Neid aöjo, mis Prantsussed ja Inglased  Hina keisri suimaiast ehk tossist on risunud,  peab arroto paljo ja wägga mitmesuggused  ollema, nenda et Parisis ja Londonis üsna isseärranis maiad selle peale assutakse, kuhho neid immeasjo rahwale wadata pannakse. Inglismaalt. Inglased kartwad köwwaste,  et Austria tullewa kewwade nisamma äkkilinne on Sardiniaga södda hakkama, nago  minnewa kord, kus ta piggistada sai. Agga sedda peab kunningas Prants Gaetas ka lootma, et kui Sardinia söawäed kewwade keik Austria wasto peawad minnema, siis on temmal  hölbus assi jälle Neapolis omma wannemattte  aujärje peale istuda. Jah, se mötte wöib tal kül maggus olla, agga se temp põlle ni pea tehtud. Muido rägiwad Inglased  ikka weel külmast ja lummesaddudest, mis meil iggapä silmaga nähhä; ei maksa sest räkida. Sönnumed kirrikutest. Perno linna ma kihhelkondas on 1860 aastal sündinud 156 poeg- ja 156 tüttarlast; ühtekokko 312 last; neist ollid sündides surnud  8 last ja kaksikuid 6 pari. Surnud on 117 meeste ja 126 naesterahwast; ühtekokko  243 innimest; neist ollid peale 80 aasta  wannad: 2 meesterahwast 84, üks naesterahwas  85, üks naesterahwas 88 ja üks meesterahwas  92 aastat. Õnnetuma surma läbbi on möda läinud aastal Perno kihhelkonnast ärraläinud: nelli on an:r;Mnud, kaks isseennesele otsa teinud, ühhe r: Vvdbo surnuks lönud,üks surnud leitud,  ü!.-. karja pois noa otsa kukkunud ja sesse surnud ja kolm on sure wina jomisse läbbi omma otsa sanud. Abbiello rchwüks said ühtelaulatud 109 pari. Perno linna saksa koggodusses on 1860 aastal sündinud 25 poeg- ja 24 tüttarlast, ühtekokko  49 last. Surnud on 27 meeste- ja 22 naesterahwast, ühtekokko 49 innimest ja abbiello  rahwaks ühtelaulatud 23 pari. Peterburgi linna Jani-kirriko ehhitaminne  ja pühhitseminne. Kui öiged ristiinnimessed olleme, peab meil alati  süddamest hea meel ollema, kui jälle kuleme,  et siin ehk seal, ristiusso ehk paggana maal mönni uus Zummala kodda jure tulnud,  kus Selle kitust kulutakse, kes meie pattude  parrast pimmedas laukas sündinud ja ärrawannutud  ristipu peal taewa ja ma wahhel rippudes, hinge heitnud. Midda ennam peab meie südda siis römo tundma kui meie suggu  ja usso rahwas, kes omma sündinusse paigast ja issamaast kaugel, wöera kele ja rahwa  seas, ennestele üht isseärranis Zumwala kodda ja altarit sanud, kus omma issa emma  keles Zummalat wöiwad kummardada ja temmale laulda. Seal wöime üttelda: Issand on nendega lahkeste rakinud ja neid rohkeste önnistanud. Nenda lahkeste räkis Issand Peterburgi  Eesti-koggodussega ja õnnistas neid rohkeste, kui essimessel Kristusse tullemisse pühhal (27. Nowembril 1860) nende uut Jani-kirrikut  pühhitsedi ja sisseönnistadi, mis siin meie silma ees seisab. Peterburgis, meie Keisri pea- ja pessalinnas, on nüüd ka ni mitme mu kirrikute seas üks Eesti kirrik, kus makele Zummalat tenitakse ja temma kallid saakramentid jaggatakse! Eestiwennad, eks meie Peterburgi uus Jani-kirrik. 12