ütlewad issa emma. Mödaläinud pühhil silid  nemmad pääw päwa körwas allati kõrtsis. Ja Sone küllas on ülleültse keik kurja soned lahti. Kõrts olli allati rahwast täis. Oh, kuida mo südda wallutas pealt wadates! ' P.: Mis siis nende üllemad ja wannemad senna jure ütlewad? Eks kegi püa ka taggasi sulgada, kui kurri nenda wöimust wöttab? K.: Sa tead jo issegi: kirriko ei wöi keddagit  karwopiddi sisse, egga kõrtsist keddagit karwo piddi wälja weddada, olgo siis, et jodikud  isse sedda mönni kord tewad. Wiin tehhakse jo müma pärrast. Mis holib Künka Hanso sarnane mees maenitsussest? Peale selle ei mõista Hans isse, ei temma Rino egga kumbgi poeg tähte luggeda; tüttar Mina sõnnid  nattuke, agga tantsib paljo parrem. P.: Eks nemmad siis kolis ei käi? Kuida lootwad luggemisse aial läbdisawad! K.: No sellega wöiwad nemmad kül kaunis kimpus olla; wist on neil ennam kui üks kord luggemas käia ja mõnda waewa nähhä, ennego  lauale wöetakse. Hanso ja Rinu! on nsre! pölwel needsammad toud kääs olnud; agga nad käinud senni luggemas, künni wimaks  ommeti luggend sanud. Koli nemmad kül ehk olleksid ka läinud, agga minno teäda ei olle seal koli ja Künka rahwa teäda ka mitte. Kolis käia olla köwwer te, koddo emma koonla körwast minna kohhem radda. Künka Rino koonla körwas ei wöinud agga laps sammo eddasi sada, sest ta ei mõistnud isse tähte, ja Reino sarnatsid emmakesi. on weel küllalt. P.: Mihkel, egga sa mulle ommeti karro tahha selga sidduda (walletada) kui ütled, et seal koggodusses koli ei ollege? K.: Ei mitte, waid sinna tahhad mulle karro selga sidduda, kui ennast rummalamaks teed, kui sa õlled. Ammuks se olli, kui sa sest pikka könne teadsid tehha, kus kolid olla ja kus mitte, ja nüüd sa ei tea? Agga nenda  lähwad meie loud ja on mönda sadda aastat jubba läinud: ikka astutakse, agga ei sa eddasi; ikka tõstetakse, agga ei töuse üllesse; ikka koggutakse, agga ei korja mid- dagi; ikka öppetakse, agga Künka rahwast on alles keik küllad täis! Abbiellud on tülli ja rio ellud, lambaid kaswatakse surema holega, kui lapsi ja surem hulk eht tallorahwast  aelewad alles rummalusse ja ebbausso  sees. Eks se ei pea meelt halledaks ja haigeks  teggema? P.: Wöib kül olla, armas Mihkel; agga sedda teame jo möllemad, et meie omma pahha  melega asja parremaks ei te. Pahha meel ei parranda middagi. Püüdkem parrem iggaüks  ommalt poolt ni paljo, kui ial kegi jöuab, omma rahwa öppetusseks ellada, küllad  siis Jummal ommal aial ka neid kässi sadab,  kes meie koormat aitwad kergitada., et meie elloluggu nenda lähhäb, kui wöeral maal ütled näinud ollewad. Tead jo isse, wadder Mihkel, parrem pölli nöuab ka parremat rahwast  ja hölpsam ello öppetud innimessi. Olgo se nüüd kelle sü tahhes, agga praego ei olle meie rahwas ommaö tundmisses weel mitte pödra samm oga eddasi hüppanud. Keige pealt agga peame süddamest sowima, et Jummal nende abbiellud ja lastekaswatamist parrandakö, mis agga mitte muul wistl ei wöi sündida, kui parrema juhhatusse ja öppetusse läbbi. Mönned  Künka Hansud jawad kül ikka weel teiste sekka, agga siis ei te need teistele ennam suurt kahjo. K.: Andko Jummal, et meil sedda aega liig kaua odata ei õlleks! Sõnnumed ommalt maalt. Tartust. Tudentide hulk on tannawo essimesse pole aasta sees ülleültse 582 meest. Neist on 260 Riamaalt, 69 Tallinnamaalt, 95 Kuramaalt, 19 Polamaalt ja 138 muialt Wennema paikadest, 1 Saksamaalt. - 223 öppiwad tohtriks, 94 kirrik'sandaks, 74 adwokadiks,  30 pöllomehhiks; teised öppiwad muid asjo ja ammetit. Nende seas on aitummal  ka mitmed Eestimeeste pöiad, mis meile mitte häbbiks ei olle. Aitko Jummal neid omma suggo rahwa kassuks öppida ja pärrast ellada. Lobame, et need willetsad pä- 163