ruttust ullu alla põlle sanud, olla rahhe mahha  lönud ja sesamma õnnetus olnud ka mönne lehmal ja hobbusel. Ühhel, kes hobbuse wankrega  waljast tulnud, lohkunud rahhe wankre purruks ja mees olla hädda kirrati ennast surmast  peästnud. Umbes 15 wersta meilt emal on sured jeä tükkid, mis mitto naela rasked olnud, pilwist mahha tulnud ja se olla metsadele  wägga suurt kahjo teinud; arrutumad puud, mis torm keige juredega maast ülles kiskunud, seista pikkali maas. Wilja wäljad ja heinamaad, kus jubba kenna rohhi peal seisis, on kui habbeme nuaga puhtaks aetud, seal põlle muud, kui must ma järrele janud. Ellajad, mis rahhe üllejätnud, peawad nüüd üllejänud kattuse ölgega üllespetud sama, muido  peaksid hirmsa näljasurma holeks jäma, sest wäljas põlle kussagilt rohho liblet leida. Keik se hirmus ärrahukkaminne on ühhe werand  tunni aea sees öhto kello kuest künni werend seitsmeni sündinud. Üht sesuggust  hirmust tormi ja rahhet ei mälleta need keige wannemad innimessed mitte näinud ollewad  l" Wõeralt maalt. Preifimaalt. Üks sealane seitung könneleb,  kuida Preisi kunningas meie arm õlist Keisre Herrat 18. selle ku päwal Potsdamis wastowötnud: ..Preisi kunninglikkust koeast ollid raudte howis wasto seitse printsi, Meklenburgi  Shweringi suurhertsog, Wennema sadik Oubril omma abbikasaga, kes Berlinis  asset, grahw Golenitshew-Kutusow omma  abbikasaga ja söawäggede ja kõhtude üllemad.  Au-wahhiks ollid essimenne kaardi wäggi.  Kui Keisre Herra wagongist wälja astus,  terretas ta esmalt printsist ja parrast keiki teisa, kes seal wasto ollid wägga süddamelikkult.  Keisre Herral olli Preisi kindrali munder selgas sure musta kulli -au - märgi paelaga, Preisi kunninga Willemal Wenne munder Undreasse au-märgi paelaga; ka keige printsidel ollid Wenne mundred selgas, muud kui prints Alleksandrel ja Georgil mitte. Peale selle kui essimenne terretaminne mö- das olli, sõitsid möllemad rigi üllemad keiser ja kunningas ühhe kahhe hobbuse tõllaga linna Shlossi peale; keiser Aleksander istus pahhem ja kunningas Willem parrem pool. Grahw Bismark ja würst Gortshakow  sõitsid ühhes järrele. Marmori salis terretas Keisre Herra Preisi printsessisid. Parrast käisid Keiser ja Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh endise Preisi kunninga leskprouat  terretamas. Weimari suurhertsog tahhab Keisre Herraga ühhel aeal Parisi sada." Üks teine Preisi seitung konneleb, et mõtlema  rigi üllemate wahheline jut kaunis pikkaks wenninud, mis würst Gortshakow ja grahw Bismark pealt kuulnud. Grahw Bismark jäda sennist Potsdami, künni keiser sealt ärrasöidab.  Prantfussemaalt. Parisist on telegrahwiga  sönnumid läkkitud, et meie armolinne  Keisre Herra 20. selle ku päwal, parrast lõunat kello poo! wiis, kalli terwisega senna jõudnud, ja keiser Napoleon olla temmal raudte  howis wasto olnud, kus nad teine teist rerretanud.  Parrast sedda olla ta Prantsusse  keisre prouat Tuilerinis terretamas käinud,  ja sealt hulga rahwast sadetud Eliseesse  sõitnud. Danimaalt. Kopenhagenist kirjutakse: Kreka kunninga laulatus Suurwürstina Olga Konstantinownaga saab Zuli kuul ollema; pääw on alles weel teadmatta. sHöbbe Dani kunninga höbbe pulmad olnud selle ku !4. päwal ja selle sure au-päwa pühhitsusseks on kelk lin wägga kennaste ehhitud olnud ja 7500 waest sanud sel päwal sodetud ja üllespetud. Ohto olnud kunninglikkus Shlossis suur piddo ja sömaaeg, kellest 3000 innimest ossa wotnud. Suurwürstina Tsesarewna Maria Weodorowna  olnud üsna walges ridis, mis pitside ja kalli priljantidega olnud wälja ehhitud; kaelas kandnud ta Dagmari - auristi ja pea katte olnud diamantidest. Suurwürst ja Aujärje  pärria olla essimest tantso omma ämmaga  Dani kunninga prouaga tantsinud 180