Selle peale wõin minna teadust anda, et temma jõeste alles hinges on ja Paides nähha olli. Ehk kül mõnni hea pääw siin Paides ellas, elli ta ommeti ni waggusi kõrwal ellanud, et keqi tedda ei piddand kuulma egga näggema. Lada aeal tõusis äkkiste rahwa seas karra wälja: „„Maltswet, walleprohwet siin!"" ja Maddisse kihhelkonna rahwas otsinud tedda tagga ja tahtnud  läbbirokida temma pettusse ja walletamisse parrast. Se õlleks WZereti temp olnud; agga õnneks ei sanud nemmad tedda mitte kätte, sest ta ei annud kellegi silma ja läinud Paidest ärra omma naese jure Weike-Maria kihhelkonda, ja nenda jäi Pahha temp teggematta ja Maltsweti kassukas terweks. „Mõnned temma järrelkäiad sneid on siin Paides weel mõnned taggatippuks järrele janud), kes sealihha ei sö egga mitme karwalist riet ei kanna, (nago söminne, jominne ja riete kandminne  üllem assi õlleks ussoellus) on ka temma jures käinud, agga temma põlle nendega suurt jutto teinud, waid lõppetanud warsi ärra. „Omma ellamissest on ta ühhe naabri wasto jutlustanud, kes temma siin ollemist teadnud, et temma olla Krimmis ülle kolme kütlakonna kolide üllewaatjaks pandud, mis temmale wägga Paljo tallitust Peab teggema. Peale selle olla ta weel üttelnud, et temma keddagit siit ma rahwast ep olle wäljarändama awwatellenud egga neile nõu annud, Maltswet, kes siis?) waid nemmad olla tedda pallunud, endele kohte Malmis  kulata, ja sedda olla temma teinud. - Kes tahhab, se uskugo, agga minna mitte. Esmalt ei panne kegi kitse kärneriks egga Maltsweti koliüllewaatjaks, teiseks on ilmsi teada, et rahwa wäljarandaminne ja keik willetsnS, mis sest tulli, temma tö olli ja ükspäinis temma tö. Kuida kuulda, olla temma Krimmis hobbusekaupa piddannd, neid Tartarlastele tappa münud ja sellega  head rahha Leninud. Hea kül, .kui se tõssi on, siis on ta ommeti õigel wisil omma pallokest Nenda Paljo Maltswetist. Kuida „Perno Pohtimehhe" wiimne nummcr ka teab konneleda, olla Maltswet 23. Julil Krimmist ärratulnud, «omma naese ja laste jarrele;" agga temma kelmussest ja pettussxst on ka suur xik register jure pandud, nago ikka kui lemmast jut on. Ja jah, Maltswet, kuhho sa jallad tõstad, seal on sul „Postimehhed" kagga, sinno teggusid kulukamas.  Kuida tö, neuda kitus ehk laitus. Te ommeti, et nad sinnust kord ka head teaksid konneleda. Nemmad teeksid sedda tõeste hea melega. E. P. „Siin pool kulges ei olle waljarändamisse haigust kuskil ennam kuulda. Hea õlleks ka, kui innimessed sedda kirja sõuua mele tulletaksid: „„Ja omma male ja toida ennast ausaste."" „Paide kadast ei olle mu! muud teadaandmist,  kui et siin tännawo ui Paljo karja etlajaid olli kokkotodud, kui kellegi stlm enne ep olle näinud. Et nüüd müaid paljo olli, kes keik endist  hinda tahtsid ja ostjaid wähhe, sepärrast sai surem hulk weisid jälle koeo widud. Sesamma luggu olnud ka Põltsama kadal, kust innimessed kirrudes taggasi tullid, et lomad ei olla middagi maksnud. Wanna tuttaw loofimüa ei olnud se kord mitte nühha ja sest tunti, et kohto Pelletaminne  olli aitnud. Hul on knl: kohhus peab rahwa rahha aitama taskus hoida! Eks jubba aeg ei õlleks, et nad isse ka nenda targad — J. M. sLapse Õnnetu s.j „Paide makonnas  K. wallas on üks 8-aastane pois tahtnud hoost karjast ärratua ja siddunud seks köie otsa hobbuse pähhä ja mässinud teist otsa omma kaela ja Zllade ümber, mis ikka nenda peab harjunud pruuk ollema. Hobbuse selga tikkudes kukkunud waene pois teine pole mahha ja sest on hobbune kohkunud ja jooksma pistnud. Nüüd wõime isse arwada , kuida waese poisikese kassi käis. Ta sai kõie otsas kaelapiddi ülle kiwwide ja krawide  taggawetud ja waese ommaks ärrapurrus-- tud! Sa õnneto lapsoke! „Sia jure õlleks mõnda üttelda. Onnetussed  wõiwad ka ettewaatja innimestel tulla, agga tullewad neile hopis ennam, kes ette ei wata. 8-aastane lapsoke ei olli kellegi hobbuse toja. Minna ei tea mitte, mis neist wanna innimestest mõttelda, kes nisuggust köiega metsa hobbuse järrele saatwad." J. M. Nialt. kohtust.j Tänuawo süggise piiskoppi kohto istumissest toob Ria „kirrikoleht." mis hiljuti alles kuus) ilma süüdis, lühhidelt teadust. Selle istumisse aeal on 92 rio - asja tallitada olnud. Nende seas on 45 abbiello lahhutamisse kaebdust olnud ja 19 Parile lahhutamisse kohto otsust ka antud; teised leppimatta pärid said muist taagast sadetud ja muist jäid wcel kohto alla selgemalt järrele kulata. 6 kihlusse kaebdusse jures  said agga 2 ainust Pruti õigust. Ka on 333