Sellepcirwst sa mitmed innimessed Sleswig- Holsteinimaal, kes Dani kiuso ja tõrkumist tuudwad,  tõeste kartwad, et rahho tullewa kewwadeks  weel walmis ei sa, chk weel uest sõdda tulleb. Ses pahhas kartnsses tahta ka Austria ja Preislane suremat ossa ommast wäest talweks Sutimate jätta*). - Imme 'kitt, sured ei sa pissukesega walmis! KMsamsast. Preisi aujärje pärnale on lummal jälle noort suggu ynnud ja üks noor prints seal jure tulnud. Muido ollid nende pawade sees Preisimaal sured söamängud mis jubba minnewa kord nimmetastme; agga muud parremat ei olle sest ka tänna kõnneleda. Parrastsedda, kui meie Keisri Proua Swalbahhist olli ärraläinud, tulli Prüntsusfe keisri proua senna assemele terwisse wet prnkima. Kuida telegrahw kulutab, on meie Keisri Herra 9. Septembril tedda seal ka terretamas ja watamas  käinud. Mõnned Päwad enne sedda olli Preisi kmmmgas seddasamma teinud. Austriamaalt. s„N ahh o wä rk la hh ä b wagga pikkalt Nenda kaebadakse ka Wini linnast, kus rähhokonwercnts istub. Dauimeestegn rahhonõu Piddada, olla uago talwa  keru ja nässu pu sisse aeada. Taanlased pmkleda igga nelja külli peale. Isseärmnis missad, uago ennegi öötdud, olla nmunad rahhaasjus,  ja sellega wastopannes Püda nemmad üht ehk teist tükki Sleswigimaast taggasi sada. Et agga Sakslaste sedda mitte kuulda ei wõtta, lahhäb üks istnminne teise järvele möda ja nemmad  ei sa omma töga mitte sammo eddasi. Mitto ntlewad jubba, et nende kokkotullemissed muido silmakirjaks petud sawad, et muud innimessed mitte ei pea arrosama, kui sündmatta meel neil issekeskes on. Kanaks nemmad agga sedda mäddapaiset sel wisil kinnikatwad? 'Dani kius ja julgus olla isseärmnis selle läbbi jälle suremaks  tõusnud, et Inglaste ja Prantsuste seitungid  hiljuti Sakslasi laitsid, kui olleksid nemmad  liig waljud wäetima Taanlase wasto. Nüüd mõtlemad Danskid: „Raiume meel wasto, mis 5) Telegrahw kulutas neil pawil jälle, et Preislane omma wägge hakkada Jütimaalt kseo kutsuma. Wötta seal arrs kinni! Wöib olla ka, et Daanlased hakkawad jarrele ondma ja konwerentsi peal wahhem wasto punnima. ial wZime, ehk uaabred tullewad wimaks ommeti appi? Saab ommest ilma immeks nähha, kuida nemmad sedda sassis lõngawihko wimaks üllesarrutawad. ' InMsmaakt. sPrints tzumberij on nünd Inglismaal küllalisseks. Tedda woetakse lahkest wasto, agga kissa ja karra, mis Garibaidiga  tehti, ei olle mitte kuttlda. Üllematega käib La ümber, agga rahwas on waggüsi. sßankrotti h irms Peab se kord Londonis wägga suur vllema. Kül peawad rahhakontorid igga Päaw kulutama, et neil pudust ei olle, agga rahwas ei pea uskuma. Se tulla keige ennam sest, et Inglased olla muialt paljo stuwillo kalli hinnaga kokko ostnud, et weel Mimat hinda sada. Nüüd agga olla kõlla tõusnud: Amerikamaal  tulleb rahho ja stis arruto puwillv oddamalt  Inglismale, kus jätpäd need, W kallilt  ostnud? Peawad pankrotte jama? Ni hästi puwilla kaup, kui aktsiaseltsid, kes paljo kasso lubbasid ja wähhe näitwad anda jõudwad, on pankrotti hirmo seal m sureks teinud, et kegi rahhamees praego teist ei ussu. MarMkomaM. slnnet o üllekdhhus.j Marokkoma on Ähwrika rannas, õhtopool Alshiriamaad.  Rahtyast mmmetakse on keik Muhamedi kummardajad, ja sellepärrast Inda ja ristirahwa sündind wäenlased. Siiski, kus on üks ma, kus ludid ei ella? kuid mitte seal, kus middagi sahherdada ei olle. Seal M nüüd ludil ühhe Mauri käest 90 tukkatit sada, nenda ütles temma, ja Maur. ei tahtnud maksta. Juut kaebas kubbernerile ja wõlglane kutsuti ette. Seal tulli watja, et wõlg mitte 90 tuk. ei olnud, waid 70. Warst laskis kubberner 8 soldatit tulla ja käskis Juti selle eest senni peksta, kui La isst piddi keelma. Juut widi wälja ja auti pihta- Selle wahhe aea sees läks kubberner kohtotoajt isse koeo. Soldatid, kes ilma kubberneri keelmatta  ei jalg end järrelejätta, peksid eddasi kumu Juut hinge heitis ja parrast sedda ta surnokehha ikka weel. Teised ludid andstd sedda hirmust asja Amerika, Spania, Inglisse ja Prantsuss' konsulidele teada. Nende peale wngimisse jw' rele piddi surnokehha Mogadori Mna nähha todama. Tee peal tullid agga Marokko solda- 310