Kunningas olli ka kord teatresse läinud, kus ta 12 korda piddand üllestöusma rahwast terretama  ja se öiskaminne: ellago Rom, Jtalia pea lm!" Ellago Garibaldi!" Nad olla ka kissendanud: „R o m ehk surm!" Nikaua kui Roma lm Jtalia rahwal kui palk silmas torgib, ei woi wanna paawstil und silma tulla. Prantsussemaalt. Keiser Napoleon on se aasta terwise polest wägga häddine olnud,  agga nüüd olla ta pissut parremaks sanud  ja ühhel päwal ka jahhe peal käinud, kus ta omma käega 350 lindo lasknud. Üllepea sanud sel päwal 1160 lindo lastud (?) 29. Oktobril olla ta prouaga nattuke omma terwise  kinnitusseks wäljasöitnud. Inglismaalt kirjutakse: Möda läinud süggisel on üsna immelikkud tormid mässanud  mis liggidal ja kaugel mõnda kahjo teinud,  kelle ülle nüüd siit ja sealt sönnumed tullewad.  Paljo laewo on merre põhja läinud, kus ka innimessed surma leidnud, misläbbi jälle paljo lesknaesi ja waesid lapsi järrele janud,  kes silmamees neid tagga leinawad, kes nende eestmurretsejad olnud. Paljo wannemid  nuttawad omma poegi, kedda nad lihha silmaga ennam ei näe. Jummal trööstigo neid! Danimaalt. Lähme nüüd hulga aea parrast ka kord Wennerigi lango maeasse ja watame kuida asjad seal lähwad ja kui suur weime kirst nore prudile kasa antud. Noh, lähhäb korda! Dani kunningas olla omma tütrele „printses Dagmar" 60 tuhhat Dani talert kasa rahha andnud ja Wenne rigi poolt saab temma 50 tuhhat höbbe rubla. Peale selle saab temma aastas nõela rahhaks Wennemaalt  85 tuhhat ja Wäljamaalt 42 tuhhat 500 rubla. Otse nende pulma päwal on ka Dani pea linna rahwas Suurwürstlikko nore pari pulmi piddanud, kuhho ka kunninglikko  maea liikmed olla pallutud ja kuhho umbes  800 innimest kokkotulnud. Autullesid põlle paljo olnud. Kirjawastussed. J. K. U.-K. Anname Teile tänno Teie kirja eest, mis tullewa kord prukima same. „ Ammugi teada, et meie kirja ilma nimmeta pruki ei woi, ja et ka tal sisso assemel, peo täis hagganaid  sees olli, sepärrast wiskasime kohhe laua alla. Uus ramat. Üks wägga armas ramat, mis jubba ammustki  ni mitmest sowitud, on Pernus W. BormL jures trükkitud ning pogitud kui ka pogimatta sada, ja se on: Lillikessed, ehk: mitmed ja mitmesuggused laulud Eestirahwale ello parrandamisseks ja ausaks aeawiteks. Teine jaggo. Hind pogitud 20 koppikat. Et issi sedda uut ramatut läbbi olleme luggenud ja sedda wägga hea ja tullusa armsaks  aeawiteks leidnud ollewad, sepärrast woime julgeste öölda, kes sedda ostab, mitte ei sa kahhetsema, et need paar koppikat selle eest on wätjaandnud. Ta on tõeste üks kallis anne, mis Eestirahwale pakkutakse. Tõeste üks salm, mis nukkert meelt ja nurrinat maeast kautab. Teadaandmissed. Et Keisre Herra keige kõrgemalt käsknud uel aastal nekrutist wötta ja se wötminne 15. Januaril peab hakkama, annab Perno linna pearahha kohhus seläbbi keikile, kellesse se putub,  teada, et nende lisutaminne, kes selle wannadusse  sees, et liisko peawad wötma, 10. Januaril enne lõunat kello 10 saab ollema ja et lissu wötjatte nimme kirri 21. Nowembrist  künni 24. Detsembrini kohto kantseleis keikile läbbi wadatawaks walja pandud. Ühtlasse tehhakse ka wannematte ja suggulastele  kohhuseks omma sugguseltsi liikmettele, kes selle arrulissed, et liisko peawad wötma, agga passide peal wäljas on, nimmetud lisu 375 Lerantworllicher Nedacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 22. Novbr. 1866.