meie sedda separrast awwalikkult könnelenud, et nored mehhed omma naesewötmisse jures keddagit  muud ei pea kuulda wötma, kui sedda, mis nende omma südda neile ütleb. Sedda suggu rähmast  woi ammetmehhi põlle ammugi ennam meie linnas nähha olnud, agga et meil praego saksa laat, kuhhu iggakord rohkem rahwast kokko langeb, separrast on siis ka köie-tantsiad ja teatre mängiad sia tulnud, rahha koppikaid rahwa taskust wälja ahwaldama. Köie-tantsiad  on omma mango kohta Florelli platsi peale, Glabe maea ette, ülleslönud ja allustasid neljapäwal, 21. Julil omma mango, piddid agga wihma parrast jälle kortrisse taggasi minnema; rede öhto olli essimenne tants, kuhhu rahwast kaunis rohkeste olli kokko tulnud.  Pealt watajate seltsis olli ka neid, kes weel üllepea rummalusse kottis istuwad, ütlesid:  egga se kellegi innimenne põlle, kes nenda  nöri peal käib ja tantsib, ning keik suggu tempa teeb, se on kurri waim. Kül õlleks waene luggu, kui kurjal maimul ni paljo wolli ma peal käes õlleks, et seddawisi awwalikkult  julgeks wälja astuda ja möda nöri eddasi taggasi jooksta ja omma tempa tehha! Ei armad ristiwennad ja öed! need vllid innimessed,  kes neid tempa teggid, ja et nad sedda woiwad, tulleb keik öppimissest. Sa tõused aea peale püsti jubba pea hakkab ümberkäima, ja sedda sepärrast, et wägga arwa senna lähhäd,  temma on agga maast maddalast õppind, möda nöri jooksma ja kõrges käima, sellepärrast  ei hakka temma pea ümber käima. Kuida kuulnud olleme peawad need kunsti teggiad künni 25. selle ku päwani sia jäma ja siis jälle eddasi minnema. Mis meil meie jäarmärgist könneleda, sedda woime pari sönnaga ärratehha, seal põlle pikka jutto tarwis. Kuiwab aasta aastalt ennam kokko. Mihkle ja Matsi poegi on pissut; ennamiste  keik Jwani ja Jsaki poead. Tännini ei pea ostjate arru ka weel liig suur ollema; ehk tullewad parrast rohkem. Pernomaalt. Pahhad  asjad sigginewad siin kurjas mailmas paljo parrem, kui head, ja önnetussed käiwad allati, kui warri meitega ühhes. Kui nad ükspäinis meite tagga joseks, siis põlleks meil neist suurt karta, agga nad jooksewad saggedaste pöegeti ette, et nende ülle peame kommistama. Kuida kuulnud olleme, olla selle ku 15. päwal üks Sauga walla pois hobbuse seljast kukkudes kaela-soned ni wägga ärra wennitanud, et esmalt kui surnud olnud, egga sönna põlle räkinud,  sanud piddalisse widud, kus tohter temmast weel lodab ello-loma sawad. sJärsk meel kannab pahha Pühha kirri ütleb kül selgeste: ..Jnnimesse wihha ei te mitte, mis Jummala ees oige," agga sellegi parrast on nihästi Saksa- kui Eesti-rahwa keskes neid saggedaste leida, kes sedda sönna unnustawad ja omma süddamele liig wolli kätte andwad, tehha mis tahhab, ja sedda sünnib ka wahhel lihhase wendade wahhel, kus ommetige armastus keik kurja peaks taggasi röhhuma. Allamal seisaw kurb luggo peab meile tunnistust andma, kui wägga sedda tarwis, et innimenne enncse ülle holega walwaks, ja wihhale ommas süddames mitte rumi annaks tehha, mis Jummala ees õige põlle. Selle ku 8. päwal olla Jäärja woi Talli waldas, sedoa meie selgeste ei tea, kaks loenda,  wannem 36 aastat wanna ja perremees, ning norem 26 aastat wanna ja sullane, heinama  peal naese läbbi sönnadlema läinud, mis asja ülle, põlle meil teada. Peale sönnade söa hakkanud russikad ammetisse ja parrast wötnud wannem wend, kes ennesel surema õigusse  arwanud ollewad, rehha ja annud selle warrega norema wennale mönne matso, mis ta põlle luggenud, ja kui sest weel kvl põlle arwanud ning norem wend maas olnud, karganud ta kahhe käega ta karwo ja katsunud, kui kinni need tal peas. Kui nüüd omma wihha kustutusseks  mönne peo täie olla kätte sanud, jätnud  ta sedda tööd seisma ja läinud ta kallalt ärra. Norem wend, kes nüüd wannema käest lahti peäsenud ja sinniseks peksetud olnud, öölnud  üllestöustes wannema wennale: agga mis pean ma nüüd sinnuga teggema? Te mis tah- 234