käest parrida; sest kegi ei astu temma eest wälja, kegi mu ei kosta temma eest. Igga priinnimenne  peab isseennese eest kostma, ja sepürrast  peab ta ka keik, mis ta ial teeb, mõtlemissega  teggema. Sellepärrast ütlen ma weel: Eestlased,  mõttelge iggaühhe asja ülle, mis teie ettewöttate,  tete ja tehha tahhate, enne hästi järrele! Mõttelge järrele, kas teie koddone ello ja lapsekaswataminne  illusa ja õige korra sees on! Mõttelge järrele, kas teie kolid sedda keik teie lastele pakküwad, mis neile tarwis lähhab ja mis läbbi nemmad tubliks innimesseks wviksid kaswatud sada! Mõttelge järrele, kas teie polloriistad  ja ellaja kaswataminne head ja täielikkud on, —ja kui mitte— kuida neid parrandama peab. Leiab mõnni ehk mõnne asja wilto ja wiggase ollewad, siis teatago sedda ka teistele kas susõnna, wõi „Postimehhe" läbbi , et se assi parrandud ja täielikkuma korra peale saaks seatud. Eestlassed! Leie asjad ei lahhä ellades teiseks parremaks enne, kui teie mitte järrele ei mõtle. Ükspäinis järrelemötlemisse läbbi wõite teie omma wanna wiggadest lahti sada ja omma ellokorra parrema põhja peale raeada. Üks tark Inglane nimmega Newton (ütle: Njuten) kui temMa kaest küssiti, mil wisil ta ni suriasjo olli kätte sanud, ütles: „Eks piddin ikka järrelemõtlema!"  Minna ütlen agga: kegi ei astu teie eest wälja, kui teie moissnsse wasto tete ja omma tcggude ülle järrele ei mõtle! „Sedda mis mä siin üllewal ollen öötnud, ollen ma agga asja ette, ülleültse nago eeskõnneks  öötnud. Ma ei tahtnud sedda suggugi öölda; et ta kord mo mõttesse tulli, siis sago ta ka teistele teada! Shiller ütleb: „Mis sa mõtled, se on kõige, Mis ta tunned, on so omma."-) „Nüüd tahhan ma teiega isseärranis kui koolmeister kõnneleda. Hakkame siis esmalt selle küssimissega peale: Kas meie ma-kolid on nisuggused, nago nad peawad ollema?  ehk kas meie kolid maal pakkuwad  sedda meie lastele, mis meie aeg parrib? 5) Se tahhendab: Mis üks innimenne mötleb, sedda peab ja woib ta ka öölda mis ta agga ommas süddames  tunneb, se jääb ta ommaks, sest omma seestpiddist tundmist  ei sa kegi teisele anda. „Selle küssnnisse peale wastab kiil igga mõistlik mees lühhidelt: Ei õlle! Ei pakku! Sedda  tnnnewad ka meie koolmeistrid sa ennamhärritud  rahwas issi ja iggatsewad parremaid kolisi, kus meie rahwas laiemat õppetust wõiks Koddanikude lastel linnas on mitme aastased kolid, kus nad ka kõigi aealikko asjade õppetust wõiwad sada, mis nende mõisust Harrid ja neid lummala lodud lomoga tutwaks teeb. NM on Z—3 aastat „Elementari-kolis" . Seall lähhawad  nad „Kreiskoli" kus nad jälle 3—4 aastat õppiwad. Wimaks lahhawad sealt „Real-koli," kus iggaüks weel omma ammeti peale  saab ettewalmistud, kas Äõi kaupmehheks, wõi pumeistriks j. n. e. Agga kuida on luggu meie ma-kolidega? Meie rahwal ei olle muud koli kui ma pean sedda Eestirahwa  habbiks ütlemaühhe talwesed küllakolid!  Selle koli sees peawad nad kõiki Zppetust  sama,, mis neile ello sees tarwis lähhäb! (Et ma agga kellegile üllekohhut ei te, pean ma weel ütlema, et meil ennamiste iggas kihhelkonnas  üks kirriko-kool on, kus 30 —30 last, kaks ja kolm talwet kolis käiwad, se on wi e hinge peale üks laps! „Mõttelge nüüd Eestlased, kui kaugel meie omma kolidega olleme ja kuhhu meie nendega üllatama! Kas wöime nüüd weel öölda, et meie eddasi olleme läinud? Kui suurt kasso wõib laps nisugguses. kolis sada? Ms wõib ta ühhe talwega õppida? Mis õppiwad siis meie lapsed selle ühhe talwega kõik ärra? Wastus: 1) luggema, 2) piibliluggusid peast räkima, 3) Lutterusse  Kattekismusse wiis peatükki piibli salmitega  Pähhä, 4) kirjutama, 5) rehkendama, 6) 30 —60 kirriko laulo wisi peast laulma. Sedda  õppetust on tõeste ühhe talwe kohta liig paljo. Jggaüks koolmeister, kes mitte ükspänis  öppetusse mässin ei olle, waid mõistlikku! wisil last öppetab, teab jo kül, et ülleliig päh-- häõppiminne mitte lapse mõistust ei kossnta, waid *) Siin tähhsndamiste al-toas ei wöi ma mitte kussimatta  jätta: „Aleksandre-koU" kellest meie pari aasta eest paljo kuulsime? Egqa asja ettemötjad jo ärra ei olle mässinud. Aahjo. kui Eestimehded sedda nöu üllejattaksid ehk selles nõus mitte kölgest wäest abbiks ei õlleks. Ma lodan, et meie rahwas ükskord ka tundma hakkamas mis neile ennestele kaSsuks on! '*) Elementari-kool on pöhja ehk allustusse kool. 150