paljo näljast, mis ennamiste iggast nurgast meie rigist teada antud, agga sekodd isstarranis  Wladimiri kubbermango häddast ja leiwa  pudussest. Ei kaeba sealane rahwas mitte ükspäinis selle ülle, et nende leikus se aasta wägga waene olnud ja nälg neid pinata ja surmata ähwardab; waid ka selle ülle, et teed wägga sandid ning läbbisaminne waene, et kui ka mõnnel se jõud õlleks, kaugemalt leiba murretseda, ei olla se sandi tede pärrast mitte woimalik. Wenne tallorahwa waesus olla neile ni ülle pea kaswanud, ja ehk kül ka rübbelewad  ja müllawad, ei olla wiljasaminne mitte wöimalik. Kui mönnes makonnast nad ka hagganast tehtud leiba söwad, siis põlle sellega weel ööldud, et seal wilja koggoniste sada põlle. Ei mitte, waid nende suur waesus  kelab neid head wilja ennestele nõudmast, kui sedda ka pari kümmekonna wersta taggant  küllalt sada õlleks. Witebskist. Sealatses kubbermangus on üks weike linnake, kelle nimmi Welish, ja sealt kirjutakse, et neil 14. ja 15. Septembril,  se on kaks päwa järge möda, lund saddanud. Keik odrad ja kaerad olnud alles leikamata wäljal ja seisnud lyerend arstn süggawusse  lumme sees. Se olla pöllomeeste lotust rohke leikusse polest koggoniste kautanud,  nenda et praego ei eddasi egga taggasi tea, mis peawad teggema ja kust sedda wötma, mis üllespiddamisseks tarwis lähhäb. JaroSlawist. Kui pea metsad wähheneda  woiwad, kui neil mitte õiget ja holeliko järrelmatamist põlle. Rummalus panneb sedda  kül wägga pahhaks, et metsade keeldus ni walli ja trahw nende peal kange, kes ilma loata sealt middagi julgemad wötta; targemad  samad agga arro, et tullewane põlli ka metsa tarwitab. Kus on need laned ja metsad,  kus wallitsus pehme olli? Keik kaddunud  ja norem põlli kibdedas pu nälgas. Zaroslawi kubbermangust kirjutakse: ..Üks tuhhat  kahheksa saea aastade hakkatusses olli sealatses  kubbermangus kronul üks miljon kuus sadda tuhhat dessatini, se on meie kele nelli miljoni kahheksa sadda tuhhat wakkamaad metsa. Aastal 1861, kus sedda jätte järrel mödetud, potte ennam olnud, kui kahheksa sadda tuhhat dessatini, olnud jubba ni kaugele  kokko sullanud. Nende wimaste wie aasta sees olla jälle sadda tuhhat dessatini wähhemakö jänud. Kui nenda eddasi lähwad> siis sawad temmaga pea malmis. Wõeralt maalt. Preifimaalt. Kuida wimati könnelesime,  olli Preisi kunningas Prankwurtist Baden-Badeni läinud. Prankwurti rahwa kätte olla agga jut jänud, otse kui õlleks kunningas  selle parrast senna läinud, et seal Austria  keisriga kokko tulla. Sedda pannewad jälle Berlini ja Wini linna rahwas immeks, kust nemmad selle jutto otsa kätte sanud, sest Berlinis ja Winis ei olla nende suurde wallitsewa  würstide kokko tullemissest mitte köppuga  kuulda. Meie ei tahha sedda nende kokkotullemist  kül mitte ühhekö wöimatumaks asjaks  nimmetada, panneme agga immeks, et se assi ükspäinis Prankwurtis teada. Preisi ja Dani wahhel on ikka weel middagi mis selletada tahhab ja rahwas, kelle made pärrast seal räkiminne, on kartusse ja lotusse wahhel, ei tea mis saab, ivoi kuhhu jäwad, kas Preisi woi Dani külge. Et rigi wannemad ka teada saaks, kuhhu nad ennast sowiwad, olla Kristianwelsi wendade, koggodusse  liikmed Preisi kunningale palwe kirja läkkitanud ning tedda pallunud, neid mitte Preisi küljest lahhutada. Üks Preisi seitung tahhab teada, et Preisi kunninglikkust soust üks prints Kreka kunninga pulmale Peterburgi linna saab minnema; arwatakse  et kunninga wend, prints Karl ehk üks temma wenna poegist, se on kunninga omma poegist, kas prints Pridrik Karl ehk prints Albert senna lähhäb. Põhja Saksa rikide koggo ja Ztalia kunningriik  olla enneste wahhel laewade käimisse leppitust teinud ja sedda protokolli Wlorentsi linnas alla kirjutanud. 341