se on Wini linna rahhust sadik, mis 1815 Parrast Bonaparti langemist tehti. Muido õlleks keik wägga hea, agga Berlini Parlamenti waidlcmiste parrast olla karta, et ka need piddopäwad mitte pilwist selged ei sa ollema. InMsmEalt. heateggia surm. j Suri ja weikesi mehhi surreh igga päaw ja iggal maal; agga surem hulk neist samad  ärraunnustud, ui pea kui nende hauad on kinnikaetud. Mõnned on rikkad olnud, sawad muist tannatud, muist kirrikud pea unnnstud; mõnned on Mäggewad ehk targad olnud, nende nimmest rägitakse meel mõnni aeg, agga kui wihm ja päwapaiste sedda risti pealt anaplekinud,  on Lemma ka rahwa melest kaddunud; mõnned ollid ommal wisil sured ellades, sured surres, m otsid paljo sisse, andsid paljo wälja, sured ollid nende marrud, sured nende mattussed, agga kui matjad surnoaeast taggasi tullewad, ei olle kellegi silmad märjad, maid kuuldakse meel: „üks ilmaasjata rahharaiskaja jälle Mahhen, mingo peale!" ja nenda on neid Paljo. Agga siiski, ehk kül wähhe, on igga rahwa seas ka neid leida, kes ello aeal, kord surema, kord wühhema nimme al, onuna issama ja rahwa õnne ilma palgata tagga nõnda ja omma ellopäiwi  selle peale kulutada, keigesuremaks auammetiks  pidhasid ja sellepärrast mitte arra ei mässinud,  et neid mitto ei mõistnud ja mitto neile wastopanmd ja pahha teggid, kui neid surnoaeda miakse ja hauda pannakse, siis on teine luggu. Nende nimme tuntakse ilma ristikirjata  ja nende hauda leitakse ilma hauakiwwita  - ta ligub rahwa süddames. Omma rahwa ja liggimeste süddames peawad õige meeste ausambad ja mällestusse märgid seisma, siis Põlle muid ennam tarwis. Esmaspaäw, 21. Märtsil  surri Inglastel nisuggune issama heateggia arra, temma nimmi olli Rihhard Kobden. Meil ei olle temma ellust rumi paljo könnelda,  ei putu ka paljo meitesse, agga Inglastele on temma paljo head teinud, muido ei leinaksid nemmad Ledda, kui „issama heateggiat" mitte tagga. Et Inglaste merrekaup ni õitseb, on wiimsel aeal suur hulk temma teggo. Et Inglismaal  ka waesemad innimessed oddawamalt omma leiba söwad, on temma mitme aastase wässimatta wõitlemisse järrele ui kaugele saatnud. Ministri ammetit ja Baroni nimme on temmale -pakkutud, kus au ja warra kulges kõlkusid, agga teiuma ep olle sedda mitte wasto lvõtnud, waid on onuna rahwale truiks janud, waeste ja allamate  eest wõitlema ja neile kassuks ellanud künni lummal tedda ärrakorristas. Kuuni ta ellas, ollid paljo tennna wastased, nüüd tagga 'järrele näwad kül ja tunnistawad ka, et Kobden -neist paljo õiglasem ja truim olnud. Sellepärrast  leinab tedda suur ning weike tagga, ja se olle mokka otsast egga silma kirjaks. Agga mo armsad Eestiwenuad, teitest Põlle kegi Kobden, ja wõite onuna rahwale nisamma head tehha, kui mitte temma wisi, siis omma wisi. Waljarändanud Eestlaste heaks on ramatnid saatnud: Urwasto kihhelkonna öppetaja  10 Uut Testamenti ja 11 Lauloramatut, ja Ambla kihhelkonnast ilma nimmeta 1 lummala töetunnistussest 11. ja 111. jaggo, 1 Iggapawased süddame jahhutamisted, 1 Suur ärralunNastamisse pääw, 1 Pegel lummala rigi leikussetöõst, 1 Ristiinnimesse  teekond I jaggo, 1 Wiis könnelemist lastega, 1 Uskl. Elisabetti ello ja 16 wähhemat ramatut. Tänname andjaid süddamest ja pallume,  kui mönne kassi weel üllatab Krimmi Eest-' laste jauks anda; Samara ja Siberia jaggo tahhame  pea ärrasata. Kirjawastussed. 83) A. E. H. . . .t. Tanname mägga ja pallume sedda prügiks mötta, et koddone kel ka ommal aeal helliseks. 84) J. T. U-W- Tanname Teie murreksemisse eest, agga põlle ennam tarwis; sedda ennam agga, mis omma kirja teises ja>ss teada annate. 85) J. M. K. .s. Olge terme; tulli arwa  agga laks korda. Ärge pange koggomisse waewa raskeks. 8K) G. K. P. . . . . . . .s. Teie kirja olleme kül katte sanud, agga nattuke hiljem, kui Teie olleksite sowinud.  Meie lodame, et Teie asja ka ilma selleta liig wilto ei leia ollemad. 87) J. J. -s. Kahjo, st neist kahjudest tänna (4. Apr.) ennam rumi ei olle könnelda- sest lehti tahheti pühhade parrast paar paimi warrem malmis trükkida. 88) M. J. P. . . .s. Wägga kenna luggu, agga peab praega nimmetud asja parrast ka tullcwa korraks jäma. 89) J. J. A. . -s. Meil on sahhärdusi kirjast jubba hea käppo täis iggalt poolt kokkotulnud ja muidogi on meil Teitega ses asjas üks nöu; agga lubbage asja meel pikkemalt järrele möttelda ja teistega kokkoräkida. Manna  assi ei wöi jo ni ruttu ennam liig mannaks minna. On pil kord hüüdma alganud, ei sa wist ni vea ennam mait jama. 123 Wsn der Censur erlaubt. (Nr. 66.) Dorpat, d. 5. Ztprtt <865.