rahwa tahtmist piddi küssima. Meie Keiser sadab senna ka 2 sadikul, kuida kulusse, selle kassaga, konwereutsi peal asjo ueuda aeada, et wihhamehhed ärralcppitud ja rahho saaks tehtud. Enuam nia praego konwerentsist ei tea. On nad 8. Apr. kokko tulnud, siis on nad tulnud; eks sedda same ka teada. DüWM söaHtatsist. Kuida ööldud, se tö ei lähhä mitte tuhhat nelja, maid tassapissi. Preislased,'kui nad mitte tuhhaude kaupa mehhi ei tahha kautada ja sedda meie päiwil aitummal  enuam ei tahheta ei pease mitte pealt ma Tani kantside liggi, waid peawad sedda alt ma katsuma tehha, ja se ei wõi ruttu minna. Preislaste aeawiduks tulleb ka kewwadisel aeal, et wihma saddo nende ma allused teed ja krawid weega täidab ja neid sealt wälja aeab, ka maad ui pehmeks teeb, et imumessed ja hobbused põlwiui  sees sõtkuwad. Se widab aega, agga mis tehha Preisi ja Daui kantsid peawad ennamist 3000 sammo teine teisest kaugel ollema, ja seal wahh el tehhakse maallusid tesid. Mvllcmil pool kantside tagga seiswad wahhid. Ni pea kui teine poolt suretükki otsast walget suitso näikse, hüab waht: „Pomb!" ja silmapilk kargawad mehhed marjule, ui hästi kui sawad. 2pz sekundiga on tutlepomb  omma teed ärrkaaiuud ja lööb kantsi sisse. Mis ees ou, sedda ta lõhhub ja tappab. Lõhkeb  ta innimeste seas, siis wõib ta 50 meest korraga surmata ja hawata. Ncuda kui sõamehhed  hnrra' õiskawad, kui nende tullepomb waenlase  pool hästi lõhkunud, ni samma õiskawad neuunad hnrra! kui waenlase kuul, mis warsi wasto tulleb, nende pool ilma kahjota lõhkeb. Agga walli tagga seiswad allati kandjad ramiga umlnlis, neid ärrakandma, kes ehk Pombi tükkidest haumtud ehk surmatud sawad. _ Hakkab agga pombi pitlamiuue, uago isfenrranis enne tonni jooksmist sünnib, lausa peale, siis ci olle enuam aega marjule joosta, waid mehhed  peawad platsis seisma suretükki tagga, togo waeulase kulid ello wõi surma, ja surnokandjatel ou siis tööd. Düppeli kandside jures agga ci olle weel assi ni kaugel, eunego nende ma allussed  teed Malmis sawad, mis enuam kaua ei pea turima Sondcrburgi linnas on Preisi kulid paljo maeasi Pöllema Pannud, ka inuimessi snr- surmanud. Preislased katsusid ka jubba kitsa merrekaela peale silda tehha ja Alseni sare peale tungida, agga iün olli wagga tonnine, ei sanud weel. Äustriamaalt. Weksiko keiscr.j 9Uiüd on ommeti asjad ui kaugele jõudnud, et Mcksiko  uus ja essimenne keiser walmis sanud. Prints Maksimilian kanuab nüüd sedda nimme: Maksimi  li au I. Meksikoma keiser. No minno parrast, kui arwawad asja õnneks miunewad. Austria keiser on ka wenuale lubba annud, koddomailt  6000 sõameest palgata ja 260 Pealikud,  kes ülle merre Lahtwad kasa minna; peale selle weel 300 lacwamadrust. Ue keisri nõu olli jubba selle ku hakkatusses warsi ärrareisida, ja on nüüd wist jubba tee peal. Inigismaalt» Sedda auustakse ja Lerretakse nüüd, nago mõnda kunningasl.  Kus pool? Eks Inglismaal. Temma on parrast omma Pikka Poddemisse lonkab praegugi  alles luglismale kullalisseks läinud, kus tal ui wagga paljo sõbro on. Seal mõetakse  tedda agga Prantsusse sureks pahhandueseks justament nago kunningast wasto. Keik innimessed  seiswad kikkewarwal ja iggaüks püab kulust  meest uähha, sedda meest, kes, nenda üttelda, palja käpp oga Neapoli kunningrigi Pranls 11. käest ärraMõttis, Wiktor Emanuelile andis ja selle eest mingisuggust Palka egga aunimme ei wvtnud. Et Prautsns Roma linnast omma sõämehhi  ärra ci kutsu, et Roma liu Jtalia kuuninga  Pea- ja pessalinnaks ei sa, sellepärrast ta Napoleoni nenda mihkab. Paawst on sedda meest ounnal kombel ammo taema õnnistussest lahti teinud, agga mis minna senna nõiu parrata,  Jtalia rahwas, Inglased ja Garibaldi isse ei holi sest. Agga sedda on ta Inglismaal mäele astudes warsi Pallunud, et Inglased onuna hea melega mingisuggust ei teeks, mis mõnda, mallitsust,  otsego kiuso tö, woiks pahhandada, ja se otti õige. Kanaks ta Inglismale jääb, sedda ma ei Lea. Mönnesuggused sönnumed. Mome VöMtassutaja. Saksakele „Balti naddalalehhcs" Nr. Z 3 leiame uut modi Põllo- 122