sata, mis ni häddast seal tarwis. Modaläinud  aastal, kus rahwa hädda kissendamine liggimese armastajad süddamed sullatas ja kukrud  lahti kiskus, et rohkid andid nende hädda kustutuseks wälja jaggasid, annab selle komiteele  julgust ka omma rahwa parrast neid palluda,  ja ses lotuses, et ka nende palwe süddamid  wöttaks sullatada ja iggaüks omma jöudo möda neile appi ruttaks. Ehk kül nälja hädda ülle keige Balti kubbermangude suur, siiski on ka neid leida, kes ommad sutäied teiste häddalistega jaggawad ja sedda heamelega  Jummala pärrast tewad. Sullatago siis se, kes innimeste süddamed, kui wee ojad seab, ka keige ristirahwa süddamed, et nad Heamelega andwad, senna, kus hädda keige surem. Pallutakse wägga, kelle süddamed Kurresare rahwa hädda läbbi ligutud sawad ja andid anda tahtwad, neid Kurresare linna eestmurretseja komite kätte sata selle adressi al: „Undas Nothstands-Komite in Arensburg, abzugeben im Ritterhause". Ommalt maalt. PerstAst. to r On meil ka wahhest kanged tuled, tormid ja marrud olnud, agga üht sesuggust, kui meil Küünla päwa ösel wasto esmaspäwa olli, põlle meie ammugi ennam näinud. Zubba Küünla päwa jummalatenistuse aeal olli tuul kaunis walli, agga wasto õhtut läks ikka wallidamaks; öhto maggama minnemise aeal olli jubba pärris torm ja wihma tulli ka omma kord. Wihm jäi na kello 11 aeal ülle, agga tule hood ikka wallidamaks. Peale pole ööd, na arwata kello kolme aeal hommiko, siis olli ta keige wallidam; maead kniksusid ja knaksusid ta käes ja olli karta, et piddid kaela langema. Hommiko  pole jäi küi jälle nattuke waggasemaks, agga mis pahha tehtud olli, se olli tehtud, seal ei woinud kegi ennam parrata. Kui suurt kahjo se marro teinud, ei tea meie weel selgeste;  agga mis omma silma ees, sest woime ommetige könneleda. Esmalt on ta meie linnas  mõnda kattust, issiärranis plek - kattusid laotanud ja siis ka siin ja seal kiwwi-kattusid purrustanud; ka meie Eesti kirriko kaktusele Olli ta kaunis sure augo sisse lõhkunud, woib arwata: sadda kaktuse kiwwi mahha lopinud. Mönni wanna ellatand tule weöke, leidnud ka surma. Kulda kuulnud olleme, peab WLnke mäe weöke, mis umbes kolm wersta meie linnast  emal, külliti maas ollema ja otse nendasammoti  ka Audrus üks pissukene puk tule weöke ja mõisa heina küün ümberlükkatud ollema  ning ühhe tallomaeal lõhkunud torm kambre körwast mahha; nenda peawad weel paljo teisi maeasid ilma kaktusteta ollema, mis torm keik pealt mahha lõhkunud. Küllab same pikka möda surema kahjudest kuulda, mis se torm teinud, nüüd on alles liig warra. Meie merre jeä on torm ka ärrapurrustanud ja randa kokko aeanud, kus praego sured jeä wal!id  kaugele ärra paistwad. Et se marro põhja lodest olli, sepärrast olli wee tõus meie jões umbes arwata wiis jalga kõrgem, kui muido parraja wee seiso aeal, ja se läbbi üllesamine wägga waene, issiärranis pissokeses jões. Esmaspäine  pääw olli tuul weel kaunis walli, agga teisipäwal jäi üsna waikseks. Testamaalt. sHöbbe on römo  päwad, mis Zummal ühhe abbiello parile 25 aastase ühhes ellamise järrele, mitme suggusi  risti ja willetsuse peale kingib. Õn selle parile, kes sel päwal omma ello nago ueste hakkab ja ue armastusega ennast ühhendab. Sedda römo päwa kinkis Zummal Testama  mõisa metsa issanda M. Freimanni ja temma  abbikasa Mariale, kes 30. Zanuaril sedda römo päwa pühhitsesid. Nimmetud päwa hommikul sai au-paar ühhe waimoliko neljaheälega  kori lauloga üllesärratud ja neist kes senna kokko ollid tulnud õnne sowimisega terretud.  Peale essimese terretamise ja onne sowimise astusid jodawad winaklasid wälja, mis terwiseks  said kokko lodud ja wälja jodud. Õhtuks ollid jälle mönned armsad sõbrad senna tulnud ja aupariga sedda römo-päwa ühhes armastuses  römulikult löppetanud. Kuida se iggalpool, nenda ka meie jures,  on leiwa pudus suur ja hädda kibbe, ja et meie omma jõuga sedda suurt hädda mitte ei jõudnud waigistawa, sepärrast pallufid kihhelkonna  wannemad Ria abbi-komite käest abbi,  mis ka nikohhe lubbati ja läkkitadi 5W 51