laulsid: lummal Keisrit kaitse sa! ja muid issama  laulusi, kus jures nad saggedaste hüüdsid: Ellaga meie Keiser Aleksander 11. ja kaddugo Temma waenlased! ning püssid paukusid senna jure. Se weike rõmopiddo kestis knnni kesk öni ja lõppetadi rõõmsa tänna lauloga. Kõigil olli parrast rõmus sudda koeo minna." Kes ei rõmustaks kuuldes, kui rahwas ärratunneb,  et lummal meile ni kallist Keisrit annud  ja wäggewast hoiab? - WMändi makonnast. jßõõmsad, kurwad  ja pahhad sõnnumed.j „ArmaS Postimees  ! Sinna kulutad meile häid ja Pahha asjo, agga mõllemid meie õppetusseks: et sedda head peame püüdma ja kurja ja pahha eest ennast hoidma. Wõtta siis se kord ka meie poolt nisuggusid  asjo onuna sõbrade kassuks, onuna tasko pista. „17. selle ku päwal ollid Tarwasto kihhelkonna  köster ja koolmeistrid omma lauljatega, warra hommiko ennast kirrikomõisa kokko koggunud,  omma koggodusse õppetajat ja prauski herrat P. Carlblomi, waimulikko lauluga ütles- Ürratama ja lemmale õnne sowima, sest sel Päwal  said 25 aastat täis, et Lemma selle koggodusse  peal sedda suurt ja rasket hingekarjatse ammetit olli piddanud. Parrast sedda, kui aunstnd  õnnesowjaid ja lauljaid, selle lemmale ossaks  sanud teadmata rõmo ja auustusse eest terretamisse jures sai timminud, piddas temma nende keskel üht armsast kõnnet, mis ta nende sõnnadega allustas: „Meie aastade päwi on 75 aastat ja kui kegi wägga tuggew, 80 aastat,  agga nende pea assi on waew ja willetsus," kus sees ta üksikult keik onuna ammeti aastad siin kihhelkonnas, isfeärranis nende arruldaste ja tähtsa rõmo ja kurbdusse asjade polest mele tulletaS ja Nn maks taunoga J nunn ala wasto rahwa eddasijõudmisseft ihhnlikko seisusse polest rakis, mis peale weel paar laulo said lauldud. Wüd wvttis prauski berra õuuesowijaid svbralikkult  omma kohwi lauda, mõeldes, et se rvmupiddo  sestsadik jääb. Agga kas sa näe! Önuesowiate.  arro lähhäb rohkemaks, nenda et mitte üks suur pik kohwilaud, waid ka toad pea täidetud  said, sest peale keige kirriko teendrite ja koggokonna ammetmeeste, ollid hulk koggodusse liitmid ja ka 4 naabri õppetajat ennast anustud ümber koggunud, temmale õnne sowima. Nüüd said kirriko teendrite ja koggokonna-ammetimeestest need lühhikese aea sees murretsetud kingitussed, kirriko kuub, kullatud pibel ja mõnned suhhu pistetawad asjad, sündsa lühhikesse sönnadega tänno tumnstusseks kätte antud, mis eest auustud  kinkjaid ja õnnesowijaid ligutud süddamega tännas ja ütles, et se temmale ossaks sadud tännane rõõm ja armastusse üllesnäitminne tedda nago ueks teinud ja tale uut jõudo ja rammo, Lemma ammeti tarwis annud, kelle piddamine nisuggusel  päiwil, mis ennam innimesse mele parrast  ei olle, raskeks on läinud ja pällus koggudusse  teendrid, ommas ammetis tale ta wannadusses  ja nödruses abbiks ja toeks olla. Sõbralikkus  kousollemisses said weel wöerastest õppetajatest  ja kirriko teendritest mõnned sündsad ja mõnnusad kõnned peetud ja jodawa winaklasid õnnesowimisseks mitto korda kokko lodud. Agga ka need üksikud saksa koggodusse liikmed ei olnud sedda Päewa ärrannnustanud, waid tullid omma hingekarjast auustama ja kingitustega omma tänno üllestnnnistama; nimmelt olli üks höbbe peeker sPokal), kullatud, knhho tarwilikkud mällestusse  sõnnad sisse ollid graweritud. Nüüd sai Willandi saksa õppetajast toas saksakele õnnesowimisse  kõnne koggodusse nimmel peetud ja waimolikko lauluga allustud ja lõppetud, ja et makoggodusse liikmed ennam tuppa ei mahtunud, koggusid ennast keik kirrikusse, kus Willandi makoggopusse  õppetaja parrast waimolikko laulo laulmist,  üht armast õnnesowimisse ja tännokõnnet koggodusse nimmel auustud wasto piddas, mis peate Parrast üht kori laulo prauski herra ligutud  süddamega teist korda tännas ja õnnistamissega  ja lautoga lummalatenistus loppis. Se olli üks romus la kaunis assi. Agga meie peame ka kurwad ja pahhad sõnnumid kuulma ja kulutama ennesele ja teistele  õppetusseks, sepärrast pallun sind, Postimees,  ka neid sia ütles panna, mis ma sinno kassina rumi parrast, et essimessed wasto tahtmist  pikkaks wenninud, õige kokko püan piggistada.  Selsammal meie rõmo näddala, wiimsel päwal Põlles Wanna Suisle Koordi Kaarli tallomaea, kõige kamriga Päise päwa aeal ärra; sest meesterahwas ollid koddust Põllule ja maale ärraläinud egga wvinud parrast sure tullele palja 180