olleme minnewa kord jubba kuulnud. Seal tilguwad jubba ni mitmed pead, kaeb ja jallad  werd ja paljo istuwad wangiö (400 meest), nende seas ka neid, kes ilmasüta sekka sattunud  ja kimpo sanud. Söamehhed, kes mässamisse  tuld peawad kustutama, ei wöi seal hulga seas mitte näust tunda, kes sü ta ehk süüdlane, waid andwad pihta, kedda eest leidwad.  Ühhe politseipealiko pea on hul rahwas  kiwwidega purruks peksnud ning ta rinnaluud  sissetallanud! Nendasamma ka mitto muud ühhelt ja teiselt poolt, muist surma, muist raskeste hawatud sanud. Eestotsa on kül assi lämmatud sanud, agga teadmatta on, kas nenda jääb. 19. Zunil on Preisi kaja äres üks mässajate  hulk wenne wäe küsi sattunud ja wallo sanud. Mässajate peamees olnud nimmega Jablonowski ja temma mehhed ossast keik pola möisnikude poead. Sesinnane salk on ennamist  üsna ärrahawwitud sanud. 300 mässajat  jänud platsi peale mahha, isse need, mis hawatud; paljo on ka wangi sattunud. Ka wenne poolt on koorma kaupa hawatud Tauroggi  linna widud, agga kui paljo neid nimmelt  olnud, ei tea Preisi seitung mitte üttelda. Jtaliamaalt. On Roma ussulistel suur pühha. Sel pawal  tuakse paawstile suurde üllemate ja wallitsejate  polest mannast prügiks janud maksust. Nende nimmed pannakse ühhe sure ramato sisse üllesse ja, imme kül, Wiktor Emanueli nimmi peab ka meel nende seas ollema. Need maksud on sest aeast janud, kui rahwas enne armas-, et keik maad ja rigid paawsti kui Kristusse assemiko parralt piddid teistele anda  ja kinkida ollema, mis eest siis igga wallitseja  temmale middagi piddi maksma. Se rummalus on kül ammo tule kätte läinud, agga-mönned maksmad „pühha issale" meel tänna pääw neid maksusi, nago head lapsed omma wannemaid toitwad. Sardinia kunningatel  olli igga aasta üks höbbe karrikaö anda, ni suur, et 2000 skudi (Roma rahha 1 rubl. 35 kopp. tük) sisse mahtusid, ja sedda  kuldrahha täis panna. Praegune Ztalia kunningas, kel sedda ennam tarwis ei õlleks, peab manna pruki ka weel piddama, et pappa  Pius IX. ka Lemma käest middagi saaks. sPaawsti söahimm Polama pappid ep õlleks wist mitte ni häbbematta julged, rahwast mässamissele kihhutama, kui nad ei teaksid, et nende „pühha issa", Wennema  wasto pahhas nöuus, ka seddasamma teeb. Hiljuti on paawst isse üttelnud: „Ma ollen keisri Napolionile Puebla linna ärrawotmisse  parrast hea melega onne sowinud, ning ma lodan, et mo önnesowiminne tedda saab taggasundima Pola rahwale appi tõttama."  Küllad saab eddespiddi nähha, kas temma önnesowiminne ni wäggew on, mitto tuhhat teist innimessi õnnetusse sisse sata. Ma mõtlen, sodda ja rahho on ikka alles Zummala  ja mitte paawsti käes. Hollqndimaalt. sPärris orjade peast- Hollandimeestel on Lõuna-Amerikama  põhja pool otsas hea tük maad, kus tännini 45,000 Neegriorja raske tö ja kibdeda  piitsa al õhkasid. Kuida judba minnewa  Augusti kuus Hollandi wallitsus nöuuks olli wötnud, neid priiks lasta, nenda on se tännawo Zanipäwa aeal ka sündinud: 45,000 õnnetuma innimeste orjajuttad on langenud ning nemmad innimesse õigust jälle taggasi sanud, mis lummal keige innimestele annud. Sesinnane priikslaskminne tulla Hollandi rähmale  16 miljonit kuldnat maksma, agga nemmad  ei wata selle peale, waid Lewad, mis ristiinnimesse kohhus on ja saatwad sedda häbbiteutust enneste pealt ärra, mis Amerika löunapoolsid mässajaid ni wägga teutab. Sest päwast sadik on nimmetud Neegrid Hollandi rigikoddaniko õigust ning liignimmi sanud, mis enne kellegil ei olnud, ja wöiwad nüüd, nago muud innimessed, seadusse al omma pead. toita, kus ja kuida tahtwad. Aitummal, se olli nattuke häid sönnumid. Madagaskari sarelt. Rabama waggiwaldne „Mis- *) Wata minnewa 1862. aasta „Misstonileht" M 11, 15 - °XIV, 109 XXI, 162 XXII, 169 225