üllemal konnelesin, omma palk käes, 10W meest wenne wangis ja kes teab kui paljo surnud ollema; agga sest peame weel selgemat  teadust ootma. Wöeralt maalt. Preistmaalt. sPreisi murre. Mönne Preislastel on praego öiete meel kaelas ja südda  murret täis söa parrast. Kardawad, et neil 50 aasta sees södda lähhedamal ep olle olnud, kui Lännawo. Nad arwawad, et Prantsussel Polama mässajate pärrast Wennemaga södda hakkata, narritemp õlleks, kust mingisuggust wälja ei tulle (sedda arwab meiesuggune ka) ja narritempo Napoleon naljalt ei te. Mis kasso tulleks temmal' wenne söast? Maid ei wöi ta sada ja söa kullo ei hakkaks temmale kegi maksma: mis asja eest lasseksid Prantsussed  ennast siin mahha lüa? Kas P õlakate eest? Ota senni! Mis õlleks neil temmale tassuda?  Jah, Prantsus aitas jo nelja aasta eest Jtaliat ka üsna muido. Tössi kül, agga selle eest piddi Sardinia temmale pärrast Sawoje  ja Nitsamaad kingitusseks andma, mis temma raja äres ollid. Mis on P õlakatel anda? Ei mingisuggust. Agga et Napoleon Reinijöe  äres Preisimaast mönne tükki ärranäppistaks,  sedda teadwad Preislased ja keik mailm. Et nüüd Preislaste ommad seestpiddised rigi asjad ka nenda sassis ja seggased on, sepärrast  teeb se neile suurt murret: kui nüüd Napoleonil  pahha nöu peaks tõusma, siis olleksid  loud ennam kui pahhad. Sest Wennema wataks muido pealt Polama pärrast; Austriama,  kellega Preislane muidogi suur söbber ei olle, wataks pealt Ungri ja Wenetsiama pärrast; Jnglisma, Preislaste wanna lang ja söbber, peaks pealt watama Amerikama pärrast,  kellega ta jubba pörmitseb; Dani-, Rootsi- ja mude wähhema madel on ka ommad  asjad waggusi pealt wadata, kust peaks nüüd Preisi abbi tullema, kui Napoleon tõeste peale hakkaks Reini-jöe poolt söapassunat  puhhuma? Wata, sedda mötlewad nüüd mõnned terrasemad Preislased ja se teeb neile suurt murret. Woimalik on se kül, et Napoleon ka seddasamma mõtleb; siis olleksid asjad kirjud kül ja ei teaks Postimees ka mitte, kust otsast ta Preislasi peaks awwitama. Prantfusfemaalt. sMis on meil Prantsusse poolt odata Head just mitte. Millal on sedda sealt poolt ial enne tulnud? Kui Zummal meid mis Postimees  alles kindlaste lodab se kord söakärra eest (peale sedda, mis Põlakad tewad) peaks hoidma, siis ei tulle se wissist mitte Prantsusse  rahho armastusest, kellest temma südda ial ülle ei jookse. Seal on nüüd wägga paljo meestel Pola sõbrus suus ja Wenne waen süddames. Üks ütleb: teme nenda, teine jälle: teme nenda; seitungid aitwad ka ommalt poolt tuld sorrida ja wähhe on neid, kes tuhka peale lükkawad, et pöllema ei hakkaks. Kuida ennegi  olleme nimmetanud, Prantsus, Inglane ja Austria (weike Rootslane ka nende körwas,) saatsid ommal kombel kirjad Wennemale, mis Põlakate eest hea sönna piddid ütlema, agaa ühhel hobil ka meie Keisri Herrat, kui wöimalik, nattuke kohhutama, se on: kui Temma!  arg werri õlleks. Agga walle! Meie Keisri Aleksandril andkoZummal Temmale  kallist termist on kül issalik helde südda omma allamate, ka ülleannetuma Polakate  wasto; on kül õiglane ja leplik südda omma liggidalt ja kaugelt rigi naabride wasto, mis jubba 8 aastat keik mailm teab ja tunnistab; agga arga süddant ei, kulla Prantsussed ehk kes teie muido ollete, se on teil tühhi lotus: sedda teie Temma rinnust  ei leia; üttelge m.o sönna kätte! Tahhate teie agga üht suurt lömmi ärritada ja temma  hambid katsuda, noh, siis tulge, kui teil nahk kihheleb. Kui körwetada sate, siis ärge aeage minno süüks. Söggedad, tehke ommeti körwad lahti ja kuulge, kuida jubba selle palja mõtte pärrast, et sõdda ehk wöiks tulla, keik Wenne allamate hulk, ja neid on 70 miljoni, omma Keisri ja Temma aujärje ümber  kokko koggowad, selle ühhemeelse tunnistussega:  ..Issalik Keiser, käi meie eel kuhho ial tahhad, meie olleme malmis järrel astu- 144