lasknud, st st et isse ka Keisri liggi tahtis olla. Nüüd agga tungis ta kurn loom ihho hinge mäest endast, mis Komnnssorow ka wimaks laskis. Kes Piddi teadma mõttelda, et kellegi innimessel Ileksanbn 11. wasto kurri nõu woil's süddameS olla! Agga ui pea kui Kommissarow tundmatta kurjateggiat möda laskis, astus ta isse temma järrele, ja nenda jäid ikka teine teise liggi. Waewatt olli.sadana orri Keisri lähhedale  sanud, kes Praego mantlit ümbre wottis, kui Kommissarow uäggi, kuida ta põuetaskust kahhe rauaga püstoli wäljatombas ja Keisri peale hakkas sihtima. Üks politsei soldat seal lähhedal uäggi kül ja karjus, agga ei peasüüd ui ruttu liggi; agga selsammäl silmapilgul lõi Kommissarow keigest jouust mõrtsuka käewarre peale, kassi lõi püstoliga üllesse, pauk läks kül lahti, agga kuul lendas ülle Keisri ja mu inuimeste  pea omma teed. lummal olgo kidetud ja taunatud! Kurjateggia sai seddamaid kmniwõetud,  ja Kommissarow kaddus rahwa sekka ärra. Sel wisil sai meie kalli Keisri ello mõrtsuka  kuli eest ühhe tallopoeasuggu mehhe läbbi hoitud. Kes wõib nüüd pahhaks panna, kui selle sure õnne ülle ka teiste temma seisusse wendadel rõmo on ja kam nattuke paisub? Oh sa süddamest armastud, issalik Keiser, kes sa alles 5 aasta eest ui mitme miljoni orjapaelad õlled katgi kiskunud ja neile priust ja innimesse õigust kinkinud, - nüüd on lummal neist ühte so omma ello hoidjaks teinud! Kes ei näeks siin, kui immelikkud, agga ikka head Jummala teed on? Pissuke hirike wõib lõwwi wõrgust ja maddal tallopoeg Keisrit surmast peasta, kui lummal tahhab, kes omma salwitud mehhe ülle walwab. Sedda peaks keik rigiallamad tähhelpanuema  ja süddamesse wõtma. Ükski seisus ei olle ui maddal, et temma ka kõigekõrgematele ei wõiks kassuks olla. Et nüüd rahwas selle hirmsa teo parrast mõrtsukat purruks ja jahhuks õlleks teinud, kui mitte Keiser isse ep õlleks keelnud, - on muidogi teada. Keiser sõitis sealt jonelt Kasani-kirriko Issandale  ornma tänno ohwrid wima, kelle armokaitsmiune  otsego käega katsuda olnud. Nago wälk käis sõnuum warsi lädbi pealinna,  suust suhho ja maeast niaeasse. Keik kössisid ja kostsid, ui paljo kui wõisid. Pea said keik teada, kui suurt kurja õlleks wõinud sündida  ja kui suurt head Jummal teinud. Niiksraat olli kous senna tõttasid hertsog Leuchtenberg ja printscs Maria, Suurwürst Konstantinile sedda teada andma. Kello 7 ollid keik sured üllemad Keisri palees ehk lossis kous onuna rõmo nllestunnislamas. Seal tahtis Keiser ka Kommissarowi nähha sada, kes ette astus. Keik silmad waatsid temma peale. Esmalt tännas  Keiser sedda meest Lemma ümberhakkades ja siis tõstis tedda sealsammas mõisniko seisusse siese. Keik sured üllemad hüüdsid ühhest suust hurrah! selle armonäitmisse eest. Ztüüd on endine tallopoeg nisamma herra ja von Kommissarow, nago teised, ja jääb seks, senni kui ta suggu ja nimmi ellab. Andko lummal,  et temma südda omma endise seisusse wendadest mitte lahti ei lööks. Temma nimmi on nüüd keige suurde ja pissukeste suus. - Agga kas tallopoeg mõisnikuks kõlwab? - No tagga parremaks! Miks mitte? Mis Keisril seks muud tarwis on, kui üht innimest, ja sedda olli Kommissarow; pealegi tru ja wahwa innimenne,  mis moisnikude käest ka nõutakse. Werri on werri, ühhe iunimessel ni kui teisel. Kommissarow  põlle kül selle seisusse tarwis weel hästi poleritud, sedda teeb õppetus ja ümberkäiminne. Warsi selsammal õhwl sai keiges kirrikutes tännojummalatenistus petud ja pärrast särras Peterburgi lin rõmotulledes. Künni poleni öm wogas rahwahulk sure Aleksandri platsi peal ja lossi ümber. Keiser isse tulli palkoni peale ja näitas ennast rahwale, et terwe ja hawamatta olli ja sõitis pärrast weel lahtise tõlla sees mäda  linna, et keik tedda wõisid nähha, ja romus rahwas hõiskas, et maeade seinad Põrrasid. Nüüd on sõnnumed ülle keige rigi laial ja iggal pool said tännopalwed petud. Meie Tarto kirrikutes olli 8. Apr. tännojummalatenistus. Maria-kirrik olli ka tännolikko Eestirahwast täis ja tännokõnnet ning palwet peti 91. Taweti laulo ülle. Lippud lehwitasid aknades ja õhto hiilgasid maead rõmotulledes. Kennaste tulledega ehhüud raekoea ees seisid linna mängomehhed passunatega ja piddid rõõmsa rahwa sowimisse peale mitto korda mängima: „lummal, Keisrit kaitse sa!" Rõmopäiwi, tännoandmist, autullesid ja römohõiskamist on enne ka olnud, agga ar- 118