agga jallad ei õlle. ennam, mis Anne ollid paljad ilma lihhata seareluud, sehk mees kiil pool aastat tohtri al olli. „Teine töpois, Peter Sepmann, sai nnnnema  talwel Tolama mõisas ue winakögi jures kartohwleid üllestömbades, köiega, kelle otsas kartohwlikot  rippus, risti ühhe raud wõlli ümber wänetud ja ni kangest piggistud, et keik, mis sees olli ja peale selle weel werri suust, munast ja korwust wälja purtsas, külje luud katki murti ja nenda Molliga, mis paar jalga maast kõrgel, nmberkerutud, et kord pea, kord jallad wasto põrmandut lödi, künni uks emalt kuulja senna jõudis ja weske kinni panni. Et kiddura terwissega peasis, põlle imme, et ulleültse ellusse jäi, se on imme." Mis labbi ollid need õnnetuSsed tulnud? Teie knlete jo wina kögide läbbi. Agga mis wina ennese läbbi on sündinud ja meel sünnib, sellega ei maksa rumi raiskada, sest se on ni hirmus, et jägo nimmetamatta! WMandi makonnast. sWallus Mardi-nalli.j  Nago se wanua wõetud pruuk on, käiwad ka Eestirahwa seas weel paigoti 10. Now embril „Mardi - sandid." K— mõisa poisid, tüdrukud teggid mödaläinud Mardipäwal seddasamma  nalja, niis agga Parrast mõnnele kibbedaks  läks. Nad ollid nõunks wõtnud, endid metsa lindudeks ja nelja jalgsiks komadeks mula. Sellega olli neil mõnda teggemist, agga said wimaks onnneti walmis ja läksid nüüd nago karrud, hundid ja muud metsa lomad nelja käppa peal mõisatreppist üllesse. Mõisa koerdel  ei olnud sedda seltsi nalli koggoni melepärrast.  Kui wõerad lomad mõisa toas ommad tembud ollid arrateiuud ja neile kõrtsi jurest mõnni toop kibbedat märga lubbatud, siis jooksid  parrmal treppist mahha kõrtsi pole. Noh, egga lojuste wina himmo wõi immeks pauna. Agga ni pea kui nut modo hundid ja karrud parrajalt treppist mahha ollid ronnimas, teggid mõisa koerad, mis koerde kohhus on, ja kiskusid  mudetud metsaliste kintsud hästi werriseks ja õlleks neile weel suremat pahha teinud, kui rnitte teised innimessed ei õlleks appi sanud koeri keelma: agga knida ööldud, kintstld ollid metsaltomadel werrised ja Lutlewa aasta ei te nemmad sedda modo nalja tvist mitte ennam. Pernust> sLinnaweddaja.j Pahha innimeste järg ei lõppe kiil kellegi rahwa seast, agga tullist kahjo ja nukrat meelt teeb igga õige innimessele, kui ommasuggu rahwa seas ikka jälle uisuggusi leiab, kes isseennast ja Leisi teotawad.  Ammeti peale peab ausaid mehhi pandama, ja neid parrem rahha eest wõerast kohhast palgatama, kui ommast wallast sada ei õlle mis W kül õlleks enüe km nende assemele kitsi kärneriks ehk hunti karjakoeraks paltnema. Agga pea, ma ragin. Se olli 2(). Nowembril, kui Perus kaupmees  iillesostetud linno maalt linna satis. No muidogi palgatakse selle tarwis rahha eest worimehhi,  mis Perno kaupmees ka Leggi. Seal olli nüüd ausa meeste seas ka üks raiskolämud rongawend, kelle pöial pikkem, kui teised sõrmed. Teised mehhed teadsid temma rummalaid tempusi  ning ei tahtnud tedda enneste sekka wõtta: agga et ta wägga pälludes ja tõotades peale aeas ja 13 rubla, mis tal kasas ollid, kaupmehhelc  pandiks andis, wõeti tedda ammeti wasto. No egga mees nüüd ommeti ennam warrastama  ei Hakkanud? Auna aega! Kolmandamal  päwal said linnad linnas wastowõetud ja waat säh! peale 3 leisikat olli mees ommeti ärranäppanud ja seddawõrt muid linno kastnud ja ristinud, et kaal piddi täis tullema ja kelm õigeks mehheks jäma. Agga ota seuni! Kaupmees  tundis ta kelmust seddamaid cirra ja mees olli kammitses. Tedda ähwardadi esmalt nattuke  pri korteri panna, kuum kohhus asja piddl arrutama ja tenunale mõnnest koh ast mõeto wõtma. Sedda otsust ei ostnud mees, waid jallad selga ja pagges ärra. Kas tedda nüüd leppiknsse rahhul jäetakse eh? mitte, eitea minna, agga 2 leisikat linno maksid lemmal' ommeN l 3 rubla! Selle hinna eest, ehk mul kül linnakiudo maas ei olle, wõiks ta minno käest ka os:a; muidogi peaksin enne kaubakilda heitma. Agga nüüd tulleb keige jämmedam ots, m s mõllemad käed rnssikasse aeab. Kes olli sejmnane  linnawarras? Kas mvnni kõrtsi jodik, waene  pops ehk mu sellesarnane? Walle! Se koer otti W-walla tallitaja ehk kohtomees!! 412