jnbba senna saatnud, kes rahwa meelt piddid ettewalmistama ja selsammal wisil, kui ommal aeal Sawojeni- ja Nitsa makondades, neile sedda onne ettemalima, mis neid Prantsusse kotka tiwa al otaks. Kõik wägga kenna, agga kui telegrahw  tõt rägib, siis on Hollandi kunningas jnbba Parisis öölda lasknud: „meie kaup jääb katki." Se wõib seal wissist wägga happo meelt tehha. Kes agga sellepärrast sõa nõu andwad, ei olle mitte Napoleoni tõssised sõbrad, waid nisuggused, kes tedda kõrwale lükkaksid ja endise kunninga Ludwig Wilippi Orleani suggu jälle aujärje peale panneksid. Sedda tunnistawad ka monned Prantsusse seitungid isse, et sõalust Preisi wasto muud ei olle, kui lust Napoleonist lahti sada. Nemmad ootwad sedda ennam sõast kui rahhust ja sepärrast tahtwad sõdda; agga üht õiget asja sõdda hakkata, ei olla kellegil, olgo siis nattuke Sakslaste hooplemist ja Prantsnste  nukrat meelt, mis jo weel ammo sõa wäart ei olle. Mis nüüd Napoleon isse teeb, on alles teadmatta, Agga kui innimenne jnbba 59 aastat mannaks saab, nago keiser Napoleon 8. Aprillil, siis ei olle ka sõalust egga madew Silmisse  himmo ennam ni suur, kui enne. Peale selle on temmal, kui temma ka Preisi kunninga igga Peaks ellama, (kes 70 aastat manna) wägga selle peale mõttelda, mis siis saab, kui temma silmad kinni panneb. Preisi aujärjel on üks pärna, Prantsusse aujärjel mõib neid pea pool tossinat tulla, ehk pannakse nurka, nago 1848. Mõnned armawad, Luksemburgi lärm olla melega  sellepärrast tehtud, et Napoleoni sõaseadus, mis kõik wihkamad, hõlpsamalt parlamendist läbbilähhäks. Wõib ka olla. Inglismaal ei olle Jn mässamisse hirm ikka weel üsna kaddund, isseärranis weel sellepärrast  mitte, et Irlastel Amerikamaal weel paljo sõbro peab ollema, kes Inglaste peale hammast ihhuwad, ja seal Kanadama kallale ähwardawad minna. Se ei kohhutaks Inglasi muido mitte paljo, agga neil on wanna sü süddame peal: nende pahha külw Amerika sõa aeal hakkab nüüd pahha wilja kandma. Nemmad  ollid sel aeal Amerika wallitsusse kiuste lõunapoolse mässajate poolt, ja ennäh, nüüd on Amerika wallitsus jälle Irlaste poolt. Worst worsti wasto. Te head, siis leiad head, ehk ümberpöördud. Jrlaste läbbi wõiwad weel Inglis- ja Amerikama isse teine teise wahhel tuttipiddi kokko sattuda, ja sest saaks siis merresõdda,  et lummal hoidko. - Nago Prantsusse pealinnas ommal -aeal worimeeste poisid teggid, wiskasid ohjad ja piitsad käest ärra, ei tahtnud ennam sõita, palk olla tassin, nõnda tewad nüüd Londonis raudtee massinakütjad ja muud teenrid raudtee peal, lähwad massinate pealt kõik korraga mahha: andke ennam palka ehk sõitgo kes tahhab! Eessimesse raudtee peal, kui assi esmalt algas, said kül pea jälle korda, pandi na - tuke palka jure ja assi olli tehtud; agga pahhem luggu seal jures ou se, et nisuggune haigus ka teiste tömeeste külge hakkab. Seal on kahjo tömeestel ja töandjail, agga ennam weel tõmeestel. Nemmad ellawad ennamist peust suhho; kui kana jõudwad siis ilma tö ja tenistusseta ellada, isseärranis  Londonis, kus tulliwallawad ulitsad on, kus kõik assi hirmus kallis ja kõht ei holi kallist  hinnast? Mis agga töandjaile suremat murret  teeb, on se, et tömeeste seas selts assunud, kel 15,000 liget ja 50,000 naela ehk 350,000 rubl. kapitali on, mis tömehhed isse kokkopannewad,  kust neile abbi antakse, kes. suremat palka nõudes tööd mõnneks aeaks seisma jätwad. Se on pahha. Kel sured wabrikud, raudteed ja muud sellesarnatsed asjad käes on, kui kaua wõiwad  need ilma sure kahjota tömeesteta läbbi sada? Türgimaal on Paljo mõtlemist. Prantsns, Austria, Preislane, J tali a ja W enne w allitsus andwad nõu, Kandia saart ärraanda ja ristirahwa põlwe kergitada, mis kül Türklane weel ei tahha; agga kui kaua woib ta üksi wasto panna? ehk kaua jõuab Türklane mässamist kannatada? Egiptusse  wiitsekunningale ei tahtnud Sultan lubbada, mis nõuti, agga se mees tunneb nisamma omma perremehhe nõudrust, kui kõik teised. Ta ähwerdas  ommad sõamehhed Kandia sarelt ärrakutsnda  ja omma aasta makso mitte ennam maksta, mis Sultani ni arraks teggi, et warsi järrele andis ja wiitsekunninga tahtmist täitis. Haiti sare peal olla ka mässaminne tõusnud  ja. präsident Geffrard Prantsusse sõalaewa peale põggenud, mis seal juhtus ollema. Mehhiko asjad ei surre egga ella, waid kõddunewad. 102