meie ei mõista. Nende j õlle mässaminne on nende armsam unnenäggo, mis nad ello ja werrega püüdwad tõeks tehha. Ztgga et se mitte keige Polakate assi ja nõu ei olle, waid et suur hulk, isseärranis talloinnimessed,  sedda suggugi ei kida, sedda näeme ka sest, et pola soldatid, kes pilleti peal koddo ollid, hea melega jälle omma tenistusse taggasi  lähwad ja mitte omma suggu mässajate seltsi ei heida. Nad ollid kaua aega koddomail  ommaksete jures olnud, agga kuida nüüd Polama asjad on, tännawad mehhed Jummalat,  et neid jälle Wennemale taggasi kutsutakse;  koddo põlle mingisuggust innimesse ello. Kui söamehhed, kes mitto aastat teninud  ja söaammetit möistwad, nende nöuusse ei heida, siis tunnistab se jo selgeste, et pola mässajad mitte pola rahwas ei olle, kes nisamma  rahho armastawad, kui keik muud innimessed; waid mässajad on üks õel selts nende seas, ennamist mõisnikud ja pappid, kes teisi, muist wäggise, muist pettusse läbbi omma worko tömbawad; paljo on nende seas ka muialt maalt kokkojooksnud hulgused, ja linnadest nisuggused, kel middagi kautada ei olle, kui paljas ello; mässudes lootwad ehk middagi wöita. Õnnetumad mõrtsuka Mässajate sallawallitsus on pärris innimesse sõja. Tappa ja hukkada on temma lust ja rõõm. Ni pea kui kegi middagi teeb, mis nende mele wasto on, warsi köis kaelas, olgo meeste- ehk naesterahwas, noor ehk wanna, kui nad tedda agga sallaja kätte sawad. Nende  sallakulajad, wahhid ehk pärris nimmega: mõrtsukad, nimmetakse seal „sallawallitsusse sandarmid." Neid on suur hulk ja iggal pool ni eht jesuiti kombel ümber lurimas, et neid kegi ei tunne; agga ni pea kui mönni Põlakas ühhe wilto sönna juhtub ütlema, se waatko ette, sest nemmad warritsewad nago kurjad maimud temma peale. Needstnnatsed .sandarmid"  omma sallawallitsusse pola kombel wannutud teadusse wiad ja kässo täitjad; neil on allati põueoddad, püstolid ja nörid taskus. Hiljuti olli wenne wallitsus sellele 3750 rubla pakkunud, kes üht salla trükkimasstnad piddi üllestunnistama, kus mässajad omma seitungid ja«kulutussed trükkiwad. Ühhe trükkial  tulli ommeti himmo sedda hinda tenida, läks sallaja ja andis üllesse. Seatud tunnil tullid wenne söamehhed nimmetud maea ümber  ja teised tungisid sisse. Trükkimassinad leiti kül eest, agga mitte muud innimesse hinge maeast, kuid sedda meest lae al rippumast, kes mönne tunni eest olli käinud üllesandmas. —7 Nenda passiwad nemmad omma rahwast igga sammo peale üllesse! Üks polasuggu wäeüllem, kes ammo tenistussest  lahti, waggust koddo omma mõisa peal ellas, agga mitte mässajate nöuus ei olnud, sai minnewa kuus nendasamma üllemal nimmetud  „sandarmide" kätte läbbi wäggiwaldse surma: Kas ta middagi mässajate tahtmisse wasto ja nende kahjuks teinud, on teadmatta, agga ühhel päwal leiti temma surnokehha mõisa lähhedalt tee pealt, kaks püssikuli auko pea sees ja odda rindus. Kolmandamal päwal olli Warsawi mässajate seitungis luggeda: ..Ülleeile pärrast lõunat kello 5 aeal on obrist Leühte omma 30 - aastase pahhateggude pärrast  sallawallitsusse kässo peale surma-nuhtlusse  alla langenud." Wötta kinni, mis pahha teggusid ta olli teinud? Mässajate melest on se pahhem teggo se, kui sa nendega liggi ei mässa, ja sedda ep olnud obrist Leühte mitte teinud mis muud südi tal ennam tarwis olli? üks wenne pealik armastas üht noort pola preilit, preili ka tedda ja neil olli nöu seddasarnma  tehha, mis mitto tuhhat enne teinud, se on pari minna. Sellesinnatse omma prudikese läbbi sai wenne pealik ka mõnda asja mässajatest teada, mis muido ial temma  körwa ei õlleks putunud. Assi läft mönni aeg nenda eddasi, ja möllemad mõtlesid, nago nored soja süddamega innimessed ikka mötlewad:  egga sedda kegi ei tea! Waene pruutpaar!  Sallawallitsusse sandarmid said haiso ninnasse: pola tüttarlaps armastab wenne meest mis surma südi tal muud ennam tarwrs olli? Nende tahtmisse järrele peaffid jo keik pola innimessed surmani Wennelasi wihkama ja hammastega nende kallale jooks- 247