Heringad makswad, sured l3'/a rubl., keskmissed 12 rubl. püt. Solad, räimed on manna hinna peale janud. Raud ! rubl. 70 kopp. puud. Wöi, 20 kopp. nael. Kirjawastussed. 203) Ch. S. P....6. badapäwade jures ei wöl meie ommalt poolt middagi parrata. Lihwlandi kubbermango  seitungis Nr. 9Z, mis iggasse mõisa tulleb, seisab selgeste üllewcl, mil päwil Lihmlandi ladad peawad hakkama;  meie arwateS peaks Tallinnamaal nilamma kulutud ollema. 204) P. S. U— Olge terme saatmist, leiate jubba eest. 205) J. P. T ....... s. Olleme kätte sanud ja tahhame ommal kohha! ette wõtta; agga ei sünni selle kue sees. 206) P. L. S. .. .l Teie ütlete wagqa õigeste: isseenneie ja keige Eestirahwa asjust egqa käekäigust middagi ei tea eggapea, se ei pea ka mitte seitungi, waid ellab tuimalt eddasi, lemmal hea kül." Keige pärdikum on se koolme istridest,  kes teiste juhhatajate nimme kandwad. Ma wöiksin neid liggi 100 tükki üsna nimmega nimmetada. Pari pawa eest olli küllamees meil js ütles: „Ärra panne immeks. Postimees, meil on tosstnat koolmeistrid, ja loewad jubba seitungi!" No jah, mis sa weel tahhad? Agga kui meie sedda laitma hakkaksime, waat, siis õlleks keige rummalamal ka su ninna al ütlema: „Temma teeb sedda isseennese parrast!" - Parrandago Jnmmal, mis innimessedei  wõi! 334 Druck von H. Laakmann. Von der Censur erlaubt. (Nr. 193.) Dorpat, d. 27. Septbr. 1865. Gerantwortl. Redaeteur Zoh. Jannsen. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Bew il ligung.) M Umblia terraskaubapodis turro äres on üks mägga hea selts pöiksaed iggaft surusseft, meeste- ja naesterahwa uisud (liurauad) ja keiksuggused  muud handwärgi töriistad ueste tulnud ja oddama  hinna eest sada. (3) Kaupmehhe Faure podis Tarto linnas müakse oddawa hinnaga: wil last lõnga, siggaritubbakat,  puht id kannepid, ja Peterburgi poolpargitud nahka. (3) Üks weike puust nurgamaea Aleksandreulitsas  Nr. tahhetakse ärramüa. Lahhemat teadust annab Jvh. Jannsen. Üks suur mustjas hal lollaka karmadega ho!vi koer, essimessed jallad nattuke tõmmud ja üsna lühhikese sabbaga, on ärrakaddunud. Kes sedda koera Tarto Vr. Beeki maeasse toggasi toob ehk Lõssist teadust annab, saab 3 rubl. höbb. waewapalka. Kaks uut orrelit müa. Tssimenne kahhe pu registriga (Gedakt 8, Principal 4 jalga ja klamiatur 4'ü jalga lai) ja teine on kolme registriga  (Gedakt 8 jalga puust, Viola dl Camba 8, ja Princivai 4 jalga kinnast ja klawiatur ka 4Vs jalga lai;) selle orrelil on ka Pedal jures jalgega mängida. Möllemad orrelid on leida Tartus ma-kirriko tornipoolt  ulitsar wäljaminnes Rosenbergi maeas orrelitegg''a  Sauteri jures. (2) Ärrakaddltnud. Must kaklemist kuub ja hal paleto, möllemad sinnistkirja rätliko sisse õmmeldud, on Wassolast künni Tarto tulles ärrakaddunud. Leidjat  pallutakse pakki hea makw eest kaubahowis Nr. l 7 ärraanda. (l) Raunu kirrikomõisa maid tahhetakse Zürripäwast  1866 wäljarenlida; renditahtjad mingo nimmetud kicrikomölsa kaupa teggema. (2) Paide kiüua jures Bräma mõisas msiukse  otdarva hinna eest rukkid, odre ja kaer o; wilja hinda annab teada Bräma mõisa mallitseja C. G Heinrich fon. (3) Korteri-wahhetus. Minna annan selle läbbi teada, et mv ellokorter  nüüd (Tallinnas) pikka -u li tsas Nr. 60 Hikishe maeas (wasto rohhelist ehk kedomiljaturro) on ning ee mul, naqo enne nenda pärrast, allati rohkest?  naesterahwa kübbaraid, tannosi, lillesi :c. malmis  on ning ka tellitud tööd ruttu ja õige hinna eest malmis teen. E. Ohren. (3) Mutta wabrikuS müakse telliskim ma, kobra sabba kattussekiw ma, pöllo trumm isi, lillepottisi :c. ja ahjopottisi, vunnased ja walged.  Kirja läbbi tellimessi wöttab wasto v. Köhleri maeawaht lmnnas. (4) Podi kaup. Häid Ka sani raswaküünlaid, 4 künni 8 tükki naela peale ja 16 kopp. nael; Gaaspiritust, 24 kopp. toop; Petroleumi ehk kimwiöllk, 42 kopp. toop ehk 17 kopp. nael ja Kannepi ötti ni oddawalt kui möimalik, müüb Tartus endises Thuni podis kaupmees Feodorotv. (3) Orrelid müa. Ottepa köstre jures on kahhed  ued orrclid müa, üks kahhe ja teine kolme registriga;  möllemil on üks register tinnapille. (3) Karjamõisad wäljarentida. Zoromöisas Rauge kihhelkonnas samad Jürripäwast 1866 kaks karjamõisa rendi peole antud; selgemat teadust annab nimmetud möisawallitsus. (2)