sest sel 1863. aastal sai sadda aastat, kui selle kirriko alluskiwwi mahha pandud ja wie järgmisse  aasta sees walmis tehtud. Teiseks sai Testama kirrikus sel suil uus kantsel tehtud  ja üks altari pilt murretsetud, ülles pandud  ja altar ka ueste üllemalitud, mis sel nimmetud päwal said pühhitsetud ja sisseönnistud.  Ommas pühhitsemisse könnes pällus öppetaja, et lummal need mehhed, kes selle ue kantsli peale astuwad, wöttaks pühha Waimo  wäega walgustada ja kinnitada, sedda selget  Ewangeliumi sonna sealt ükspäinis kulutada  ja mitte ilmalikko asjadega stggada! Nendasamma tulletas ka öppetaja mele, et se altari pilt seks on ülles pandud, et meie selle pildi peale wadates , sedda omma mele tullekame,  mis meie Onnisteggia meie hinge önnistusse  pärrast on teinud ja kannatanud! Kui öppetaja omma pühhitsemisse könnet ue kantsli ja altari pildi polest olli löppetanud ja neid sisse õnnistas, siis lauldi kori pealt neljahealega üht kitusse laulo. Kantsli pealt, jutlusse löppetusses, räkis öppetaja Testama  kirriko aja ramatust, siin sündinud asjadest,  mis mönned ka kurwad ollid, issearranis,  et kirriko mõisa jubba kolm kord on ärrapöllenud  ja ükskord ühhes keik kirrikoramatud.  Sedda rahha, mis selle ue kantsli ja altari pildi eest sai maksetud, on koggodusse liikmed kinkimisse läbbi koggonud. lummal önnistago keiki andjaid, mis läbbi meie pühha kodda sellesamma pühha Zssa auuks on sanud ehhitud ja tassugo sedda neile jälle rohkeste ommast surest heldussest!" Mast. Et Nia linnast raudte Dünaburgi linna käib, on meil ammo teada; agga sest ei pea weel kül ollema, waid raudmaante künni Witebski linna pikkendud  sama ja sealt pärrast weel künni Oreli linna üllatama. Dünaburgi ja Witebski wahhel  olla jubba 23 wersta ma tö walmis ja ni kaugel, et raudlatti pealepannemissega woib hakkatud sada. Tullewa sui tahhetakse seal 5—6666 meest töösse panna, nenda et tö, kui wöimalik, aastal 1865 wöiks löppetud sada. Se on nüüd keik wägga hea ja kenna kuulda, ja muial Wennemaal tulleb usi raudtestd järgest jure; agga millal hakkawad meie maal raudteed sigginema? Kord on seitungides ühhest, kord teisest jutto, agga se on keik ni paljo, kui kassile kalla näidetakse ei anta kätte, waid keik jääb jälle waggusi maggama.  Kui se „Postimehhe" käes tehha ol- siis ta teaks kül, mis ta teeks: mönne aasta pärrast peaks raudte Pihkwast ülle Tarto ja Paide Tallinna käima, et suits agga tagga! PeterburgiK. sPrantsusse wa l l Kui Prantsusse (saggedaste ka Saksa) seitungid  Pola mässamissest rägiwad, siis walletawad  nemmad, et suud wahhutawad. Peterburgi  seitungis seisab Prantsuste peateuks ja naeruks sähhärdune häbbematta walle kirjas. Selle walle järrele oh teie häbbematta Prantsussed! tahta meie armolinne Keisri Herra Polamaal ..werrepulmi" piddada ja keik Polakad, olgo süta ehk süallused, soutumaks ärratappa lasta, ja Keiser arwata sellega üht Jummala melepärralist teggo teggewad. (!!) —Mä ütlen kolmat korda: häbbematta Prantsussed!  Teie ommal maal on kül liggi 3W aasta eest (1572) nisuggune hirmus assi sündinud,  mis Prantsusse häbbiks iggaweste mailma sündinud asjade ehk aearamatus mustaks  werriseks lehheks jääb, agga meie Keiser  Aleksander ei olle mitte teie kurri Katarina  11. egga temma poeg Karel IX., kes sel aeal ilmasüta innimessi tappa lasksid ja paawsti polest weel tänno ja kitust peale said: sest need tappa lambad ollid Ewangeliumi usko innimessed! Peterburgi seitung isse ütleb, et ni kurja walle wasto ei wöi parrem seista, kui sedda awwalikkult keikide silma ette panna. Mässajad ja kurjateggiad peawad nuhheldud sama, sedda on nemmad isse melega otsinnd; agga meie Keiser on liig armolinne, kui et temmal werrewallamissest peaks hea meel ollema.  Zätko Polakad mässamist mahha, pöörgo  ümber, pallugp armo, siis ei puhhu kegi ennam karwa nende peast. Polamaatt. sPealt libbe, seest Nenda on luggu mitme P õlakatega, kes Keis- 381