lahti hoida. Inglased arwawad sedda ammo teadwad, et Prantsus, maksko mis maksab, Jtaliamaast Sardinia saart omma köhto tahhab nelada, nago Sawoie- ja Nitsamaad  ärranelas. Inglased ütlewad ka teadwad,  et Prantsusse näppud Neapoli mässamissest  mitte puhtad ei olle. Prantsus tahta just sallaja, et mäösaminne ni sureks minna, et Ztalia omma wäega ennam wasto ei sa, Prantsust appi pallub ja selle abbi eest siis Selle Prantsusse maggusa sowismissele  püüdwad Inglased seläbbi pulka ette pista, et ommad söalaewad Neapoli alla Ztalia  laewade sekka saarmad, mis läbbi neil Prantsuste  abbi tarwis ei olle. Wöib olla, et se Prantsusse ninna wägga kärsutab, agga mis tehha, Inglased möistwad ka penikest lö»ga kedrada; peale sedda on nende üllem minister  Palmerston ka nenda koggematta melega märkida lasknud, et kui Prantsus peaks julgema  Sardinia- saart wötta, siis wöttab temma Sitsilia-sare. Oh Ho! se ei õlleks jälle Prantsussel mitte melepärrast. Inglismaalt. Rootsi kunningas on Inglismaad ka watamas käinud. Inglis kunninga  proua sõitnud temmale tük maad merre  peale wasto ja nende eösimenne terretaminne  olnud merre peal. Inglismaal ei olle sel nore kunningal ka mitte pissut ust asjo wadata  olnud. Sest se on tössi: üks kord Londonis käia, on ennam kui mitto maad nähhä; sest senna waub keik mailm kokko. Londonis wöid sa iggasuggu mailma innimessi  allati nähhä sada. Pahhandaja parrandusse pärrast.  Zggal pool ellab innimessi, kes waggust  wanna röpe sees eddasi söidÄksid, kui se röbe ka ülle teiste innimeste kaelade peaks käima. Se on keik issaissast nenda olnud, ütlewad nemmad, ja wanna asja peab pühhaks  petama, nisamma ka wanna teed, ehk tal kül tuhhat kuro ja karv sees on. Ka on mailmas innimessi, kes mötlewad: midda ennam kegi kissab ja kaebab/ sedda surem õigus  peab tal ollema. Nenda on Inglismaal ka mehhi, muidogi katolikko usko, kes paawsti ja Prantso eest kaela katki seisawad, nis üks Parlamenti lige, George Bowijer. Sesinnane mees panneb nüüd keik heaks, mis Neapoli mässajad tewad ja hirmus pahhaks, et nende mässamist keeldakse ja mahha röhhutakse.  Ta nimmetab mitto ja mitto asja, kus rööwlidele olla üllekohhut tehtud ja Kialdini  wallitseda nago werrekoer, ja tahta wäggise  mässamist ärralämmatada. (!) Agga igga kord, kui se mees omma wanna modi su lahti teeb, on teiste suud terrawaid sönno täis, mis temmale iggas seitungis wasto pillawad. „George Bowijer surustab omma tunnistustega,  agga ei to neid ial wälja. Ta kaebab paljo, agga ta ei tea keddagit. Mis agga Neapoli rööwlid tewad, teame meie wägga hästi, meie teame nende peameeste nimmed, kus ja mil nende rööwliteud sündinud; meie teame need metsad ja mäed, kus nad korterit piddawad ja tunneme sedda kelmide seltsi, mis läbbi nende hulk kaswab. Keigest sest, mis Bowijer karjub, ei olle seal middagi sündinud,  olgo siis, et mönned kölbmatta preestrid  on maast wälja sadetud, kedda hopis kibbedam õlleks piddand nuhheldama. Bowijeri  sönnumed ei tulle muialt, kui Watikani-lossist  ja sepärrgst põlle seal mitte üht töesönna  sees. Ükski ei ullu egga kaeba ni hulluste  teiste üllekohto parrast, kui hunt aukus. Need, kes ial armo ei anna, on keige suremad  armo nõudjad. Kes kellegile andeks ei anna, need kaebawad Jummala ja innimestele sure suga, et neid ei lasta lausa kurja tehha. Tugo seltsi Hindud, Jndiamaal, piddawad sedda usso tenistusseks, kui nemmad reisiaid ärratapwad '— ja kuida piddasid nemmad sedda sureks üllekohtuks, ja omma jummala Bowani tenistusse rikkumisseks, kui meie paar sadda päid neist mörtsukaist lasksime oksatömbada.  Meie kallis pappa Pius IX. ussub ka hea melega, et se Prantsuste kohhus on, tedda keige kurja eest kaitsta, mis ta ennese ning teiste sü parrast ta kaela peaks langema, agga ta panneb sedda hirmsaks üllekohtuks, kui nemmad tedda Neapoli mässamisse kihhutamisses  püüdwad keelda. Paawsti wallitsus on om- 270