üks tahhab sedda, teine teist; keige surem waidleminne on se, et üks jaggo köwwaste selle wasto raiub: seadus ei tohhi keddagit koli sundida, waid iggaühhel olgo omma melewald  ja wolli koli minna ehk sealt ärrajäda. Meie näeme sedda jo omma jures, kuida sellega  luggu on ja woime siis ka arwata, mis sest saab wäljatullema, kui seadus keddagit keppiga tagga ei tohhi sundida; siis ei tulle sest suurt wälja. Oigussega on teised wasto kostnud,  et Preislassed mitte omma ue modi püsside,  waid kolide parrast kidelda wöiwad, et nad möda läinud söas ni paljo wöitnud, sest üks koolmeister on rohkem kasso saatnud, kui kolm shandarmi. Head kolid omma hea seädustega andwad tarko söamehhi, kelle peale julgeste lota woib. Mis kuleme siis Inglismaalt? otse seddasamma,  mis Prantsussemaalt. Seal on ka koli asjad kätte woetud ja obrist Sikes seisab köwwaste selle peale, et koli sundus peab seatud sama, kus rigi üllemad selle peale peawad watama, et keik, mis koli asjus kästud,  ka taieste täidetud saab. Jnglisma kohta wägga sured asjad! Tännini ollid kolid seal omma tahtmisse asjad, igga wannem panni omma last koli ehk jättis ka koggoni rummalaks  ehk koggodusse öppetajad sundisid neid ni paljo, kui nende wallitsus sedda sutis tehha, mis agga kuigi kaugele ei ullatand. Peale selle on parlament selle ülle wägga nurrisenud,  et Inglisse laewad Kalkutas ja muial Jndiama randades ühhe pettusse katte al pärris  orjade kauplemist piddawad ja nimmelt nenda, otse kui lähhäksid innimessed issi ühhest kohhast teise; mis nöu selle polest petud, on praego weel nende omma teada. Teine assi, mis sealt weel tahtsin juttustada,  on Irima mässajad. Need on kui üks maallune tulli, mis ühhest kohhast kül ärrakustutakse,  agga teisest kohhast jälle wälja aeab ning eddasi lähhäb. Nenda on seal ka luggu, sawad waigiötud ja rahhule sunnitud, agga kauaks sedda on, warsi jälle uus tülli lahti. Hiljoti olla mitmest kohhast telegrahwiga sönnumed  rigi wallitsussele läkkitud, et mässaminne  jälle lahti; söamehhed olla kohhe platsis olnud kus neil mönni köwwa pähkelt hammustada  olnud, enne kui rahhule suutnud sundida  ; paljo janud platsi peale iggaweöte maggama, paljo raskes te hawatud ja paljo ka wangi wöetud. Ülleannetumad lomad olla raudteed ja telegrahwid mitmest kohhast arralohkunud.  Selle järrele arwata, kuida söawäed  neid terretanud, lodawad pea jälle rahho sawad. Ühhe päwa õhtul olla Dublini linnas saddade kaupa nori mehhi  ennamiste  keik 20 aastased, pima habbenikkud ühhe platsi peale, kokko koggonud, keigil söariistad käes, agga söamehhed tulnud peale ja pillutand neid laiale. Kolmkümmend sattunud  politsei näppo, kedda kohhe lukku tahha pandud, teised pöggenenud kui jännesed laiale. Ühhes teises kohtas olnud neid 1000 meest koos ja 200 politsei soldatid wotnud neist 83 wangi, wiis sanud hawatud ja üks jänud platsi peale mahha. Õiendus. Meie minnewa aastase 50. numre sees, lehhekülg  394, on selle Kristusse tullemisse lauto  teise salmi neljandama rea peale üks suur trükki wigga sisse libbisenud. Seal seisab nenda: Siis kuulda taewa heal agga seal peab seisma: Siis kuulda Temma heal. Kirjawastussed. W. 8.. P. Teie kirja olleme ausaste kätte sanud ja kohhe tallitanud, mis sowite. Teise asja ülle anname kirja läbbi wastust. J. T., P. Tänname selle eest mis saatnud ollete; üht olleme kohhe prukiuud, teine tulleb tullewa kord. Pange mitte pahhaks, et nattuke lühhendanud olleme. 81 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 7. März 1867 Teadaandmissed. Mäekülla mõisa kõrts, mis Haggeri kirriko jures, kus ka üks weske körwas, on tullewa Zurri päwast rendi peale sada. Lähhemat teadust antakse sealsammas mõisas ehk Tallinnas  v. Wahli herra maeas M 242, Niggula  kirriko tagga. i