nud. Sellesamma ühhe oga on ümbergi 9 tulle kahjo nahtlld! Ka rahhe on mitmes paikus suurt kahjo teinud, mis mönne silmapilguga  pöllomeeste lokust purruks lönud. Pärrast sedda on neil jälle pallawad ilmad olnud,  mis kül heinatöle hea olnud, agga mitte lojustele, kellel seläbbi mönnes paikus pörna haigus on tulnud ja paljo neist langenud. Ka wanna tuttaw kartohwli haigus olla jubba  minnewa kuus seal maal nähhä olnud. Kuida luggu sellega meie ümberkaudo peaks ollema, sest põlle meile weel mitte sönnumid sadetud. Kül õlleks hea, kui se nuhtlus koggoni  tullematta jääks. Järwamaalt. Neljas kirriMaltslastest.  Ikka ei tulle selle waese pettetud rahwal weel öiget arro pähhä egga parremat walgust silmade ette! Zuni ku löppetusses tullid  neist Z 5 meeste -ja 5—6 naesterahwast, nende seas ka mannad ja wiggased innimessev, U. mölsa kokko ning küssisid passist Krimmi sare peale minna; mitto ka nende hulkas, kes weel ep olnud omma kohtasi ülles üttelnud. Kui neile ööldi, et nüüd heina aial kellegi passi küssimisse aeg ei olle, wastasid nemmad: „Eks Teie kirjade labbi, mis on tulnud, käsko  ep olle sanud, et meid peate minna laskma?"  Kui selle peale möisawallitsus tunnistas,  et se ehk muido kuuldud jut olla, neid kirjast põlle kellegile tulnud, kostsid nemmad jälle: „No miks nad ep olle tulnud; agga kes meile sedda kulutab? waid petakse sallaja." Walleprohweti wend Gustaw, nende sadik kes Krimmi sarelt taggasi tulnud, olli üht kirja  sisse piddand andma. Nüüd tahheti, et omma kirja piddid naitma. Selle peale kostsid  : „Se on siis alles Gustawi kaes. Egga siis aita muud, kui peab agga hakenrihtre jure minnema." Teisel päwal ollid paar sadda innimest seal kous, kus nisamma jälle kellegist kirjast middagi ei teatud. Nattukese aia pärrast  näitas Gustawi iösa üht Krimmi möisniko  kirja wälja, kus sees seisis, et Lemmal nöu olla Eestimaalt mönned Lallopoiad omma ma peale wastowötta, kes agga omma kullo  peale senna peawad reisima, ja lubbab siis ka, st ta neid tahta awwitada maiasid ehhitada ja nattuke lojuksid murretseda Zc. muud keddagit. Ehk neile sedda kirja kül selgeste ärraselletadi, ei uskunud nemmad ommas jamsimisses  sedda mitte kössi ollewad, waid ütlesid,  se olla nende wastowötmissekirri krono põiest, kus keige nende 255 innimeste nimmed  peal seista. Mis tahhad jölletzatega tehha?!  - Et üks laew Tallinnast sähhärduste ärraminnejatega on wälja läinud, on kü! tossi; agga need ollid keik nisuggused, kes seatud aial, se on 2. Detsembrist künni 2. Märtsi ku päwani ennast Jamburgi alla ollid üllesse  lasknud wötta, kelle seas ka nimmetud Guötaw Maltswet olli. Temma olli neid wist ikka petnud, et ennast siin ennam ei julgenud  rahwale näidata, ja sallaja omma teed läks. Ta olli nende käest paljo reisirahha ärrapetnud  7 rubla hinge pealt! mis nad isse tunnistawad. Need kes laewaga läksid  ja nende seas ka Gustaw, need läksid Jamburgi  wabriko töösse. Keige teistele on seks aastaks wäljawanderdaminne wallitsusse põiest  ärrakeeldud. Süggise wöiwad jälle ennast  lahti küssida, seätud aia sees ommad wastowötmisse pabberid ettenäidata, ja siis Jürripäwa aial, kui tahtwad, jälle minna, kui neil rahha on. Et kewwadest künni heina  aiani perremeeste jures ollid tööd teinud, sedda ütlesid armo polest teinud ollewad, agga  heinale ei minna nemmad mitte. Kes möisa päiwi wölgo ollid jänud, said käsko, warsi töösse minna, mis nad ka tegggid, muido olleksid ihhonuhtlust sanud, ja nüüd niitwad jälle nago enne. Et nemmad kohhut  omma kirja selletamisses ei uskunud, an' dis hakenrihter neile nöu, enneste seast mönned  omma kirjaga kubberneri jure sata; sedda nöu wöeti wasto, agga sadikud ep olnud weel mitte taggasi. Mönned on jubba kahhes möttes omma ärraminnemissega ja lubbawad mönne näddala pärrast jälle hakkata sea lihha söma, kui nad minnema ei sa; se olla neile unnes jälle neste lubbatud; tahtwad ka süggise usste kohtasi wötta; teised jälle ütlewad: „Mis waewad  need ka on, mis meie näeme ennamuistse 252