sealt jälle üks tük maad post-hobbustega, künni Äerespoli, kus aulikkud sured reisiad jälle raudte peal eddasi lähwad, künni Odessa linna. Seal astuwad auro-laewa peale ja lähwad Liwadia, lõuna pole Krimmi sare peale. Kuhhu nad sealt jälle sawad rninnema,  se põlle wee! teada. Peterburgi linna üllemad olla nöu piddanud  selle wasto walmistada, et Keisri Herrat,  kui ta wäljamaalt taggasi saab tullema, sure auustamissega wastowötta ja olla sedda ettewöetud nõu rigi seeffpolise asjade tallitaja  ministri ette pannud, et sedda kinnitada. sKomissarowi tullewane ül- Kes Komissarow on, sedda teadwad jo iggaüks meie armolisse Keisre Herra ellopeästja. Keige kõrgemalt  antud kässo järrele peab temma tullewase  üllespiddamisse eest nenda hoolt kantud sama, et ta ka omma ue seisusse järrele eitada  woib. Peterburgi koddanikud korjasid enneste  keskes 40 tuhhat rubla, kelle eest temmale maea osta tahtsid. Et agga maea seinad kellegi emma rind põlle, mis lapsokest toidab, nenda põlleks pärris-maea Komissarowile middagi köhto saatnud. Sedda olla meie armolinne ja suur Keisre Herra ärranainud, sepärrast olla ta käskinud selle korjatud 40 tuhhande eest, kelle jure keiserlikkust maeast weel 30 tuhhat rubla jure tullewad, temmale üht mõisat osta, mis keigewähhemast 3 künni 4 tuhhat rubla aastas sisse toob, ja lodab tedda sellega läbbi sawad. Nüüd on agga jälle teine murre ees: Kommissarow põlle maast maddalast pöllotöga tuttaw, ja sepärrast  mitte sowitaw, et ta omma mõisa tallitust  issi omma peale wöttaks. Se murre  kiwwi on agga warsi eest körwa weretud ja üks tubli matodega hästi tuttaw hopmann sisse pantud, kes kelk peab hästi toemetama. Nüüd on ommetige temmal mõisa, mis kui ahher-lehm aasta läbbi pima annab, et ellaoa woib jubba kolm künni nelli tuhhat rubla andwad ka nattuke jaggada, et igga väwa peale omma ossa tulleb. Wõeralt maalt. — Parisi linnast kirjutakse  27. Mail: ..Keisre Herra mõrtsuka Beresowski üllekulaminne lähhäb omma hakkatud  teed eddasi ja olla ka kaks Prantsusse ministrid ja wenne kindral Shv.walow ühhel päwal temma üllekulamisse jures olnud. Ta jada köwwaste selle jure, et tal se köwwa ja kindel nöu olnud Wenne Keisre Herrat kohhe, ni pea kui ta Parisi tulleb, ärratappa. Et se temmal agga mitte põlle korda läinud, on ta katsunud, kui keiser teatrist tulnud, se läinud  jälle nurja ja nenda ölla ta allati parrast  aega odanud, kus ta woida temma ello lühhendada. Ta olla ka öölnud, et temma mitte keiser Napoleonit, waid keiser Aleksandert on tappa tahtnud. Ta jäda ka selle tunnistusse  jure, et temmal keddagit põlle, kellele ta omma ette.woetud kurja nöu õlleks teatanud,  ehk kes temma seltsimehhed on.  Jssiärralikkud  asjad, mis weel awwalikkuks sanud  on: Sedda püstolit olla ta 9 prangi eest ostnud, mis agga sepärrast lõhki läinud, et sant riist olnud ja ülle liga suur laeng sisse pantud sanud. Talmeister Raimbeau, kedda keiser Napoleon keisre Aleksandre tenistusse  andnud ja kes keiserlikko tõlla körwas ratsa sõitnud, olla tähhelepannud, et üks kurja nöulinne hulga rahwa seast ennast keiserlikko tõlla lähhemale tunginud ja kui wie sammo peale liggimale sanud: olla ta omma hobbusega  wahhele aeanud ja mõrtsuka käe peale lönud,  et ta põlle otse sihtida sanud ja mõrtsuka kuul hawanud temma hobbust ning läinud keisrite ja Suurwürstide wahhelt tõllast läbbi. Kui keiser Napoleon olli teada sanud, et kegi temma suurdest wõerastest põlle hawatud sanud,  olli römo öiskaminne suur. Pola josikud Parisi linnas, kellest seal pudu põlle, seisawad köwwaste selle peal, et neist kegi selle kurja tö pärrast süüdlane põlle. Nende arru, kes selle läbbi wangi sattunud, et sesuggune pahha tö seal tehtud, olla-39 hinge; ennamiste keik Polakad. Keik rigi wallitsejad olla Prantsuse keisrile õnne sowinvd,  et lummal tedda ja temma suri wöe- 196