liud, kes sõas temma kätte langenud? Mmdogi õlleks paljo illusam olnud, kui Mehhikomeeste! ennam kannatust õlleks olnud, hirmust teggo teggematta jätta; agga Prantsussed, kes nüüd kõige ennam kissendawad, peaksid parrem üsna suud kinnipiddama. Nemmad on Maksimiliani ärraannud ja püüdwad nüüd ennast süüst puhtaks  põlletada. Meie ei tahha mitte selle peale mõtteida, kuida mõnned säddamed nüüd Parisis, Winis, Nomas :c. tuksuwad. Winis leinadakse, 7, Parisis 4, Wlorentsias 3 näddalat, meie ei tea, kui kaua Romas, kelle pappid Maksimiliani, kui õigel aeal ärra tahtis tulla, Mehhikus taggasi  hoidsid, temmale 20 miljoni rahha ja sõawägge  lubbasid ja parrast ommeti middagi ei teinud! Napoleonile on Maksimiliani wäggewaldne  surm se raskem kiwwi, mis temma kaela Mõis langeda. Essimeue kahjo, mis Maksimiliani  surmast Mehhikomale tulleb, on se, et teised Eüropa rigid, kes Maksi eest hea sõnna ollid üttelnud,  Mehhikomaga ennam teggemist ei te ja temmale selga pöörwad. Kui paljo Juarez süüdlane  on, teab Jummal; agga ta isse olla Amerika  ministrile üttelnud: „Aiinna ei olle mitte werrejännus  ja kui se üksi minno tehha õlleks, peaks Prints Maksimilian ellama. Agga mis teeks Prantsusse  keiser minnoga, kui minna wõera mäega temma riki tungiksin ja pikka sõddimesse järrele miniaks mangi sattuksin? Arwab kegi, ei temma mind ellama jättaks, mind rahhoga minna lassiks?  Vi inna ei ussu sidda mitte egga panneks immeks, kui surma kohto alla saaksin." Selle peale luggenud Juarez kõik kindralide nimmed ülles, kedda Maksimiliani kässo peale kui Leeröowlid  otli ärrahnkkatud ja üttelnud, et ta isse teiste melest issama ärra andjaks saaks, kui ta sõakohto wahhele lähhäks, sidda keelma. Se- Pärrast, et keiser Maksimilian m hirmsa surma sanud, on wägga kurb ja halle, agga mitte inlme. Kui agga kegi Parisis küssib: kes on õnnetumat Keisrit Mehhikomale saatnud? siis löwad innnnessed silmad mahha ja kegi ei tahha kosta. Austrimaalt, Kolm wägga rasket hopl on wiimsel acal Austria keisri sugguseltsi peale langenud 3 lahtist hauda pea iihhe korraga! Smel ristipäwal sSb. Mail) smri keisri onnotiittar,  noor priiuses Mathilde, tullesurma ta rided ollid Põllema läinud; 7. lunil langes keisri wend Maks Mehhiko kulide al ja kui sõnnumed Eüropamale jõudsid, seisis keiser Franz Josep omma proua õepoea pusärgi kõrwas! Peale selle weel õnneto nõdramelega lesk keiserma Charlotte Miramare lossis, mis Peab sest sama? Kui wähhe kaitseb kõrgus ja rikkus õnnetusse  eest, kui Jummal sedda tulla lasseb! Praego on Austria keisri sugguselts kõik leinandes.  Langenud keiser Ferdinand Maksimi  lian olli sündinud 6. lulil 1833 ja sai liggi 35 aastat mannaks. Ta olli praeguse Austria keisri wannem wend. 10. lunil 1863 kulutadi tedda Mehhikomaal keisriks, sedda kroni wõttis ta 10. Aprillil 1864 wasto ja 12. lunil  selsammal aastal sõitis ta Mehhiko pealinna wärrawast sisse, ja kui järge st priisideni luarezi wasto olli wõidelnud, sai ta 3 aastat 7 pttwa parrast omma sissesõitmist, kui kurjateggia, ilma armota mahhalastud! Kuulda on, et Austria keiser admirali ja lacwo tahta Mehhiko randa läkkitada , omma wenna surnokehha taggasi pärrima;  kas agga priisid ent Juarez sedda waljaannab.  ei tea weel kegi üttelda. Kõik surem mailm watab nüüd halleda silmadega Mehhikoma  ja Miramare lossi pole. Mehhikomaal on keiser Niaksimiliani surnokehha, Miramare lossis temma nõdra melega proua. Ühhel on se uus Napoleoni kingitus ello, teisel meelt ja meest wõinud. Belgia kunningana olla Wini linna ja sealt Miramare lossi sõitnud, katsuma, kas ta omma abbikasa nõdra melega õdde mitte Belgiamale  taggasi ei saaks todud , et seal omma lihhase suggulaste silma ja holekandmisse al wõiks olla. Nõnda on need kurwad loud. Saksamaalt. 21. lunil pühhitsedi Berlinis  essimest Sadowa ehk Kõniggrätsi lahhengi aastapäwa. Preisi! on se rõmus w õ ido, agga Austria! kurb kahjo pääw. Sel päwal on ka ued sõalippud sisseõnnistnd, mis nende rüggementidele  antakse, kedda Preisimaa! jure assutakse, sest et suremad rigipirid ka surema! sõawägge tarwitawad. 19. luni ku päwaga (seal 1. Iuli) langes kõik põhjapoolne Saksama postide wallitsus  Preisi käe alla ja saab sealt sadik Preisi wisi tallitud, et mitte iggas pissukesses wnrstirnkis  ennam iSse wisi posti wallitsus ei olle, 214