naste kirriko tallitamiste eest mingisuggust makso ei wötta, waid selle tarwis olla Lemmale  üks korjatse-laegas, kuhho rahwas sedda,  mis Lemmale anda tahtsid, ue kirriko ehhitamisse  tarwis sissepannewad, künni kirvik walmis saab. P.: Önnistago Jummal selle eest öppetajat!  Nisuggune hea eesmärk teeb mitmed.silmad  ja süddamed lahti, sedda rohkem andma ja ohwerdama. Mis ma piddin küsstma, kas ue kirriko ehhitus jubba kaugel olli? K.: Jubba ülle allusmüride ja lähhäb wahwaste  eddasi. — Nenda ue kirriko müride peal seistes, Walgi-park  (Falks-Park) silma ees, tännasin ma isseenneses selle eest Zummalat, mis üksainus ella süddamega mees, kellele aealikko warra antud, omma liggimeste heaks wöib tehha, kui ta sedda mitte koi ja rooste tarwis ei hoia, nago mitto muud tewad. Sa ollid isse hiljuti  Tallinnas ja tead kül, et kes 15 aasta eest seal käis ja Dom - allewil sedda kohta, kus nüüd Walgi-park, uus Dom-mäe te ja muud uendussed seiswad, näggi, peab immekspannema,  ja sedda ennam immekspannema,  kui tale ööldakse, et sedda surehinnalist uendust ennamist üksainus auwäärt mees teinud,  kes waewa egga kullo ep olle raskeks pannud, teiste kasso tagga nõudes. Ilma lemmata põlleks wist ka ue Dom-kirriko ehhitamissest  middagi sanud. Jummala armust ja alluks on kül keik nenda sündinud, agga tedda on Zummal seal jures ka omma töriistaks  prukinud. Sa tunned issegi temma ausat nimmi, kedda ma omma loaga nimmetada  ei wöi. P.: Tunnen kül; Jummal hoidko temma halli pead weel kaua püsti, et hea terwisse ja röömsa süddamega ue kirriko pühhitsemist wöiks nähha sada. - Agga Mihkel, kui sa arwad, et minna senni kaua, kui sa Tallinnas kaisid ja sedda keik kuulsid ja näggid, koddo ahjo tagga nurkas ollen istunud, siis sa eksid. Koli tolm olli mul kurko hakkanud ja naesed lapsed aeasid peale: „issa, lähme ka wahhel male, halja rohho peal aelema; meie otsime sulle ja emmale  seal masikaid ja metsa lillesi." Sedda laulo laulsid nad mulle mitto setto korda päwas  ette, kuuni kihhutasid mo kotto- wälja. K.: Kaugel sa siis käisid? P.: Se kord mitte kaugel, waewalt 6—7 Dennikoormat Pernust, seal kihhelkonnas, kus mannast pappa Masingi laulo järrele wanna karro mahhalasti ja poead temmast mahhajäid.  Olgo terwe, head innimessed wötsid meih iggal pool lahkeste wasto. Üks assi, mis ma seal klasiwabrikus näggin, on mind wägga römustanud ja mõtlesin warsi: oot, oot, kui ma Mhklega kokko saan, siis ma temmale sedda ragin. Wata, Mihkel, wanna kassowend, kui 14 ehk 15 aasta eest seal mönni aeg lastekarjatseks ollin, siis olli aknaklasiwabrik  alles uus ja meistred ka ued, keik wärskelt Saksamaalt todud ja umbsakslased kele ja mele polest, kes nenda könnelesid ja teggid, kui kaswaks aknaklasi teggemisse tarkus  üksi saksa meeste kätte läbbi ja Eestimeestel,  kes neil sel aeal kässilisseks ollid, ei tohhiks  sedda möttetki tulla, ka üks kord sedda mõista, mis nende saksa meistrid mõistsid. Se assi pahhandas mind jubba sel aeal, et nenda teggid, kui õlleks Sakslane ja Eestlane teine teisest puust, mis ommeti nenda ei olle, waid möllemad jäwad ilma öppetusseta rummalaks  ja sawad öppetusse läbbi targaks. Kui Adam puid raius ja Ewa leent ketis, kus ollid seal Sakslased, Inglased, Prantsussed, Türklased, Rootslased, Mustlased ja mis muido  nende nimmi on? Juur on üks, ehk kül wössud pärrast mitme arralisseks on läinud. Prohwesserid ja meistrid ei sünni mitte ilmale,  seks peab neid öppetus teggema. Agga  Eestimehhi klasitööd öppetada, sedda ei tahtnud Sakslased milgi kombel, et kartsid omma leiwa seläbbi suust kadduwad. Agga mis se ommeti aitas. Kaddedus kabib isseennast  ja ihnus immeb isse omma rammo. Päwapaiste, tuleöhk, wihmapissarad ja kuuldes  ning nähhes targemaks sada, on iggamehhe  ossa, mis ükski ei wöi keelda. Eesti kässilissed waatsid holega pealt ja pannid tähhele,  kuida saksa mehhed omma tööd teggid 220