täis, siis piddada ka need talllld müdud sama ja ostmist tahta Lanstoa wannemad iggapiddi kergitada. Jälle rõmus kuulda! Kuramaast. sPola kelmid.j Mõnned parrandamatta Pola mässajad on ütle Kurama raja ronninud ja- Putrenil küllas 4 Lätti maea ja peale selle üht metsawahhemaea ja monned tammed ärrapõlletanud. 12. lulil on üks msuggune hulgus kaks kord üht krono metsawhti  püssiga lasknud, agga õnneks mitte pihta juhtunud. Neid hnlgttsid lastakse seal holega tagga otsida ja kinni püda. . PeterVurgift. Kuida sealt poolt ümlda, tahhetakse eddespiddi nende maantede äres, kust telegrahw läbbi käib, werstapostid ärrakautada ja wersta numred telegrahwi postide külge kirjutada. - (Siberia lojuste katk), kedda minnewa  kord uiimnetasime, et Aioskwa ja Nowgorodi  kubbermangus kahjo tehha, peab ka jubba Peterburgi kubbermaugus zc. likumas ollema ning ka iunimeste külge hakkama, kui nemmad haige lojustega ei mõista etteumda. Innuna! hoidko sedda witsa ka meie male tullemast! Davmksk. sTullekahjo.j Permi kubbermangus  Weunemaal on Saranski wabriko paikas  rummala laste läbbi tulli lahti peasüüd ja 446 maea kõrwalisse honetega ärrapõllennd, seal hullas 2 kirriknt. Keik törahwas olla omnia warra nattukest kuulanud ja 3 innimest ka surma sanud. Kahjo arwatakse ligqi 160,660 rubla Peale. Pari aasta eest olli neil suur weehädda, nüüd on tulli neid laggedaks teinud! Pokamaalt. sLeikust õlleks, agga polte leikajaid.j Se hadda on nüüd Pola mõisnilndel.  Midda parrem monues Pailus põllud kandivad', sedda kibbedam küssiminne: liist leikajaid  wõtia? Rukki leikus on kä, rahwas küsstb head pciwapalka; kui ei anta, pannewad käed nippe, ei wõtta sirpi kätte. Mõnned mõisnikud lo pikne sekka! ei teada ennam muud nõu, üli hopmanuiga isse sirbid kätte wõtta ja igga-- paise leiwa parrast ennast kummardada. Kui Manna nreie päike ka on, sedda põlle ta ammeti paljo näinud, mis Pola mässamimre.nüüd on teinud. Et muist wilja Põldus ärrapuddeneda, sedda olla jubba ette nähha. Monned mõisnikud  ou wäeüllemaid pallunnd, neile sõamehhi abbiks anda, ja sedda on neile ka lubbatud, kui sõameestel omma tenistusse polest aega on. jMis massaminne cirranelannd.j Kuida nüüd aega möda jubba hakkatakse arro sama, on mässaminne Pola maad hästi innimestest laastanud. Lahhengides olla 30,000 Polakat surmatud, sõakohtude läbbi 361 ärrahukkatud ja 85,000 süggawasse Wennemale ehk Siberiamale  sadetud; peale selle on-weel liggi 1000 hinge neid, kedda mässajate werrescmdarmid ärratapnud. Trahwirahha piddid mässajad maksma: Polama  6,000,000, Littawikubbermangud 8,000,000 ja Wolinia Podolia ning Kiewi kubbermang 6,500,000 rubl. hõbb. Mõisasi on mässajate käest ärrawõetud ehk krono wallitsnsse alla Pandud:  Potamaal 700, ja Litawi ning teiste nimmetud  kubbermangndes 2000. Peale selle on mässajate omma sallawallitsüs, kellest keik knrri wälja tulli, neilt isse wäljapiggistanud: Polamaalt  6,000,000, Litawist 3,000,000 ja teiste nimmet, kubberm. 2,000,000, Galitsiamaalt 3,500,000 ja Posimaalt 1,000,000' rubl. hõbb. Koerale male on 10,000 Polakat Põggenennd,  kes seal ei tea, missest peawad ellama, ja 6000, on alles kohto al. Kiissime nüüd, kas wõib weel raskemat olla? Ja kes on sedda -õnnetust Palaka te kaela Lõmbaimd? Mässajad, üksi mässajad, ja nende seas Pola mõisnikud ja Noma pappid, kes, et meie Keiser helde ja armolinne otli nende wasto, mitte ei häbbenenud  mõttelda, et Temma ennesega mängida lasseb ja kurja nuhtlematta jättab. Sepärrast, kes ial moeka nõttab, kni sedda Keiser temma kätte põlle annud, peab moega läbbi hukka sama. Wöeralt maalt. Preisimaalt. sKuida S leswig-Holsteini  asjad peawad Wini rahhouõupiddamissest  ei olle weel suremat niuida, agga Preislane olla jubba nõu ärrapiddannd, kuida Sleswig-Holsteiui asjad peawad jama, teist wisi temma rahho ei tahhatehha. 1) Mõllemaa  peawad Dammaast ärralahhulud  sama. 2) Need rigid, ka Lauenbmgima 246