tööle, mis möllemad alles poleli, wägga suurt .Mi- teeb. Rukki willi on tänno Jummalale wagga hea ja saak kaunis rohke; agga raskuse  polest ei pea minnewase aastase rukki wasto ollema, siiski ei woi sedda weel kindlaste  öölda, sest et alles wägga pissut peksetud.  Linno on wimaste näddalate sees hea lossikond sisse tobud, woib olla mitto tuhhat pärkpunda. Ka meie Perno linna wetakse  nüüd peale Jani päwa woor wori peale sisse ja on nüüd kaupmeestel ja tömeestel kibbe rut tagga, neid siit jälle wäljamale sata. Otse nendasammoti on ka meie ilmad wägga wessised, pissut on sedda päwa, kus wihma priiska põlle tulnud; leikust leigatakse ommetige  wahhete wahhel, agga kel weel heina tehha, need on lausa kimpus, tikkub wäggise käest ärramäddanema. Eestimaalt. Ehk kü! meie mödaläinud kewwadised ilmad warra sojaks läksid ja meie omma sui wilja semendamist aegsaste ja wägga hästi woisime ärratehha, siiski piddasid järvel tullewad willud ja niisked  ilmad semet kaua wangis, et omma kaswuga  eddasi ei sanud, wöime ommetige omma pöllude- ja aea-wiljade lotusest römoliko sönkmmid  anda. Rukkis, meie keige üllem loiduse  willi, kelle oie aeg wägga hea olli, lubbab  rohket saki, kas agga koormate järrele ka meie lotust saab täitma, seal kardame nattuke; sest wäggewa ja hea made peal on kül pead terri täis, agga waesema made peal ei woi sedda mitte kita, seal woib sedda keskmiseks nimmetada. Et willi ni raske-ei sa ollema, kui minnema aasta, sedda woime jubba ilmadest  arwata ja tühjad aidad ja maggasinid peawad se aasta paar näddal kauem otama, enne kui middagi omma köhto sawad. Tallinissud  on, kus wähhedagi ma nende mele pärrast, kasso polest wägga kennad; wöttawad weel aega, enne kui walmis sawad. Sui willi on iggal pool wägga prisk ja odrad palso parremad kaerdest; wimascd põlle polegi sedda,  mis nad peaksid ollema ja mis nad wöiksid olla. Mönnes kohtas, kus põllud warra küntud,  wöttab umbrohhi woimust; issiärranis tewad kurre-erned neile paljo tülli. Ülleüldse on odradest lotus suur ja woiwad rohket saki anda. Kartuhwled, kaapsad, srned, oad ja läatsid on kasso polest prisked, et parremsd ei woi olla, tarwitawad agga rohkeste päwa paisted ja soja, kui walmis peawad sama, möllemid põlle meil se aasta liig rohkeste olnud,  egga woi meie selle ülle kaebada, et liig pallawus ja päwa paiste meile liga õlleks teinud.  Wanna taewa tädike tahhab meile sedda wihma, mis ta minnewa aasta wölgo jäi, tagga  järrel kätte tassuda. Seitsme wennaste päwal olli ka nattuke wessi ahjus ja need järrel tullewad saddused päwad tahtwad nago wanna rahwa sönna, et siis pärrast seitse näddalat  wihma saeab, tõeks tehha. Raudtesid tahhetakse  nüüdsel aeal, sest et neist wägga suur kasso, ikka pikkemaks wennitada, ja nendega linnast ja maid ühhe teise lähhemale tõmmata,  ja nenda wöimalikuks tehha, et ruttust ühhest kohhast teise wöime sada. Rigi tede ministre assemiko allandliko ettepannemise kirja peale, olla meie armoline Keisre Herra 25. Zuni! sedda otsust andnud, et obrist Barkmann  omma kullo peale allamal nimmetud raudte kohtasi woib järrel wadata ja läbbi katsuda: 5) Zaroslawi linnast künni Rübinski linna; ja 2) Bologoje jamast peale neist linnadest  läbbi: Staraja-Russa, Plesko ja Tartust  künni Baltiski ühhe körwalise arruga, mis Perno, Hapsalo ja Tallinna linnadest läbbi lähhäb. Selle peale annab nüüd Eestima  kubbermango wallitsus keige Eestima linna- ja ma politsei wallitsustele teada, et kui obrist Barkmann tulleb, nimmetud tede kohtasi järrel watama ja läbbi katsuma, kegi temmale tüllitawat kiwwi ette ei weretaks, waid keelmata omma tööd tehha lasseks. Peterburgist. Suurwürsti reisist. Meie sure ja armolise Keisre Herra wend Nikolai Nikolajewitsh on essimeste Augusti ku päiwe sees wäljamale reisinud ja nimmelt Preisimale, et seäl Preisi suurt söameeöte manöwert,  mis kunningas Augusti ku essimese pole sees tahta ette wötta,, omma silmaga pealt wadata. sLaewa õnnetus) Kronstadti seitung juttustab ühhs Znglisma uest-auro laewast, mis 9. Julil Kronstadtist wälja läinud, olla 255