tarkust kiitwad. Keik näitab nago pnusse armastus  wälja, ja on ommeti paljas kawwalus. Ja mis on se prius? Lubba, raskemat koormat  kaela wõlta, muud middagi. Se on tõSst, ui paljo prantsusse werd ja warra ei olle Napoleon lil. mitte ohwerdanud, kui Napoleon I. sedda teggi, agga temma wiimse wallitsusse aastate sees on ka Paljo werd ja rahha ilmasjata mahhawiskatud, ilma et Prautsussed sest au ehk kasso olleksid sanud. Aastal 1851 olli rigiwõlg 5345 miljonit Pranki, agga 1. lanuaril 1864 jubba pea 12,000 miljoni ja kaswab igga aastaga, nago weria lummepal. Üksi Parist linna on temma omma ilmasjata ehhituste labbi 1000 miljoni wõlla alla lükkanud ja ennam ehk wahhem on teised linnad sedda järrele teinud. Mis on temma wäljama kulludest, nenda kui Mehhiko sõast wälja tulnud? Prantsussed tahtwad ni hea melega esstmenne  rahwaS Eüropamaal olla, sepärrast torkiwad  Preislaste minnewa aastased sured teud nago okkad nende kue sees. Napoleon tahhab omma sõawägge ümbermuta ja Preisist ees olla, agga se maksab hirmus rahha, ei tea kust wõtta, ja neil, kes kätte tööst ellawad, on pinike peus. Asjad wõiwad aega möda weel wägga kirjuks minna. Angtismaa! on parlament alganud ja kunningana  Miktoria isse parlamenti maeas troni könnet lasknud luggeda, kus sees agga suremat  tähtjat asjo ette ei tulnud. Uks selts Inglasi tahta weel kolmat Manti telegrahwi merrest läbbi panna ja sõnnumete hinda hopis oddawamaks jätta, kui nüüd on, kus 30 sõnna ö T ehk 35 rubl. eest ülle merre sadetakse. Rootsi Parlamendi ehk rigikoggo liikmed olla nõuuks wõtnud, parlamendi aeal mitte muu drckube  kanda. Ka kunningas isse olla üttelnud, et temmal middagi selle wasto ei olle, kui ka temma wäeütlemad, senni kui parlamendi liikmed on, ilma wäemundrita temma ette tnllewad. Nõndasannna olla nemmad ka nõuuks wõtnud, kõik pilkad aunimme nimmetamissed ja tiitlid ühheteisega räkides mahhajätta ja lühhidelt „herr" nimme ette panna, hea kül. Uus aeg hakkab wanna ilmasjata Ballasti iggal pool aeg aealt waljawiskama. Preisimaal on kunningrigi parlament 83. lammril tronikõnuega lõpnud ja peab saksa põhjapoolse rigikoggo parlament 12. Webruaril algama. Tartust. 1. Webr. leiti Karlowa mõisa rohtaeast, mis üsna linna allewil, ilwes pu otsast. Immeks on panna, kuida se arruldane  metsaloom linna käima tulnud. Pu otsast ülle aea wäljahüppades kukkus agga waene loom nõnda püstlattidest aea peale, et kael kahhe kõwwa latti wahhele sattus, kust ennam Pead wälja ei sanud, künni sealsammas surnuks kodi. Kuida mitto malletawad, tulli mõnne aasta eest üks põdder nisanuna Tarto linna watama ja leidis  endise kuratori rohtaedes omma otsa. sTullekahjo.j Tänna 2 näddala eest on Nõo köstre maea hommiko warra ärrapõtlenud  ja köstre omma ning kolilaste asjad sissejänud.  Kust tulli hakkanud, on meil teadmatta. Intressi pabberid. (Peterburgis, 4. Webr.) 5 protsent!, wöidolacnopabberid l. jaggo !W. 5 prols. woidolaenop. !l. jaggo Il>s'/». 5 xigi pankplllstid 77'/». kuld °/« imperialid 6 rubl. 4 kopp. 4'/, protsent!. Liwima pantkirjad ök'/». 5-prots. „ Kirjawastussed. 52) p. E. B. H . Tänname wägga, agga ei olnud se kord tnnam rumi. 53 P. W. U Olleme kül katte sanud, agga nksugguse asjal ei olle ruttu, olgo siis, et uelt õlleks sündinud.  5?) P. B. K S. Olleme jubba tännaseS numris vrukinud, kui ka rumi parrast ikka lühhidelt. 55) P. M. U. P - Olli wägga hea, et meile sedda teada andsite, olge terwe. Mis seal ennam aega wita. 56) Ä. L. R. P . Peate nüüd isse teadma, kas loud ka ncnda olnud. Tõeste sündinud osjad on meile sündsad. 57) J. L. T Meie ei sa öiete arro, on Teid nalli ehk tülli sedda „tüdruko kitust" aeanud kirjutama? Kellele peaksid need sassis sulmikekd römuks ehk öppetusleks ollema. Pallume melespiddada, et meil omma kassinat rumi paljo ausama asjade peale tarwis on. 47 Von der Censurqestatter. Dorpat, d. 7. Ftbrnar i^i7. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Politse i l i ch e r Bew illi g u n g.) „Wannemuine." Musiko-öhto saab se kord tronipühhal, se on R« Webruaril Ahto Vello 8 veetud, ja kn-öhto s. Märtsil selfammal aeal Möllemil  Zhtml on piketid seltsimaeas BS kopp. eest sada: musiko-öhtul peale lauljate» igga seltsiliikmel  ja fissetodud Wöeral, ja ku õhtul neile, redva seltfitiikmed siSsetowad Nenda jääb ss ka eddeSpiddi  ku- ja mufiko-öhtudel. SestsvisuS.