ommetige on ts sarikad ai mäddand, W ka politikchMul  sedda pea Woibmmberwissata. Sedda näemad, kuida jubba ööldud, Prantslassed paljo selgemine, kui ükski mu. Sure kaddedussega  watasid pealt, kui Saksama korraga ni sureks sai ja olleksid hea melega seät middagi teinud, et se põlleks neil korda läinud, neid maid ühhendada, ommetige ei woinud middagi  parrata; piddid asja eddasi Minna laskma.  Mis Prantslchssed kartVad, -sedda ei ussu SakslaSsed, maid arwawad smma maea kindla allusmüri peale ehhitud ollewad, mis ükski torm ei suda ümberwissata. Keige suremat peawallo tewad neile praegs Hannoweri Rabakad, kes Schweitsijnaäl ellasid ja sealt Prantsussemale jooksnud. Omma mäega põlle nad sedda, teed -k«dud sanud; maid sM-wlla. m-örmM: neli seks abbiks olnad, kes üllespiddamise sja te kullo tassunud. Ässi olla praego kohto kulamisse  al ja kuida kuulda, on seal kohtuL mõnned  . Mjad putMud, mis sedda asja koggoniste pahhaks tewad; woib monni suur mees, kes kõrge Mlga Ml seisab, matzhakukkuda  ja neNde kassi nättuke aega saMste käia. Noh, assi tehtud ja kunningas Georg wadaks,  kuidas labbl saab, warrandus kinni, pitsar  peal» Kes teggi? Issi teggi! Mis olli tal wigga? Sai Pxeislasse käest hea peotäie tasko rahha, kellega priskeste wois ellada; agga ei mõistnud sellega rahhul olla, ahnitses  surema tükki järrele —se on: olla omma endist rahwast tagga össitanud, Preisi alt lahti lüa ja tedda jälle kunningaks hüda ja nüüd on assi koggoni raiskus, jäeb wist keigist  ilma, waat säh, siis on luggu waene. Grahw Plateni warrandussega tahhetud otse nendasamma tehha, agga sel waesel põlle jälle warrandust. Need kolm mõisat, mis tal Hannowerimaal olnud, olla meel issa pärralt ja otse nendasammoti ka need mis Holsteinis, mis wannem wend wallitscb, ka issa pärralt. sSeitsme kordne mõrtsuka tö.s Se hirmus assi on hiljuti Preisimaal, Königsbergi  linnas sündinud ja aeab ihho karmad  püsti. Üks wägga tubli, tru ja ustaw mees, kes ammetist lahti sanud, on ühhel hommikul  omma naese ja wie lapsega nende korteris  surnud leitud. Järrele janud kirjadest. mis, laua -peatt leitud ja kas mses^-,Mene ja lapsed iggaüks isseärralikM üht HrWtaMd/ on näh ha , et nad neid selge melega weel. enne surma teinud ja siis kihwtiga omma Ma löppetanNd» Laste kirjade seest olla ka lWgeda  olnud: ,Meie lähhäme pappaga ühhes" Weel need wimased sönMd. üks hirmus silmapilk  olnud se, kui maea uks lahti tehtud - ja sedda keige noremat, Me kuust last lahti silmadega kätkis leitud pWali olleWad ja Wannemad  teiste lastega surnud maas, temma ümber. Keik maea asjad on keige suremas korras olnud; laua peal hulk kinni pitseritud ramatuid, suggulaste kätte kirjutud. Assi näitab  nenda, et lapsed pikkali sängis seistes issa käest ki hwti wastowötnud, nende järrele emma ja keige wimaks ka issa isse seddasamms tev nud. Aina üksi se norem, kes temma teise naese ainus laps, janud ellama. Seal sängis, kus kolme tütre surnud kehhad olnud, olla ka nende ärrasurnud emma pilt leitud (temma teine naene olli essimesse naese ödde). Keigist  on arwata , et waesus tedda sundinud, sedda hirmust tööd teggema. Keige Wannem neist lastest olnud 15 aastane! Münhenist. Mat t u Wanna Baieri kunninga Ludwig mattused olnud Webruaril, parrast lõunat kello kaks, ettekirjutud  programmi järrele. Keik kunninglikud  üllemad ja keige suremad kohtowannemad,  rahwa eestkostjad ja arruto hulk linna ja ma rahwast wötnud ossa sest kunninglikust mattusest. Peale kunningliko printside ollid Sakseni kronprints, Preisi prints Adalbert ja ertshertsog Albrecht mattuse peal, wanna kunningast  temma wimase hingamisse paika saatmas.  Austriamaalt. Sedda teadsid seitungid kord wägga selgeste, et prints Napoleon Berlinist  otse Wini linna, Austria keisert piddi watama minnema; sedda ütlewad Wini seitungid  sekord mitte korda läinud ollewad, waid prints Napoleon pöörnud Bersinist otse jälle Parist' taggast, tahta agga Mai kuul wisstst sedda tereist ettewötta. Ziallamaatt. Krontprintsi Humberti 87