ningat pistoliga otti lasknud, agga mitte pihta  sanud. Nüüd on ta kohhus mõistetud: Ta ei sa kül mitte ärrahukkatud, agga ta isse peab omma nuhtlust raskemaks, kui surma: ta peab 20 aastat rasked wangitööd teggema,  ja kui siis weel alles ellab, ommalt maalt ärrasadetud sama. Kronimissepääw. Nüüd on Preisi kunningas keige omma rigirahwale teada annud,  et 6. Oktobril temma kroniminne Königsbergi  linnas saab ollema ja et ta kui kronitud  kunningas 10. Oktobril Berlini linna  tahhab sisse sõita. Jtaliamaalt. Mis ei pea ollema, ja ommeti on. Kui kegi Prantsusse käest kössiks : „Mis hinda sa tahhad selle eest, kui sa omma rüggementid Roma linnast koio kutsud  ?" siis saaks Prantsus nisamma pahhaseks  nago öiglane mees, kui tedda kelmiks nimmetakse; ja ommeti õlleks se pahhandus muido silmakirjaks, sest keik mailm teab, et Prantsusse wäggi Roma linnast enne ei tulle, kui ta warst Sardinia säre peale, kui omma  koio, wöib minna. Se kaup on jubba ministri Kawurist sadik tehtud. Praegune minister Rikasoli, panneb kül kätte ja jalgega selle kauba waöto ja Znglisma sadik ei tahha sest ka middagi teäda, agga mis se keik aitab  ? Wimaks saab Napoleon ommeti, mis ta tahhab. Nenda olli ka luggo Sawoie- ja Nitsamaga: ei tahhetud anda ja piddi ommeti  antama. Kui Napoleon ühhe asja peale silma on pannud, siis ei peäse se naljalt Lemma  kappa alt ennam walja. Keik Sardinia saar on Prantsusse tallitajaid täis j kes selle eest murretsewad, et rahwa meled pöördud sawad, et kui se pääw tulleb, mil küssitakse: „Kas tahhate Jtalia ehk Prantsusse al ellada?  —et siis keik rahwas kissendaks: „Meie tahhame Prantsusse allamad olla!" Sedda keik on enne ka jubba nähtud. Inglismaalt. Ronga-issa. Kölwatomaid  issasid näitab Znglisma surema suggu  rahwa seas saggedqste ollewad. Hiljuti olli sest könne, kuida üks Baron omma poega tah- tis ärrahukkata, et temma emma poolt warra wöiks pärrida. Tänna põlle luggo parrem. Seal wöttis üks mõisnik, nimmega Hili, rikka abbikasa, ja nemmad teggid abbiellokontrahti,  kus sees naesterahwal weel nattuke õigust jäi, ühte ossa ommast surest warrast isse wallitseda; naene olli hea innimenne ja seadis parrast isse nenda, et kui Jummal neile lapsi ei peaks andma, siis mees temma warrast aastas  14,999 naela (85,999 höbberubla) piddi sama. Nende abbiello ei janud agga mitte ilma lapseta, waid temma abbikasa sai ühhe nore pöiaga mahha, just kui nad Dublinist Londoni minnes, tee peal ollid. Se sündis aastal 5859, nenda ue aasta hakkatusel. Lapse issa, kes wist jubba warsi selle peale mõtles, kuida lapsest lahti sada, laskis tedda wöeriti nimme al kirrikoramatusse kirjutada, ja 2 näddalad pärrast sedda wöttis ta lapsokest emma  lubbaga Londoni liggi, kus temmale head amme tahtis murretseda, et emma sedda ruttem  omma terwist jälle kätte saaks. Keik se murre polnud agga muud, kui et ta last soppases  ulitsas ühhe wanna soppafe naese holeks andis  ning temmale aastas lubbas maksta. Omma  abbikasale ütles temma, et lapse eest wägga  hästi olla murretsetud, kord jälle, et lapsoke jubba surnud olla, ja nenda kord sedda, kord teist, ja waewas omma abbikasat 2 aastat sellega, et omma lapsokest nähhä ei sanud, künni ta südda ni kibbedust täis sai, et ennast  ommast mehhest lahti lõi ja sedda tülli adwokati holeks andis. Se wöttis üht wahwa  politseimeest appi ja leidis pärrast wimaks sure waewa järrele lapsokest ülles. Kes Londoni  linna ei tunne, sell' on raske üttelda, kuida ta sedda teggi. ühhes keigewilletsemas ja mustemas jalg- ulitsas leidis ta lapsokest, kes kerjatud leiwast ellas, räppuste hilpude sees käis ja ommeti ühhe emma laps olli, kes ilma issata aastas 14,999 naela ttmma eest wöis kullutada. Tännini olli lapsokest kerjamisse abbiks ulitsa peal prugitud ja ta näitas ni willets wälja (nenda tunnistas ta kassoemma, et ta omma lihhane issa, kord mödaminnes temmale üht Mingit (35 kopp.) kinkis, kui sandilapsele. Politseimees wöttis 309