ma mehhike ei tulle kül isseennesest kellegi peale, kui teised rahhule jäwad. Et Prantsus  üksi tulleks, ni rummalaks ei olle meil lubba tedda piddada, ja tännawo ei sa keigest  sest tantsust ennam middagi. Enne kui lehhed teist korda puusse tullewad, wöib mõnda sündida, mis meid söa hädda eest hoiab. Ma lodan, Põlakad ei sa ommeti iggaweste hulluks  jama. Saksamaalt. sWürstide Se wöeras sönna põlle meil ka ennam tundmatta,  tähhendab: würstide kokkotulleminne ja nõllpiddaminne. Saksama on kül üks ainus  suur ma, agga ei seisa mitte ühheainsa kroni al, waid seal on peale 30 krony Lgga kroni al isse pea ja iggas peas isse mõtted, ja peale selle weel nende parlamentid ehk rahwasadikute  maead, kus neil ka lubba on, omma mõtteid üllesräkida: seal peawad jo asjad saggedaste  sassi minnema. Koddopaikus on kül iggal kronil ja kronikesel omma tubba ja lubba,  ommad asjad nenda tallitada, kuida isse tahhab, agga ülleültse on neil weel Prankwurti  linnas üks üllem rikide-koggokonna-kohhus  (Bundestag), mis 1815 seati, ja siamale  nende seaduste järrele Saksama asjo tallitas, mis sel aeal anti. Needstnnatsed seadussed  ja ettekirjutussed olla agga pikka aea peale wägga kullund ja wannaks janud, ei passi mitte ennam nüüdse aea ja rahwa kohta, ja tulleb seläbbi paljo nurrisemist ja waidlemist,  ni hästi kronikandjate kui rahwa wahhel.  Riik ei tohhi agga isseennesega rido minna, nago Amerikamaal, muido lähhäb keik raisko. Sepärrast on nüüd Austria keiser, Prants Josep, teised Saksama würstid ja kronikandjad Prankwurti linna kokko kutsunud, et seal enneste wahhel nõu piddada, kuida rigimassinat parrandada ja uendada, et jälle parrem, se on: nüüdse rahwa tarwidusse jarrel hüüdma saaks. Agga selle rigikohto asjad ollid mönni kord mu rahwa lustinaeruks kentsakad  kül. Seal on iggal rigil ommad sadikud,  kes ei ehk ja ütlewad, ja tulli saggedaste,  et nöupiddamisses assi nenda wäljanäitas,  kui olleksid peale 30 rotti sabbapiddi kokkoseutud olnud ja iggaüks kiskus ennese pole. Nenda läks igga asja jures paljo aega ja mitto jäid iggawest polele. Kui igga suretükki  jures peale 30 ladiad ja laskjad on, siis peab waenlane kaua otama, kui pauk tulleb  ja hulga sihtiate pärrast lähhäö hoop muidsgi möda. Prantsus, Inglane ja mönned  muud on sedda wöimatumat jaggelemist ammo pealt waatnud ja naernud. Austria ja Preislane ollid keige wähhemate eestweddajad  ja peamehhed; agga kahjo, et kaddedus neid ka süddame sõbraks ei lasse sada. 'Nenda  on praego jälle luggu. Et Preisi koddosed  asjad se kord ni seggased on, läks kutsuminne  Austriast wälja; agga selle ülle tõrgub jälle Preislane, ütleb: minna ei tulle! Olgo karro kül suur, kui tal 34 pead otsas on, siis ei wöi need sured ja nende hambad mitte wallusad  olla, weel wähhem, kui need pöad allati ühheteise wasto on. Sealtep se tulleb, et ka weike Danima jubba mõnda aastat julgeb Saksamaad  otsego narrida, sest ta teab, et temma  karristajad ühheteise kulges sabbapiddi Anni  on. Sepärrast, ehk kül Saksama suur on ja 40 miljoni innimessi, tarko innimesse sees ellab, on ta politika asjus ommeti nödder ma, kelle ees kegi teine ma ei wärrise, sest Sakslastel on liig paljo kronisi. Se kord tullewad nüüd paljo neist kronidest kokko nöupiddama,  külla b same pärrast kuulda, kui ümmargune  se nõu on sanud. Korilaulmissest. Nüüd olleme selgem kuulnud, et Perno korilauljatel kindel nöu olla, kui Zummal termist annab, pühhapääw 25. Augustil parrast lõunat kello 5 siin Elisabeti-kirrikus  waeste heaks korilaulmist piddada. Kes siis selle koggodusse waestele 10 kopp. tahhab anda, olgo hea innimenne ja tulgo kuulma. Perno saddama pöhjapannemisfest, mis minnewa pühhapäwal ettewöeti, rägime tullewa näddala. Kirjawastussed. 97) U. J. in L. Peaksime Teid ka mönne aasta kohta jälle omma silmaga näyha ja Teile wennalikkult kät pak- 257