tete sees, ei tea kas tulleb kange tsrm selle järrele, woi hakkab päike paistma. Meie ei sa sest arro, mikspärrast nad nenda mõtlete sees seisawad, agga küllap issi teadwad; äkkilinne  assi põlle ka ialgi hea. Mönnel on ka kange seestwallo, nenda kui Türklassel ja Inglasse!, kül otsiwad rohto ja ohts, agga weel ei tahha õiget termist kätte sada; mõnned  kes arstida wöiksid, ei tahha ennast pakkuma  minna, maid ütlewad: eks se otsi abbi, kellel hädda on. Mis head on siis Preisimaal? Kunningas pühhitsenud, meie kalendre järrele, 10. selle ku päwal omma  sündimisse päwa, kus õnne sowimisse kirjas:  nago rahhet kokko sadanud; ükski rigi wallitseja põlle tahtnud pududa. Keige ennam  immeks pannemisse wäärt on, et ka Prantsusse naber, mitte koggematta põlle wälja janud, saatnud ka ommalt poolt kirja; wois kül raske tehha olla, sest ta terwisest põlle sekord suurt asja. Preisi ja Badeni wallitsussed on 17. Augustil ja Preisi ja Baieri wallitsussed 22. Augustil 1866 enneste  wahhel ühhendusse seadust teinud ja selle seädusse järrele jäeb üllem söawallitsus Preisi kätte. Juhtub agga, et üks ehk teine riik kellegi teisega söa tülli sisse peaks sattuma,  siis lähhäwad keige kolme rigi söamehhed waenlasse wasto, kellel siis ka häid päiwi lota põlle. Pörame nüüd körwad Austria pole, seal kuleme jälle teist passunat  puhhutawad: rigi wallitsus lasta arvutumaid  hobbusid kokko osta; mis põllud lemmal künda ja äästada tullewad, peab ta issi parrem teadma. Tenislussest ei pea mehhi  ennam pille li peale lahti lastama, waid kes seal on, peawad seisma ja nekrudi wötmissega  olla suur rut tagga. Need on asjad,  mis üht werrist pulma ette kulukamad; kuhhu pole ta pea saab pöörma, on teadmatta.  Sealane keiser olla käsko andnud et Bömi, Mareni ja Kraini makonnade üllemad 6. Aprillil mapäwa peale peawad kokko tullema, kus wist mõnda nöupiddamist saab ollema. Ungrima ministeriumil olla st tahtminne, kirriko möisasid ärramüa, kas wanna paawst sedda lubbama saab, on jälle issi assi. Romas on seddakord römo päwad, öiskaminne  siin, öiskaminne seal; agga mis ülle? on neil ennestel pool teadmatta.  Italia  mehhed olla ülle piri hüppanud ja se kehha  ni wägga suurt römo. Se üllem assi on se, et must kas, mis jubba mitto aastad paawsti ja kunninga Wiktor Emanueli wahhel  pahha haiso teinud, olla ärrapelletud ja nemmad nüüd jälle kui ka mitte üsna, siis ommetige poleks sõbraks sanud. Küllap tulleb wimaks nenda, et paawst Jtaliamaalt ennesele tuggesid saab wälja wallitsema, et monni kange politika torm tedda keige toliga ümber ei wiska, ja se õlleks wanna innimesse kohta nattuke häbbiks. Mis wanna paawsti sedda suurt tööd teggema pannud, ei põlle wist mitte Italia ma mõrtsukad ja röowled üksi, waid kartus Matsini seltsi mässajate eest. Prantslane hoiab kahhe käega löugi kinni ja karjub kange hamba wallo ülle, need nurjatumad ei tahta temmale ennam suggugi rahho anda, ja need olla tömehhed, kes wanna palgaga ennam ei tahha tenida. Mis sedda asja pahhemaks tehha, olla se, et mönned pahhad innimessed törahwast tagga össitawad,  tööd seisma jätta ja teiste mässajate seltsi heita; mönned neist pandud ka lukku tahha. Kr on printsi terwis olla sekord õige waene, nenda et tohtred jubba pead wänawad ja kardawad, ei tea, mis saab, kas ello woi surm wöidab, mispärrast ta sündinusse pääw ka nenda möda läinud, põlle sanud pühhitsetud.  Napoleon issi, nisamma häddine, kaebab jooksja-többe ülle, mis seest ja wäljapoolt  tale waewa tehha. Prantsusse söawäed  olla nüüd wiimse mehheni Mehhikomaalt ärra koeo tulnud. Omma wäljama sönnumete hakkatuöses nimmetasime  kord, et Inglane kange seestwallo ülle kaebab ja mis temmale sedda teeb, on temma rigi seestpõlised asjad. Seal on Jrima rahwaö, kas nad jäwad rahhule? Mitte mötteldagi!  Saab üks jaggo ärrawaigistud, hakkawad  teised jälle peale ja sepärrast on seal 96