ommetige liig, kui keik rahwas seks peaks kokkotullema."  Selle aastase Perus Postimehhe 24 numre sees, olli üks Sarema rahwa söbber mõistnud ühhe nisugguse nõule parremat põhja panna ja wallade wannemid ja tallita jäid rahwa assemele üllesärratada ja se olli õige! Banki aidast omma rahwale wilja wastowöttes,  said tallitajad üksteisega kokko ja pidhasid  issiärranis nõu, mil seks kokko tulla. Nõu petud, assi kindel: ..Jakobi päwa laupäwal  - sest päwast sadik hakkab meie rahwas  issiennast jälle omma pöllo sagist toitma, egga prügi ennam armo andid siis tulleme kokko ja tänname ühhe pühha wisiga omma rahwa assemel heldet Jummalat, meie armolist Keiöre Herrat ja keiki neid helde süddamega innimesi, kelle armo annete läbbi meie sare rahwas nalja surmast on peäsnud. Kui nüüd nenda omma asja ollid seadnud, läks igga tallitaja omma koeo ja otas sedda päwa, mil ta omma tänno ohwert helde Jummala ja meie arm õlise Keisre Herra aujärje ette waimuö  woiks mahha panna. (Järg jääb wllema.) Ommalt maalt. Pernust. sAllustuse päwa pühhitsuö.)  Meie linna prii tullekustutamise kommando  sai 17. Augustil kolm aastat wannaks, mis nad ka ommal kombel pühhitsesid ja sedda päwa, mil ollid kokkoheitnud, römo-tulledega auustasid. Parrast lõunat kello wiis koggosid keik turni maeasse, mis ka ühtlase nende koggo paik, kokko, kust kello kue aeal, kenna mangoga linnast läbbi wanna tuttawa Florelli-platsi peale wälja läksid, kuhhu üks telk wöi linna maea olli ülleslödud. Piddo sai pühhitsetud kenna mängode ja lautodega, kus ammet-meeste seltsi lauljad wägga kennaid ja tullusaid laulusi laulsid. Ni pea kui päike olli werinud ja opimmedus  omma kattet ülle ma wälja lautanud,  pandi römo-tulled pöllema, mis emalt wadates wägga kenna wälja näitas. Saggedad  römo öiskamised tunnistasid, et neil ennestel  ka römoliko klaside kokko lömisest ei pudund,  tühja klasi ei hakka ommetige kegi kokko löma, seal peab ka ikka middagi sees ollema, mis keelt pehmeks ja paenutawaks teeb. Õhto peale kello ühheksa, läksid kenna latra tullede ja mängoga jälle linna sisse turm maeasse taggasi ja sellega olli piddo löppetud, kust iggaüks röömsa süddamega omma koeo taggasi läks. Selle lehhe löppetuses töi Ria seitung meile neid sönnumid, et meie aulik kindral kubberneri herra Albedinski 6. künni 10. Augusti ku päwani Kurreösare linnas olnud, sealatsid asjo järrel watamas, kellest meie agga tänna pikkemat jutto ei woi tehha, sest et ruum jubba käest otsa lõppenud ja nendasammoti  ka ühhest rahwapiddust, mis Kerla kihhelkonna  rahwas pühhapäwa! 3. Augustil piddanud;  tullewa kord tahhame möllemist asjust pikkemalt könneleda; pallume sennist odata. Pernomaalt. sKuiw Kui mönni korts wahhelt ka, nago mönni soppa auk suise aeaga ärrakuiwab, on wägga römulik  ja kido wäärt assi ja õlleks sowida, et neid rohkem kuiwaks. A. mõisa herra, kes ühtlase ka kirriko wöörmündre herra, on omma  kirriko kõrtsi hallika kuiwaks lasknud, sest et se rahwale, kes pühhakotta läks, saggedaste  kahhekordsed silmad pähhä teggi, agga ka meled seggaseks, et Jummala sönna, mis öppetaja sure truusega neile jaggas, tule kätte läks, ja seläbbi waimolik põld, nago mönni asama, wee al seisis, egga wilja ei kandnud. Ohhakad, mis seal uhked, kust willi kaub, ollid  ka seal uhked kaswamas ja liig terrawa okkastega, mis mõisa herrale, mõnda pahhandust  teggi. Ka ühtlase on se kõrts wägga kahjolik  mõisa tö rahwale olnud, sest mõisa põllud  on muist kõrtsi ees ülle maantee, kus mehhed  saggedaste, kui kubjas silmad pöörnud, ülletee sisse jooksnud, ja ninnad liig põhja aeanud, et pärrast tö-lönga põlle wöinud tehha.  Peaksid mõisa herrad keik sedda kasso ja kahjo, mis üks mõisa kõrts sadab, holega järrel kaluma, siis peaksid nad kül pea näggema,  et kahjo surem, kui kasso ja õlleks wägga kido wäärt, kui sesuggusid kahjo teggewaid hallikaid umbe aeada lasseksid ja mõisa õue pealt kautaksid; põlle muud, kui mõisa perre rikkujad. Wallawallitsustele annaksime ka setzds nöu, kui omma walla maeasid ehhitawad, siis lasko 277