gama läinud lummida koggodusse kassinusse seltsist kõnneldi? Se hea assi tulli meil sel aeal „Perno Postimehhe" luggemissest, kus 1858 ja 1859 paljo wina wasto wõideldi, mis ni suurt kahjo toob. Nimmetud kabbeli koggodusses lugges eestlaulja J. Tootsel neile ette, kes temma jures käisid, selletas ürra, andis head nõu ja nõnda läks assi korda. Sest aeast sadik on kül mõnned essimessed taggasi läinud, agga surem hulk on siamale kindlaks jänud, ja mis surem rõõm on, noremad mehhed, kes järrel kaswawad, ei wõtta wina tilka suhho. Enne sedda olli sealne rahwas sured wina soditud,  kes omma märja kallapüüdmisse jures sedda ülle arro paljo pmksid ja ikka arwasid, nago muial paikus kallamehhed ka ütlewad, nemmad ei wõida koggoni ilma winata omma lööd tehha. Tühhi lörri! Wiin ei olle mitte soe tuul, mis märga kuiwatab, waid pahha weddel, mis weel kellegi innimessele ei olle kasso tonud, kus tedda ennam kui rohhuks prugiti. „Et sa meie lummida koggodusse paika parrem tundma saaksid, tahhan sulle nattuke selletada.  Wasto some lahhe on 2 suurt neeme (poolsaart), mis nago sarwed merre sisse lähwad.  Essimene Tallinna pool nimmetakse lummida  neem ja selle neme otsas on suur lummida  külla, kus kabbel ja surem ossa kassinusse seltsist on. Selle kabbeli jauks on 9 külla ehk 500 meeste ja 700 naeste hinge. Nende tö ja ammet on kallapüüdmine, sest surem killosilgo püüdmine on jo Kolga ehk lummida rannas. Peipsi ranna WennelaSte käest ostetakse sured killopüüdmisse nodad ja ellab niiüd rahwas parrast  kassinusse seltsi assutust Paljo jõukamalt ja rõõmsamalt: nemmad ei olle ennam winaorjad, nago enne sedda, kus winutajad ehk winaga kerjajad  tündre wisi kallo nende käest ärrakandsid. Teine neem, mis Narwa Pool, hütakse Pärrispä,  seal on suur Pärrispä külla ja seal ka Harjoma hommikopoolne ots käes ning algab Wirroma. Kõik meie kassinusse seltsi liikmed tännawad lummalat, et nemmad winawõrgust on lahti sanud, ja Lännuks sllm minna ka needsinnatsed  read kirjutanud." Näne makonnast. sKuda koolmeistride seminar.j „Kuda koolmeistride-seminaris algas 19. Aprillil oppiate katsumine, kedda 3 aastat koli ammeti peale olli õppetud. Seminari kuratoriumi  tahtmist möda olli praegune seminari Direktor Praos Harten noorde meeste läbbikatsumist  pealt kulama pallutud: mõisnikude pea-- wannemat Baron Pahlen, kindral - superi. Schultz ja õppetajaid, konsistoriumi asfessor Eberhard Kullamalt, Schmidt Mihklist ja Pezold Merjamalt. Kindral - supert. herra olli ammeti polest Eestima õppetajad kutsunud, selle katsumissele tulla ja seläbbi omma koli armastust üllesnäidata. „Seminari koolmeister Heinrich sen Mustas  katsumist parrast laulo: „Meil tulleb abbi lummalast" 71. Taw. l. lnggemisse ja süddamelikko  palwega. Läbbikatsumine turis 3 päwa; iggal Päwal said 7 oppiat ettekirjutud programmi järrele ärrakatsutud. Kindral-supert. Schultz olli seminari omma tullemisse läbbi auustauud ja kui ta teisel päwal piddi ärraminema, laskis ta nored mehhed enne kokkotulla ja piddaS neile Issanda sõnnade ülle: „Teie ep olle mitte mind ärrawallitsenud, waid minna ollen teid ärrawallitsenud zc°" sJoan. Ew. 15, 16.) wäggewat maenitsusse kõnnet. Parrast sedda, kui ta õppiad olli õnnistanud, täimas seminari Direktor tcmma allalisse kolide armastusse ja holekandmisse eest, mis omma katsumissele tullemisse läbbi jälle olli üllestunnistanud.  „Kõigest 21 õppiast, kedda läbbi katsuti, leiti 19 koliammeti peale kõlblikkud, agga 2 kõlbmatta  otlewad. „22. Aprillil hommikul piddas seminarikaswandik  Jaan Nebokat jnmmalagajätmisse kõnnet. Direktor praos Harten kõnneles peale selle weel 2 Mos. 2, 9: „Kuida usklikko Abraami tütrele peastetud laps nimmetada anti, nõnda woida ka kallid Eestilapsed üksi usklikko koolmeistri holeks antud sada, et temma neid Jummala sõnna selge pimaga toidaks Luttemsse usko Eestima õnnistuöseks."  Ta piddas parrast sedda weel palwet Keisri maea eest, Eestima mvisnikude eest, kes seminari assutanud ja üllespiddawad ja lõppetaS lauloga: „OH wõtgem Jummala!" ja Aaroni õnnistamissega. Koli-attestati on kätte sanud need sinnatsed õppiad: Jaan Nebokat, sündinud Hasiko wallas. lürri Kiwwistik „ Rasiko „ 149