hommiko warra olli keik maea essine rahwast täis ja iggaühhel ennamist silmad niisked. Kello 6 tullid kirriko korilauljad tedda laulo ja passona mängoga Zummalaga jätma; agga lauljatel olli wessi silmas ja healed wärrisesid. Passunate heal kuuldi ümberringi ärra ja nüüd hakkas rahwast kokkolangema; keik tahtsid  kat anda ja Zummalaga jätta, ja nenda läks se eddasi künni kello 10 hobbused treppi ees seisid. Keik maea ning maea ümbert olli nenda innimessi täis, et läbbi ei peasenud, ja keikil süddamed halledust ja silmad wet täis. Kello hakkasid wankred likuma ja rahwas  jäid muist mahha silmi muist läksid weel saatma künni wankred maeade wahhel silmast kaddusid. Nüüd olli läinud. Zummalaga! Lahkuminne olli meil keikil halle ja wallus kül, siiski ollen ma pealt wadates ennast süddamest  römustanud, et meie Eestirahwa seas ka jubba paljo neid on, kes selle wasto, mis nende kassuks hole ja truussega tehhakse, mitte ennam tuimad ja tundmatta ei olle, waid ka omma armastust ja tänno möistwad üllesse näidata. Jah, se teeb römo ja kossutab meelt. Meie armas praos, Zummal andko temmale ka eddespiddi kallist termist, olli holegä ja wässimatta tööd teinud, sepärrast on nüüd koggodussel silmad wet täis mis pühhäpäwal  parrast sedda jälle näggin, kui köster temma nimmel meel koggodust tännas ning ei sa tedda wist ial arraunnustama. Ka mönned kingitussed on armastus lahkuja  öppetajale kasa annud. Raewannemate polest kingitud üks höbbe leiwakorw ja. kaks höbbe taldrekut ja koggodusse polest tossin höbbe sögilussikaid, mis meel wiimsel hommikul  katte anti; kas middagi meel peale selle olnud, ei olle meie körwa egga silma ullatand. ei maksa suurt könneleda:  tullewärk pölleb, mitmed wisi aeawidet,  juttud ja mängud on seal jures kuulda ja nähha, agga keik ei sünni mitte keige illusam,  sest et rahwas ni wägga mitme kessine  on, mis nisuggusel õhtul kokko langeb. Saddama ehhitamisse tö lähhäb jubba omma sodo eddasi ning kiwwa ja haggo näitab  hästi kokko tullewad; agga meie wanna ellatand linna wallile ei anta seal jures armo,  waid tük langeb siit ja tük sealt, nenda kui sedda tede ehk tõde parrast tarwis on. Tartust. sKoolmeistride kirjadest Olge terwe, armad koolmeistrid,  et mind ei olle tuulde räkida lasknud.  Kui2l kirjawastustest könnelesime, olli neid alles 221, agga nüüd jubba peale 300 kokko tulnud. Selle eest peame tännama,  ja tanname ka neid, kes sedda waewaks wötnud. Eesti asjad ei lähhä kül mitte üllejalla,  sest- järrelemötleminne, arrosaminne, sulleleikaminne ja kirjutaminne wöttab mönne jures weel nattuke aega; agga põlle wigga: aega möda jo asjad käiwad; ammuks meie alles sähhärdusi asjo tallitame; kes meilt enne kirja ehk kirjawastust küssts? Sellegiparrast peame immestellema, et mõnda kihhelkonda meie palwe heal weel suggugi ei olle üllatanud  ehk sedda ep olle tännini mitte tähhelpandud.  Kui se kül Saremaal, kust neid ka alles wägga wähhe on tulnud, marja wäina sü wöib olla, kust «Postimees" waewalt  Me ja wastussed taggasi peaswad: agga  mis wigga on siis muial paikus? Za ommeti  ei olle Riama jaust: Äksi, Karrola, Wörro, Wastselinna, Räbbina, Sangaste, Nõo, Jakobi ja Pöltsama kihhelkonnast ja Tallinnama jaust: Kusalo, Zöelehtme, Jürri, Juro, Rapla, Nissi, Maddisse ja Risti, Waiwaro, Lüggandusse, Rakwerre, Weike Maarja, Koero, Peetri, Paide, Martna,  Hapsalo, Karruse, Läne Niggula, Noarootsi,  Hiorootsi (Wormsi), Röiki, Keina ja Pühhaleppa kihhelkonnast weel mingisuggust wastust Tarto tulnud! On se nüüd tahtmisse,  tohtmisse ehk mõistmisse wigga, kust wöime meie sedda teada? Mitmel wöib se assi ka alles üsna teadmatta olla. Ma tunnen  üht koggodust nende seast, kus 11 meest koolmeistri nimme kandwad ja 9 neist ei tunne .Postimeest"! Kuida.wöiwad teada, mis Tarto .Eestiselts" neilt nõuab? Teises koggodusses  on 9 koli ja koolmeistrit, kellest l 206