wersta Kulpino jamast emal, ühhe seal seisawa  Peterburgi kauba weddaja rongi selga jooksnud, ja ühhe sesugguse rammuga, et mässin wimase wankre sisse puggenud, mis täis matist, kus wewel ja salpeter sees ja sedda ni kohhe purrustand. Massina järgmissed waggonid  hüppanud röbetest wälja, kus jures agga surema t kahjo põlle olnud. Liggireistatel olnud  sest kül, et tubliste kohkunud; suremat wigga põlle nad sanud. sPabber - rahhade üm berwa h- konnelestd seitungid tannini, kui ühhest körwalt kuuldud juttust; agga nüüd tahhab üks wenne seitung teada, et assi tössine,  ja nende ümberwahhetus warsi ue aasta hakkatusses tahhetakse peale hakkata ja nimmelt  esmalt ümberkaudo kubbermangudes, ning pärrast pealinnades. Twerist. Nende sönnumite jarrele, mis Petsrburgi wenne seitungid sealt kubbermangust towad, on selle rahwa ello wägga kurb, sest et nälg neid kelab ka omma maksust maksmast» Se pea assi, misläbbi sealane rahwas ni sure waesusse sisse sattunud,  lükkatakse mitme aastase wilja ikkaldusse, ellajate katko ja sure wina jomisse süüks; sest olla nende waesus tulnud. Ka ütlewad, et maksud liig sured olla, mönnes kohtas maksta mees aastas 13 rubla; sedda ei woi ka ennam kegi wäikesseks arwata. Serpuhhowist kirjutakse, ?t külm Detsembri  ku hakkatusses seal mõnda innimest maggama pannud, 7, Detsembril leitud 12 surno kehha sealt linna ümberkaudo, kedda külm olla ärrawötnud. Rjäfanis teinud tulli 29. Nowembril imme nalja, warrastanud hommikust poolt ööd sealatse teatre maea ärra. Hommiko kello 3 aeal hakkanud maea pöllema ja kegi ei tea otsust anda, kust tulli lahti peäsenud. Keik se suur maea olla põhjani mahha pöllenud. Wõeralt maalt. Ringwata«inae. Kui nüüd kord ülle pjri wälja astume ja seal ennast ümber pörame,  putub meil paljo silma ja wõiksime pikkad  juttud tehha, agga näete jo iösigi, kui paljokest meil selle tarbeks rumi järrele janud, sepärrast peame kokko piggistama, et peale mahhub, kui ei pea asjad polikule jama. Wottame nüüd keige esmalt usso asjad kätte siis näeme pea, kuida Eüropa neitsi südda tuksub, et wannad asjad kaddumas ja ued ette tullemas. Jtalia on ommetige pärris katoliki usso ma, kes omma usso parrast wanna paawsti ennam, kui Jummalat kartis; rahwa silmad ollid pakso rummaluöse kattega  kinni kaetud, kust nad läbbi ei woinud nähha, kuida paawst neid omma, agga mitte nende hinge kasso parrast nenda mõistnud wallitseda. Nüüd, kus päike neile selgem hakkanud paistma ja se suur paks katte nende silmade eest mahha langenud, püab se rahwas paawsti paelust peäseda, mis agga kaunis wissa näitab ollewad, sest et keik selle polest weel ühhes mõttes põlle; nago Prantslane, kes tännini ommetige Jtaljanlasse keige surem  söbber olli, agga usso polest koggoni teist teed lähhäb, ja sepärrast nüüd sõbrus laggunemas,  sest et paawsti eest Jtaljanlasse wasto wälja astub, tedda kaitsema ja temma ilmaliko  wallitsusse toli hoidma, et se ümber ei kukkuks. Woib olla, et keik hästi lähhäb, agga uskuda ei tahha kegi, waid iggamees kardab Prantslast ja Jtaljanlast pea tuttipiddi nenda kokko minnewad, et lahkuminne raske saab ollema. Õnneks on Austrianlane ärranäinud,  et aeg on taggasi tagganeda, egga melega pead tullesse pista, kus körwetada saab; sellega õlleks ta otse kui omma surma mõistust allakirjutanud. Prantslane tahhab kord weel katsuda., nago Reinowadder, kas libbe keel middagist ei aita, et Austriat kord jälle jalgopiddi pvllewa küttiste sisse weddada. Peame otama, kas ta õnnelikumaks saab, kui Spania. Noh, mis näeme siis Preisimaal?  Seal on rigiwannemad jätte warsi ue aasta hakkatusses kokko tulnud omma ma päwa piddama, kus asjo, mis wanna aastal polele jäid, selletada tahtwad. Essimenne assi, mis seal peab ettetullema, on rigi maea piddaminne, kelle parrast ettewöetud nõu weel kord tahtwad läbbi katsuda ja õiendada, mis 6