eddespiddi selle kabbeli tenistus antud, esmalt saksakele ja parrast eestikele palwet, ja kui lillepärgadega  kennaste ehhitud kirriko sisse ollid läinud, sai sisseõnnistamiune, jutlus ja lauarahwawotminne  ka esmalt saksa-ja parrast eestikele petud. Kui parrast kirrikut mõnned Korowina  koggodusse Eestlased koggodusse nimmel mõisa herrat kapt. v. Bippen, keige temma tru holekandmisse, waewa ja kulla eest tünnama läksid, mis ta nende eest ennese peale wõtnud, tullid nemmad selle rõõmsa sõnnumiga taggasi, et Pea kirriko lähhedal ka kool ehhitakse ja koolmeister  seatakse, kes kirrikus jutlust peab luggema  ja koggodusse lapsi õppetama.  Õnnistago  lummal nisuggusi tillemaid põlwest Põlweni! Hamburgist, j Tnllekahjo.j Nowaja Derewna küllas on 37. Septembril tallolaste rummalusse läbbi tulli lahti peasnud ja tunni aea parrast 35 tallomaeast 31 arrapõllenud ja keik need leibkonnad ilma leiwata ja peawarjota janud. Wasto talwet wagga halle luggu! Korowina  mõisa herra Aleksander Nikolai von Bippen on seal kül ümberkaudo 50 rubl. korjanud,  agga mis seni mitmele aitabj? Kuramaast. Aus saddam.j Libo linna uus saddam on ni kaugel, et 28. Septembril essimessed laewad jubba sisse ja wäljakäinud. Baggermassina tööd peab ikka weel eddasi tehtama, sest saddam, mis nüüd 13 jalga on, tahhetakse 18—20 jalga süggawaks tehha. Saddama tammide peale olla jubba 24,000 kubiksülda kiwwa merde maetud. Se on nüüd keik wägga hea, sest tulletorn peab ka weel ehhitadama:  agga kus jääb raudte, mis Libo rahwas ni wägga iggatsewad, sest kord olli nende lotus pea aego tõeks ununemas ja ei pudund muud ennam middagi, kui et tõeks ei läinud. Nüüd on neil jälle uus lotus, et raudte Ria ja Libo wahhele peab sama, kui lotus paljaks lotusseks ei jä. - Nago Lihwlandi  ja Eestima sinodide peal paljo ludimissionitö  Parrast nõu peti, nenda on se ka Kurama  sinodi peal olnud. Esmalt piddas üks õppetaja  Pikka kõnnet ja Pudis ärraselletada: 1) et Jlldimissionitö Jummala käsk ja tarwilinne assi on, ning et meil mingisuggust lubba egga õigust ei olle, ludarahwast ärrapõlgada ehk wihkada,  kui olleksid nemmad Kustusse ärrapõlgamisse parrast Jummalast iggawest ärrapolgtud; 2) midda ennam uemal aeal ludarahwast wäljaspiddi  mu rahwa õigusse ossalisseks Pütakse tehha,  sedda ennam olla ludimissionitööd tarwis; sest ludarahwa pärris wabbadus ei tulle enne, kui Poeg neid wabbaks teeb. Ilma ristiussota neid ristirahwaga ja ristiusso rikides ühte kilda seadida, on waen ristiusso wasto, ja se on ka tõeste tossi. ludarahwast sallida, neid mitte pilkada, naerda ja Laggakiusada, on meie kohhus,  kui harritud ristiinnimessed tahhame olla; agga ma tahhaksin ommeti teada, mis näggo ja maggo sel õlleks, kui manni Juti temma judi ussoga meile kohtomehheks ehk koolmeistriks ee. tahhaks panna? 3) selletas õppetaja ärra, et ludarahwa  ellaminne ristirahwa seas weel mitte ludimissioniLö ei olle, sest igga ristiinnimenne, ehk se kül nenda peaks ollema, ei olle egga ella jo mitte kui missionär. Peab agga Judimissionitö  korda minnema, siis on keige pealt armastust  Israeli wasto tarwis. Kurama õppetajate  juttud ei sündinud sellepolest weel mitte kokko. Uhhelt poolt ei arwatud isseärranis ludimissionitööd  tarwis ollewad, sest Judid ellada Kuramaal jo kesk ristirahwa seas ja wõida, kui tahta, iggapääw ristiusko üllesleida; teiselt Poolt jälle arwati ludimissionitööd wägga tarwis ollewad  , sest ristirahwas piddada ludarahwast, agga mite ludarahwas ristirahwast üllesotsima. Se assi jäi eestotsa weel polele, et mõllemilt poolt aega jääks holega järrele mõttelda. Ksmemaalt.  Soomlased  on tublid merremehhed. Hommiko pool Länemerre kaldal ei olle ennam nende sarnatsid. Aastal 1853 olli nende laewade hulk 471 peale tõusnud, mis 53,392 sällitsät kandstad. Agga siis tulli kurn Krimmi sõdda ja Inglaste merrerisumnme.  Aastal 1856 ei olnud neist ennam järrele kui 291. Keik neid puduwaid laewo ei sanud kül Inglased mitte ärrarisuda, waid surem hulk piddid, kui waenlaste kätte ei tahtnud langeda, wõeras saddamais altva hinna eest ärramüdud sama. Se olli kül suur kahjo, nago sõdda ial 345