mala sönna kuulmata taggasi minnema. Zubba  se on immeks pannemisse wäärt, et Jani  kirrikus saksa -koggodussel, kus kirrik paljo surem ja koggodus wähhem, ka ruum nappikö  tikkub jama, mis siis weel Maarja koggodussel,  kus kirrik wähhem, agga ma rahwast  üksi, ilma linna rahwa arwamata, 11,000 hinge on; kuida woib se rumi leida? Koggodusse kaebtusse ja palwe peale hakkas öppetaja jubba minnewa aasta Palwe päwast sadik rahha korjama, kirrikut suremaks  tehha; nüüd on nemmad sedda agga  ärranäinud, et sest suurt kasso ei tahha olla, sepärrast on nad nõuks wõtnud, koggoniste  üht teist kirrikut ehhitada ja ühhest koggodussest kaks tehha. Palwe päwast sadik  on nemmad jubba 300 rubla kokko korjanud,  mis keik pissukestest kingitussest kokko tulnud. Praego korjawad nemmad ikka ühte puhko eddasi. Linnas on 18 ma meest ennestele  pissukessed nori ramatud teinud, kus kirriko  pitsar peal ja tahtwad saksa rahwa keskes  maea maealt keik läbbikäia ja omma ue kirriko ehhitusse tarbeks rahha korjata ja sedda  mis sawad, omma nöri ramatusse üllespanna.  Tännini on nemmad agga üksi marahwa  keskes korjanud ja lootwad kowwaste, et ka saksa rahwal mitte kiwwist süddamed rindus ei olle, ja et nemmad missist omma kässi russikasse ei sa pannema, waid hea melega  selle wägga tarwilisse asja tarbeks middagit  andma. Jubba aastal 1842, kui makoggodus  omma ude Maarja kirrikusse läks, näggi ta kohhe ärra, et seal ruum pea nappiks  saab jäma. Et kirrik igga pühhapääw murdo rahwast täis olli, sepärrast ruttasid ikka jubba warrakult kirrikusse, ja need kes hiljem tullid, piddid ukse takka taggasi minnema;  agga sest sadik on koggodus pea pool suremaks läinud. Koggoniste woimata on se, et se suur koggodus, mis pääw päwalt ikka kaswab, ühhes kirrikus woib rumi leida, sest kui senna ka 3000 hinge peaks mahtuma,  siis õlleks se alles jäggo keigest koggodussest,  5/g peaksid ilma Jummala sönnata  jäma. Kuida peawad need hinged toidetud  ja Onnisteggia jure juhhatud sama, kes karja kaupa kirriko ukse takka taggssi lähwad? ehk kuida woib üks öppetaja (praego on kül kaks) selle sure koggodusse jures omma  ammetid truiste üllespiddada? Saksa-koggodussel  on kaks öppetajad, ja kaebawad ka et tö raske, mis peab siis ma-koggodusse öppetaja ütlema, kelle koggodus kolm kord surem kui neil? ja peale selle weel piddal, waestemaea ja wangi hone ka temma hole al, kus ta armo  öppetust peab kulutama, ja neile waestele kes koggoniste pühha kotta ei woi tulla, kui seal ka kes teab kui paljo rumi õlleks, taewa mannat wima? Nüüd küssib tvist mönni: Mikspärrast otsib  siis ma-koggodus saksa rahwa jurest abbi, egga nemmad selle koggodusse liikmed põlle? Sellele kostan: on kül. Ehk nemmad kül teises kirrikus käiwad, ja teise kele peal Jummala  sonna kuulwad, ommetige on nemmad selle sure ristikoggodusse liikmed, kelle pea Kristus on ja kui nüüd üks lige wallo tunneb,  kas seal teised peaksid naerma? ei ma usso mitte, ja peale selle on se koggodus ni wagga waene, et tal mitte üht lappikest maad põlle, kuhhu omma kirrikut woiksid ehhitada, egga ka mitte koppikut rahha taggawarraks. Nende Maarja kirrik ja muud maead on 6/4 koggodusse ja 1/4 linna parralt; sepärrast õlleks  nüüd koggodusse! 1/4 ja linnal ue kirriko kullo kanda. Kust peawad siis meie linna ma-koggodus ehk rae-kiHhus sedda rahha  keik wäljawötma, mis üks sesuggune suur ehhitus tulleb maksma, kui mitte keik, kellel pühha kodda armas, kat tö kallale ei panne? Meie Tarto lin on keige abbi otsijate wasto ikka lahke ja helde olnud, sepärrast ussume, et nende süddamed ka siin põlle kiwwiseks läinud; waid omma rohke annete läbbi, sedda  suurt murre kiwwi, Tarto Maarja koggodusse  öllade pealt mahha weretawad. Se assi on Issanda, selle ristikoggodusse üllema piiskoppi assi, kül ta issi aitab, sest ta on rikkas heldussest ja armust! Tallinnast. rentkas- Eestima mõisnikud on tännawo omma  lanstoa koos ollemisses sedda nõu pidda- 120