perremees sullasega metsast Heino toma. Häddast  pool wersta öue wärrawast emal näeb ta karro te äres pöesas istuwad. Sedda nähhes  kohkub ta wägga arm, pörab hobbuse kassa  ümber ja annab raud-heina-ango warrega hobbusele pihta, et ruttuste koeo sada; te peal kässib süllast taggasi wadata, kas karro järrele  tulleb. Sullane watas ülle olla kord taggasi ja ütles: jah tulleb mis poesad wabbisewad!  Sedda kuuldes poris perremees ango ümber, torkis terrawa otsadega hobbusele reide sisse, et werri tagga olli ja sel kombel ruttem  koeo sada. Ommas sures hinge ahhastusses  aeasid hobbuse keige reega rihhale, pannid  warrawad tubliste kinni ning ollid rõõmsad,  et hingega karro küünde wahhelt peasenud.  Pea pool pawa läks ärra, kus kegi ei tohtinud riwitseda; wimaks julgesid ommetige  toast wälja minna, perremees läks ühhele ja sullane teisele pole küttisi karro jahti kokko aeama. Ollid ka mehhed ruttuste wäljas. A. mõisa opmann, kes üks Saksama mees ja makelega mitte hästi korda ei sanud, ütles aidamehhele: minu tule ka, kus sina lähä, mina lähä ka; mis sino te, mina te ka. Nenda läksid, pirasid karro sisse ja siis röhhosed  aega möda liggimale, igga ühhel püs minnas. Korraga panni aidamees püssi palge ja piddi laskma, agga opmann hüdis: ärra käno lasse, ärra käno lasse! Nüüd läksid ka teiste silmad lahti, et karro muud polnud, kui üks manna mustaks pöllend pu känd, mis jubba aastat kakskümmend seal seisnud ja iggaüks tedda tuhhat korda näinud. Oh sedda naero, mis seal siis olli. - Nüüd küssin ma: kas silm woib petta? Woib kül! Riast. sLaulo Seal linnas on nelli issiärraliko laulo seltsi, kellel ka iggaühhel  omma niinmi, need piddastd enneste keskes nõu, endisi kindral kubberneri baron Lieweni herra Jummalaga jätmisseks mõnda salmi kest laulda. 30. Detsembril, öhto kello 10, läksid keik nelli seltsi omma lippude ja kenna latra tulledega ta lossi ette, kus nad kokko lõid ja mõnda laulo laulsid, mis sedda wanna ausat ja kallist meest wagga römustanud. aastane Ria linna rae-wannematel ja pürjerite! on se aasta üks suur mälles tusse pääw odata, tabtwad omma wanna rae-koea IM aastast sündinusse päwa pühhitseda. Oktobri ku 11. päwal olla sadda aastat, kui ta walmis sanud ja essimest korda sea! kohto asjo tallitud. Et neil, kes seoda maea ehhitasid, ennam hamba wallo ei olle, on nisamma tossi, kui kaks kord kaks nelli on. Wimane wanna aasta Ria seitung könneleb,  et Irimaal Dublini linnas tullewal Mai kuul üks suur kunst asjade näitus saab ollema,  mis tarwis ka Wennemaalt neid senna kutsutakse, kes middagist kunstliko asja walmistanud.  Ehk on ka sul, wanna kasso wend, monni assi, mis näitussele kolbaw ja kelle eest lodad omma nimme mailma aea ramatusse kirjutud sawad, sepärrast tahtsin sulle sedda aegsaste öölda, et tead walmis seada, senna woid sa tedda kergeste sada. Wata, Inglisma wallitsus lubbab keik asjad, mis Wennemaalt senna sadetakse, omma kullu peal Hamburgist Dublini ja sealt jälle taggasi tua; nüüd murretse sinna neid siit agga Hamburgi. On sul seks aega, woid issi ka liggi minna; mul põlle middagi senna wia, sepärrast pean omma toa nurka jäma ja otama, künni jälle taggasi tulled, et ka mulle jutlustad, kuida asjad läinud. Tallinnamaalt. Saime wanna aasta wimase päwade sees ühhe armsa sõbra käest kirja, mis siin ka teiste söbradele luggeda anname. Kirri on nenda: Armas Postimees! Sinno selle aastase 5l) numri sees juttustad sinna Helme kihhelkonna Jöggeweste musika meestest, mis tõeste armas olli. Ärra panne pahhaks, et ma selle polest tännoga so peale mõtlen ja ka süddamest  sind pallun: wötta waewaks, panne need monned sönnad omma pauna ja wi teiste söbradele  ka nahha, mis minno südda tunneb ja tunnistab: Need Jöggeweste musikad. Kes Jssale healt töstawad. Need ühte suggu tõest Täis Eesti poead wift. 12