legi parrast, teab agga Zummal, missugguse terwisega sealt Laggasi tulleb, wöi ehk tulleb ka se luggo kätte, et ei sa ennam omma riki egga maad nähha; sest meie päwade arro on Jummala käes. Austria keisri ja Ungri rahwa tahtmissed ei tahha kokko sündida, ja sepärrast on karta, et seal nattuke tülli saab tullema; sest nenda Parlament on alles kous ja püab kül iggapiddi õiendada ja seädida, agga ommetige ei tahha assi sündida. Saab nähha, mis sest wimaks wälja tulleb? Zubba ähwardakse wägge senna sata, kes neid peab waigistama, sest et muido ei möista rahhule jada. Nenda on nüüd loud seal maal ja nende assi näitab ni sassis ottewad, mis wist üht suurt arrutamist tarwitab. Hoidko Jummal  werrewallamisse eest; agga küllad same eddespiddi kuulda kuida loud lähwad. Jtaliamaalt. Rigi-wölg. Sealt seitungid rägiwad, et üllem rigi-kohhus rigiwallitsussele  sedda nöu annud, nipaljo krono maid ärra müa, et riki kassusse 500 miljoni pranki sisse tulleb. 1858 aastast künni 1861 aastani on rigi wölg 1815 miljonist 2546 miljoni peale tõusnud, ja arwatakse, et weel sesse ei ja, waid lühhikesse aiaga 3200 miljoni  peale saab tõusma. Rigi sisse tullik on kül ka omma jaggo suremaks tõusnud; agga ei üllata ammogi weel mitte ni kaugele, et wölga jõuaks ärra maksta, ja igga pääw on ikka omma tarwitusse koppik maias tarwis. Austriamaa! ei olle luggu mitte suggugi parrem,  waid on ka seal omma jaggo wölga kaelas, mis ommal aial peab tassutud sama. Wiktor Emanuel ei tahha agga sest kuuldagi et maid peab müdud sama, waid tahhab enneminne  weel jure murretseda, sest ta ütleb: Roma lin peab wöetud sama; Wenedig peab wöetud sama; agga neid ei anta mitte muido aitumma eest, waid seal on södda tarwis, ehk kui sedda ka ilma söata woiks sada, siis on jälle rahha tarwis ja sest olla praego suur pudus. Prantsusse sõbrus maksta neil ka paljo; sest ükski Prantslane ei tahha ilma hinnata omma werd anda. Nenda on luggu selle ue Jtalia rigiga: rahha kassin, tööd paljo ja wölg suur; eks seal pea perremehhe pea ümber käima, südda pöritama ja meel kaelas ollema; kust sedda kelk wötta, mis lggapääw  tarwis lähhäb; kust sedda wötta et wölg maksetud saaks, mis ommeti wöera omma  on!? Roma linnast. Paawsti haigus. Olleme jubba paar korda manna Paawsti haigussest räkinud, ja. rägiwad seitungid tänna jälle, et ta terwisega luggu öige waene peab ollema ja kartust olla, ei tea kas tõuseb ennam  wodist woi lähhäb eddasi, sest üsna noor ei olle ta ka mitte ennam. Mönned seitungid  ei tahha ta haigust nenda ava lj a kulutada, kuida ta öige on, sepärrast ütlewad, et tal peab roos ollema; agga teised ütlewad jälle, et ta alwatud peab ollema. Ei tea kellel öigus;  agga nipaljo on tössi, et suurt lotust ei ei pea ennam ollema. Ka olla ta sedda nöu andnud, üht teist temma assemele paawstiks wallitseda; jo siis ikka termis öige waene on. Küllab same eddespiddi kuulda mis tast saab! Prantsussemaalt. Türgi uus wallitse ja. Sealassed seitungid ragiwad sured pitkat juttud Türgi uest wallitsejast ehk keisrist, kes omma maggama läinud wenna assemele  sanud, et ta peab koggoni teine mees ollema, kui ta wend on olnud. Sealt kirjutakse  nenda: „Abdul Atsis iggatseb wägga süddamest teiste rigidega rahhus ja sõbralikult  ellada ja ei olle se koggoniste ta mele pärrast, et innimesse werd peab ilma asjata wallatud sama. Ta tahta hea melega ristirahwa  söbber olla." Õlleks wägga sowida, et se, mis ta ütleb ka süddamest tulleks ja et üks süddamelik rahho kaswaks, agga wihha ja waen kaukO, sest mis on siin ma peal se surem ja kallim warra: rahho, süddamilik rahho!  ja sedda sowib igga öige Jummala laps. Mönnesuggused sönnumed. Sures Londoni linnas arwatakse umbes 12,0 W nore pärralist röwelt, warrast, 214