Perno Postimees ehk Näddalileht ts tSSS Kues kesknäddal 21. Märtsil.^ aasta. Ses lehtis seisab: Pissukesed ramatud pildidega. Ommalt maalt: Merina lambad. Talla hobbuste katsuminne. Teenride auupalgast. Kassopoeg. Ministre kirri. Kulla-saak. Torm. —Wöeralt  maalt: Parlament. Menunitid. Wastla . nalli. Prantsusse asjust, Mällestusse kingitus. Kahhesuggune surma sönnum. Söa sönnumed. Riid ja leppitus. Pissukesed ramatud pildidega. Kas rägime tänna jälle nattüke udest ramatutest?  Jubba mönda aastat annab Ria linnas üks öppetaja Lösewits (ma ussun neil on seal üks ramato-selts) pissukest ramatuid  wälja ja lasseb neid ka matele trükkida.  Neid on jubba tükki 30 wäljatulnud ja igga ramat rägib isse asjast ja kannab isse pealkirja ning igga ramatul on ja Laggumisse wärwitud pabberist kane peal kenna  pilt jure panvud. Pissukesed nemmah Ml on, 16 lehhekülge igga ramatokenne suur, agga  sest põlle wigga. On pissukenne pähkel kuma täis ja terwe, siis on ta wist ennam wäärt, kui suur ja jämme pähkel, kus paljas  tohl sees. Nenda arwame meie nende pissukeste  Ria ramatutega luggu ollewad. Nemmad  on pissukesed, agga tumakad ja pealegi ni oddawad, et hind ei maksa nimmetada. Ni mitto kui meie neist olleme läbbi luggenud,  peame tunnistama: neid wöiwad lapsed ja wannemad kassoga luggeda, sest nad on mõistusse selletusseks ja hinge kossutusseks, ja meie arwates ei wöi ühhel ramatul süremat  kitust olla. Zssearrdnis on needsinnatsed ramatud meie pissu kestele kirjutud, kellest Issand Mark. 10 p. kasko annab, et neid peab Temma jure laskma tulla ja ei mitte keetma; ja kes neid peaks keetma, neid ähwardakse teises  kohhas weske- kiwwiga. Sepärrast wöib jgga wannem neid julgeste omma lapse kätte anda, ei olle karta, et kahjo teeb ehk lapse meelt seggab, ja nendasamma wöiwad ka koolmeistrid  neid hea lastele ussinüsse palgaks prukida. Meil on üks koolmeister tuttaw, Fes. sedda ommas kolis saggedaste teinud ning seläbbi mönda römo näinud. Tahhab siis mhnni laste lihhane- ehk leiwa- wannem, kui linnast koio pörab, omma lastele middagit kasa wia, mis parrem on, kui paggari sai, siis wötko wibimatta mönda neist ramatutest ja jaggago koddo omma lastele; waatko ka isse senna sisse, se ei te mingisuggust kahjo. Kus neid muido weel sada on, ei olle meil praego tuttaw, agga nenda paljo teame juhhatada, et Tallinnas ma-kirriko öppetaja Lutt eri jures neid wist saab ollema, ja siin Pernus müüb neid M. Jürgens üllejöe allewil.  Peale selle teadwad wist öppetajad ig-