manni nõu wastowötta. Kapp armas, et koolmeistride-seminari  assutamine wahhest mitte vi raske assi ei olla. Itt,oVo rubl. kapitaliga wöiks jubba middagi peale hakkata ja se kapital tulleks kokko, kui eesti koggodust 5 aastat järgemöda öv rubl. wöttaksid abbi anda, mis jo ülle terme kihhelkouna  kellegi! raske ei õlleks. Opp. Hansen tulletas agga mele, kui kiddane säbhärdune rahhakorjamine  pea saaks ollema. Kollekti ehk korjamisse  läbbi, kus koggodusseliikmed heast me lest kolide kassuks peaksid andma, ei tulla nisuggune kapital mitte kokko,*) meel wähhem sada mallitsus sedda rahwale maksuks peale pannema.  Wühner  Tarwastust armas, etSäbelmanni nõu üksi Paisto kihhelkonnakolis wöida kordaminna, mis ainus kahhe koolmeistriga kool on, kus 3 aastat järgemöda 9 kuud aastas koli peetakse, sepärrast olla küssida, kas ka teised kihhelkonnakolid, kus sedda mitte ei olle, eddespiddi koolmeistrid piddada ettemalmistama ja wöida sedda tehha? Selle peale kosteti, et se jo kihhelkonnakolide eeftkirri olla, nisuggust  mehhi kasmatada ja kolitada, kes koggodust kui koolmeistrid ja muud ammetnikud wöimad tenida;  sepärrast olla senna pole sõuda, et kõik kihhelkonnakolid  nõnda kaugele täiendud saaksid, et täita wöimad, mis nende kohhus on. Mönned arwasid ka, et nored innimessed ühhest kihheltonnast, kus nõdder kool on, (mikspärrast ei olle ta iuggew?) teise kihhelkonnakolis möiksid käia; agga selle masto ütles Pehrna Rannast: tallopoegadel olla kihhelkonnakool  mnidogi wastomeelt ja wäggise assi (!!), mis siis meel, kui temma küllakoolmeistrid ka ei wöiks öppetada. Opp. Hörschelmann armas ka, et praegused kihhelk.-kolid kõik meel mitte nõnda ei olle, et taieste kölbwaid küllakoolmeistrid wöimad öppetada,  sedda ennam olla Säbelmanni nõu tähhelepanna  ja ni paljo kui möimalik, kõik kihhelkonnakolid  sel misil ümbermuta (kui Paistus on), et nemmad  somilamal misil onuna milja möiksid kanda. Selle peale pällus konmerents, et öpp. Hansen, kui koliderewident, sedda asja makonna-kolikohtule ettepanneks, mis temma ka tehha lubbas. «Sellega olli pärrastlöuna istumine löppetud. „Opp. Hörschelmann sowis, et kõik konwerentsiliikmed  sel õhtul temma möerad olleksid, mis tännoga wastowõeti, ja nõnda läksid kõik kello 7 Willandi kirrikomõisa kokko, kus neid maeawannematest  wägga lahkes te terretadi ja wastowõeti. Seal stusid nemmad illusa ilmaga treppi peal rõõmsast juttoaeades ja nelja healega lauldes kous, künni kesk ö meletulletas, et Home weel middagi tarwis tehha  tulleb. „Teine ennelöuna istumine, 21. Junil kello 9 2. „Se! päwal piddas öpp. Hörschelmann hommikopalwet ja lugges 84. Taweti laulo hakkatusseks.  § w. „Nüüd tulli kõige pealt Rosenbergi küssimine:  "Kuida sünnib körwaline ammet kihelkonnakool  meistri, ja köstri ammetiga kokko?" läbbiräkida. Opp. Hansen ütles, et köstre lodud körwaline ehk liggiammet  koliammet olla ja et se lausa aea ja jõu raisk olla, kui köster muud ep olle kui köster. Muidogi olla mõista, et wanna köstridele nüüd ennam kegi koliammetit ei hakka peale pannema, kui nad sedda enne põlle olnud; agga noremate käest, kes ammetisse sawad, peab nõutama, et nemmad  köstre ammeti körwas ka koliammetit piddawad, muidogi teada, et nemmad seddawört ka elloüllespiddamist  ja palka sawad. Nisamma kui Rosenberg arwas ka temma, et koliammet koggokonnakirjutaja ammetiga mitte hästi kokko ei sünni; sest I) sada koolmeistri jõud jautud ja 2) sada koolmeister seläbbi üsna wöera kohha peale ja seltsi sekka. Selle wasto arwas Kapp Sure Janilt, et köster ehk koolm. koggokonnakirjutaja ammeti läbbi paljo head wöida korrale sata, mis peale õpp. Hansen kostis, et elloöppetusse järrele koolmeister, koggokonnakirjutaja  ammetis wöereti seisusse ja saggedaSte awwalikko  tüllide sisse sattuda, peale selle weel, mis kool kahhe ammeti tallitusses koli aeawntmisse :c. läbbi muidogi kahjo sada. Kasso polest, mis seläbbi wöiks tulla, arwas temma, et se wägga kahtlane olla ja jautud jõud olla ikka pool jöudo. Konwerents tunnistas Rosenbergi sõnna wimaks tõeks, et koggokonna  kirjutaja ammet nisamma wähhe koliammetiga  kokko sünnib, kui hantwärgi ammet; piddid agga Rosenbergiga ka tunnistama, et nõnda kui koolmeistride kohhad siamale on, hädda neid aeab körwalist ammetit piddama. Kui nüüd Tarto ja Wõrro makonnas nemal aeal koolmeistride! koggokonnakirjutaja  ammetit piddada ärra olla keeldud, siis pällus konwerents omma präsidenti selle eest murretseda, et Perno-Willandi makonna kolikohhus mitte nisnggust ülleültse tingimatta keeldust peale ei panneks, mis koolmeistridele raskem õlleks kui kanda jöudwad. Präsident õpp. Hansen ütles, et temma kül teisiti ei wõida, kui kolikohhut palluda, nisuggust  keel mi st kulutada, et koolmeistril lubba ei olle, koggokonnakirjutaja ammetit piddada, mis kolile s) Et Eestirahwas heast melest omma koildZ eest weel middagi ei tahha ohwerdada, wöib ehk Jummal parraks  suremast hulgast kül alles tossi olla; agga rahwa kitusseks  egga kassuks ei õlle se mitte. Nemmad piddawad sellega isse omma taimede kaswo kinni. Naitgem sa nõudkem  ennam walgust, siis tulleb köik mu assi muidogi. Senni kui rahwas alles omma kolide wasto külm ja tuim on ja neid nnrrisedes nago pakko kaelas kannab, senni ei olle mitte liig immeks panna, kui mönned öppetud Eestlased ennast omma EestiniiHmest ja rahwast häbdenewad ja emal hoidwad' mis ikka jälle rahwa omma kahjuks tulleb, kui mvtstlikkumad neist lahkumad, kes tuimusses ja rummalusses  surnud rahhakoppikut kallimaks piddawad, kui waimoharrimist.  Tehko Jummal sedda pea teiseks, siis same ka semmand. 242