nattuke tannolik olla, kes temmale ni paljo head teinud ja tedda liggimesse armastusse parrast tössisest surmast peästnud: sedda ei tulnud  Belinil melegi. Mis Eüstakius teggi, olli jo orja kohhus tehha, ja nendasamma mõtles  orri ka, ja nenda mötlewad keik usklikkud hinged, kedda armastus aeab teisi tenima. Palgata  armastada, on armastus, ja nenda tewad  need, kedda Poeg wabbaks teinud. Palgalisse  armastus ei üllata kaugele. Ägga nüüd peame neid merre peale ja jutto polele jätma. Sönnumed ommalt maalt. Riast. Ministre herra Walujew on 23. Augustil Rigas olnud ning linna wannemad  on temma auuks seal suurt öhtosömaaega  temmaga kous piddanud, kus paarsadda innimest laudas istnud. Et sesinnane ministre herra meie arm õlisse Keisri tahtmisse jarrele  ommas sures ammetis ühhetassa keige allamate peale mõtleb, sest on ka keigist seisustest  seal tannoandjaid kous olnud, kuid üksi mitte talloseisussest, kelle peale suur ministre  herra isseärranis holega mõtleb. Sellegiparrast  ep olle se tanno mitte ütlematta janud. Meie piiskoppi herra, Di-. Walter, olgo tuhhandeks terwe, olli sel tunnil tallorahwa  suuks olnud ja nende assemel ministre herrat Lännanud, keige selle eest, mis siamale meie peale mõeldud ja Zummala abbiga weel eddespiddi mõeldakse. Südda tunneb üsna römo, kui kuleme, et ni sönnakas su meie eest kõnnelenud. Tanno sure Jummalale, tallorahwa  seisus põlle mitte ennam tundmatta egga unnustud seisus, waid meie kalli Keisri Herra aujärje ümber seiswad sure auustusse wäarr mehhed, kes Temmaga ühhes ka meie seisusse peale mötlewad. Separrast tehkem tööd, pallugem lummalat, sagem iggapääw möistlikkumaks; jagem omma male, toitkem ennast auuga ja andkem keik Jummala holele. Tallinnamaalt. Leitusse lotussest. «.Tallinna seitungis" loeme : .Meie üllewägga rohke lokus, mis meil tännawusest leikussest kewwade olli, kippus allalisse willo ja wihmase  ilmade parrast, mis meil tännawo suil ollid, jubba wägga kahtlaseks minnema. Ni hästi rohho kui wiljakaswo jäid taggasi ja rukki öitsemisse aeg olli m korrato kui ial wöimalik. Sellegiparrast näitab nüüd pärrast rukkilõikust luggu ülleültse tännowäärt ollewad. Zsseärranis kidetakse, et mõisa ja tallo wäljad  tännawo ühhetassa kannud. Seal ja teal paeguti kuuldakse kül kaebdust, et pead tühjad ja willi kerge olnud, siiski ep olle kuulda, et willi kohhegil üsna ikkaldanud. Suiwiljaga olli kül mitmel tännawo meel kaelas. Suiwilja  wäljad ollid prisked agga hiljuti alles üsna haljad. Õlleks kanget ö-külma tulnud, siis olleksid paljo pöllomeestel silmad wet täis jänud. Tänno Zummalale, se hirm näitab ka mödas ollewad. Hillised soead päwad on hästi wilja walmistanud. Ülleültse on meil lotus, et ka tännawo omma leikussepühha sure tännoga wöime pühhitseda." Just seddasamma wöime meie ka omma Riama jaust tännoga tunnistada. Hawad, mis taewa Zssa isse lönud, mõistab temma ka ni kalliste parrandada. Sedda näitwad ka wilja hinnad. Rukki wak ei tahha mitte ennam paljo ülle kahhe rubla üllatada. BKennemaalt. Söawäe wähhendaminne.  lubba 3. Augustil on Keisri Herra polest käsk wäljaläinud, et söawäed meeste arro järrele rahho aeal peawad wähhendud  sama, ning nenda: möllemis essimestes  Gardiwäe Diwisionides 60 meest Bataljoni  pealt, nenda et eddespiddi igga Bataljoni 700 meest jäwad. Zallawäe Diwisionides 20 meest Bataljoni pealt, nenda et 900 meest igga Bataljoni järrele jäwad. Need mehhed lastakse Billeti peale koeo ja jäwad senna, künni neid ehk jälle tarwis peaks ollema. Nishni-Nowgorodi laat. Se on Wennema keige surem laat, mis igga aasta Augusti kuus petakse. Senna tulleb miljonide  eest kaupa kokko ja müakse ka miljonide eest ärra. Keike kaupa, mis seal müakse ja ostetakse, ei jõua meie üllespanna, nimmetame  agga ni paljo, et Sibiriama orrawanahko, 284