hirmsamat. Et sedda agga ei sünniks, selle wasto peawad wöerad savikud ja konsulid wägga waidlema. Küllad same eddespiddi kuulda, kas nende wastoseisminne on aitnud. Neapolil peab kül weel ülleültse 89,999 meest püssi al ollema, agga mis se aitab, kui nad parremad ei olle, kui need 19,999, kellest  üllemal könnelesin? Kui paljo nad wäärt on, näme jubba sest: mönned rüggementid tahheti Neapolist Potensa linna sata, seal mässamisse  tuld kustutama; agga mis teggid mehhed?  Nad ei läinud mitte ja müsid weel pealegi  ommad püssid rahwale ärra. Tohho hullo! mis kunninga mehhed need ennam on? Küssib kegi nende käest: „Kus söariistad, püssid, suredtükkid?" siis hirwitawad wasto: „Andsime kindral Garibaldile; temmal on neid ennam tarwis, kui meil'. Kennel on seal weel lusti kunningas olla? Paawsti wäega on ka jubba kirjo luggu.  Sweitsimaalt palgatud mehhed on temma  keige truimad soldatid. Agga muid Jtalia asjo kuuldes ja nähhes, hakkab ka nende meel jubba kahtlaseks jama. Selsammal päwal, kui Reggio lin langes, tullid paawsti kaardiwäest  Sweitsimehhed temma ette ja pattusid teada, mis siis saab, kui massaminne Neapolist  Roma linna wärrawatte ette tulleb? „Meie tahhame kül, ütlesid nemmad, nago 12 aasta eest (1848) Teie ümber olla ja Teie eest söddida;  agga kui se keik ommeti ei aita ja meie peame tagganema, siis tahhame nüüd pühha issa ommast suust kuulda: mis siis meitest peab sama?" -- Selle peale kostis paawst, et temma ial ei unnusta, mis nad temma eest on teinud; temma tahta, senni kaua kui ta paawst olla, neid meles piddada ja nende eest murretseda. Selle töotussega Mid mehhed seks korraks rahhul ja läksid arm. Agga mil kombel paawst omma sanna wöib piddada, sedda peame ärraootma. Selle peale sn paawsti üllem kindral kasko wälja annud, et jgga lin, mis kirriko rikis mässamist teeb ehk mässajatte nöuusse heidab, peab söameestest paljaks risutud sama. Minnewa ku hakkatusses on pöhja pool Jtaliamaal, wasto suurt Po-jöggi Werrara linna ümberkaudo üks hirmus torm, arwata 40 pennikoormat ümberringi keik ärrqhäwwitanud,  nenda et üksi 80 surnokehha leitud; keik muud kahjo ei jöua üllesräkida. -- Prantsusse seitungid on nüüd omma keisri reisist tais. Keiser Napoleon, omma abbikasaga,  on nüüd reisimas, tahhab neid usi maid, mis Sardinia temmale andis, (S a - woien ja Nitsa) omma wannematte sündimesse  paika, Korsika saart ja Ahwrika rändas  Alshiriamaad, omma keiserlikko silmaga  nähhä sada. Teädopärrast, kus linnas ta ial kinni peab, on keik linlikumas ja kiösamas,  ja iggamees öiskab: „Eüago meie keiser!"  Mönned arwawad, et keik se suur kissa ja kärra peab Saksama rahwale ni paljo ütlema  : „Tu!go teie kunningad ja üllemad Baden  - Badis, tulgo Teplitsas ehk Saltsburgis kokko ja piddago nöu: egga teie saeameelsed Sakslased ommeti üht keelt egga meelt ei sa! Agga waatke, kuida meie suur Prantsusse rahwas  omma keisri ümber, nago messilase perre emma ümber seisame, et kuhho ta agga näitab  ja õlleks se ka teie ma pole senna meie lähme, ja siis on purro tagga ja aujärjed  wärrisewad; pool sadda aastat taggasi, teate kül, kuida loud läksid. Kui tahhate, tulge wälja, ehk odake künni meie tulleme. Meie rigi wallitsus käib nago aurowanker, kerge ja köwwa; teie rigi wallitsussed nago laggund wanker, kus igga rattas isse külge lähhäb, ja teie Prankwurti rikide koggodusse räbbastand köies ei pea neid mitte kinni; sedda ollete 1848 silmaga näinud." No olgo kül selle Prantsusse könne sees, nago ikka nende mood on, paljo hooplemist, üsna walle põlle ta siiski. Saksama jaggatud luggu põlle neile mitte sureks tuggewusseks olnud, ja sedda teab Prantsus. Mönned Prantsussed lähwad omma keisri auustamisses ni kaugele, kui peaksid tuled ja taewa pilwed temma kässo a! seisma. Kui ta Dijoni linnas järrele kulas, kuida seal ümberkaudo  pöllosagiga luggu on, näitas linna üllem selge taewa pole ja ütles: „OH keiser, 280