do suurt kahjo teinud. Tänno Jummalale, meie Jõulud põlle mitte ni. willetsad olnud, ehk meie kül nisamma witsa wäärt olleme. Preisimaal kaebatakse, et nende arro rahwa hulga wasto wägga kassin  olla." Rahwa hulk kaswada suremaks, agga  aptegide arro jada sekssammaks. Aastal 1832 olnud seal maal 9000 innimesse peal 1 apteek, aastal 1858 olli jubba 11,000 innimesse  peal 1 apteek. Kui meie nüüd 10,000 innimesse. peale 1 apteek arwame, siis peaksid Preisimaal weel 274 apteki ennam jollema, kui neid praego on. Agga küida on meie maal sellepolest luggu? Perno linnas on 2 apteki, agga kui paljo on Perno makonnas rahwast? 50- ja 60 wersta takka haigele rohto otsida, on tuttaw assi, agga mitte kerge,  ja jäetakse sepärrast ka saggedaste teggematta!  Ka se assi otab alles parrändamist, ja kus on meie kihhelkonna arstid, kedda ni häddaste tarwis õlleks? —- sMammona  Marienwerderis  surri hiljuti üks lesk Judi naene ärra, kes enne kerjatud leiwast ellas. Agga mis leiti parrast surma ta allus-kue seest? Mitte ennam kui 6000 taalrit puhhast pabberirahha,  mis ta ride wahhele olli õmmelnud! Temmal  jäi üks ainus poeg mahha, kedda ta agga  ommas testamentis warra pärrimissest olli lahti tunmst/lnud, sest et poeg temma ..sures waesusses" tedda mitte ep olle awwitanud. Mis kohhus ta rahhaga teinud, sedda ma ei tea. Ma ussun, et nisuggust asja mammona  tenistusseks nimmetakse ja et need teenrid weel keik surnud ei olle. Meklenburgist. sWanna roostetand  seadusse Meie olleme nenda harjund arwama, et Saksamaal keik saia söwad ja sidis käiwad. Agga walle! Seal on kül haid äsjo ennam kui meil, agga  mönnes nurkas ka rummalust, ebbausko ja teiste kukkil tallamist weel küllalt. Nenda on Swerinis üks wanna enne ennemuistne seadus jälle ueste üllessoendud, mis järrele allamat suggu inmmessed mitte ei tohhi sedda modi ridid kanda, kui tillemad egga omma lapsi nenda kolitada, kui nemmad, selle lissaga  : „mis meie siis peame teggema, kui nisuggused  nenda targaks samad?" Jtaliamaalt. sMis on Jtaliamaal Ei mitte head ilma egga Gja wapaistet, sedda on seal küllalt. Head wallitsust  ja õiget seadust, ehk ühhe sönnaga:  rahho ja waggust, korralist ello on neil tarwis. Zubba nelli aastat otsiwad nemmad sedda, agga ep olle tännini leidnud. Wiktor Emanuel, Napoleon, Garibaldi ja mönned muud, on kül mõnda asja seal muutnud, agga  mitte Vahho saatnud. Sardinia kunningast  on kül „Ztalia kunningas" sanud, paljö püsstrohto on pölletud ja merd wallatud, agga  paawst ja Prants on Roma linna janud, mis läbbi pölletaminne, risuminne ja tapminne  Neapoli rigist tännapäwani põlle löpnud.  Zkka hulguwad meel seal maal rööwli salgad Prantso nimmel ümber ja tewad kurja kurja peale. Oh kui paljo on seal küllades za pissuma linnades waesid innimessi, kedda röömlid paljaks on risunud! Neid nattuke jälle otsa peale awwitada, on wallitsusse polest  nõu antud, et mu rigi rahwas neile peaksid  rahha korjama, mis ka kaunis hästi korda  peab minnema. Agga kes annaks hea melega 10 rubla ärra, et ta teiste armust jälle 1 rubla wöiks taggasi sada? Nenda ka nisuggused kahjo tassumissed. Liggimesse armastus ei olle meis päiwil kuskil ennam liig suur. Tahhab siis mõnni Neapoli rahwal  ueks aastaks middagi sowida, se sowigo neile rahho, sest ön neil suur pudus. Se põlle mitte rah ma sü, se peaks hea melega rahho, teeks omma pöllo- ehk muud kättetööd,  kui mitte Prantso nimmel rahhorikkujad  ja röömlid nende nuhtlussekö ei käiks. Paamst istub Prantsusse pajottide al marjul ja Napoleon kiitleb: temma kohhus olla „pühha  isfa" kaitseda, mis teise sönnaga muud ep olle, kui: „minna ei tahha mitte, et paawst ehk Ztalia kunningas ilma minnota peamad ellamai Nad peamad möllemad mind tännama  ja kirruma." 21