430 Druck von H. Laakmann. Verantwortl. Redacteur Joh. Ja nn sen. Teadaandmissed ja kulutamissed. ( Mit Polizeilicher Bewilligung.) „Eesti Postimehhe" wäljaandmisse paik ei olle mitte ennam Hermanni maeas kallatnrro äres, waid A. Baron Krüdeneri maeas Raekoea ja Barklai platsi wahhel. Seppa koht. Ühhe mõisa peale male nõutakse  tubli seppa, kes poismees ja kel head tunmskussed  kasas on; nendasamma ka üht naesterahwast, kes perrepiddamist ja karja üllewaatmist hästi tunneb. Selgemat teadust antakse Baron Krüdueri maeas.(3) Kostilapsiks wöetakse 2 tüttarlast, kedda linna koli t nakse, kardsep Mülleri jures wasto, kus nemmad ?a öppimisses abbi wöiwad leida. (!) Uks weike uus maea on oddawa hinna eest müa. Selgemat teadust antakse Rootslase podis Lambi kõrtsi wasto, Peterburgi ulitsas. (3) Wõrro linnas saab ärrareisimisse parrast oddawalt arramüdud: !2 jalga kõrge hea kiwwi allusmüür hollandi tuleweske tarwis tehtud, hea jaggo  kuiwi jämmedaid palkisi, kolme kiwwiga weske tarwis rauda sa ellomaea aeaplatsi ja körwalisse honetega. Selgemat teadust annab Wörro raekohto kirjutaja Kampe. (2) Maea müa. üks maeaperremees, kes isse maal ellab ja kel rahha tarwis on, müüb omma  maea oddawalt ärra, mis stempelbogne labbi tunnistud peale 13 protsenti aastas paljast üri sisse teeb ja pool hinda jäetakse, kui ostja tahhab, maea peale seisma. Kaupa tehhakse Baron Krüdneri maeas. Urwaste mõisa nurmed (676 wakkamaad) ja hainamaad wakkamaad) tahhetas rendi päle wälja anda, ja antas lubba 76 wakkama linnu tetta. Kaks maea uhhe krundi peal sawad arramüdud  ja selgemat teadust nende parrast annab pusärgiteggia  Sülk kiwwisilla otsas Oberleitneri maeas. (!) NTaea müa. Rakwerre linnas on ! maea körwalisse honete, rohho- ning öunapu aea ja platsiga  ühhes ärramüa. Selgemat teadust annab sealsammas  maeas töllascp Tremas ehk maea pärrisperremees  Harjomaal Kosse kihhelkonnas Pallawerre möisarenlnik Palmberg. li) Perno, Tallinna, Tarto, Willandi ja Kurresare ramatopodides oa sada: Maakuardi-ramat, kus sees lii maakaarti, Hind 69 kopp. Sesinnane ramat, kus sees 16 illust wärwitud maakaarti keigest mailma jaggodest, on nihäski kolidele kui ka seitungi luggejatele wägga sowida. (2) Üks treieli pink, kelle peal puud, waske ja rauda wöib treida, on müa Kawerre mõisas Wönno kihhelkonnas; sealsammas on ka üks tisleripink ärrareisimisse parrast oddawalt sada. Kaupa tehhakse sealsammas tisleri jures. (2) Kõrts rendi peale anda. Weski mõisas, Kannape kihhelkonnas, on Pusso kõrts, kus ka lata petakse, Zürripäwast 1866 jälle rendi peale anda. Rendi tahtjaid kutsutake möksawallitsussega kaupa teggema. (2) Karjamõisa oksjon. Warra mõisas, Maria kihhelkonas saab 12. Zanuari ku päwal 1866 kello 12 lõuna aeal, üks karja mõis, kus 299 wakkamaad  pöldo, 199 wakkamaad heinamaad, peale sedda ka karjamaad ni paljo kui tarwis, oksjoni kombel, siis siin üllesantud wisil, rendi peale antud. Zggaüks,  kes selle karjamõisa peale pakkuda tahhab, peab 599 rubl. kautsjoni siisse pannema. (1) Möisawallitsusse nimmel C Neichardt. Woldi kõrts, postmaantee äres, kui ka kahhekiwwiga  tuleweöke, sawad 19. Zanuaril 1866 enne lõunat möisawallitsusse polest rohkema rendipakkujale  rendi peale antud. Rendi aeg hakkab Zürripäwast peale. Kõrtsiga ühhes õlleks kassulik ka podit piddada. (2) Kassipallo kõrts ja 6 taalri 43 krossi wäärt maad saab 15. Zanuaril 1866 Kuikatse mõisas rohkem pakkujale rendi peale antud. (2) Karjamõis wäljarentida. Zärwa Zani kihhelkonnas, Sellikülla mõisas onuks karjamõis, 2l tündre alla rukki külwiga, 1 wäljas, tullewa Zürripäwaft  rendi peale anda. Muud teadust antakse Sellikülla  mõisas. (l)