de sawad allustama. Annaks Jummal termist  ja pikkendago meie päiwi, ehk same issi ka seal peal soita. sLaulo Tallinna seitung teab sest wägga selges te könneleda, et seal jubba nüüd hõlega selle wasto walmistakse, tullewa sui teist Balti laulo-piddo piddada. (Aasta kolme nelja eest taggasi olli essimenne.) Tallinna  meeste laulo koor (mitte Rewalia) on üht kontserti andnud ja seal keik kullud mahha arwatud 530 rubla sisse wötnud, mis selle laulo piddo allus - kaptaliks pannewad,  kellest parrast üks ossa kullusid woiwad tassuda. Sowiksime wägga süddamest, et sesuggustest  asjust saggedam wviksime könneleda ja üht sesuggust asja ka meie linna müride wahhel sünniks. Tallinna kubbermangust. unetus  rahhe Siin meie ümber kaudo  põlle sest önnetussest se aasta kül mitte kuulda, agga Eestimaal Ambla kihhelkonnas on ta kaunis suurt kahjo teinud. Kuida üks ustaw mees meile te peal jutlustas, olla rahhe Ambla mõisas 180 akna rutu purruks lönud,  keik mõisa ja walla rahwa talli- ja suiwilja,  mis alles keik põllu peal kõrre otsas seisis, purruks ma sisse peksnud, et mitte pöllo pöhko ennam sealt põlle sada; wiljast põlle juttugi. lummala karristusse wits tulleb meie peale, et peame mõistma omma käed kokko panna ja tedda igga sutäie eest tännada, mis ta meile armust annab; agga kui pissut on neid, kes sedda möistawad tehha! Olgo siis se karristus, mis selle walla ja mõisa peale tulnud, meile öppetuseks, allati lummalat palluda,  et ta meile wöttaks sedda, mis lotusse peale ollema mahha teinud, keige kurja ja kahjo  eest hoida! Mitawist. sKeik mis hea, ei siggi- Aasta kue seitsme eest taggast heitsid Mitawi linnas mönned pehme süddamega innimessed  ühteseltsi, et waesema suggo rahwale allama hinna eest kortert murretseda. Aastal 1869 kinnitas Keisre Herra sedda seltsi omma käega; agga mis loeme nüüd? se selts laggunsnd ühhest ärra, põlle sedda jöudo ommast  käest olnud ja teiste abbi olnud liig wäike,  sepärrast piddand asja seisma jätma. Kahjo  kül! agga kes woib senna parrata! Peterburgist. sTolli rahha maksust lah Kuida teame on Somemaa! jubba aastat kaks suur wilja pudus ja seddasamma on neil ka se aasta jälle maitsta, misläbbi siis omma leiwa pallukest kalli hinna eest teistest  madest peawad murretsema. Et nüüd se willi mis wöeralt maalt senna wiakse, tollirahha  läbbi mitte ennam kallimaks ei lähhäks, on rahha ministerium üht allandlikko palme kirja Keisre Herra ette pannud ja pallunud tolli rahha neile mahha jätta, mis Keisre Herra ka keige kõrgemalt kinnitanud. Sedda  keige kõrgemalt kinnitud seadust on ministerium  Balti tolli üllema wallitsussele teada  annud, mis temma jälle 19. Jutil allama wallitsuste kätte sanud, ning weel senna jure lissanud, sedda holega täita, mis rigi seadusse ramatus 6. jaus 15W punktis kästud. Sawad siis meie naburi rahwas  Soomlased  se aasta Keisre Herra armo läbbi omma wilja wakka mönne koppika oddawamalt,  et tolli rahha mahha jäetud. Jummal önnistago meie armulist Keisre Herrat, kelle jäljed iggas paikas heldust tiltuwad! sArmo annete Sest olleme jubba mõnda korda könnelenud, et minnewa  aasta Peterburgi linnas nende heaks rahha korjati, kes keik omma warra tullekahjude  labbi kautanud. Tänna loeme, kuida Keisre Herra sedda rahha lasknud ärra jaggada. 38 tuhhat rubla lasknud Keisre Herra Simbirski õnnetumate heaks sata ja 61 tuhhat seitse sadda rubla teistele sedda möda ärrajaggada, kuida kegi kahjo sanud. Annaks Zummal, et rahwas weel hallastusega  nende peale mõtleks, kes ihho allasti kullest  wälja sanud, ning õige rohkeste wöttaks neile rahha kokko panna; sest römus andja on Jummala mele parrast. - sPenikest rahha  Peterburgi  seitung „Go!os" kõnneleb, et aastal 1864 seal penikest rahha lodud: mil- 258