Perno Postimees ehk Näddalileht 38. tl!S«. Kümnes sPernus, kesknäddal 21. Septembril.^ aasta. Ses lehhes seisab. Hinge kirjutussest. Ommalt maalt: Pernust: Eksitus. Telegrahw. Ainus laps pahha laps. Kolerasta 25aastane ammeti pääw. Riast: Tullekahjo. Prauft Willigeröde. Raudteest. Kubberneri herra koddo. Tallinnast: Suur wöeras. Peterburgist: Laena pabberite mümissest. Walmistaminne. Wöido Uus jöggi. Wöeralt maalt: Preisimaalt: Söa wäed Berlinis. Hesseni kuurwürsti reisiminne. Preisi-Sakseni rahho. Austriamaalt: Vaesema rahwa melepahhandus. .Dauimaalt: Printses Dagmar ärrareisinud.  Triestist:  Mässamissest. Konstantinopolist: Lahhingist. Hinge-kirjutussest. Sest olleme jubba ommas 31ies numres könnelenud ja tänna tahhame eddasi minna ja weel selgeminne näidata, mis üks sesuggune kirjutus tähhendab, ja kui suur temma kasso saab ollema. On statisti komete sellega walmis, misga wimati omma könnet löppetasims, siis katsub sedda ülles leida, kust üks ehk teine wigga tulleb, et ühhes seisusses rohkem innimessi kui teises ja mis muud weel senna putuwad. Agga mis kasso sest kirjutussest on? Noh, sedda same ka pea näggema. Se teadminne, kuida meie kubbermango rahwa arro ühhe teise wasto käib, teeb, et meie üht õiget arro sest same, mis se tähhendab, kui ühhe tükki ma peal rohkem miljon innimessi ellab ja ühhe teise sellesamma suruse matükki peal mitte rohkem, kui 100 tuhhat asset on piddamas, ja kuida iggas linnas, kihhelkonnas ja makonnas  rahwa arro suruse ja nende üllespiddamissega  luggo on. Nende wannadusse arro Liikmed andwad teada, kui paljo toitjaid ja toidetawaid  teine teise wasto käiwad ja seläbbi on ka kohhe teadakui paljo neid, kes tõeste maksusid woiwad maksa ja neid, kes ei woi; sest näeme, kuida siin 100 ja ühhes teises kohtas 60 hinge pealt uhhe surune maks peab maksetud sama. Seläbbi on ka kohhe selge, kui suur se kahjo, mis üks nekrudi wötminne ühhe male toitjate polest teeb. Rahwast nende wannadusse järvele ärra jaggades same selget arro, kas neil pissut woi paljo kolisi selle wasto, kuida rahwa mõistus ehk õppimisse tarwidus sedda tarwitab,  kas neist kolidest, mis jubba seatud, küllalt,  woi on neid weel tarwis jure assutada; ka sedda: kas lahtiste innimeste, abbiello rahwa, leskede ja lahhutetude arro suur ehk pissukenne on; kas pissut ehk paljo kurjateggiaid;  kummas, kas meeste- woi naesterahwas rohkem kurja tewad, ehk kas peaks se wähhem tarwilikkum ollema teada, kui paljo tõe armastajat  rahwast linnades ehk makonnades ellawad? ja kuida se wahhe perremeeste ja