eunam ja parremat röga Pärris, kui hoidlikkud ütlemad raatsisid anda, ja paljo muud sellesarnast. Rahwa onuna seas laulsid sest kelmusstst jubba annno warblased kattuöse peal, agga kes julges surema rigitillematele ütlema minna? Noh, kurri teggo ei seisa onnneti kaua wakka al. Wimaks tulli kord siin kord seal mõnni jaggu walge ette ja kelmid sattusid jalgopiddi lõnga. Parras! Seddasamma pahha luggu kuleme ka Italimaalt. Seal tulla merrewäe wallitsusses  asjo ette, mis nimmetada ei sünni. Suur hulk krono warra seisab mil jonid e eest ramatudes, mis agga kuskilt leida ei olle. Palja summasid nõutakse ministeriumist wälja, kelle sajaid kuskil ei olle, kui üksi pabberi peal. Mitto tuhhat W krono rauda seisis 8 aastat ramatudes, mis ammo ammetnikude onuna kaSsüks olli ärramüdud.  Et nüüd nisugguse ausa kronoteenritele, kes ommal aeal ka truust mandunud, lõõg kaela tutleb, on muidogi teada; agga willets luggu on iggal Pool, kus koggokonna ehk rigi awwalikko  warrahoidjatele wahhid peab tahha pannema, nende näppude peale watama, et pikkaks ei wenni! Jtalia kohtud ei pea ka sured kidowäärt asjad ollema. Kõik haige silmadega mehhed, kes õigusse  ja Ülekohtule suurt wahhet ei tunne. —- Roma linnas tulleb ikka alles iggalt polt kirrikoüllemaid  paawsti troni ümber kokko, sedda kinnitama ja kohhe hoidma. Agga Paawsti wastased,  nende ees Garibaldi, tewad ka ommalt kõik, mis neil mõimalik on, et endine paawsti rigi keldri õhk ni paksuks ei lähhäks. Kas paawst ommad uhked kirrikopiddud rahhoga saab ärrapiddada,  on ka alles teadmatta. Garibaldi kui Roma rahwa kindral, tunnistab kõik tühjaks, mis 1849. aastast sadik Roma linnas ilma ehk wasto rahwa tahtmist on tehtud ja siin ning seal peab mehhi kokko koggonm, kel Roma linna ja lemma Preestri piddude wasto mitte head nõu ei pea ollema. Tuhhat nelja ja sndda ratsa, mis saaks sest, kui pappide hulk parrajast rongis läbbi linna käiks, kõiki hukka mõistes, kes Paawsti kunninglikko wallitsusse pole ei hoia, ~ilma kelleta temma usk ei wõi seista" ja korraga tull eks Garibaldi ja temma pannast särgimehhed!  Meie sowi sedda wanna paawstile mitte, agga ei wõi tedda ka selle eest hoida, kui st peaks tull ema. Prantsussemaatt ei olle nieil se kord suremat  kõnnelda. Sultan on wist jubba seal, agga sõnnumed ei olle weel siamale üllatanud. Saksama ühhendus on Mmntsustel okkas silmas, mis kül rahho aeal middagi ei te, agga 'kui sõdda tulleb? Noh, ärgo tehko Prantsussed sõdda; Sakslased sedda nendega muidogi ei te. Agga seeb se on, Prantsussed tahtwad ikka, et iggaüks nende käest peab lubba küssima, kui püssi tahhab ladida, olgo se ka warblasi erneaedas  lasta. On agga Saksama ühhendud, siis ei olle nisuggust lubba "tarwis, egga kassi sedda kegi. Se teeb pahha meelt. Inglisma kunninganat  odati 'jubba 10. lunil Parisi, agga meie ei tea, kas ta tulnud ehk mitte. Inglismaal arwawad rahwas, et Londonis  selletud tülli Luksemburgi parrast mitte kauem wasto ei panne, kui Prantsus ehk Preislane tahtwad. Innu et! nõnda targad olleme meie ka. Kõik politika rahhoseadussed, mis iggakord „iggawesseks aeaks" tehhakse, ei seisa mitte kauem, kui selle päwani, kus kumbgi neid jälle rikkub, mis mõnni kord enne sünnib, kui tint ärrakuiwab.  Birminghami linnas tikkus neil Päiwil  waggise mässamine tullema, agga sai ammeti  weel ärralnmmatud, Pärrast kui peamehhed eest kinniwõeti ja puri pisteti. Omma ütlema  parlamenti koggoga on Inglased wägga wähil)  e rahhul: peawad hirmus laisad ja 450 mehhest  mõnnikord mitte 10 parlamentis ollema, kellest siis ka mingisuggust kasso ei olla. Zeitungides  sassitakse hästi nende karwo. Lissa. Wörro makonnast. Urwasto kihhelkonna öpp. Reinhold Gutglück, kes kaua aastat Urwasto  kirriko peal lummala sönna kulutas, on Jummal 11). Ittnil siit ilmast ärrakutsunud. Teniin  a mattuösel ollid, leinaja fuggulase ja sõbra hulka arwamatta, 14 öppetajat kokkotulnud. Mattnsse könned piddasid praosk Willigerode Tartust, Kannepe öpp. v. Holst, Rauge'öpp. Hollmann ja Kambja öpp. Hasselblatt. Tallinnast. Eestima õppetaja sinodi nõupiddamissed  on 14. Innil jälle peale hakkanud. Kindral-supertent W. Schultz on nimmetud päwal Tallinna Dom-kirrikus hakkatusse jutlust piddanud. Niast. Neil päiwil, mil meie armoline Keisri Herra Balti kubbermangude pealinnas wibis —s. o. 14—17 Junil olli köwwaste 198