seisus ollema? Walle! puhhas walle! Meie ellame praego ühhel aeal, kus pöllomehhe seisus  järgest tõuseb» Enne olli pöllomees pärrisorri,  pealege siin Wennemaal; agga aitummal,  need kibbedad päwad on selja tagga. Pöllomees on Jummala ja Keisri tahtmisse järvele priiks sanud. Temma wöib nüüd omma  tahtmisse järrel, kui koggodusse asjad õiged, senna minna, kuhho isse tahhab, wöib maid ja kohtas: rentida ehk osta ja nenda nõukaks ja ausaks maeamehheks sada. Agga üks pael on tal alles jalgus. Kes ni kaugele  tahhab sada, peab ka tuimusse ja rummalusse  köiest lahti ollema, muido ei olle priussest suurt kasso. Põld auustab ja toidab  meest, agga mees peab omma, pöllotööd ka wisipärrast tundma ja mõistma. Rummal on allati kammitses. Jgga kündja ja äästaja ei olle weel pöllotö mõistja. Kui ükski tö, siis on se pöllotö, mis ilma peata ei pea tehtud sama. Pöllo sorriminne ei olle pöllo harriminne. Siamale püüdsid Eestima tallopoead, kel ial jöudo ja mahti olli, omma lapsi ammetmehhiks  ehk hantwargiks tehha, „et orjussest lahti saaks", sest orja ja ellaja wahhel polnud suurt wahhet ja wadati ennam hobbuse, kui mehhe rammo peale, agga sel asjal olli ka omma wildak serw. Se läbbi tekkis häntwarkisi  ni rohkeste, et ühhe teise suust piddid leiba wäljakiskuma, ja nende to läks ei alwaks, et m õnned Hantwärgisellid waewalt 1 rubla näddalas palka sawad. Wöttame nüüd sured pühhad, sinnised esmaspawad ja muud kuläitamisse  päwad mahha, siis ei jä mitte 40 rubla aastas ülle. Kust tullewad nüüd pikkad  püksid, kallewist kued ja karronahka kassukad,  kust nahkkindad ja kõrge kannaga sapad wälja? Ja mis makswad weel  kuläitamisse  päwad!? Olgo rakimatta! Ei tulle egga tulle wälja, peab reisima ja—kerjama! Kas ausa pöllomehhel ka nenda! Walle! Paljas kümne sõrmega mees, kui aggar ja mõistlik on, saaks siin kuida minnewa kord nimmetasin hea mona ja 60 rubla palka; se on üsna teine assi. Kahjo agga, et omma pöllomehhe ammetit täieste ei mõista. ..Agga mis tont temma siis siamale teinud, kui sedda weel ei mõista? „Jah, nenda wöime kül küssida, agga se ei te eesti pöllomehhi weel targemaks. Omma waewalisse tallo riistadega lähhäb tö weel nattuke eddasi, agga tale saksama riistad  kätte, waat säh, siis on mõistus otsas, kanna takkus ja himmo täis. Mis temma ei mõista, se ei pea õige ollema. Temma ei ussugi, et parrema riistadega surem jõud on ja parrem tö saab, ja selle läbbi tulleb siis, et" neid peab jo rummalaks ja laisaks piddama. ..Ossawaid, möistlikko pöllomehhi tarwitakse  iggale pole, pealegi neid, kes teistele möistwad tööd ettenäidata ja ettetehha. Saksamaal  nimmetakse nisuggust meest ..peasullane",  kes ka ennam palka saab, kui teised. Kuida peasullane tööd teeb, nenda peawad teised järrele teggema. Säh, õlleks meie pöllotömehhed nenda kaugel, siis ei õlleks meie priiks sanud rahwal ennam mingisuggust trummolöjat,  kubjast egga kiltrit tarwis, mis orjapölwe  meletulletab. Se õlleks löbbus assi! ~No mis nõu wöiks selle polest anda? Minna mõtlen sedda: Terrased, tuggewad nored mehhed peaksid omma kasso pärrast sähhärdusse peasullase. ammetit püüdma kätte sada, mis seläbbi sünniks, kui ühheks aastaks nisugguse mõisa sullasiks heidaksid, kus täieste Saksama wisi tööd tehhakse ja seal siis silmad  illuste lahti hoiaks, keik tähhelepanneks ja holega öppiks. Minno teada on Kõiki ja Esna mõisas Zärwa Peetri kihhelkonnas ja Kukrusse mõisas Jöhwi kihhelkonnas täieste Saksama pölloharrimisse ja maeapiddamisse  wiis üllesse wöetud.  Peasullaste  koli õlleks kül wägga tarwis, agga sest wöime teine kord könnelda." Z. S. Somemaalt. Häddaliste abbi. Omma  liggimessele hädda sees appi töttada, oh se on ni löbbus tö, ja kuida iggamees sedda ennesele sowib, peaks ta teistele teggema. Aitummal,  Some rahwas, kedda Zummal tännawo  wiljaikkaldussega karristas, ei wöi liggimesse  abbi ülle mitte patto kaebava. Neile 388