Ts peaks nendega lanes ellama, nendega metsast metsa , küllast küllasse hulkuma, sest ükönes siis, kui ta allalt nende järrel käib, on middagi lota. Agga sesugguse korrato cllo wasto ei jõua ükski korralikkult kaswatud innimenne panna. Pealegi ei kai nad kõik ühheskous, waid pissokesis hulkades, issa, emma ja lapsed. Missuggust troppi peaks õppetaja taggaotsima ja kelle järrel käima? Mis nõu õlleks siin nendega? Minno arwates se: et rigi wallitsusse abbiga neid ellokohtadesse assutakse  ja nhtaego Ewangeliumi pakkulakse. Siin maal neid wäggise ellokohtadesse assutada, ei siggine  ial; nad tagganewad ja kargawad õlleks ka kui wägga nende eest murret petud, aega mödq ikka ärra. Nimmelt õlleks se hopis wastooksa, neid ni kohhe pölloharriaks tehha; selle läbbi saaks se raSke tö neile weel tütnmaks sama. Seie sadik on nad ommetegi köigesugguse wallewabbanduste läbbi ennast põllotöõst emal ja lahti hoidnud, nad ütlewad,  et nende külwatud seme, ei ma peale, waid ma alla kaswada, et nad ärranetud rahwas olla. Selle waSto armastawad nad ellajaid, mis sellest jo nähha, et meie tallorahwas neid hea meiega karjatseks wötwad. Karjatse ammet on ka kerge ja annab mahti kül kõiksuggust nimistusse arto piddada. Neile kull uks siis tönra lo me ja karjamaad soetada. Sesuggused assuplatsid meie kubbermangudes kül põlle neile anda. Separraft õlleks tarwis rigi-wallitsust  palluda, et se Mustlaste assutamisse nõule sest nad on jo kõik krouowaldade hingekirjas wõttaks kät pakkuda ja neile löunepoolsel Wennemaal  karjaasusid annaks, peale scdda kulluks neile kuis wöimalik abbi anda, et nad emale ellajaid soetaks,  ning nenda karjalisiks saaks, kes ellajaid kaswatawad  ja kauplewad. Möllemid ammetid oskawad  nad kül, ja minno arwates põlle Mustlased waimoharriduse poolt mitte üllemad, kui kollijad karjalised, kes kõik alles pagganad on. Agga nende karjamaad peaks kindlaste rajatud ollema ja Mustlased  politsei üllewaatmisse al seisma, et üks ehk teine neist ärra ei karga egga egga hulkuma ei yakka. Ning kes neist arrakargaks, peaks nikohhe taggasi todama. Sellesngguse piri sees õlleks nüüd kirriko ja koli eest murretseda; need möllemad peaksid kinnitub paigas seisma, ja Mustlased seal ümberringi  cllama, kus neile siis Jummala sönna wöib pakkuda, ning kus nende lapsi Jummala sönna läbbi harutud innimessiks wöib kaswatada. Sawad nad jõukaks karjakaswatamisse läbbi, mis ei tullemataks ja, küllap nad siis aega möda kõik sedda ennesele soetawad, mis neil nende assumisse paigas muido weel tarwis on, olgo nüüd kas pöllo warrandussest ehk ammett tö asjust. Ning se saab wist sedda kergemine sündima, midda wähhem neil mahti on wargnse ja pettuse läbbi kerge modiga omma iggapämast  leiba tenida ja selle eest kahjokandjate wihha N pölgamisse alla langeda, ning midda ennam nad armastusseS kulutud Ewangeliumi sõima läbbi trööstitud ja maenilsetud, tõetundmisele tullewad, sedda ennam kaob selle waese rahwa waimopimmedus  sa hakkab temmale ello-walgus koitma. ..Tössi on kül, et sellesinnatse nöu täitminne raske kül on, köigeraskem agga on ehk wahhest selle kullo nöutaminue, mis senna jure tarwitakse. Kirriko ja koli assutus jääks Wenne riigi Ewangelinmi-Lutterusse  usso abbikaSsa holeks täita. . ~Kas nüüd sesinnane nöu täita sünnib ehk mitte, se jägo teiste arwatawaks ; nipaljo on agga minno arrust selge, et reisi-öppetajate läbbi seS asjas ühtegi ei sünni eddafi sata, ning sedda mäddahawa  meie koggodustes parrandada." ..On nüüd kellegi! parremcit nöu, se andko sedda lausa; sest ni mitme kümne ehk pealegi faddande  innimesse ajalik ön ja iggawenne önniStuS on kül wäärt, et mõistlikud innimessed selle peale mötlewad, kuida sedda korda sata." Ommalt maalt. Tartust. sKindral-kubberneri herra von Albedinskyj, jõudis neljapääw, 26. Januaril,  Niast tulles, õhto kello 7 Tarto ning Mattis  Barkla -platsi äres Luksingi maeas korterit. Pääw enne sedda olli kubbern. herra vr. A. von Õttingen sia jõudnud. Ni Pea kui kindralkubbern.  herra sia jõudis, ollid linna üllemad ja wannemad tedda terretamas. Teisel päwal koggosid kõik linna, uniwersitäti ja ma üllemad ja wannemad temma ette kokko omma Merretamist  piddama. Pärrast selle ütles kindralkubberneri  herra, isseärranis surekoli tillematele: „Mo herrad! Ma rõmustan ennast, kui Keisri Herra polest seks nimmetud Balti kubbermangude  kindral-kubberner teid essimest korda terretada, kuida ma ammo sowisin. „Keisri Herra kõigekõrgem tahtminne on mind nende rigijaggude wallitsejaks pannud, kelle Pinde sees ka se koht seisab, kus sesinnane kulus suurkool õitseb; kõige mu ammeti tallituSses, on mo kohhus ka selle peale mõttelda, et selle surekoli kassi wõiks hästi käia. „Ma tean kül, mo herrad, et Teie töteggeminne  geograhwi raddasid ei tunne, sest tarkus ja teadminne on kõige inuimeste pärranduS ja kõige innimeSse suggule saatwad kasso, kes selle sees tööd tewad. Sellegipärrast tulleb Teie töteggeminne  kõigepealt selle rigi kaSsuks, kelle alla- 34