nud, olli Jummal Suurwürst Konstantin Nikolajewitshi ja temma abbikasat, Suurwürstinat  Aleksandra Josepowna 1. Zulil  nore poega römustanud. Selle keiserlikke Suurwürsti nimmi sai Wiatsheslaw ning warrud on nüüd Augusti kuus petud. Wadderid  ollid: Keisri Herra, Hollandima kunningana  Anna Pawlowna, Suurwürst Aleksander Aleksandrowitsh, Nikolai Nikolajewitsh, wannem, Suurwürstinad Olga Konstantinowna, Maria Nikolajewna,  Katarina Mihailowna ja hertsog Josep Saksen-Altenburgist. Pahhad sönnumed. Jubba jälle Warsawist innetumat asja kuulda? Üks pool hullo kiwwitrükkiat, nimmega Grill smönned ütlewad ka Rühl) on üht ausat Suurwürst Mawallitseja abbilist, Margrahw Wielopolskit,  püssiga lasknud, agga möllemad paugud  on, tänno Jummalale, möda läinud ja kurjateggia isse warsi kinnitabbatud. Se on nisamma pahha kui halle kuulda, et nisuggused  Polakate seast weel ei löppe nüüd jubba  kolmas! Krimmist. Wäljarändaja Eestlastest  peame jo nüüd saggedaste könnelema, ehk se kül mitte sure hea melega ei sünni. Mis saaks sest nattukesest rahwast weel möda mailma  pillutada? agga mis tehha, kui innimessed  mönni kord wallet ennam ussuwad, kui töt ja wäggise wihma kaest räästa alla kippuwad. Sedda on nüüd mitmed Ria- ja Tallinnama rahwas jubba ärrakatsunud, on mönned Samara,  mönned Krimmi wäljarändanud ja maitswad  seal omma head ning peawad sedda kiitma,  mis käes on. Uks saksa öppetaja, Keuchel, kirjutab Krimmi  Eestlastest (mitte neist, kes tännawo kewwade  alles läksid, need põlle weel seal) üht ja teist, ütleb mönned kido, mönned laido wäärt ollewad, agga keiki ennam ehk wähhem sure waesuöse sees ellawad, mis jo teiseti ei wöi olla. Nende warra nattukest kullutasid pikka tee peal ärra, ja kui senna said, ollid käed ja taskud, mitmel ka köhhud tühjad. Nimmetud  öppetaja rägib isseärranis Tallinnama Eestlastest, kes Eüpatoria ja Sewastopoli wahhel  Samrukis, ühhes Tatarlastest tühjaks jänud  küllas on ellama assunud. Tännawo kewwade olnud neile waene kül. Webruarist künni Mai kuni mitte wihma tilka! Seal on leitusse lotus tassin, mis seal warrem tulleb kui siin; ka heina sagist ei arwa öpp. tännawo  suurt walja tullewad. üks Tomas Laamann, kedda ehk siin ka mönned mälletawad,  peab nende seas kirrikowöörmündri, köstre, koolmeistri ning ka nattuke öppetaja ammetit piddama ja luggeja lapsi ettewalmistama,  sest et öppetaja Eesti keelt ei möista. —' Agga immelikkumad sönnumid selle kirja sees on need, et wanna pettis Juhhan Leinberg  (Maltswet) Krimmis peab ümber hulkuma.  Ta on ka Samrukis käinud ja püüdnud  seal omma tundisi piddada, agga Tomas Laamann ja Heinr. Seimann (üks noor mees, kes saksa ja wenne keelt rägib ja selle külla kohto asjad tallitab) on tedda omma teed minnema  saatnud, ja se olli öige. Kas sest rahwa  seggamissest, mis ta siin maal teggi, weel M ei sanud? Ta peab seal 6 wersta Simweropoli  linnast ilma naese lapseta üksi ellama. Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Sured tuled ja tormid. Pöhja poolt Saksam. tullewad kül sönnumed, et nemmad mödaläinud näddalate sees ilma parrast hästi wöinud tööd tehha ning heina ja wilja kokko panna, ehk kül saak mitte suur ja kartohwled ennamiste mäddanemas olla; agga muialt Saksamaalt tullewad tükkati  kurwad sönnumed. Tuled', tormid ja rasked sajud on räkimatta kahjo teinud. Mis ülleminnewa näddala Wörro poolt kuulsime, on ka seal maal rohkeste olnud. Serkowis, Põseni makonnas ja ümberkaudo on tulispea 17. Zulil mltto kümmend maia ümberwiskanud  ja keige suremad puud juurdega wälja kiskunud. Maeade langemisses on ka innimessed  mitto surma sanud ja lojuksid alla jänud. Tulispea olnud ni kange, et mönnes paikus innimesfk üllestöstnud ja ümberkeruta- 252