todud, agga mitte wina. Hilja läks rahwas rõõmsa süddamega koeo." Riast. sW öhr manni parkj Rigas on kenna tükkike Jummala maad ja linna rahwale wägga armas, kuhho nemmad hea ilmaga igga õhto wälja lähwad, iltusa pude willus pttwatööst  ehk seisust puhkama ja meelt lahhutama. 1. Julil sai 50 aastat täis sest sadik. kui üks proua sedda parki linnale kinkis. Se pääw sanud tännawo sure piddoga müllestud. Seal on passunad hellisenud, lauljad laulnud ja rõmotutled  pöllenud ning peale 5000 innimest kous olnud. Kui Wöhrmanni park onuna surusse, kõrge temsside ja suggawa orgude, itlusa jalgtede,  pude ja maeade polest kiil mitte Tarto Dome wasto ei sa, siiski on temma ka onuna wägga illusa jalgtede, salongi, lilleplatside, willo pude ja tihheda musiko mäng oga wägga kenna koht ja enuam rahwa onuna, kui Tarto Dom, kus kül igga mees keelmatta kenna pude al jallutada  wõib, agga middagi sada ei olle. jWilla-l ada aeal,j 20. Julil tahta Liwima lõunapoolne põllomeesteselts Rigas awwalikko  kokkotullemist piddada, kus mu asjade seas jälle Liwima raudteest ja tullewasest põllosagi ja maea lomade näitmissest nõu saab peetud. Tallinnast. slani -kirriko Et se lanipäwaL torni otsa pandud, olleme minnewa kord mödaminnes nimmetanud. Kui nimmetud päwal jummalatenistus wannas kirrikus olli Ärapeetud, läks õppetaja koggodussega (3 —4090 innimest) ue kirriko ette, kus kirriko konwent jubba ees otti. Esmalt lauldi laul ja selle jürrele  langes katte torniristi ja kullatud nuppo ümbert niahha, et ue lummala koea ehte nüüd koikile silma paistis. Selle peale piddas nüüd kogg. õpp. Luther mõuuust lõuuet ja peale selle lauldi jälle. Lõppetusseks on weel mõllemad Tallinna eesti lauloseltsid „Estonia" ja ~Ne nllewelt torni talaside pealt ühhes kous laulnud: „OH wõtgem lummalat suust süddamest  nüüd kita," mis nõnda kõrgest imme mõnnus kuulda olnud. (Meile on hea innimeste  polest ka need laulud, mis nimmelt selle pühha tarwis tehtud, kätte sadetud, agga meie ruum ei anna neid üllespanna.) Jani-kirriko ehhitusse tö olla jubba ni kaugel, et kui lummal  aitab, siis tõdetakse kirrikut Septembri kuus sisse õnnistada. Ka Kaarli-kirriko tornid peawad  omma sodo kõrgemale tõusma kõikide süddarne  rõmuks, kes enne ollid kuulnud, kui peaksid  tornid Põlete jäma ja ehhitusse jõud otsas ollema. Aitgo lummal mõllemaid kirrikuid pea omma rõõmsaid sisseõnnistavasse päiwi uähha sada! Oh kirrikutel ja kolidet on meie maat weet rumi küllalt, ja ilma nendeta ei aita mu assi ommeti middagi. Agga immeks peame pannema, et meie Halliste kirrikust ennam middagi ei kule, mis ka tännawo piddi Malmis sama. Tänno luntmalale, meie Tarto linna teise eesti kirriko põhjapannemine nihkub ka ikka lähhemale, kui ka pikkalt. Peterõurgist. Meie keiserlikkus maeas on Mehhiko keisri Maksimiliani surma Parrast ka lanipäwast sadik neljaks näddalaks leinarided selga pandud. 30. Innil olla Keisri Herra omma kunmnglikko wõera prints Humbertiga Kronstadti  saddamas svalaewo watamas käinud. Jtalia Prints pannud wägga immeks, knida Wenne merrewäe kunstinaitmissed kõik nago nori peal läinud; (nõndasamma ka Krasnoje- Selo leris jalla- ja suretükki mäe manöwrid, otsego tradi peal.) Peterbnrgi saddam olnud kõik plaggudega ehhitud ja rahwaga täidetud. Nago se ial teiseti ei õlle, Keisri Herra sall  ud rõmohõiskamisse ja lautoga „Jummal, keisrit kaitse sa" Lerretatud, läinud Kronftadtis esmalt kirriko, parrast saddamasse. Ka kõik kaubalaewade plaggud ja lippud olnud üllestõmbatud.  Keiser piddanud merreparadi ja käinud ka „Askoldi" ja mu laewade peal, mis hiljuti pikka reisi pealt ümber mai lina taggasi tullid. Kõigega mis keiserlikkud silmad näinud, olnud ta rahhul. Ohto on Keiser Nambowi ja Peterhowi  kaudo jälle koeo pole läinud. l. Jutil on wõituud  allamal nimmetud numrid I. koddose laenopabberidest  iggaüks sedda summa, mis jures seisab. 219