ma rahha eest waenlastele ärra ja otse kui keiser maggas, andis ta tedda ta waenlaste kätte. Se hirmus tö, mis Juarets on tehha lasknud, et ta Maksimiliani on surmata lasknud,  waotab nende otsa peale, kes Mehhiko rigi eestkostjad ollid, üht musta teotusse marki,  mis ialgi ennam ärra ei kao egga kusto! Põrame nüüd lehhe ümber ja könneleme muist asjust; Maksimiliani luggu on ni halle ja kurb, et silmad tikkuwad wessiseks minnema.  Lähme nüüd kord Parist' ja matame, kas sealt parremid asjo ka leida on. Zah, mata! siin ja seal nähhikse römust rahwast pühha päwa ehtes jookswad ja rõõmsa näoga senna ja tenna wätawad. Mis assi neid ommetige  peaks römustama? Noh, eks ota, ütlen  marsi: Jnglisma kunninga proua tulnud tänna öse umbes kello 12 aeal senna, kus keik üllem suggo Preislastest, kes Parisis asset, temmal raudte howis wasto olli. Jälle rõõmsad  päwad! Mis on innimessel siis keige löbbusam  siin? Eks se, kui meel hea ja südda römus on. Agga mis kuleme seal meel? Üks Prantsusse minister, nimmega Jules Wamre, kortsutas kulmo ja ütles nattuke terrawa sönnadega:  ..Keiser Makstmilian on Prantsusse abbi peale Mehhikomale läinud ja sepärrast olli se ka Prantsusse rigi wallitsusse kohhus, tedda kaitsta; temma werri tulleb nüüd Prantsusse  rigi peale taggasi." Üks teine minister nimmega Rouher püdis sedda asja õiendada ja Prantsusse rigi pealt süüd ärralükkata, ning ütles ka kauni järso melega: ..Prantsusse  rigi wallitsus on Makstmilianile kül kakskümmend kord öölnud, tulle Prantsusse söa wäggedega ühhes sealt ärra; agga kas ta teggi sedda? Kellel seal õigus, peawad issi parrem teadma. Parist wannutud kohhus on meie Keisre Herra mõrtsuka Beresowski kohto otsuse kätte kulutanud, ja selle otsuse järrele on ta elluks aeaks raske wangitöösse mõistetud. Kuida teame, olli manna Türgi Sultan Parisis, agga põlle ta seal ennast paljo näidanud.  Paar päiwi enne Jani käinud ta ka kord naitusse maeas, asjo mis senna kokko todud, watamas ja seal olla siis rahwal se ön olnud, tedda tähhedalt nähha. Ütlemad tedda kaunis kenna mehhikse ollewsv ja Eüropama  wisisid kaunis kergeste järrel tehha katsuwad. Keiserlikko kabbineti ukse ees olla ta tõllast wälja astunud ja sedda keige esmalt läbbi wadanud; parrast wadanud ta sedda ossa watamisse maea järvele, mis Prantsusse  parralt ja seal olla tal uut modi püssid silma putunud, mis ta oige holega tähhelpannud  ja kui nendega malmis olnud, siis läinud eddasi. Prantsusse keelt ei mõista ta mitte sönnagi. Waud Pasha on wahhelträkiaks.  » Parisi rahwas teadwad ka sest könneleda, et Spaniama asjad sured asjcid ei pea ollema; seal olla nad ka issekeskes jälle nattuke kui seased, seggama hakkanud, mis rigi wallitsussele  murret tehha. Kindral Prim olla ennast  tülliteggiate peamehheks heitnud ja arrutuma  hulgaga Bartselouas mäele läinud. Jtalias põlle luggo suggugi parrem; seal olla Jtalia ja paawsti meeste wahhel ikka nokkimist ja näkkamist. Hiljoti alla 4M Ztalia meest paawsti ma sisse tunginud ja temma mehhed pöggenema aeanud. Ztalia poolt lähhäb iggapääw ikka pri mehhi jure, et nende arro suremaks kaswaks ja kellel söa riista põlle, se katsub kuida ta läbbi saab; agga pahha peab tehtud sama, kui se ka kirme  woi mu sesugguse terrawa riistaga tehhakse. Kirjawastussed. K. F. H. Tänname Teid Teie kirja eest; kuida näete olleme kohhe prukinud. ?. Th. L. T. Olleme ni paljo, kui meie pisfukenne ruum sedda lubbanud, püüdnud Teie tahtmist täita. Olge terwe saatmast. K. T. T. Saime Teie kirja alles 6. selle ku päwäl kätte, sepärrast on tallitus näddal hiljemaks jänud. 231 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 11. Juli 1867. Teadaandmissed. Nehato mõisas, kümme wersta Tallinnast, antakse üks wessi - weske essimese Mihkll ku päwast rendi peale» 3