lil, se olli Palmipude pühhapawal , Ps stepi mõisa pirist merre rannast laenstest Väljaaetud ja ehk temma pea kül muud polnud, kui paljas  lu, ommstige tundis leinaja lesk omma SNnetumat meest ta metest. Immeks pann e- mise waart, olli ta kehha riete a! terwe, nago põlleks ta kaua wee fees olnud. Sure! redel sai ta kehha mahhamaetud, kelle mattusest surem ossa Hapsalo koggoduse liikmetest ossa Võtsid ja öppetaja nendesamma üllemal mmmetud  pühhakirja sönnade. põhja peal mattuse könnet piddas. Nüüd olli lesse: südda täis tänns ja kitust omma hallastawa Zssanda wasto, et ta temmale sedda römo kinkinud, omma surel surma päwal, temma ammust aeast nuttewa mehhe surno kehha, mulda panna, kus ta rahhus senniks woib puhhata, künni Zssand wiimsel päwal tedda sealt wöttab ül  lesärratada. - KuHMMKsIk sM örtsu k a töö st.s Kui da ..Nigi teadaandja" läbbi Kuramaalt teadaantakse,  on 4. Uprillil jummalakartmata innimene  Cdwahli pärris mõisa paron von Behri peale lasknud, agga õnneks olla kuul hakna ristpu sisse läinud sa senna takkistama janud ning uenda olla temma ello Zummala Ne labbi hoitud sanud. Et jubba öhko pimme olnud, sepärrast põlle fe wöimalik olnud mõrtsuka  jälge peale sada egga tedda tagga aeada. Kohtud põlle - ka hakkätuses kohhe ftst suurt karra teinud, waid sallaja püüdnud kurjateggia  jälge peale sada, mis agga tünnini weel põlle õnneks läinud» Selle wahhe sees olla, se on 2. Mail, Edwahleni mõisa rehhi ärrapöllenud,  mis arwatakse pöllema südatud; nüüd põlle Windawi peawannema (Hauptmannsgericht)  kohhus ennam woinud asja seisma jätta, waid on omma järrel otsimist ja sulamist ni ckohhe allustanud. Tweri kubbermangust Wüshni - Wo! otsh  okist kirjutakse: „Kesk Aprilli kuul ollLd meie kubbermangus ilmad jubba kaunis sojad;  kradi klaas näitis 52 kradi. 17. Aprilli! tõusis? korraga kaunis marro ja se tõi hea korra Lund ja kradi Taas langes kaks kradi aw MÄO.S Keik lihhawötte pShhade aeg ja puhhade näddal seisis lumM maas, nentm et ei: ree-eggarattapiddspolnud; sealt ümberkaudo  külladest- ei tulnud innimese hinge linna, nags MM karraga aed ette tehtud. Zggaüks istus koddo ja nende urtfikud watastd  lummest wälja. Et omma ellajaid tallitada,  ei peäsenud muidoäiggi, kuid piddid enne teed lummest läbbi kaewama, mis agga pea jälle täis tuisand. Pühhapäwal parrast pühhi, läinud ilmuke korraga jälle sojaks ja kradiklaas näidanud 17 kradi soja. Sure ussinusega  sullanud lummi ja ma aur katnud päikese nago pakso uddo sisse. Kui ma jälle tahhenenud ja pöllomehhed omma semet mahhateggMa  läinud, leidnud nad kM põllud täis ussa. Lõokesi ja muld sm linda olnud tossinate kaupa maas, mis külm ärrawötnud. Keige wannemad MMMeftd ei mälleta üht sesuggust  kurwä aega näinud ollewad. Talliwilja  põllud peawad keik ümberküntud sama, et keigewähhemast kaero peale külmata, agga parrako, kellegi! põlle tarwitawat semet. - - Qdesssst. raudtee ÜksA assi ma peat põlle ni täielik, et middagi  sowida ülle ei jäeks, ja et siin ja seal õnnetust ei sünniks. Raudteed on wägga head tullusad, agga saggedaste sünnib ka nende peal õnnetust, kui ammetnikud mitte tähhelpanniad  ja holakad ommas ammetis põlle. Hilja aea eest on Odessa raudte pea! üks kauba  weddaja mässin omma woriga Ljubashewka jamast mrrasöiknud, ja umbes kolme wersta takka Ma massina meistril mele tulnud, et unnustanud  jamas wet kasa wötmast, piddanud massina kinni ja ruttanud sellega üksi lähhema jama, wet wötma, kus zures agga Mi unnustanud,  sest et ö aeg Mi, prugitawat pannast  lattert ülles tömbata. Kui massinat meega  ja issiennast wjst õllega Mi täis, wjWnud, lasknud massinat ruttust taggaft"tormata, nenda  et 60 wersta tundis ärra sõitnud ja ühhe sesugguse wäega waggonide wasto sõitnud, et nende purro tagga olnud. Kes teggi? Zssi teggi! Permist< sKolme kordsest mõrtsuka Mõrtsukad kaswawad ja öitsewad, otse nisamma, km ksrrv ohhakad, mis ei päwa agMustj wchma kMda. Ehk kül 166