jade öhkamistega rammutud, kaswab paljo poomwillo, mis Jnglisma wabrikutel wägga  tarwis on, kui mitte 4 miljoni innimessi ei pea hambad warna pannema. Et agga lõunapoolsed saddamad, kust poomwillo tulleks,  põhjapoolsete söalaewadest (nago knei! ka mönne aasta eest olli) on kinni ja wangi pandud,  siis ei peäse sealt Inglaste sureks pahhandusseks  sedda kaupa mitte tullema. Ägga söa aial waenlase saddamad ja randa kinnipanna, kui jõud üllatab, on keige mailma pruuk, sepärrast  ei wöinud nemmad põhjapoolsete wasto  mitte öigussega nurriseda. Nemmad isse on sadda korda seddasamma teinud. Agga hiljuti tulli nüüd üks rioassi. Lõunapoolsed tahtsid kaks kawwalat meest Eiropamale sata (ühhe Inglis- ja teist Prantsussemale), omma asjo tallitama ja enneste eest räkima :c. Veereisi  tahtsid ühhe Jnglisma postilaewa peal ärratehha. Sedda said põhjapoolsed teäda, saatsid söalaewa tee peale wasto ja lasksid wäggise need kaks meest Inglisse laewa peal wangiwötta. Nüüd olli Inglastel Harri puynane  ja suits käis suust wälja. Nende ma külge olli pututud! se on nisamma, kui olleksid  põhjapoolsed söawäega nende ma peale astunud.  Nenda tulli tülli. Tahhab nüüd Amerika  andeks palluda, kui õlleks se koggematta juhtunud, siis jääb tulli weel tuhha alla; kui mitte, siis ei aita ka minno assi, siis on södda  tullemas, ja Prantsus naerab kinda sisse: „sedda ma tahtsin!" Nenda on praego loud. Mis sest asjast pärrast wälja tulleb, egga minna sedda ei tea. Inglismaal kissendakse:  „Andke tuld, meil on tulline õigus!" Amerikamaalt kostetakse: „Andke wasto, meil on weel ennam õigus!" Et nad sest ommeti kumbagi ei holi, mis meie ütleme, sepärrast olgem üsna wait ja ootkem, mis tulleb. Lust on neil söa peale möllemil pool, agga wöit on Zummala kääs. Inglased loewad jubba omma söalaewo. Portuga lima alt. Uus kunningas, Ludwig 1, on esmalt 8 päwa omma wenna  järrele Leinanud ja mitte toast jalga wäljatistnud,  agga pärrast holega omma kun- ninglikko ammetit peale hakkanud. Äemma saab selsammas Lissaboni linnas kronitud ja se pääw ei pea ennam kaugel ollema. Hinamaalt. Znnimesse-wargus. Hongkongi sare peal, mis Hina randas Inglasse  parralt, on üks Prantsuste inneto temp ilmsiks tõusnud. Jubba mitto aastat Md seal ühhes iöseärranis paikas innimessi kinni püüdnud ja Amerikamale orjapölwe alla münud,  ilma et kegi sedda teadis. Hiljuti olli üks Prantsusse laew jälle 250 Hinameest sel kombel kätte sanud ja piddi nendega omma teed minnema, agga Zummal satis äppardust, laew sai wiggaseks, piddi Hongkongi saddamas  abbi otsima ja nenda tulli kipre kelmus wälja. Wiimse pari aastaga on nemmad sel wisil 12,000 innimest arrawarrastanud ja weddanud. Sesinnane aus Prantsüs saab nüüd, mis ta tö wäärt on. Parras! Japanimaalt tahhetakse tullewal uel aastal 300 savikut Eiropamale sata, siit keisrid  ja kunningad Zapani keisri nimmel terretama,  ja kingitussi peab neile arröto kasa antama. Mdda ennam lapani keiser muido keigist püvis emal hoida, sedda ennam on immeks  panna, et nüüd korraga keikidega tahhab tutwaks ja södraks sada. Zapanima on sarema,  weel kaugemal hommiko pool meitest kui Hinama, ja seal ellawad ka 30 miljoni pagganaid, agga muido wägga terrased innimessed,  kes mitmed asjad praego jubba parrem  möistwad, kui Eiropa rahwas. Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. 391 Teadaandmissed. Kes maalt omma lapsi tahtwad Perno linna  öppetusse alla anda, wöiwad neid kortre ja toido peale anda, kus neile ka saksa- ja wenne kele öppetust antakse. Kelle jure? antakse  trükkimaias teäda. Zäärja möisa tarwitakse üht penikesse pesso peösejat. Kes sedda tööd omma holeks tah-