealega  laul ommelige pudulinne laul on, pango  nemmad rahho ehk söa sönnad ..nodide" alla. Täielinne korilaul peab nelja healega ollema, siis on tal omma oige helli ja healemönno  jures. Ilma süggawa Bassita on keik korilaul ilma põhjata. Sepärrast tahhaksid  nemmad ka ommad ..nodid" nenda kirjutada,  et wenne ..nodid" nendega ühte lahmad,  kui wöimalik. Need ued politikä nodid  põlle agga sawad wist pea tullema, kui esmalt nende omma kolme wahhel on läbbiwadatud ja proow ärrakatsutud.  Prantsus on nattuke pahhane, et teised temma essimest Tenori liig waljuks ja kõrgeks piddawad. ..Ohhoo! sõbrad ütleb temma eks Ztalia wöit ja Hina wöit, eks Anami  (Kohhinhina) ja Meksiko wöit mo healt põlle kõrgeks ja waljuks teinud, et Wennelasele  wöin ettelaulda, mis tedda kohkuma panneb?"  Walle! ütlewad teised Meie olleme kuulnud, et Prantsussed, kui 1812 Wennemaal söalaulo laulsid, wägga on külmetanud  ja köhha sanud. Se luggu wöib tännawo jälle tulla, ja meie ei tahhaks mitte seal jures olla. Sepärrast on paljo parrem, kui ommad nodid nattuke maddalamast ja mahhedamast kirjutame. No saab nähha. Nenda paljo on tössi: kui sest nodikirjutamissest mis Zummal hoidko wimaks söalaul peaks sama, siis 248