sai tulli, mis kökis kedo assemel (plidi al) peale hakkand, peagi jälle kustutud, ja ei olle kahjo wägga suur. Muido kui mitte ni rutto abbi põlleks olnud, õlleks selle parraja tulega, mis sel ösel puhhus, kül kahjo wägga sureks woind minna. No eks m'e siingi peame ütlema: „Aitümma wanna hea taewa tädile!" Itiast. sKindral ku bberner kotto Aulik kindral kubberner herra grahw Shuwalow on 55. Julil lõuna aeal raudte peal Peterburgi sõitnud. Arwatakse, et ta ammeti toimetamiste parrast senna läinud ja 8 päwaks kotto ärra jääb. l6. Julil öhto n'a kello 7 ja 8 wahhel näggi üks kingisseppa sel, Siilke nimmi, ühhe patserimisse te kässipude  peal kaks kelmi modi meest ühhe rahha kotti warrandusse kallal arro teggewad. Siilke kargas järsko selle mehhe kraest kinni, kelle käes warrandus olli ja sundis tedda ennesega liggi tullema, teine panni lippama. Ta wiis tedda silla kohto peale, kust tedda politsei  kohtusse juhhatadi, ja anti tale ta palwe peale silla kohto tener abbiks. Kui nad ühhest  surest käidawast ulitsast läbbi piddid minnema,  hakkas wang palluma, tedda mitte sealt ulitsast läbbi wia, waid sealt ja sealt kõrwalissest  ulitsast, mis ka sündis. Siilke ja ta seltsimees, kui nad wangist nimmetud körwalisse  ulitsasse sanud, näggid mõnda innimest  wasto tullewad, kes wangil tutwad nähti,  ja temmale nöu andsid, ennast lahti rabbada.  Siis tõmbas ka wang ühhe noa, kas taskust woi hõlma alt, sedda ma põlle näinud, hawas sellega Siilke kaelast ja kohto teenre köhhust ja õlleks ehk terwe nahhaga minnema peasnud, kui teised innimessed neile appi põlleks  jõudnud ja tedda kohto kätte winud. Kohhus  tundis tedda kui wanna tuttawa, kes ennam kui ühhe korra kurja asjade pärrast kohto ees seisnud. Temma kinni wötjad said kohto arsti holeks antud. Rahhakot, mis kurjateggia käest ärrawöeti, kus 12 rubla rahha sees olli, se olli möldermeister Wrikke taskust ühhe innimeste pitsitusses kurjateggia peusse jooksnud. Wist põlle hawatud mees- tel wägga suurt wigga, et neist pitkemalt põlle rägitud. Agga kurjateggia otab omma parrajat  palka. Oh pühha tädike, hoia ja parranda isse! Walga makonnast. sßömo Pahhad asjad tewad mele nukraks, head römustawad.  Ehk meie kül keik pahhad asjad, olgo neil nimmi mis tahte, ühhe käetäiega ärrapühkida  sowiks, siiski nad kui umbrohhi hea asjadele tülliks seisawad, ja woime agga arro sedda römo sada, mis heast tulleb. Arro küllalinne armsaste petakse: et nüüd keik head asjad arro-asjad on, sepärrast tahhame ka sedda  romo luggo kui arro küllalist omma sebradele  wöeraks wia, ja lodame, et sedda armsaste  wastowoetakse. - Walga makonnast, Ermesi, (Lättikele Ergeme) lossi pealt, mis Latti jaus, olleme seitungi läbbi teada sanud ühhest nisuggusest pühhast ehk römo-päwast, kelle sarnast ehk wärilist meie omma ümberkaudo  tännini mitte tea olnud ollewad. 27. Juni ku päwal (paar päwa parrast Jani päwa) tullid keik Ermesi lossi koggokonna perremehhed  ja perrenaesev omma mõisa wannemale, Eduard von Walter, tänno andma keige selle hea eest, mis nad keige temma wallitsusse aeal maitsnud, issiärralikkult selle eest, et herra neile nende tallomaad ni armastlikko ja otse õige wennalikko kaubaga pärriseks münud. Kui römopäwa allustusseks üks nelja heälega römolaul olli ärralauldud, astus koggodusse wannem herra ette, rakis temmale keikide perremeeste  nimmel ei mitte pealu waid süddame kolitud tänno sönnad keige selle hea eest, mis herra neile keikis asjus sowinud, agga nimmelt  selle eest, et ta neile nende tallomaad nende pärriseks münud, et ta ennam nende kui omma kasso nõudnud, ja et nad nüüd omma tallokohhad on ommaks sanud, ja et need ka nende lastele ja laste-lastele wötmatta  pärrandusseks sanud. Siis ta andis mönne  teise perremehhe ja perrenaesega keikide perremeeste  nimmel omma herra ja prouale mõnda  kenna ei mitte tühjapaljast kingitust, ja igga ande jures rägiti ommad kohhased sönnad.  Koggokonna kohto pea kohtomees an- 241