järje pea! wallitseb nüüd önsa wallitseja järgminne  wend, kunningas Willem 1., kelle mehhine meel ja õigusse armastus ülle Eiropa  kulus on, ja Preislaste! ning keige Saksamaal,  on temmast suur lotus, ja need peale 2 aastat, mis ta jubba haige wenna assemel wallitses, on temma sedda lokust ka weel ennam  kinnitanud. Sesinnane uus, agga mitte noor kunningas, Willem il., on meie Kalendri  järrele 10. Märtsil 1797 sündinud ja nüüd jubba 63 aastat wanna. Temma pulmad  ottid 30. Mail 1829; ka ennam kui 30 aasta eest. 27. Septembril 1838 sai ta wenna assemele wallitsejaks ning selle surma läbbi nüüd isse kunningaks. Kuus naddalat peab Preislaste leina aeg kestma. Keik Preisi rigi allamad on ennast jubba ue kunninga alla mandunud. Önsa kunninga testamenti järrele olla temma tahtnud, et tedda nisamma peab maetama, kui temma önnis issa on maetud janud.  Teisel Jöulo pühhal ollid kunninga mattussed, mis neil 7. Januar on. Omma lesse pärralt on önnis kunningas 3 suurt lossi jätnud Polama pool külgis Preisima serwas on ühhes paitus kesk südda talwe aial weiste surm ehk katk wälja tulnud, mis sedda immelikkum  kuulda on, midda kangem nüüd aiateiwad  külma parrast paukumad. Italiamanlt. Sealt ma asjad on ikka  alles ommas seggadusses, ja mönnest asjast  hakkab wäljapaistma, otsekui hakkaks Wiktor  Emanueli ön seal wähhenema. Gaeta linna  al paugutakse kül ööd ja päwad eddasi, siiski ei tahha kindel lin langeda, egga kunningas  Prants tagganeda, waid andwad Sardiniale  kibbedaste linnast wasto, kes siiski pääw päwalt omma suretükkide ja kantsidega lahhemale  tungiwad. Ommeti ei pea se sia male linnale weSl suurt wigga teggema, mis wägga  kindel on. Prantsus ja Hispania murretsewad  selle eest, et linnas toido pudust ei tulle. Saab nähhä, kui kaua sesuggune jandaminne  turib. Kejk paawsti pappid ja piiskoppid, kui mödaläinud aasta peale taggasi watawad, löwad  kassi ülle pea kokko ja öhkawad: oh sa pahha ja önneto 1860! sa õlled meie pühha issa perremehhest popsiks teinud! Sitsilia sare peal olla ka nende hulk kaswamas, kes jälle endise kunninga pole tahta hoida, mis Tarbima  kunningale wlst mitte maggust und ei to. Agga ta omma wanna rigi rahwas peawad tedda wägga armastama. Kui ta wanna aasta löppetusses alt Neapolimaalt Turini linna  taggasi tulli, on nemmad tedda sure römo-öiskamissega  wastowötnud. Agga uest kuld kronist, mis temmale kinkida tahtsid, põlle sel naddalal middagi kuulda; wist ep olle weel walmis. Prantsussemaalt. Prarttsusse ue aasta  terretaminne, kuida jubba minnewa kord nimmetasin, petakse lkka nago prohweti kulutamisseks,  kus seest eddespiddi head ehk kurja otsitakse. Tannawo Neäripäwal tullid ka jälle wöerad sadikud tedda kõris terretama ja head uut aastat sowima. Inglisma sadik olli eesträkia.  „Aus suur keiser, ütles temma, needsinnatsed  wöerad sadikud, kes omma wallitsejatte assemel  siin Teie linnas seiswad, on wagga röömsad,  et ue aasta hakkatusses Teile head onne tohhiwad sowida." Selle peale wastas Napoleon  (ja temma sönno pannid keik tahhele): „Ma tännan teie sowimiste eest. Ma watan julge lotussega  tullewa aasta peale ja lodan, et Eiropa suurde rikide sõbralik kokkohoidminne rahho saab hoidma ja kinnitama, mis ka minno sowiminne  on." Nüüd arrutawad teised neid sönno. Sedda teadwad kelk: Napoleon ei rägi  paljo, agga mis ta rägib, sedda on ta wist kümme kord enne kalunud ja järrele arwanud.  Mönned arwawad: ta! on rahbo mötted; teised jälle: sedda rägib üksi ta su; südda mötleb teist wisi. Ta ütleb jo, et ta rahho lodab, agga mitte, et ta rahho peab. Nenda on ta enne ka mönda korda rakinud. No minne küösi sa Prantsuöse kaest tossist arro! Tal on kümme wastust ühhe küssimisse peale, agga mitte ühhest ei tea sa, kas ta sedda  nenda mötleb, kui su rägib. Kawwal kül, agga mitte tössine. 11