armo nöu minno holeks on annud! Berliniö,  Zanuaril 1861. Willem." Weehädda. Jmmelik talwe! ühhes  kohhas kange külm, et hinge öhk marsi lummeks lähhäb, teises paikus jälle aiawad jöed korraga ülle ja innimeste! toad wet tais. Nenda on se Moseli - jöe äres olnud. Jöulo laupääw tõusnud wessi korraga ni kõrgesse, et mönnes maias 7 ja 8 jalga wet sees olnud.  Wannemad piddand omma wäetimaid lapsi ja lapsed omma wäetimaid wannemid süggawast weest läbbi kandma. Keik keldrid peawad weel wet täis ollema, ja raiskus on keik, mis märga ei kannata. Naergo nüüd weel mönni narrilane, kui ta kesk talwe aial laulo ramatus pitkse ja weehäddast loeb. Jtaliamaalt. Gaeta pombid lendawad omma luggu ikka alles eddasi ja taggasi. Sardiniamehhed  püüdwad ommad kulid, kui wöimalik,  nüüd selle maia peale wiskada, kus Prants 11. isse ellad, üks tullepomb on jubba  teise korra peal löhkenud, kus kunningas al ellas. Sepärrast ollid ka temma üllemad tedda pallunud, sealt maiast teise minna. ga Gaetale, kui omma kunningrigi wiimse kaljo kingule, koggoni selga pöörda ja arraminna:  sedda ei anna ta südda ikka weel mitte tehha. Põlle ka immekspanna. Kus ta wannematte wannemad ollid ellanud ja wallitsenud,  sealt ärrapöggeneda, kui teist kunningriki  kuskil ootmas ei olle: se põlle mitte nenda kerge assi. Kunninga kohhad peawad muidogi kassinad sada ollema. Ühhe wahhe  olli nattuke jälle kuulda, et Sardinia piddi künni 7./19. Zanuari pawani omma pombidega  wahhet piddama, et kunninga Prantsul nattuke aega õlleks järrele möttelda, kas lähhab  wöi jääb. Prantsus ööldakse ka ikka nöu andwad: minne peale, sest wastopannemissest ei tulle ommeti middagi wälja"; agga Prantsussel  on omma isseärranis sowimissed ja tahtmissed,  et meie temma nöuandmissest mitte suurt ei wöi piddada. Temmal on ka weel üks taddi poeg, (kelle issa endise Nopoleoni õemees)  sel aial Neapolis nattuke aega kunningas olli. lubba selle omma täddipoia parrast ei wöi Prantsussel sest mitte suurt römo olla, kui keik Jtalia ühheks rigiks saab. Kui ta Sardiniat  esmalt appi läks, ei olle ta wist mitte usknud egga möttelnud, et Jtalial nisuggune meel piddi tullema. Peale sedda ei salli Prantsus  tuggewaid naabrid ja siis õlleks neid jubba  kolm, kellega ni hölbus pelle ennam mängida:  ühhel pool Jnglisma, tuggew naber, teisel pool Preisi- ja Saksama, lähhäb ka korda,  kolmandal pool Jtalia, kes, kui ta eddespiddi  on sanud, mis ta tahhab sada, ka parrast  Prantsussele hambid wöib näidata. Sedda  tunneb terrane Prantsus ette ärra ja se põlle ta melepärrast. Sepärrast püab ta kawwala kauba ja petrise töga Jtalia tülli pitkendada, ja annab sedda nöu, et Eiropa kongres kokko tulleks  ja Jtaliamaast ühhe rikide-koggodusse teeks, nago Saksamaal on, et ikka nörgaks jääks, mis Prantsus tahhab. Agga küssigem ommeti, mis mokkad Prantsus siis teeks, kui mönni mu kunningas nöu annaks: „Tehkem Prantsuösemaast  üht rikide-koggodust ja jautagem sedda  ärra, et isse ka' sedda önne kätte saab, mis Jtaliamale sowib?" Oi, kuida aiaks se Prantsusse harjaksed püsti! Säh, nendap se on: teisele pakkutakse ikka sedda ja kidetakse  heaks, mis isseennesele ei kölba. Paawsti ue aasta hakkatus ja könned,  on ka täis sappi ja adikast. Prantsusse mäe kindral olli tedda sel päwal libbeda sönnadega  terretand ja aupaklikkult önne sowinud,  agga paawst olla nenda wastanud, et Prantsussel wihha wessi suhho tulnud. „Ma tannan olli paawst üttelnud keige hea sowimisse eest; agga ma ei salga mitte, et mul paljo armsam õlleks olnud, kui Teie waggi  hadda aial (kui Sardinia maad ja rahwast wöttis) ka middagi õlleks teinud. Agga ma tean kül, et Prantsusse wäggi mitte minno kaitsmisse pärrast siin Roma linnas ei olle, waid koggoni mu asjade parrast." No muidogi  ei olnud Prantsustel sedda armas kuulda. Roma linna rahwas samad omma seisuste  ja hulga polest ue aasta hakkatusses kulutud,  nago meil Neäris sündinud ja surnud kirrikus.  Mödaläinud aastal ellasid Roma linnas: 20