Küssime nüüd weel: mis aeas rahwast sedda kõik omma mõisawannematele teggema? Kas käsk ja küllakubjas? Kas hirm ja kartus? Wõtta nappust! Need on kaua kü! wallitsenud, agga armastust kautanud, mitte kaswatanud.  Pea innimest innimeseks, siis on! ta innimene ja teeb, mis innimese kaest wõime nõuda. Armastns sünnitab armastust, ussaldus ussaldust. Kuida metsa hüad, nõnda kostab wasto, heaste ehk pahhaste. Oiltandi makonnast. Iõlle teinud jõlledust ja jõlledaga tehtud parrast weel suremat jõlledust. Jälle peame wastomeelt  sõnuumid toma, mis parrem ütlemata jätkaksime. Agga kui rahwas omma Porrisid kohte ei tunne, siis ei tea, kust pesta. Märt ei jätnud jürrele, allati öökulli ehk nahkhiri wisil  päwa lode ja tõusme wahhel, se on öse teises  waldas käia, middagi „ otsimas," mis kellegil tarwis ei olnud leida. Hiljuti ühhel laupäwa õhtul käis ta jälle seddasamma teed, agga nüüd tulli jõlledusest weel surem jõlledus. Teised temma omma sarnatsed öölinnud wõtsid tedda kinni, tõmbasid ihhoallasti, siddusid postmaantee äre pu külge kinni ja teise pu külge ta hobbust, kes omma perremehhe hädda pealt näggi, agga ei wõinud awwitada. Pühhapäwa hommiko on mödaminniad kirrikulised tedda pu küljest lahti peastnud. Inneto tö, weel innetum temma palk. Kohha jättame nimmetamata, sest seal ellab ka ausamaid innimesi. Niast. Nekrudi lahtiostmise seadus, mis ni wägga noorde innimestesse putub, seisab Eestimaa rahwale „Maa walla kulutaja" sees Nr. 10, ja Liwimaa rahwale „Liwi kubbermago  zeitungis" Nr. 127 eestikeele ärratrükkitud  ja luggeda. Sedda keiserliko seadust on ülleültse 4 Peatükki ja 52 paragrahwi. Kel' tarwis on luggeda ja teada, otsigo nimmetud  kahhe lehhe seest. Linnade kaup on minnewa näddala kesknäddalast laupäwani 7300 pärkpunna pealt 9000 pärkp. Peale tõusnud, mis wist parrema talwetee pärrast tulnud. Lätti maal sai hiljuti Leimanni mõis ärramüdud ja üks tallonik, nimmega Shikrone, oüi wiimse hinna pakkuja ning sai mõisa ommale. Sesinnane weike mõis seisab Wanna-Pebalga k. ning maksis oksjoni peal tabud on wist enne ärramlidud 17,000 rudi. Aitummal, jubba hakkame tallonikudest ka sedda kuulma. Dünaöurgijt. Keiserina Maria Aleksandrowna  on jubba rede 8. Now. Dünaburgi  linnast läbbi Peterburgi pole sõitnud. Kindral-kubberneri  herra v. Albedinsky obi ka seal Keiserina wasto käinud ja teisel päwal jälle Riga taggasi tulnud. Meie armolise Keisri abbikasa on siis hea terwisega jälle koddomaile taggasi jõudnud. Meterburgist. Ammetlik „wallitsuse zeitung," mis ml aastal käima hakkab, toob mõnne zeitungile Peterburgis surma. „Nord. Post," „Inwalide," „Börs. Zeitung" :c., neil on mõnnel tõeste wanna aastaga ots peal. „Wallitsuse zeitungi" programm saab ollema: 1) Kõigekõrgemad kassud, ministride kässud, rigitallitused  wõera maadega, 3) wallitsuse teadaandmised  ja selletused, 3) wallitsuse ettewõetud nõuud, 4) keiserliko maea teadused, 5) suremad protsessi asjad, 6) kubbermangude maapawa tallitused,  7) mis seltslikus ellus ja maeapiddamises suremaid asjo ettetulleb, 8) politika sõnnumed, 9) ammetlikud ja muud kulutused; selle zeitungi hind on aastas 12 rubl. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Preisi parlament otas 18. Nowembril Bismarki Berlini taggasi tullewad, selle aea olli ta ikka alles omma mõisade peal rigitallitusest puhkamas. Parlamendiliikmed käiwad  selle peale, et endise kunninga Georgi ning kuurwürsti Pridik Wilhelmi mõisade sissetullemine  peab kinnipandud ja mitte nende kätte antud  sama. Sure waewa järrel on Berliinlased  ommeti lubba sanud, omma Schleiermacheri  mällestust kirrikus piddada. Suur hulk parlamendiliikmid ja paarkümmend õppetajat  olla sest mällestanüsest ossawõtnud; üks neist on ka kantsli peal mällestuse konn et piddanud. Üllewelt tullewad kõik head anded, sepärrast  lummalale kõige pealt au, sest Schleiermacherid  ja kõik muud sured mehhed lähwad pea hauda; agga hea ja lõbbus on ka, kui rahwas omma suremaid mehhi, kes neile teed näitnud 373