Prantsussemaalt. Prantsusse meel on se kord Sakslaste peale jälle pahhane, mis keik nende seitungid tunnistawad. No mikspärrast?  Pea kinni, ma ütlen. 1813, kui 4.-6. Okt. wanna Napoleon sures Leipstgi lahhengis sai ärra wöidetud, siis pühhitses sedda pawa keik Saksama, nago Zudid omma puride-pühha, et Hamanist ollid peäsnud. Sest savik jäi se neile igga aastaseks prügiks, ja on nüüd tännawo  Oktobril jälle mitmes paitus ni sure römoga pühhitsetud, et Prantsuste pead wallutama  hakkasid. Nad arwawad Sakslasi sedda  kiuste parrast teggewad ja sega otsekui trotsides  ütlewad: „Kus on nüüd teie keiser Napoleon?  Meie olleme Leipsigi linna al temma tiwad leikanud, tedda esmalt Elba ja pärrast Helena sare peale saatnud. Tulge wälja, teie teise Napoleoniga teme seddasamma!" Prantsustele ei te nisuggune assi mitte römo, waid suurt nurrisemist. „Znglased on  ütlewad  nemmad hopis targemad, kui Sakslased.  Nemmad ei pühhitse ammo ennam omma  Waterloo wöido-päwa, mis enne ka teggid;  eks Sakslased ei wöiks nisamma tehha? Mis kasso peaks nisuggune mällestaminne saatma? Muud middagi, kui teise rigi rahwale  pahhandust. Mis wöttaksid Sakslased üttelda, kui meie keik neid lahhengipäiwi hakkaksime  pühhitsema, mis Napoleon I. Saksamaal  wöitnud? Teate kül, Sakslased, kui mitto kord teie wannemad temma eest on jooksnud,  ja kui saggedaste teie würstid ilma mütsita  temma ees seisnud. Sedda keik mällestada,  õlleks kölwato assi ja teie wöiksite öigussega  selle ülle pahhased olla. Agga miksparrast  püate siis teie meile pahha meelt tehha?"  Se on Prantsuste pahhandus ja neil näitab ses asjas öigus ollewad. Mailm ei pea mitte üksi wannemaks, waid ka targemaks  minnema. Prantsuste ette walmistamissest on ka nahha, et nemmad Eiropa rahho mitte kindlaks  ei pea. Agga nad walmistawad waggusi  ja ilma kissata. Serburgi saddama peal seisawad keige ennamist Napoleoni silmad. Sest saddamast tahhetakse, kui wöimalik, weel kindlamat paika tehha, kui Inglaste Gibral- tar on, mis al Hispaniama otsas wahhe-merre kaelas seisab. Seal ehhitakse allati, ja se kindel  paik seisab Inglastel wasto nende maad, otsekui ninna peal. luhtuwad Austria ja Sardinia  sarwed kokko minnema, siis põlle kellekil  tarwis Prantsust öppetada, küllad teab issegi,  mis siis tehha on. Et Inglastel nöu on, omma söalaewo talweks wahhe - merresse, otsekui wahhi peale jätta, on Prantsustel sureks melehaigusseks, sest nemmad näwad sest ueste, et Inglased neid nisamma wahhe ussuwad ; kui Austriat, agga nad unnustawad seal jures ärra, et nende teed ja tööd ning libbedad sannad saggedaste mitte kokko ei sünni. Mis immekspanna, kui neid ei usta. Inglismaalt. Inglased näitwad ommeti  keige suremad Ztaliameeste söbrad ollewad,  kes nende poolt weel mönni sanna kostwad.  Nemmad arwawad, et kui Ztaliamehhed  kellegi mu külge ei putu, siis põlle Inglastel  middagit selle wasto, kui nemmad ommast  Jtaliamaast ühheainsa kunningrigi tewad. Inglastel olli neil päiwil ka meie maalt suur küllalinne, se on: Meie Keisri Herra  wend, Suurwürst Mihael Nikolajewits  owma abbikasaga, olli Oktobri ku hakkatusses seal küllalisseks ja sai sure auga wastowöetud ja üllespetud. Inglased ei olle mitte ses nöuus, et Austria jälle Sardiniamaga söddima hakkab; nende meel ei naita Austria wasto mitte wägga  lahke ollewad, ja Austria asjad ei te neile suurt römo ; nemmad ei ussu ka mitte, et Austria sedda peab, mis ta ude seadustega omma rahwale lubbanud, agga sellega põlle meil asja. Inglisse seitungide järrele ei pea Austria wäggi muud und ennam näggema, kui et Lombardiamaad jälle taggasi wöidawad ja kohheteed Sardinia pealinna peale lähwad. No noh! ni rutto ei olle ka keik tehtud. „Za kui se neile korda lähhäks, ütlewad Inglased, siis ei olle Turini lin weel Ztaliama, egga sellega Wiktor Emanuel weel ammo mitte ärrawöidetud.  Kes teab ehk luggu lähhab nen-4  4 339