.Ma tean sedda", ütles Walgekuufl, ..agga ma ei armasta sesugguse pilli järvele tantsi." ..Punnane mees ei karda surma", ütles Jndianlane.  Minna ka mitte, agga ma lähhäks ommetige  parrem teist teed, kui sedda. Ja siis, kes teab kus meie Parrast surma same?" „Õnne!ikko jahhi-Male, kus Mhhi-lomadest pudust põlle, kus lilled ialgi ei närtsi ja Matta Manitsus (kurjal Maimul) woimust põlle!" Õnnelik jahhi -ma ja taewariik tähhendawad  üht ja seddasamma; agga wata senna ütles räkia ja tähhendas põhja pole, kus taewas  ja ma nago kokko ullatassid ja kust mustad  paksud pilwed ülles aeasid ning mürristamisse  komminat kuulda olli. ..Kaeakas lendab kõrgelt ja ranna pole. Wettejummal tulleb omma lapsi karristama ja laotab llmmad mustad tiwad rutto laiale", olli Jndianlasse wastus ja möllemad sõudsid tuggewaste. ..Parrem tormi kui pinamist kanda!" ütles seltsimees ja tõmbas ka jälle mölla kätte. Tuggewa kättest aetud, lendas weike paat, kui nool wee peal eddasi. Sõbrus ühhe walge innimesse ja ühhe punnase  Jndianlasse wahhel põlle ial ni suur ja issiärralik, kui mönni sedda arwab; agga kui meie Amerika maal, iggast ristiinnimesse ellopaigast  emal julgeme üsna tundmatta laggendikko  woi pimmeda metsadesse tungida, senna, kus mets-hobbused tuhhandete kaupa priusses ellawad ja metö-härgade jookso müddin, kui kaugel kuuldaw mürristaminne meie körwus kuulda ja kus märato suur hal karro ommas kopas ellab, seal on assi teine. Rihard Winters, ülleskaswanud kaugel üksikus  metsa perres, kus ehk aastad möda läksid,  kui ühhe walge innimesse jalg senna üllatas,  armastas ülle teiste kütti ammetit; ta olli nago seks lodud, käed ja kehha kui rauast ja südda, mis hirmo ei tunnud; suur täis mees, köwwa töga harjund, riiw - püssiga wägga õppinud, keiges kütti ammetis essimenne  meister, ussin ja wässimatta, leidis metsa ellust rakimatta römo. -- Temma selt- stmees ja söbber, Shing-wau-Konoe, parris India mees, olli kehha polest weel surem, Ngga mitte tuggewam ja wapram. Uhke omma  sullede peale, mis tal pea ehteks, omma maea ja kuulsa söamehhe nimme peale, eht metöinnimenne, ei unnustand ial üht temmale tehtud head, agga ka mitte kurja. Ühhel hirmsal  häddatunnil, kus hal karro ommast tallikorterist  umlja tulles keddagit ei karda, olli Winters Jndianlast karro käest ärrapeästnud. Ta olli ühhel silmapilgul, kas punnase mehhe lühhikenne möek ta käest mahhakukkunud ja ta nugga katki murtud ja werri ta mitmest raskest hawast, mis karro omma terrawa küündega  ta ihho sisse olli lönud, jooksis ning karro praego omma wahheda hammastega olli ta rindo hakkamas, hirmsast surmast peästnud, ehk ta kül temmal wöeras ja pealegi üks ärrapölgtud  India mees olli. Üks sõbrus sesugguste telgede peal kojutud, põlle mitte ämblikke wörgo sarnane, kuida sedda muido saggedaste leitakse, waid peab kaua wasto; peab wasto künni ello kestab. Aeg kinnitab üht sesuggust sõbrust ikka ennam ja ennam, künni surma wikkat sedda ükskord katki leikab. Need kaks meest kellest könneleme, ellasid aasta nelja woi wie eest taggasi ja juhtusid Superio-järwe äres kokko sama ning punnane mees õlleks enne, kes teab mis pina kannud, kui seläbbi ommast walgest wennast wallo ehk kurbtust wois emal hoida. Nad ollid wennad,  kui ka mitte merre, siis ommetige süddamelikko  armastusse siddeme läbbi ja hadda sellele, kes õlleks julgenud ahwardades kät ühhe nende wasto üllestööta. Korraga hakkas tormama nenda, Zt weike padike kõrge laenetest, kui sulg senva ja tenna sai wissatud. Ehk kül kaldast kaugel, lootsid  ommetige elluga jälle kaldasse sawad. Kartust  ei tunnud kummagi, sest et wee sõiduga wagga harjunud, agga mis woib nödder innimesse  kassi wihhase laenete wasto? Torm läks ikka kangemaks, ja seläbbi nende hädda ka keige kõrgemale, sest Jndianlasse aer läks nago witsaraag katki, Winters piddi nüüd 118