Perno Postimees ehk Näddalileht M 28 1861 Wi-s j Pernus, kesknäddal 19. Julil.Z aasta. Ses lehtis seisab: Ria laulopiddo. Ommalt maalt: Pilkse surm. Kirriko wannadus. Suur söalaew. Some kolidest. Jälle uut rahha. -- Kaunis mällestus. Kineshma tullekahjo.  Wöeralt  maalt: Kunningas peäseb surmast. Preisi kronimisse pääw. Tiroli katolikude kius. Jtalia kolid. Paawst teiste tülliks. Prantsus keisri auustaminne. Kurri issa. Neegri orja kaubast. Uus Sultan. Ria laulopiddo. Kolmas pääw. —-Ltmpääw, 1. Zulil olli kindral-kubbernen würst Suworowi  sündimissepääw. Enne löunat kello 9 olli piddomaias suur prowipiddaminne, mis 3 tundi turis. Siin said keik laulud läbbikatsutud, mis igga lauloseltsile jubba minnewa  talwe koio kätte sadeti, et laulomeistrid omma körwaga kuleks, kuida nad 799 mehhe suust ühhes kõris kokko sünniwad. Keik läks hästi korda. Pärrast löunat kello 5 tulli suur piddosöök, kus liggi 1999 Lnnimest ühhes salis, kindral-kubbernen herra ja muud üllemad nende keskel, 59 laua äre istusid söma ja joma; 129 ehhitud toapoissi ollid neile kella heäle järrele röga ettekandmas ja neid ülleöpassimas. Kallid jodawad winad täitsid laudo ja parrast ka isseärranis naremate  meeste päid, mis mitmed kelepaelad lahti peästis. Wiendama roaga hakkasid lauakõnned, se on, pea-piddowannem, wiitsekubberner  v. Kube, astus üllesse, tõstis omma sampanja - wina klasi kõrgesse ning ütles: „Laulowennad ja sõbrad, kes kaugelt ja liggidalt siin ühhel melel kous olleme, ma tean, et teie keik minnoga süddamest hüate: Ellago armoliane ja suur Keisri Herra Aleksander ll^! Temma tassase wallitsusse  al ellame mele kalli rahho sees önnelikkult  ja wöime ka römoga omma laulopiddo piddada." Se pistis nago tuld püssirohtu. Kolmekordne hurra 10V0 suust, panni seinad wärrisema, ja nüüd laulsid hulgani: „Jssand, Keisrit õnnista."— Teine terwisse-jook käis kindral-kubberneri herra, würstSuworowi  ja temma sündimissepäwa peale, mis ta kui laulopiddo üllem eestkostja, nende hulkaö  tänna pühhMs. Lauljate wastus olli jälle nisamina otsata hurra. Nüüd tullid weel mitmest suust ja mitmesuggused lauakönned,  kellest agga wimaks sampanja auro läbbi, mis mitme süddame römule põhja wälja lõi, kegi ennam selget arro ei sanud. Agga Postimehhe surem rõõm neist lauakõnnedest  olli se, et üks suur herra, kes enne