Mis kül silmad wöib panna wet jooksma ja ihho warrisema. Kloostrid on jo iggaühhel tuttawad maead, ehk neid meie jures kül põlle, siiski teab iggaüks jubba Lutteruse ello-luggust, et temma ka kloostrife läks, kus wägga ja Zummala meleparrast ello tähtis Mäda. Üks sesuggune klooster on ka Krakaus, kus naesterahwa  nunned sees, kes jummalakartliko ello ellawad, agga seal körwas ka hallastamata preestrist ja lewitist omma teggudega kaugelt ülle lähwad ja otse kui Juda rahwa üllemad Zesust ilma süta arra andsid, nenda tewad ka nemmad jummalakartliko ello körwas hallastamata  tööd. Sedda meie ei tea, kuida assi awwalikuks sanud, et sealatses kloostris üks naesterahwas pina karristuse al olnud ja sedda antud kõhtudele teada. Muidogi teada, on jo kohtud seks seal, et neid karristawad, kes Zummala ja rigi seaduse wasto eksiwad, agga kellegi muul põlle sedda lubba egga melewal? da, sepärrast läinud kohto wannem nikohhe kloostrisse ja nõudnud inmmest, kedda nendä pinati, walja. Sedda kuuldes põiganud kloostri üllem (üks naesterahwas) ühhest nurgast  teise, egga põlle tahtnud töe wöttit kätte wötta ja sedda ust lahti tehha, mis ta Mest Muti. Kui nüüd kül jännese kombel olli põiganud, olla ta wimaks tunnistanud, et üks nödramelega naesterahwas seal kinni olla. Kohtowannem  lasknud ukse lahti tehha ja leidnnd sealt üht hallasti naesterahwast, ärranälgind, nago innimese kujo lihha põlle tal ennam lude peal olnud wäid wörmid mis ihho peal, tunniHänud, km armõlikud kloostre öed ta wasto olnud. Kohto wannema kussimise peale:  mikspärrast ta hallast! ? olla kloostri üllem naesterahwas wastanud: ta kiskuda, kui mele nödrastus peale tulla, smmad ridid purruks ja sepärrast ei maksta neid ta selga panna. Waene önneto istunud ihho hallast! ommas wangi korkas, kus päwa walgust sisse polke paistnud, käppo täie wanna mäddand õlge peal maas. Kohto wannemat nähhes, Ma ta kohhe halleda heälega süa küssmud, egga põlle ennast  sest häbbenenud, et hallasti olnud. Kohto mannem andnud käsko, tedda ta wangi august wälja wiä ja temma eest hoolt Mnda. Zärrel kulades on awwslikükö sanud, et ta M aastad seal wangi aukus istunud ja pinatud sanud, ühhes toas kus ahjo sees põlle egga middagit muud toas ollewad asja, nenda kui: lauW penki ehk muud selle sarnast grugitäwat riiW ehk nõud. Znnimene issi olla aastat wanna ja nimmega Barbara Ülrük. Sesuggune hirmus pinamine olla seatäst rahwast wagga wihhale ärritanud, et nad tormis  kloostre peale jooksnud) keik haknad kimmidega  sisse wissänud, warrawad eest mahha lõhkunud ja kui mitte sõamehhed neid laiale põlleks ajanud, ei tea mis nad weel olleksid ärrateinud. Õnnetõ sanud sealt kloostrist koggoniste  ärra, ühhe haigede maeasse widud, kus ta nüüd tohtrite järrel watamise al seisab ja kloostre üllemad kohto alla langenud; küllad same eddespiddi kuulda, küida assi lõppenud ja mis otsust kohhlts andnud; ni paljo on tössi et kloostre üllem ja temma abbiline möllemad knminali kohto kätte kange wahhi al sadetud ;a kloostre preester? kinni pandud. Rahwa wlhha kälb keige ennam Zesuitide peale ja nouawad kõwwaste, et need KrakauA wälja aetud sawad. Kirjawastussed. M. K. Saremaalt. Tänname Teid, et hulga aea parrast  meie peale ollete mõttelnud ja meile ommalt poolt neid rõõmsad sönnumid saatnud. Pallume agga mitte pahhaks panna, et paar näddalat aega wöttab, enne kui tasa woime wötta; sest kuida teate, peab nüüd keik enne Riast läbbi käima, enne kui trükki tohhime panna. 257 Wastaja Redaktor C. F. Lörenzsonn. Sensuri polest lubbatud. Nlgas, 2. AugusK 18W. Teadaandmised. Perno wogtei - kohhus annab seläbbi rae-kohto lubbaga tömehhe Prits Neuman n; parralt Üllejöe allewis M 325/43 s al seisan? ellomaea  keige aeaplatsi ja körmaliste honetega awwalikult  saab ärramüdud ja päwad  on 20., 22. ja 24. Septembril s. a. ja neljas ning wimane termin, kui sedda peaks nõutama, 25. Septembri ku päma peale kinnitub; sspärrast kutsutakse keiki, kes sedda maea peaksid osta tahtma,  nimmetud päiwil ja iggakord enne lõunat kello üksteistkümmend, üllemal nimmetud kohto ette omma  pakkumist ja üllepakkumist pakkuma, ning peawad  pärrast otama, mis jure lömise polest saab Mõistetud. Pernus, rae-koea peal, 8. Angustil 1369, - Oberwogt Brackmann. M 753. Sikkertär A. G. Mors. s