lesse tüttar, olli ui hästi ettewalmistud, et igga redi kassist, jallust ja pahhemast küljest hakkas werd jooksma. No Mata! mis sa weel tahhad? immeteggo ollis walmis! Rahwas jooksis summas  kokko, panni immeks, lõi kässi kokko, uskus ja pappide nisso õitses. Kes julges omma wiis meelt prukida ja narritempo mitte uskuda, se piddi pimme uskmata maailma laps ollema, kellel lummal omma au ial ei näita. Assi olli agga ui paks walle, et lussikas sees püsti seisis. Prantsusemaast kuleme, et Isabella omma perrega Pau linnast Parist tulnud. Mis se korteri wahhetus peaks tähhendama? Tahhab ta talweks Parisi jäda ehk tõeste Jnglismale minna? Koddomaile taggasi sada ei olle kül ennam lo tust, nisamma wähhe ka poeal. Preisi kunninga tronikõnne, mis wägga immekspanna,  leiab ka Prantsuste silma ees armo. Kõik sealised zeitungid tunnistawad, et kunningas Wilhelm kõige sõnnade eest olla hoidnud, mis naabri meelt wõikfid pahhandada. Preisi tronikõnnestlehwitada  tõeste rahho armastus wälja. (Nago Preislane Prantsusega ial sõdda õlleks tahtnud!) Prantsused isse agga lähwad parrast Hispania asjo kaunis rahhutumaks. lubba on Napoleon neile wallitsuse - zeitungi läbbi meletulletanud, et mõnned Hispania asjust su liaks täis wõtwad, se on, Hispania asjo ni holega kiitwad, ja tewad,  kui õlleks Prantsusemaal mõnda meel laita, kus ommeti temma arwates kõik kõigeparrem on. Ta teeb, kui peaksid rahwas tedda kes teab kuida tännama, et ta 1851 Jõuluks ennast präsidendist  neile keisriks teinud. Agga se'p se on, rahwas ei tahha sedda head mitte ärratunda, waid arwawad, et nemmad 60-—7 O aastat nõnda paelus ep olle olnud, kui wiimsed 16 aastat, kus Napoleoni armoline kassi neid wallitseb.  Tännamata rahwas Z Hisyaniamaalt. Seal on õllut alles käimas ja kegi ei tea weel üttelda, mis temmast wimaks saab. Tahtmised on mõnnesuggused, agga parlament peab otsust andma, mis selle ku lõppetuses ehk tullewase hakkatuses kokko tulleb. Se seadus olla jubba wälja antud, et igga Hispaanlane, kui 25 aastat wanna ja muido laitmata aus mees on, parlamendi wallitemisest wõib ossawõtta. Ehk meie kül ei ussu, et w ab- badriki assutada Hispcmia õnneks tulleks, siiski ei pea nende hulk mitte pissuke ollema, kes sedda iggatsewad. Künni rahwas nõnda on, nago Hispaniamaal alles praego, ei sa nemmad tveel mitte isseennese wallitsejad oldud. Parrem on üks, kui kümmetuhhat wallitsejat, kus iggaüks neist kõige esmalt isseennese peale mõtleb. lesuitide  wallitsus ei kaswata mitte rahwast, mis wabbadriki koddanikuks warsi sündsad olleksid. Meie arwates tulleks sellega seggadused, mis Hispaniamaad  surema willetsuse sisse tõukaks, kui ta ial enne olnud. Siamaale on ikka alles kuulda, et mrem hulk kunnigliko wallitsust iggatseb. Tännotunnistus. Kui minnemal suwwel Walguta mõisa mets põlles, ei olnud minna, metsa perremees, isse koddo, ja piddin warsi parrast sedda wäljamaale reisima, ei wöinud separrast mitte warrem omma tänno neile öölda, kes metsa kustutades ni rohke tänno wäärt ollid. Ehk kül igga innimese kohhus on, omma liggimest haddas awwitada, siis on ommeti  römoga awwitamine wägga tänno wäärt teggo; olgo siis ka mulle lubbatud, ehk kül hilja, ommeti mitte wähhem süddamest, kõikide, olgo omma koggokonna liikmete, olgo naabri koggokondade, omma ammetnikude, kui sõbraliko naabrite wasto, omma süddameliko tänno wälja öölda, nende röömsa, wässimata ja nimmelt ruttulise abbi eest. Ma pakkun neile köikile tännnades kät. Walg.tt.S, 2. 01.. »««. Walguta möisa pärriSommanik. Kauba sönnumed. (Pernus, 30. Oktobril 1868.) Linnad, linnad 38, V-linnad 48, Lv-linnad 53 r. k-linnad 63 r. (Z-linnad 68 r. pärkpund. Linnaseemned, külwiks 12 r., ölliks 7 r. tshetw. Willi, nissud 13 —l4r., rukkid I I r., odrad 9 r., kaerad 6V« r. erned 14 —l7 r. tangud 14-15 r- tshetw. Sool, punnane 8 r., 60 k. walge 7, r. püt. Räimed, 10 rubl. püt. Wõi, rubl. Kartohwlid, 160 k. wak. Heringad, 10 - 13 r. püt. Tubbak, 180 kopp. leisik. Raud, 17—20 rubl. pärkpund. Kiwwisöed, 120 k. püt. Hein, 25 k. pund. Kirjawastused. 15!) N. M. T— OUeme teisega ühhendanud. !52) K. R. Leiate omma sowimist täidetud ollewad.  359