Nowembril petakse. Seal on nüüd Kölni linnas wiimsel ..Keigehingede pawal" allamal seiswat luggu puhta toe assemel üsna kantsli pealt jutlusse sees rahwale könneldud: „Üks waene ümmardaja ehk tenia tüdruk sai „Keigepühhadepäwal"  omma tenistussest ja leiwast lahti ja ei teadnud nüüd külma ilmaga kus ulluallust  piddi leidma. Selle hädda sees laks ta omma pappi jure ja pällus head nõu, mis nüüd piddi teggema? Sesinnane wägga wagga mees ei teadnud tüdrukule muud nöu anda, kui et omma nattukse rahha eest, mis tal weel olli, kaks pühha missa ehk hingepalwet luggeda  lasta, et jo innimenne Keigehingedepäwal parremat ei wöi tehha, kui waeste ärraläinud hingedele, ketz pörgo eeskoeas puhhastusse tulles  kippitawad, appi töttada, et nende puhhastusse  aeg lühhendud saaks» Muidogi teggi  tüdruk, mis ta hingekarjane (!) öppetas. Agga mis sündis? Kirrikust wäljatulles astub  üks musta rietega kinni kaetud innimenne tüdruko jure, annab temmale pitsariga kinnipandud  kirja katte, kässib tedda senna ja senna maeasse, selle ja selle proua kätte wia; agga isse minna ja mitte teiste kätte anda. Kui juhhatud maeasse olli sanud ja proua kirja ärraluggenud, karjatas temma ja minnestas ärra. Kui jälle olli toibunud, wottis ta waest tüdrukut omma lapse assemele wasto. Sedda kirja ütles omma poea käest sanud ollewad, kes hiljuti olli ärrasurnud, nende sönnadega: ...Taewas, 2. Nowembril 1861. Wötke sedda tüttarlast wasto ja murretsege temma eest, sest ta on minno hinge puhhastamissest peastnud! Teie poeg N. N."" Kas sähhärdune pap ep olnud pühha? kas se hingepalwe ja möllema naesterahwa usk mitte kange? Luggeja, hoia ennast, sinna naerad! Sa köngutad pead! No minna ka! Mis se muud tähhendab, kui et möllemad liig nõdrad olleme, sedda keik uskuma, mis katoliko pappid töe nimmel kulutawad. Uut modi rahhatenistus. Ühhe Berlini  pessonaese töandjad kaebasid jubba ammo,  et nemmad omma pesso mitmel aeal ennam  taggasi ei sa ja mönni kord mitto nad- dalat piddid ootma. Pessonaene wabbandas ennast kord selle, kord teise asja läbbi, künni wimaks ommeti wälja tulli , et ta wöerast pesso rahha eest wälja üris ja nenda teise ommaga kasso nõudis. Muidogi ei lasknud nüüd kegi ennam temma jures ridid pesta. Ühhes teises linnas on Postimees omma silmaga näinud, kuida rätsepa purs kohto ette todi, et puksa, mis temma kätte parrandada antud, pärrast parrandamist paar näddalat isse olli kannud, et nähha saaks, kas tö ka peab. Olla parremad olnud, kui ta ommad püksid. Roma piiskoppi jutlus ja sealt tallorahwa tarkus. Mis paawsti pappid  weel kants!! pealt mahha könnelewad, on üsna immeks panna, et innimenne ei tea, kas ta neid peab meletumaks piddama, ehk piddawad  nemmad teisi meletumaks. Nad püüdwad wäggise päikest kesk päwa aeal ärrakustutada  ja urrisewad hirmus, kui se neil 1863 ennam ei tahha korda minna. Eht ö-kullid, kelle silmad walgust ei kannata. Rennesse  linna üllem piiskop Prantsussemaal ütles  hiljuti kesk jutlusse sees selletades, et meie aegsed tarkusse asjad, nago telegrahwid, aurolaewad,  raudteed :c. muialt ei tulle kui kurradist,  se olla temma tö! Tohho hullo! siis õlleks jo kurrat imme suur hea teggia. Mis sündis selle pöratse jutlusse järrele? Waggad tallopoead nisuggune meleto waggadus  on nende melepärrast tullid ösel raudtee are kokko ja hakkasid sedda „kurradi tööd" lõhkuma, weretasid sured kiwwid tee peale, kelle wasto teisel hommikul mässin purruks  läks! Seal peame kül õhkama: Oh sa pühha pimmedus ja rummalus!  Õnneks  ei sanud innimessed kahjo. Hamba - arsti palk. Et Türgi Sultanil  weel kues meel jure tulnud, näeme sest, et ta hamba-arstile, kes temmale hiljuti haige hamba wäljatömbas, üht suurt aumaea palgaks  on annud. Sähharduse hinna eest kissuksin  ma temmal wiimse hamba suust wälja. 193