Kiwwikõwwad ja putuimad, ühhe sõnnaga, püstirummalad peaksime ollema, kui meie su ja südda suurt tänno ei anna. Ma tean ui hästi, kui mõnni teine, et keik head anded lummalast tullewad, agga ma tean ka, et lummal ommad anded innimeste läbbi annab ja omma salwitud meest Aleksandrit on prukinud meile ja keige Wenne rigi allamatele head tehha. Ma tahhaksin mõnda tunda, kes sedda wõiks walleks aeada. Sepärrast, armas Eestirahwas, tõtta omma Keisri kronimisse pühhal pühha kotta, tänna ja pattu lummalat, panne õhto rõmotutted põllema, tõsta omma healt Jnmmalale tännuks ja Keisrile auuks; olle rõõmsal päwal rõmus, sul on suurt asja tänno anda ja rõmus olla. Ettago meie kallis Keiser, Keisri Proua ja keik Nende suur sugguselts ja lasko lummal Aleksandrit weel mitto kummend aastat hea terwissega Wenne kroni kanda, keige rigi õnneks ja rõmuks. -- sPildiselletus.j Armsad sõbrad, südda aeas mind seks rõõmsaks päwaks teile üht weikest  mälletust teggema, mis armastusses pallun wastowötta. Esmalt näete siin „Postimehhe" assemel uut pilti, mis meie ka eddespiddi kronopühhadel  same prukima. Se on meie Keisri talwe-loss ehk aumaea Peterburgi linnas, kus sees Ta talwe aeal ellab. Keskpaikas lossi ees seisab Aleksandre I. ausammas. Minnewa aasta reisisõnnumetes ollen sest surest aumaeast pikkemalt kõnnelenud, kes unnustanud, waatgo sealt järrele, tänna Põlle meil ni paljo rumi. Aggasedda pallume süddamest, et lummala armosilmad selle maea ülle allati lahti olleksid ja temma wäggew kässi meie Keisrit ja Temma suggowõssa seal sees käitiseks  ! Teine pilt, mis lahtiselt tännase numre jures leiate, on kronimesse pühha mällestusseks. Üks armas Peterburgi sõbber, olgo tuhhandeks terwe, on meile muist kullokandes, sureks abbiks olnud. Temma nimmi seisab parremat kat Pildi al, agga suremat jutto ei lubba ta mitte tehha; seddagi ollen pool wäggise üttelnud. Agga mis seisab pildi peal? No jah, sedda tahhan ka lühhidelt  selletada, kui mõnni isse ei peaks teadma. Waatge, kesket pilti seisab jälle õnsa keisri Aleksandre  I. mallestusse-sammas Peterbnrgi linnas. Parremat kat paistab pool Keisri talwe-lossist  weel meie silma ja selle järrele admiralitäti  mnea onuna penikese kullatud torni ja pürnapudega, mis seal ümber jalgtede äres kaswawad;  ülle admiralitäti paistwad weel sinatikohto  maea kattuksed ja tagga otsas üks wenne kirrik. Pahhemat kät pildi peal näeme meie poolt kindralstabi maea, mis keiserliKo talwe-lossi wasto seisab; selle järrele tullewad kolm kuulsat ulitsad: Newski-, Erne- ja Wosuesenski-ulits, mis keik kolm, nago kannawarwad admiralitäti torni peale kokkojookswad, ehk kill teised otsad linnast  läbbi ullatawad. Nende järvele tulleb nüüd suur Isaaki-kirrik omma kullatud torniga. Keigist neist suurdest maeadest olleme minnewa aasta nattuke laiemalt kõnnelenud, nüüd wõiteisse silmaga nähha. Innimessi, kedda siin Aleksandre- ja admiralitati  platsi peal näete sõitwad ja jalla kõudiwad,  ei tea ma nimme järrele mitte nimmetada. Seal on sõamehhi ja mu innimessi, agga minna ei tea seddagi, kas nad tänna lõunat jubba sönud, wõi lahwad alles lõunale. Sellega olgo nüüd kuida on, agga minna ussun, mitto sõbra lassewad  omma pildi klasi alla panna, et neil omma Keisri pealinnast üks tük mällestusseks silma ees seisaks, ja se õlleks üsna õige; egga klaas ja raam silmahammast ei maksa. Sest olgo kül, ja nüüd matame jälle muid asjo, mis sel näddalal tehtud ja nähtud. Ommalt maalt. Noh, ommalt maalt, mis on siis ommalt maalt praego kuulda? - Just siitsammast ümberkaudo  ei olle praego middagi, mis suur kulutusse wäart assi õlleks; olgo siis Rõngs k ih-- helkonnast, mis Tarto maksnnas sTullekahjust.j Sealt kirjutakse meile nenda: „Kas tead ka, Postimees, et sinnust wersta 45 Ria pole, on 12. Aug. tulli mitto innimest ilma peainarjota jätnud? Se olli Nõngo kihhelkonnas, Aakre mõisas. Seal olla paar mõisa manameest tisleri tuppa läinud, et pibud Pöllema panna. Olla mehmed  seal mõnda weewlitikko ärraraiskanud ja Pörmandale  wiskanud, künni wimaks pibud tormasid ja mehhed omma teed metsa maggama läksid. Muid innimessi ei olle koddo olnud, kuid kaupmehhe 289