lemisse parrast käest ärrawöetakse, saab makonna  üllema wallitsusse loaga auksioni wisil awwalikkult ärramüdud, ja mis weddamisse ja mümisse kullust üllejääb, krono kassaks pandud. TS) Koddaniko ja hantwärgi meesterahwas,  kes isse hantwärgitöod tewad, ilma 'abbiliste  tingimisseta, kui ka need, kes ennast tö- ja maeatenistusse palkawad, ilma et neil (Z 39 nimmetud) kraamkauba pilleti õlleks, peawad, kui neil wahhest linna krundi peal mönne platsi eest, mis nende parralt on, maksa ei olle, üht issearranis hantwärgitö pilleti (K 15) murretsema. Tähhendus 1. Jnnimessed, kes weel 17 aastat mannad  ei olle ja siiski omma käe peal tööd tewad ja rahha teniwad, kui ka teised, kes wannemad ei olle kui 17 aastat, omma wauuemate jures ellawad ja nendega ühhes üht hantwärgitööd tewad, on pilleti ostmissest lahti. Tähhendus 2. Ma innimessed, kes jubba omma kronomaksud  senna koggokonda makswad, kus nad hingekirjas seiswad, neil ei olle siin punktis nimmetud hantwärgi Lö eest linnades ja allewites ennam pilleti makso tarwis. (Jääb polele.) Ommalt maalt. Pernnst. sAuwäärt eesti Andko Jummal head kuulda, pahha tulleb muidogi paljo. Kahjo, et ma selle ausa Eestimehhe  nimmi ei tohhi nimmetada, kellest praego tahhan nattuke könnelda; sest ma ei tea meel, kas ta sedda tahhaks. Ta ellab nappist 2 pennikoormat Peruust. Kas se tossi on ehk malle, et Eestlane peab Sakslast mihkama, sest põlle mul siin aega arvutada; kui sedda peaks mönnes paikus ollema, siis teab igga rahwa tundja, kust se pahha wistrik  on tõusnud, mis aega möda missist jälle kaub. Orri wihkab, primees ihkab. Agga kuulge P — perremehhest, kelle nimmi praego koggematta piddin wäljaütlema. Ülleminnewa laupäwa öhto (16. Webr.) tulli üks herra, Tartust tulles, omma proua ja kahhe lapsega P-tallusse- ja pällus ömaea. „Omaea Zummala parraltütles perremees ja wöttis neid lahkeste wasto. Teekäiad Ollid  sajuse ilmaga, lapsed ja wannemad, märjad  ja tännasid Jummalat, et soja tubba leidsid.  Perremees, perrenaene ja maearahwas (sest kuida perremees, nenda perre) ollid lahked  ja ussinad awwitama. Lapsed tehti märjast  ridest lahti, rided pandi kuiwama, häddise  prouale todi kätte, mis tarmis olli ja keigile tehti öhtoroga ja soja teewet. Keik toidonöuud ollid puhtad ja kassitud, et herra ja proua möllemad piddid tunnistama: ..siin on hopis parrem, kui W-linnas külmas trahteris  , kus keik ridehilbud hommiko nisamma märjad ollid kui öhto." Teisel hommikul tulli jälle puhtalt walmistud kohwi ja mu roog, ni hõlega, ussinast ja lahke näoga tehtud,  kui olleksid saksa teekaiad' ammotuntud ja. odatud küllalissed olnud. Nüüd tulli jälle teele minnik. Proua, kes makeelt mõistis, küssis: ..Noh, armas perremees, mis meie nüüd Teie lahke wastowötmisse ja üllespiddamisse  eest wölgo olleme?" ..Wölgo?" ütles perremees immekspannes. ..Aus proua, se õlleks mulle häbbiks, kui minna teekäiate käest, kes minno kattukse alla öseks jäwad, hakkaksin makso wötma! Wötke heaks, mis jõudsime anda ja sõitke Zummala nimmega. Wöerid lahkeste wastowötta, sellega ei te ristiinnimenne muud, kui mis ta kohhus on." Need ollid ausa perremehhe wiimsed sönnad ja tassumissest ei lasknud ta suud lahti tehha. Saksad sõitsid tännoga omma teed ja ütlesid issekeskes: ..Ennäh Eestimeest!  Ritter rinna sees, on ennam, kui ritter rinna peal." Kuulge weel eddasi. Kolmandamal päwal pärrast sedda käib sesamma  herra ühhe teise herraga Perno ulitsal.  Korraga astub hulga rahwa seast üks Eestimees wälja, ütleb: ..Terre, Lerre!" ja annab temmale üht höbbelussikat ja paar muid pissukesi asjo kätte, mis temma jure mahha ollid unnustanud, ööldes: ..Õnneks juhtun Teid ommeti leidma. Wige omma prouale paljo termist. Jummalaga." Enne kui herra temmale sai ööldud: ..Olle terme!" olli mees jälle teiste seas kaddund. Ta polnud  mitte nende seast, kes pärrane suga wahtima  jäwad, künni tänno ja makso samad. Kust ma sedda tean? Herra ja proua ommast suust. Miks ma sedda könnelen? —- Sepärrast, et se eesti süddant römustab, kui 67