seab isseärrams Preislaue onunad asjad. Peale selle on Austria! omma Ungrimaga wissa läbbi sada. Nmde asjad putuwad wägga teine teise sülge ja mõtted ei tahha koggom kokko sündida, ftpärrast on raske läbbi sada. Kõige ennam on nemmad selle kallal waidleinas, kui paljo Ungrima kõigest Austria kulludest ja maksudest peab kandma, sa sellega ei olle nemmad meel annno malmis. Prantsussemaal on keiser Napoleon kõige omma sadikutele, kes mõerail mail Prantsusse asjo tallitawad, ette kirjutanud, kuida nemmad kui sest jut peaks tutt ema, Salzburgi wõeruspeo ülle peawad räkima, mis ütlema ja mis ütlematta  jätma. Sealt poolt sõnnumite järrele olla Spania mässamine ikka alles kaswanias, ehk kiil sõnnumed. mis Spania wallitsusse poolt niailma sadetakse, sedda ütlewad ärralämmatud ollewad. Kui Napoleon Salzburg ist taggasi läks, käis tennna mõnned põhjapoolsed linnad omma! maal läbbi, kus tedda sure hõiskamissega terretadi ning temma kõnnesid piddas, mis nüüd zeitugides arrutakse ja korrutakse, mõnned leidwad  head, mõnned pahha seest, sedda möda, kuida nemmad ühhele ehk teisele pole hoidwad, ja sest on nüüd Prantsustel paljo jäggelemist. Agga kuida on nüüd tõeste Spania luggu? Meie olleme jubba üttelnud,  ühhelt poolt ööldakse nõnda, teine poolt teiseü, ja mõllemilt poolt mõeldakse wist tutwa mailma wist järrele: „weikesed walled kaunistawad  kõnnet." Kuleme ühhelt poolt, siis on mässamine annno nago tullelõkke ärrakustutud ja mahharõhhutud, egga ep olle kuigi kaugele üllatanud; kuleme teine poolt, siis on mässamisse tulli iggapääw kaswamas, linnad, nago Sara- langenud ja kindralid surma sanud, ka rüggemendid jubba mõnnes paikus mässajate pole heitnud :e. Seal on siis assi kahhe peal; agga neil, kes mässajate langemist konnelewad, olgo kül, et mõnnest tükklst su liig täis wõtwad,  näitab wimaks ommeti õigus jäwad. Senni peame ikka weel asja selgumist ootma, ehk st kiil nattuke iggaw on. Italiamaatt teame se kord nipaljo öölda, et Roma linna PaawÄastel kolm asja nüüd kõige ennam süddames ja kele peal seiswad: 1) kontsiil um (ülleüldue piiskoppide koggo),, 2) konkordati muutmine Austriamaal ja 3) Garibaldi. Kontsiliumi tahhab paawst pidda-- da, kus kõik katoliko ussuliste kirriko asjad peawad  läbbirägitud ja likumatta põhja peale kinnitub  sama; agga seks on Roma linnal kindlamat  rahho ja julgemat seisust tannis, kui Lal praego käes on, kus Italia wallitsns kloostrite maid hakkab ärramüma ja Garibaldi parrajat aega otab, Roma linna peale minna. Essimest hädda lodab paawst sellega ärrapöörda, et madeostjaid  ähwardab kirriko wande alla panna ja Garibaldi pealetullemist olla Napoleon lubbanud seläbbi emal hoida, et Italia wallitsusse peale käib, wanna Roma waenlast hõlega arratõrjuda. Konkordati läbbiwaalmisse ja nmutmissega ei õlle ka kerget asja. Surem hulk Austria rahwaft  tahhaksid lemmast üsna lahti sada, mis neil nago palk kaelas ehk kammits jalgus on, agga ni paljo ei wõi ommeti paawst järrele anda, se õlleks jo temma künarpu järrele liig. Paljo peab ta nüüd järrele andma, ja kui paljaga  on Austriamehhed rahhul? No jah, seeb se peamurdmist teeb. Garibaldist ei tea praego kegi muud üttelda, kui et temma paawsti parrem tänna kui Home Roma linnast kui muido ilmlikku  wallitsüst ärra ei tahha anda minnema kihhutaks  ja Roma linna Italia pea- ja pessalinnaks teeks; agga kas temma sedda onuna süddame iggatsemist  ni ruttu peaseb täitma, on teadmatta. Italia kunnningas lasseks tedda hea melega sedda tehha, teeks parreni issegi, kui temma käed Prantsusse wasto mitte seutud ei õlleks. Inglismaal hakka takse ka tõeste Abissiniama  wasto sõdda walmistama. 16 aurolaewa seiswad walmis, mehhi senna wima, peale selle 5 aurolaewa lomade weddamisseks, kedda neil seal tarwis saab ollema. Pealikud ja lojukse arstid on Spania ja Weike - Asiamale lükkitud 7660 mula shõbboeeslid) üllesostma ja Egiptusse wiitsekunningas lubbanud 6066 kamelid neile müa. Kõik need lomad koggotakse Aleksandria linna Egiptusse randa kokko. Senna sadetakse *) Saragossa, Aragonia pealin, 45,M1) innim., Ebro jöe ores, kust wagga suur ja illus sild ütte käib. Aastal j BOB, kui Napoleon ka Spaniamaad ärranelamas otti, on sealt linna rakwae (2!. Detsembrist künni 21. Web.u-arini  18W) kaks kuud ni wapraste waenlase waskooannud, et mitte tolli maad ilma werrela ärra ei annud. Sest sadik on lin kuluS. 278