Noh, kus kolm woi nelli sadda innimest koos, miks ta seal woi minna! Õlleks ilm tahhe-. dam olnud, siis õlleks ka luggo iggapiddi teine olnud. Ommalt maalt. Peruust. Aäärmar k t.) Meil on praego kibbe jäärmargi aeg, kus iggal kombel  perremehhe kotti kallale kipputakse ja rahha küssitakse; agga peame kül immeks pannes ütlema: üht sesuggust jäärmarki, kui meil tännawo  on, ehk kül jubba ka liggi 37 aastat Perno linna müride wahhel asset peame ja jallad omma leiwa laua alla wälja sirrutame, põlle meie weel mitte näinud. Ta on monni aasta kül ka waene olnud, agga ammogi mitte ni waene kui se aasta. Meie põlle kül otse mitte luggenud, agga ommetige ussume, kui pool ossa neist kaupmeestest, kes igga aasta siin käinud, praego siin on, siis peaks nende arro üllepea täis ollema. Olleme kuulnud  neid, kes jäärmargist middagi ostnud, selle ülle kaebawad, et petta sanud; siin peame agga küssima: kelle sü läbbi? Wist omma sü, miks ei teinud silmi lahti. Kaupmees peab jo kassust ellama, muido se ei lähhä ja igga ostja peab temma kullu aitama maksa. Riast, 24. Zulil. Need allalissed wihmased  ilmad, mis meil iggapääw on, kustutawad  sedda totusse säddemekest tullewast leikussest  meie süddamest koggoniste ärra; sest igga wilja suggu on selle wessise aeaga ni waeseks läinud, et südda nutma hakkab nende peale wadates, misläbbi ka maalt linna kauplejad  omma aida uksed kinni pannud ja watawad,  kuida ue linnadega luggu saab ollema,  mis järrele siis hinda teadwad peale panna.  Ehk kül rahha pudus mõnned wähhemad  kaupmehhed pissukesse ossaga sunnib turrule tullema, siiski põlle ka ostjad ni wägga  maiad nende järrele, waid watawad msamma/  et ei tea eddasi egga taggasi. Mödü läinud päiwil põlle selle polest suurt karra olnud. Ülleüldse on keige kauplemissega luggu  nenda, et kellegi! lusti põlle totusse peale middagi osta; sest kauba hinnad on wägga köikuwad egga kellegi jures kindlad. Löune poolt Liwima pölloharriate selts on 20. Jutil omma koos ollemist piddanud, kus siis Liwima raudteest jut ja mõnda nöupiddamist  olnud, kuida assi keige parremast eddast lähhäb. Ühhegi asja nõus, mis ial ettewoetakse, põlle keik ühte wisi, waid seal tahhab üks sedda ja teine teist, sepärrast ei lähhä ka middagi ni ruttust eddasi, kus hulgal  jures räkimist. Kaks plani on ette pandud,  üht on Samson ja teist Guleke teinud. Möllemate planide järrele linijede peal tehhakse Wönno linna lähhedal,. kus se tö keige kirjum,  praego tööd. Et selle jures paljo räkimist  ja nöupiddamist, sellepärrast ka teadmata,  kuida ja millas nad selle tö otsa peale sawad, ehk millal seal peal sõita woib. Tartust. teame olli Eeksi kirrik tännini lesk, se on, tal polnud öppetajat. 14. Zulil sanud kandidat Wegener kihhelkonna konwendist nimmetud koggodusse öppetajaks wallitsetud; egga ta ammeti peale kinnitaminne ja seädiminne nüüd ennam kauaks woi jada. Tallinnast. 2O. lulil, lõuna kello ühhe aeal, on Kaarli kirriko ehhitusse  jures suur õnnetus sündinud. Seal ehhitakse präego holega tornist' ja selle ehhitusse  tarwitawad kiwwid peawad ülles winnatud  sama, sest et kegi neid ni kõrgesse ei jõua talluda ja selle tö jures ollid kaks pilleti  peale lahti lastud underupseri. Kõis, kellega kiwwa ülles winnati, ehk kül alles ue pärraline', olla katki läinud ja kelk se koorm kiwwa üllewelt ühhe tömehhe kaela kukkunud  ja tedda kohhe surnuks lönud. Ta kehha olla koggoniste ärramuljutud ja purrustud.  Tallinnamaalt. Kronomöisa  Jama koggokonna kirjutajale, lahtilastud  underupser Jwan Mihailow Sergejew, kes minnewa aasta seal ühhes küllas Sirenets, kus üks külge hakkaw többi wägga olla mäs- 251