mees, ehk kül Põlakas, kaunis mees ollewad ja õigust ja rahho tagganöudwad. Ta maenitses  rahwast ja omma allamaid preestrid, kirjasönna  meletulletada, et tillemad ilmaasjata möeka ei kanna, waid kui Jummala teenrid, kurjateggiatele nuhtlusseks ja heateggiatele kitusseks.  Agga kauaks sedda sai! Nüüd wiimsil  päiwil hakkas selle mehhe meel ka jubba seggama ja temma su kässo wasto räkima, isseärranis kui mönned pola pappid kurja tö parrast kurja otsa said. Kronul ei janud  muud nõu, kui tedda Warsawist ärrakutsuda  ja Gatshina linna sata, mis Peterburgi  linna lähhedal. Temma assemele seati üks teine pola piiskop assemikuks. Sel tullepeal  ep olnud muud tööd, kui 30. Junil kirriko leinamist kulutada, se on: künni nende  tillemat piiskoppi taggasi ei lasta, ei tohhi Polama katoliko kirrikudes kella, orreli egga laulo healt kuulda olla. Keige kantslide pealt sai sesinnane käsk kulutud ja pappid ei unnustanud  kiuste parrast ommalt poolt ka sedda  ja teist jure panna, mis asja hullemaks piddi teggema. Warsi selsammal ööl pisteti witto pappi puri omma palka otama. Kuida  ööldakse, piiskoppi assemik Rsewüs olla paawsti ennese käest käsko sanud nenda tehha. Mis selle kangekaelse pappiga tehhakse, ei tea ma weel üttelda. Kui mul rumi õlleks, wöiksin ka weel pool tosstnat pissukesi lahhengid nimmetada, kus mässajate salgad wenne wäe silma juhtunud  ja wallo sanud; agga et ruum kassin, ütlen agga ni paljo, et ennam ehk wähhem keik seddasamma wärki olnud, kui neist küllalt  olleme kuulnud. Se põlle söa nimme wäärt, waid Muhhoma hundijahhi sarnane, kus kurje lome taggaaetakse ja hukkatakse. Ommast surest kassawargussest ei pea Polakad  suurt kasso sama, sest iggal pool olla jubba wargus teada ning ei tahha warrastud rahhapabberid kegi nende käest wastowötta. Polamaal on ka jut kollamas, et mässajate  sallawallitsus olla Inglismaal lasknud hulk wenne pabberirahha järrele tehha, mis siin maal tahta wälja anda; agga kas tössi, on teadmatta. Egga teised innimessed ka pirnmedad  ei olle. Wöeralt maalt. sKue-punkti-kirjad ja nende Enne muid wäljama asjo, rägime nattuke neist kirjadest. Kuida jubba kewwade olleme teada annud, heitsid Prantsus, Inglane ja Austria kokko, meie Keisrile Pola mässamisse parrast  head nõu andma, nago Temma issalik tarkus isse ei teaks, mis tehha on, kui Polakate  kangekaelus sedda keik ärra ei rikkuks. Nad kirjutasid Aprilli kuus 3 kirja ja said sedda wastust, mis nende nöuandminne wäärt olli, seon: lahkeste, söbralikkult, agga mehhiselt.  Nüüd Zuni kuus teggid nad teist korda seddasamma ja pannid ka nimmelt 6 punkti üllesse, mis meie Keisri Herra peaks teggema, et Pola mässaminne lõppeks. sMellepärrast  olleme neid kirjast „kue-punkti-kirjaks" nimmetanud.) Nende 6 sowimist ollid needsinnatsed:  Keiser Aleksander peaks 1) Keik Polakate kurja mässamist, mis siamale olnud, taieste ja ülleültse andeks andma. 3) Polakaid keige Polarigi seadusse andmisssst laskma ossa wötta ja neile lubba andma, nende seadusse täitmisse ülle walwada. 3) Polakaid keige Polama awwalikko ammetide peale seadima, et Polama Polakatest wallitsetud saaks. 4) Täielist usso ja jummalatenistusse wabbadust,  keige omma munka - ja nunnekloostridega, kuida isse tahtwad. 5) Täielist polakele prukimist ni hästi wallit- kui kohto ees ja kolides. 6) Üht pola rigiwannematega kokkorägitud ja kinnitud nekrudi seadust. Need on tüllika naabride 6 punkti, kedda armsates nemmad tagga järrele ka möeka pusa peal löggistasiv, et Wennemaal piddi kuuldama:  kas nenda ehk nenda! Sealt on se söa jut tõusnud. Keisri Herra kässo peale on nüüd wäljama asjade tallitaja minister würst Gortshakow nimmetud kirjad 1. Zulil ärrawastanud, ning jälle lahkeste, agga mehhise  wahwussega, mis tülli ei otsi, egga tülli eest pakko ei jookse. Ta ütleb iggaühhele, mis tarwis on, lühhidelt ja selgesti Ta talletab 231