weel õige täielinne ei peaks ollema, siis sünnib jo pudust ikka kohhendada; ning kui wanna kirjutuse wiis ennam kui 200 aasta aeges õige korralisseks põlle sanud, eks meie siis ue kirja- Lundmistega ka pissut woi kannatada ja omma sowimessi lausa, agga tassandusega ette panna. Nenda teine teise wasto tulles woib minno arwates  üksnes tössidus woimust ja peagi omma järjele  sada: öigest kirjutamisse wiis. Löppetuseks,  armas söbber nimmetan ma weel sedda, et kuida ma ommad asjad kirjutan ja tähhendan, sellega põlle teistel asja; agga kui ma siin sulle, armas luggeja, kirjutan, siis sünnib se wanna önsa Masingi kirjutuse wisil, ma ollen sedda norel pölwel õppind, ja sinna mõistad sedda ka hästi kül. Sawad sured mehhed minno päiwil kirjatülli löppetanud ja rahho teinud, eks ma siis näe, kas wanna pea painub teise modo järrel; Senni agga jäme Jummalaga." H. N. Ommalt maalt. Pernust. sArmastus l.oma Pühha kirri ütleb: „Üks oige tunneb omma  loma hinge waewa; agga öe! on hallastamatta." Siin tulleb nüüd küssida: kas keik tunnewad sedda, mis pühha kirri ütleb?  Kas tunnewad keik omma loma liast waewast hallastust? Oh! siin peame kül kostma:  on weel küllalt neid, kes sedda põlle luggenud  ja sepärrast põlle neil ka armastust egga hallastust omma loma peale; waid üks sesuggune arwab jo sest küllalt ollewad, kui lomal hea koorm peal ja ta ennesel tubli wemmal  käes. Hobbusele ka wahhest süa anda, arwab ta tühjaks kulluks; eks tal põlle öse aega süa. Meie lähhedal ellab auus mees jättan sekord weel ta nimme nimmetamatta,  kes päaw päwa körwas omma hobbusega  ammetis wahhelt sekka ka pühha päwal. Kui ta hommiko rangid kaela saab, siis enne õhtud ta neist lahti ei sa, ehk astub ta hommiko aiste wahhele, siis on se tal jubba  tuttaw: öhty hilja astub sealt wälja. Juhtub  wahhest koorm raskem ollema, kui kohhus;  noh mispõirrast siis mehhe! wemmal peus? eks ta sellega anna hobbusele jöudo, et eddasi saab. Kaerad, ütleb ta saksa hobbuste parralt  ollewad, otse kuida linno praad saksa rahwa roog; peo-täis Heino ja pang külma wet olla temmale nisamma terwiseks, kui ta ennesele tük kuiwa leiba ja solane räime sabba,  süddame kinnitusseks. Nenda on tänna, nenda Home ja iggapaäw! Kui üks sesuggune peaks ka kord pühha kirja kätte wötma ja Salomoni Oppetuse Sennadest kümnemat peatükki  luggema, küllab ta siis leiaks, mis senna kirjutud ja mis se tark mees seal könneleb. - Ma annan agga sedda nöu: kelle omma su wet jookseb, kui ta koht tühhi, se andko ka omma lomale süa ja kes issi raske tö al äggab, se hallastago ka omma loma peale! Riast. sMa-sagi ja ellajate Et ma-sagi, ellajate ja mu asjade näitus 15. selle ku päwal Ria linnas hakkas, sest olleme jubba könnelenud, tänna juttustawad seitungid:  Et kül ilm nattukenne pahha, sellegi pärrast käisid essimessel päwal jubba rohkem  kui tuhhat innimest sedda immet watamas.  Kidetakse, et olla wägga kenna olnud, mis ni rohkeste innimessi senna kokko kutsunud.  Sellesamma päwa öhto kello 8 aeal katsutud kaks uut tullekustutamisse pritsu läbbi,  kellest üks Tartus ja teine Ria linnas walmistud.  Mollemad leitud kül wägga head; agga ommetige olnud Ria meistre tö parrem, ta pritsinud paljo kõrgemale kui se teine. Selle ku 17. päwal olnud, selle kommissioni  liikmed koos nõu piddamas, kus siis monni assi sanud läbbi rägitud ning wimaks on ka sest jut olnud, kuida Lihwlandimale parremat  lehmade suggu ja mis suggused ja kust neid keige parremaid sada, sest wanna suggu mis praego siin, olla liig pissukenne kasso ja annette polest. Keik ollid ses nõus parremat  suggu murretseda, agga üks jaggo piddas  Inglise Shorthorni suggu ja teised jälle Angleri suggu pima andmise polest keige parremaks.  Olgo nüüd missuggune suggu parrem;  agga nipaljo on ommetige tõssi: wanna lehmade suggu põlle middagi wäärt: pissukesed  kasso, pissukesed ande polest ja need keS ühte ehk teist suggu heaks kiitnud, põlle sedda  mitte palja arwamise, waid ärrakatsutud ja prowitud teadmise peale sowinud; sest et neid keige parrema leidnud ollewad. Pärrast 209