Tulgo kust ja kuida tulleb, kui agga Neegriorja  kaup ärrakaub. Kartohwli haigussest. Saksa kele on hiljuti üks weike ramat wälja tulnud, mis mönnesuggust nöu kartöhwli haigusse  wasto annab ning meie nimmetame omma  söbradele sest ka middagi, et wöiwad tehha mis isse tahwad. 1) Kartohwli ma peale kergeste sola külwada,  peab wägga hea ollema. 2) Kartohwli semet ärralubjatama, peab ka haigusse wasto kaitsma. 3) Jgga kartohwli lähhedale, agga mitte üsna jure, pannakse üks tük kuötutamalta lubja, ni suur kui kartohwel isse. 4) 2 naela eisenwitrioli peneks tampida ja ni paljo sinniko sekka panna, kui 300 ruut latti ma peale tarwis on; ehk kui sönnik jub-. ba pöldus on, siis nimmetud witrioli wirtsa wee sees ärrasullatama ja pöllo peale laiali pritsima. 5) Semekartohwlid enne mahhapannemist suitsetama; sel kombel peab Brastliamaal kartohwlid  haigusse eest hoitama. 6) Inglismaal on innimessed tähhele pannud,  et kui kartohwlid härgheina wahhele on istutud, flis jäwad terweks, ehk härghein kül isse mustaks lähhäb ja närtsib. 7) Semekartohwlid päwast rohhelisseks paista  lasta, peab ka haigusse wasto hea ollema. 8) Mönned andwad sedda nöu: midda piösem  seme, sedda wähhäm haigust. Woib ka tössi olla. 9) Kartohwli warred enne aego ärraleikada,  sedda ei kida kegi pöllomees heaks. 10) 100 tobi wee sisse pannakse 2 naela pottassawwi ja ligutakse ümber, künni keik ärraksub;  selle wee sisse pannakse semekartohwlid  tunniks aiaks ja lastakse parrast jälle ärrakuiwa.  Se hoida ka haigusse eest. Ma ollen nüüd lühhidelt 10 asja sia ülleösepannud,  et iggaükö sedda wöib katsuda, mis temma melepärrast on. Ummalatest. Ummalaid kaswatada peab praego se keige kaösullkkum pöllotö ollema. Minnewa aasta olli jubba ummala hind Preisimaal ning ümberkaudo  ni kõrgesse tõusnud, et 189 taalrit  sentneri (119 naela) eest makseti, se on 162 rubla meie rahha järrele. Nüüd rehkendage  isse, mis seal nael tulleb maksma? Minnewa  aasta on siis sedda ka olnud, et ummalate  al üks wakkama head põldo Preisimaal 449 taalrit sisse teinud. Missugguse wilja al tahhad sa sedda ial wakkamaast wälja sada? Ei olle milgi kombel wöimalik. Paljo ölleteggemisse  läbbi, mis nüüd iggal pool prugitakse,  ei sa ummalad wist millalgi alwa hinna al seisma. Meie ma pärrisperremehhed, teile sünnib kül selle asja peale holega mõttelda.  Nenda kui siamale meie perremehhed ummalaid kaswatasid (5—19 tappolatti kambri räästa äres) ei tulle sest kül middagi kasso» Kui ma peaks aega sama ja mul termist ollema,  siis tahhaksin selle polest kül pitkemat juhhatust  anda. Jutto jätkud. Sured ammeti-wennad. Sure kunninga Löwwi kalliste ehhitud eestubbades patserisid kaks suurt üllemat, Päts ja Eset, prakkid selgas, möegad wööl ja autähhed rindas. Eset aias maggust jutto  ja tungutas körwo, agga uhke Päts watas  ülle ölla ta peale, mötles: „sa põlle suurt suggu mees, ja mitte minno wärilinne „Minno issa, ütles temma, olli keige wannem  Päts siin rikis, sellepärrast ollen minna  omma nimme, autähhed ja ammetit sanud.  Teie saite sedda wist omma targa möist usse pärrast? Kas ep olle nenda?" Mis möis tust? kostis Ese!, miistust põlle kegi minno käest pärnnud. Mis kasso sest on? Se olgo alla ma lomade assi. Agga ma tahhan Teile üttelda, kuida minna ilma möistusseta sureks ütlemaks sain. Teie issa käes ollrd keik aunimmed ja kohhad anda. Agga temma, nago keik Patsid, armastas 279