rannaäärsed pattareid ärra ja tõttasid siis emale. Ni kaua ollid padid teisi rüggimentisi järrele tonud ja laewasillade ehk pontonide läbbi (need on weikesed laewad, mis sel kombel teine teise külge on seatud, et nago sillast neist wõib ülle mee käia) widi ka keik ratsa wäggi, suredtnkkid ning hobbused sare peale. Se ei läinud agga nago arwata, mitte rahhulikkult ja keelmatta korda. Taanlased paugutasid leigest jõust ja „Rolf Krake", nende kulus somuslaew, tulli Augustenburgi lahhe seest, mis Alseni sare ees, Mälja ja õlleks hea melega Preislasi saatnud, kus se ja teine. Agga ta waene mees sai nende käest nattuke liig kanget wastust, ning wõttis tee jalge alla ja katsus, et Alseni merrekitsussest, mis tal tõeste liig kitsaks olli läinud, minnema sai. Sedda au peab Taanlastele andma, nad pannid wapraste wasto. Agga keelda ucmmad siiski ei wõinud, et Preislascd ikka eunam rumi said. Wässimatta tungisid nad eddasi, Taanlasi  enneste ees aeades, kes laewade peale tõttasid, kui näggid, et wõit Preislastele jäi. Omma kantsid vhto pool sare peal ollid nad enne sedda tuulde heitnud. Parrast lõunat kaddnsid  wiimsed Taanlased Alseni sare pealt ja saar olli Preislaste käes. Wangi wõetud ollid 3,500 soldatit, 30—40 pealikut, pealegi suur hulk suritükka, lippusi ja sõamona ärrawõewd. Taanlaste  poolt arwatakse eunam kui 500, Preislaste poolt 300 400 meest langenud ollewad. Prints Pridik Karl on isse Alseni sare peal ja kindral Herbartil, kes iggal pool kesk knlide seas esfimenne  olnud, on knnningas üht autähte Alseni sare wõitmiSse eest kinkinud. Nenda on Taanlased jubba neljaudamal Pawal parrast Londoni ksnwerentsi lõppetamist, omma kiuso aeamisse eest nuhhelda sanud. Kiusaka  lastel ei õlle kahjuks, kui nad mõnne rapso näppude peale sawad. Mis Tani soawäest meel ülle on janud, tõttasid muist Viini, muist teiste weiksema saarde peale, agga neil on Pohhi jalge alt kaddunud ja nende eddespiddiue shapiddaminne ei olle cnnam paljo teistwisi, kui Italia ja Polamaal  olli, et siin ja seal tükkaii kahjo tewad, agga isse sedda kibbedam jälle nuhheldud sawad. Vammaatt. sDani õhkamissest ja Kui mnimenne sü pcirrast peksa saab, siis on kibbe karjuda. Nenda on nüüd Dani luggu. Nemmad tahtsid sõdda, nüüd anmmstab neid sõdda. Sellepärrast on nende seitungid agga nüüd ohkamessi täis. Üks nende seitungidest laulab wägga kurwa laulo: „Londoni konwerents õn mödas", ütleb tcmma, "ja sõdda jälle neste hakkannd, agga meie issamale mitteõnneks,  waid Znnetusseks. Waewalt on Diippeli  kantside kantaminne meid mncun knrwastanud,  kui se, et nüüd Alseni sarest olleme ilma janud. Alles wie päwa eest on sõapuhkaminne lõpnud, ning meie wäggi peab jubba ueste Preislaste  eest põggenema. Kui Düppeli kantsid ollid  langenud, läks waenlase wäggi põhja pole ja wõttis Jütimaad ärra, mis neist weel Düppeli  kandside jure järrele jäid, need jäid lohkuma  ja lautama. Eestotsa lootsime meie, et waenlased Pänast Düppeli lahhengit warsi Alseni  sare peale piddid - tungima, kui se agga mitte ei sündinud, tõttasime põhja pole nende wasto. Sedda Pannid Preislased tähhele, julgesid  Alseni sare peale tungida ning sedda ärra wotta, mis neile ka korda läks, ehk nemmad  kül selle jures ka paljo mehhi kautanud.  - Sesinnane uus õnnetus, mis meie peale langenud, on raske kanda. Iggaüks Danimees  peab sliddamest kahhetsema, et meid tännawuses  sõas õnnetus õnnetusse peale koddootsib.  Meie wallo on sedda süggawam, midda ennam ikka ärratunneme, et Zuglase tuggew kässi meid ommeti appi ei tulle :c." Nmda kaebawad Dani seitungid, ja neil on asja kaebada,  agga mitte õigus nurriseda, kui sünniks neil üllekohhut; sest kui wähhem suremat lüa tahhab, ei pea ta mitte nõudma, et surem käed tasko pistab, ja ennast lüa lasseb. Mis sel kombel wimaks Danimaast saab, sedda ei tea kegi weel etteüttelda. Uemad sönnumed. Tartust. sUus  Mödaläinud  pühhapäwal, 28. Innil, sai Tarto Maarja-koggodussele G. Hoffmeister neks abbiõppetajaks  ammeti peale seatud. Tarto ue eesti kirriko ehhitamisseks on mödaläinud näddalal praos WMgerode kätte 221