Prankwurtist kirjutakse jälle, et Saksa ilhhendud rigi wallitsussed DanL kunningale sedda nöu jubba andnud, omma rigi seadust mis ta 18. Nowembril alla kirjutanud, taggasi  wötta ehk tühjaks nimmetada ja ähwardanud,  et kui ta sedda mitte ei tahta tehha, nemmad siis ommad söa wäed temma peale saatwad; ja Hamburgist kirjutakse, jälle et Dani kunningas ka ses nõus olla, et se seadus saaks tühjaks tehtud ja et ta sedda ka wägga sowida, et Eüropa rahho ei saaks rikkutud. Kes ei sowiks sedda, et rahho ellaks  ja södda surreks. Sleswig-Holsteinimaalt tullewad jälle isse sonnumed: sealt ma rahwas on nago joobnud, sured salgad langewad kui wee-ood ühhest kohhast teise ja kui Dani söa - wagge sadawas põlle, siis kulutawad rahwa üllemad allamatele: ..Hertsog Pridrik on Sleswig-Holsteini  oige wallitseja." Nüüd olleme mitto makonda läbbi käinud ja ilmas muud kui ikka üht ja seddasamma asja kuulnud ja se näitab nago põlleks muud asja ma peal. Lähme siis kord ka Prantsussemaale. sßahha Nüüd on assi kordas: Prantsusse maal rahha pudus; kus on keige ennam uhkust? Prantsusse  maal ja seal rahha pudus. Nendap se luggu on, seal on neil jubba ennegi omma hea lossikond wölga kaelas, agga kot olla jälle tühhi ja tühhi kot ei seisa püsti, sepärrast  sowib Napoleon, et weel nattuke laenata, sest ilma rahhata on perremehhe ello üks wägga  raske ello; kes sedda isse katsunud, se tunneb ka teise hädda. Sekord ei tahta temma  mitte paljo, waid paljast 330 miljoni. Oi, lähhäb jubba korda? Se on nüüd Napoleoni tahtminne, agga ministrid toppiwad jälle ninna wahhele, tömbawad mokkad wilto ja ei tahha sest mitte kuuldagi, waid ütlewad: meil on jubba omma jaggu koormat öllade peal ja ei tahhakö uega ennam teggemist olla. Ütlewad ka üsna awwalikkult et keik sest tulla,  et allalist södda petakse. Se olla neil jubba üsna wastomeelt ja sowiks wägga et ükskord ommeti rahho saaks tehtud; ütlewad agga teise sönnaga jälle körwa: olgo siis et Prantsusse au tahhetakse rikkuda, sest sedda ei woida nad rahholikkult pealt wadata agga otse uisa pai sa Eüropa sassis asjade sekka ennast seggada, olla neil ka koggoni wasto meelt, agga pöörwad kanna pealt jälle ümber ja ütlewad: ommetige ei tahha meie, kui tulli kewwade pole peaks lahti minnema, mitte Prantsusse kassi kinni sidduda ja teadwad ka sedda öölda, et kui tulli lahti lähhab, meie selle otsa ei sa mitte näggema. Söa himmo neil ei olle, agga ommetige walmistakse selle wasto wägga sure holega ja ei mitte ennam üksi ommal maal, waid nad olla ka Belgia wabrikud kibbedaste ammetisse  pannud ja sealt IL miljoni naela salpetert  tellinud, mis ülle neil köwwa kontraht tehtud olla. Kui nad nüüd rahho iggatseksid, siis tahhaksin ma küssida: Mis tarwis prugiwad  nemmad ni paljo salpetert? kelle köhho täide se on? Keik se assi tunnistab et rahho kele pea! ja södda süddames; kes Prantsust tahhab uskuda, sellele annan ma sedda nöu, et ta enne weel rebbast kui tedda woib uskuda.  Jtaliamaalt. sSöawäe Kuida jubba minnewa näddala olleme könnelenud,  et Ztalia wägga sure waewa al on, sest et neil wägga suur palk silmas, mis tahtwad walja kiskuda ja et neil seal jures abbi tarwis on, tänna kuleme, et nad nüüd ka kibbedaste ammetis olla, abbimehhi kokko korjamas. Söast ragib igga üks, nago ühhest  tööst mis neil ette tulleb ja sepärrast korjawad ka holega söamehhi, et kui kewwade  kätte tulleb mis neil jo ammo enne tulleb kui meil siis täis rammo käes õlleks  Wenediki maad omma käppa alla panna. Söa-wäe koggominne põlle neil mitte nenda kui meil, lisutamisse ja nekrudi wötmisse läbbi,  waid seal peawad ühhest nimmetud wannadussest  sadik keik sõtta minnema ja kui se weel wägga kassin arwatakse, siis palgatakse neid jure, kes isse heamelega tahtwad minna,  ja nenda on neil praego innimesse 6