ma süttida , et sind püssiga mahha lassen. Ma tean, mis minna sulle teggin, sedda olleksid  sinna ka mulle teinud. Meie olleme jo möllemad Arabiamehhed. Tänno ma ei tahha." Nenda teggi Arabiamees. Mis siin jures Ata ehk laita on, tunnete issege; agga minna tunnen üht rahwast, kus wend wennale sedda ei teeks, mis siin waenlane waenlasele teggi. Suggu peaks jo suggu armastama, agga mitte pölgama ja wihkama, nago saggedaKte weel meie hulkas nähha on. Sagem ka selle asja polest igga paäw ergemaks  ja targemaks. Kuulgem sönna, piddagem  seädust, auustagem üllemaid, se on Zummäla tahtminne; agga ärge häbbenegem mitte Eestirahwas olla, kaigo meie adra tagga  ehk söitko tölla sees. Zggamees tannago selle eest, mis Jummal temmale annud ja seisko ilma kaddedusseta ja uhkusseta seal, kuhho Jummal tedda pannud. Mönned on meist kaupmehhed, mönned kontoristid, mönned  kirrik'sandad, mönned köstrid, mönned opmannid,  rentnikud, hantwärgid, Postimehhe  kirjutajad ja muud ammetmehhed mehhed olleme keik, kuid üksi ueed on narrid,  kes ennast häbbenewad Eesti suggust olla. Lubbage mulle weel üht muhko nimmetada, mis ni mitme külges wagga inneto nähhä on ja mitto head meest sea sarnatseks teeb. Eestirahwa seas, ma ütlen sedda kurwa süddamega,  peaks H. wähhem jodikuid ollema, kui neid on! Oh, kui paljo on jubba sest pahhast  asjast rägitud ja ragitakse weel, agga suur hulk on sest körwast sisse, teisest walja läinud. Minna ei tea mitte, mis assi Eestirahwale  suremat kahjo õlleks teinud ja nende mõistusse ja kukro kaswo nenda kängo pannud,  kui wiin. Kust tullewad ennamist keik tüllid ja riud, holetus ja laiskus, kölbmatta sönnad ja teud, mis ei sünni nimmetada? Kust muido, kui wina klasi põhjast! Mis läbbi on ni mitmed issad ja pöiad (mönni kord ka emmad!) teenrid ja ammetmehhed, kes ausaste omma leiba wöiksid süa, raiskus ja õnnetumad innimessed? Eks wina läbbi! Hullo meelt ostetakse üsna rahha eest, miks siis tarkus ei pea tagganema? Töeste, kui innimeste häddadest ja önnetussest need mahha arwatakse, mis wina läbbi on tulnud,  siis ei jääks neid mitte liga ennam ülle. Se hädda on liig tuttaw, kui et mul tarwis õlleks pitka könnet tehha. Kui mitto abbiello on selle läbbi rikkutud, maia tö tühja läinud, lapsed holetusse sisse jänud, waesus ja nälg tulnud, ja mitto ka enne aegset surma sanud ! Sepärrast armsad „Postimehhe" söbrad, minna  lodan kül, et se assi teitesse nimmelt mitte ei putu, agga ma pallun Eestirahwa headusseks : aitke selle waenlase wasto söddida!  Maenitsege neid ikka jälle, kes ses wörkus  kinni on, künni wimaks ommeti märko sawad. Teäda kül, ükski jodik ei tänna nisugguse  maeNitsusse eest ; agga egga meie sojatöbbist  sepärrast abbita ei jätta, et meid jamsides  söimab ja kirrub. Kül õlleks häbbi luggu, kui Wenne rahwas wina pölgamissega Eestirahwast ettejookswad! Aitko Zummal neid arro sada, et senni kur wina-armastus ei kau, ka senni meie muud asjad kammitses seiswad. Muhkusi õlleks weel küllalt, kellest wöiksime  räkida, agga et nüüd jubba kolmat näddalat  sest könneleme, kardan et assi mitmel iggawaks jääb, sepärrast teme se kord löppetust.  Andko Zummal, et keik tuulde ei lähhäks!  Sönnumed ommalt maalt. Riast. Laulo-piddo. Kas mälletate weet, mis I. Postimehhes Nr. 7. leh. k. 51, 59 ja 64 seisab? Sedda on nüüd pea 4 aastat taggasi, kui Tallinnas „laulo - piddo" peti ning sealt rahwas põlle sedda weel unnustanud.  Tullewa suwwel tulleb sesamma assi Rigas ette. Mis laulo-piddo ja lauloseltsid  on ja kuida neid petakse, sedda olleme sel aial, kui Tallinnast könnelesime> jubba teäda annud. Rigas on 2 meeste laulo-seltsi ning need on nüüd kindlaste nöuuks wötnud Juni ku löppetusses üht suurt meeste laulo- 51