dame peal seisab, kommile liiknutele iggal pool, kus wõimalik ja tarwis on, sõnna ja teoga nõuukS ja abbiks olla, et hulga ettewõtminne hulgast awwitud, neste wõiks tunnistada, et ka meie ma nurk mitte uõuuta egga jõuuta ei olle, usjo ühhel melel ettewõtta ja korda sala, mis keikide tnlluks ja kaSsuks tulleb" „Mis se nüüd olli, minna ei sanud sest selget arro?" küssiö wonni luggeja. Sedda ma uSsun kül, sepärrast tahhau meel sõnna kaks selletusseks jms lissadm Waatge, kuida hakkatusseS jubba nimmetud, se olli meie Lihwlandi sure põllomeeste seltsi kulutusse  kirri tSnnawuse põllosagi näitmisse parrast,  mis Luni kuus Ria linnas saab assutud. Nimmetud mehhed on seal selle asja tallitusseks kokko heitnud ja nisuggust tallitajat koggo nimmetakse  wõerakele sönnaga kommile. Need mehhed  andwad nüüd eddespiddi teada, missuggttsi  põllosagi asjo peab näh ha sadetama ja kuida wisi neid saia. Nemmad murretsewad rumi eest, kuhho keik üllcsseatakse ja andwad teada, mis põllosagid näitmisse tarwis peawad seal ollema, mil päwal wäljanäitminne peale hakkab ja kui kaua se kestab. Teada muidogi kes senna middagi näidata saatwad, need saatwad  keige parremat, mis põld neile annud. Sähhardussed  Põllosagi, lomade ehk käitetöde näitmissed  on sure ja weikse maeapiddajatele, sureks  kassuks ja öppetusseks. Teine näeb teisest,  kuleb, kuida Lemma teinud ja katsub ka järrele  tehha. Se ei wõi nüüd teiseti olla, se assi peab ka meie pissuma põllomeestele, kui ossa tahtwad ja mõistwad wõtta, kassuks tullema.  Kes iunimenne ennam kuleb ja uääb, se ka ennam mõistab ja parrem eddasi saab. Ni paljo tänna. Mis ma nüüd sest wälja näitmisse  asjast eddespiddi selgem kulen, sedda ourma  sõbradele ka kulutan. Sest keiserlikko Lihwlandi  pollopiddajate seltsimaea ei olle siin Tartus  meilt paljo kaugemal, kui Loa jurest aida jure. Ommalt maalt. Tartust. jDppetajad seatakse ammeti  peale.) Meie Tarto liüna Lutterusse Asso kolme kirriko peal on iggal kirrikul Z õppetajat.  Saksa Jani-kirriko teine öpp. Dsirne Olli mõttne aea eest Wennemale ärralüinud ja koht jäi Hiljuti wallitedi nüüd kanditat  Pfeil Lemma assemele ning sai pühhapääw  7. Märtsil ammeti peale seatud. Sesinnane  seadminne olli piiskoppikohto polest meie Maria-kirriko wannema õppetaja praos Willigerode  holeks antud ja lani-kirriko wanmm ' Zpp. ShwarZ ning uniwersitäti-kirriko wannem õpp. prohwesser vr. KriStiani, ollid seal jures  praosel Miks. Hppetaja Pfeil on ka ühhel hobi! meie linna Latti koggoduSse hingekarjane. Kendasamma sai mõdalämud pühhaMw, 14. Märtsil Wõrro makonua abbiõppetaja scarel  SLein siin Maria-kirMzs altari ees Mmeti peale seatud, mis ks praos W! ligero de läbdi sündis ja prohwesser A. b, Hettiugen ning sellesamma koggodusse MKM tzpp. HoMMsLer vüid temma abbiks. Lasko nüüd lummal keik hästi korda minna. Meil saab rohkeste ja selaeöte Juuiwala sonna kulutud, agga meil on sedda ka wägga tarwis. sTarto Mis surema liMades, nago Peterbmgis, Rigas zc. jubba enne allustud, tahhetakse nüüd ka Tartus ettewötta, et ulitsad ja matad gasitulle läbbi peawad walgustud sama. Seks on ühhe Saksama  mehhega Prankwurti linnast jubba kaup ärratehtud ja nenda, et 1. luli ku päwal 1867 keik taieste peab walmis ollema, ui hästi gasiwabrik  kui ellomaea ja mis muido senna jure tarwis on; kui mitte, stis maksab Saksama meister, nimmega Knoblauch-Dietz, Isorubl. igga näddala eest, mis kauem ehhitab, linnale taggasi. Meister lodab agga süggife 1866 jubba ni kaugel otlewad, et ulitsalatrid ja tub- bade lambid gaastullega põllewad, mis 4 kord oddawam, kui Petroleum, 5 kord oddawam, kui palmküünlad ja 6 kord oddawam, kui steariniküünlad  Peab ollema. Linna wannemad ootwad  nüüd üllema watlitsusse lubbaandmist, ja meie teised sowime, et keik hästi wõiks korda milina. ÄManbL maksnnsst. sLinna Tulle Jummal appi, kas meie rahwa käed nüüd üsna Piggised ja tõewaesed on, et mis külge putub,  se kinni jääb ja ühhes lüäö?  Sealtulteb  Willandi kvrwast Me kaebdus ja allamal 92