Holsteinima kallal jaggelewad ja waidlewad, sedda olleme jnbba küllalt kuulnud, ja eddasi põlle nemmad sellega samma weel sannd. Ma tahhan  Leile parrem üht kirja luggeda anda, mis meile nende päwade sees Berlinist tulli, kust üks aus Kestimehhe poeg sedda sadab. Neäri ku eSsimesses numres olleme tedda jubba tundma sanud. Se kord, olgo terwe hea innimenue, kirjutab ta meile nenda: Siin Berlini linnas ellawad wiimse hingekirjutusse  järrele 608,660 Surem jaggo neist innimestest, kes stin ellawad, on muidogi handwärgid ja törahwas, nago iggas linnas. Teada muidogi sünnib nende seas m mVnnesuggusi asjo, mis mitte kita ei sünni. Siiski on ka paljo neid innimessi, kes sure holega selle eest püüdwad murretseda, et ihholikko toteggiad  omma iggapäise tö jures mitte tundmatta  kiwwiks egga puuks jä jääks waid et nende waim ka ärratud ja kossutud saaks ja nemmad ommast ellust ka parremat maggo tunneksid, kui üksi sedda, mis sögist ja jogist tulleb. Selle- Pärrast on ni hästi siin kui muial surema linnade  sees mõnnesuggused seltsid assutud, ja meie konneleme siin isseärranes hantwärgiseltsidesi. Kui päwatö tehtud, siis kogguwad rahwas ennast  õhtul kokko omma kätte tööst puhkama ja oppetud meeste kõnnnedest ja etteluggemistest omma meelt ja waimo kossutama ning jahhutama.  Sähhärdusi kokkotullemessi hütakse, nago ööldud, hantwärgiseltsid. Neid on siin mitto ja mõunesuggusid, agga ma tahhan sekord üksi sest keigesinemast ka Eestirahwale lühhidelt kõnnelda. Berlini keigesurema hantwärgiseltsil (se on, handwärgid ja törahwas kokko, Sakslased on nemmad jo keik) on ühtekokko 4000 liget, agga mitte seiswad, waid aeg aealt tulleb ust jure ja lahkub wanno jälle ärra. Igga meesterahwas wöib sellesinnatse seltsi liikmeks sada, kui ta 17 aastat wanna on ja ennast ausal wisil ülles peab. Iggaüks  seltsilige maksab ku pealt 3 hõbbe-krossi (10 kopp. hõbb.) ja sel kombel on nipaljo rahha jubba kokkotulnud, et seltsi wannemate polest nõu wõeti, üht isseärrsnis seltsimaea ehhitada, mis üks seitung kulutab, neid olla koggoni 65V.VV0 hinge ja Berlin olla rahwa hulga pslest kolmas pealin Eüropamaal.  Lemmast perrekamad olla weel Paris l ja London 2,SVo,<>i)6 mnimessega. E. P. 80,000 taalrit maksab. Kahhe aasta eest osteti selle taris 24,000 taalri eest üht ehhitamisse platsi, ja nüüd on se maea jubba peale pole aasta eest walmis. Nenda wõiwad kerge kulloga  sured asjad tehtud sada, naga wihmatilgadest  weeupputussed tõusta, kui neid paljo kous on. Keige ennamist petakse siin maeas, kus rahwas esmaspäwa ja laupäwü õhtul kokkotullewad,  kõnnesi ja etteluggemessi, mis läbbi mmmenne wägga paljo wõib õppida ja teada sada. Muil õhtodel on kolittmnid, kus nored innimessed, kel sedda pudub, luggemist, kirjutamist,  rehkendamist ja muid sellesarnatsid tarwilessi  asjo õppiwad. Noorde seas näikse sagedaste  ka nntto manna, kel habbe jubba halliks lööb. Et naeterahwas uisuggustel õhtodel kasa ei wõeta, siis on saggedaste meel peale selle pühhapäwa  päirastlõunat isseärrcmised kokkotullemised,  kus mees naist, wend õdde, ja kel on, ka peigmees pruti kasa wõttab. Nisuggusel aeal on siis mängimehhed mängimas ja lauljad kõris laulmas ja petakse seal wahhel ka mõnned lühhikesed  kõnned, agga nisuggused, mis ka naesterahwäl  kassulissed ja nende mõistussel liig rasked egga kirjud ei olle. Et need 4000 innimest igga õhto korraga kous ei olle, on muidogi mõista ja pühhapäwal, kui arwatakse, et liig paljo iunimessi kokkotulleb, antakse laupäwal 1100 pillest neile walja, kes enne pisima tullewad (sest ni paljo mahhub korraga  innimessi senna maeasse) ja igga Pillet maksab üks höbbekros (3 kopp.) Kes nisuggust billeti siis laupäwa ei olle wõtnud, ei wõi pühhapäwal  seltsimaeasse minna. Esmaspäwa ja laupäwa õhtul, kui etteluggeminne  on, koggub rahwas kello 8 sali kokko ja istuwad pengide peale mahha, mis selle tarwis  on walmistud. Mõllem pool külges on weel kõrid tehtud, kuhho ka hulk innimessi peale mahhub. Nisuggune etteluggemmns ehk könnepiddaminne  Lurib künni kel pool 10. Siis petakse pool tundi wahhet, kus innimessed mõnnesuggusid seitungist ja ramatuid luggewad, mis seltsi kullo peale maeas petakse. Kel middagi küssimist ehk arronõudmist on, se kirjutab sedda koddo pabberi peale ja panneb seltsimaeas „küssimisse- kasti." Neid küssimessi jaggatakse nüüd õppetud meestele  kostmisseks ja kõnnepiddamisseks wälja. Kui 139