julgenud ta teist ennam wäljatömmata laska, waid läks aptegi peale, et sealt hamba wallo wasto rohto palluda. Senna sades ei leidnud ta aptekert ennast koddunt, waid temma abbiline  ta assemel, kes agga kaunis upsakas mehhike  olli; tedda pällus ta nende sönnadega: „Ärmas aptegi-sel, andke mulle middagit rohto mo haige hamba peale; ma ei woi ennam ellada! Täis wihha selle sönna peale ..aptegisel"  andis ta ülle letti mehhele üks paar sesuggustd  körwa lopsa, et pea Hugama jäi. — ..Mörtsuk" kissendas tallopoeg, „se olli hea", sest sel silmapilgul olli ka tõeste Hambawallo taggasi janud. „Mis se maksab?" middagi" wastas aptekre abbiline täis wihha. ..Teie woite, kui need head ollid, weel üks paar ilma hinnata sada!" „Ei!" wastas tallopoeg pool wennitades, „nenda põlle se mitte mõeldud, egga ma kellegi sant põlle; muido ei tahha ma middagi!" Korraga olli tallopoeg letti tagga ja andis aptekre abbilisele  kaks õige solast lopso, nende sönnadega wasto: siin on teie rohhi taggasi, sest minna ei tahha kellegi käest ta omma risuda ja sedda kolmat wötke jootrahhaks liggi, sellega olli ta walmis ja läks omma teed. 362 Wastaja Redaktor: C. F. Lorenzsonn. Sensuri põiest lubbatud. Rigas, 1. Nowembril 1869. Trükkia F. W. Bonn. Teadaandmised. Keiki neid, kes rae-maeade jures ollewa peldikute  puhhastamist enneste peale tahtwad wötta, kutsutakse 13. ja 17. Nowembril kassa-kollegiumi jure, kus se tö saab wäljapakkutud. Perno, kassa-kollegiumis, 28. Oktobril 1869. M 349. i Perno kassa - kollegium kutsub keiki neid, kes omma krunt-rahha tünnini meel põlle ärramaksnud,  et sedda selle ku sees missist peawad ärratassuma;  kes sedda teggemata jätwad, langemad politsei kohto kätte, kes risumise kombel sedda wölga nende käest saab wälja nõudma. Pernus, 6. Nowembril 1869. (M. 356.) Z Sauga wallawallitsuse polest saab teada antud, et Sauga mehhe Jurri Aspe lomad ja meublekraam  20. Nowembril Sauga kohtomaeas ja lemma  maea ja pöllo ajad 22. Nowembril Toppi saunas  rohkema hinna pakkujale samad ärramütud. Saugas, 23. Oktobril 1869. i Perno makonna I. kihhelkonna kohhus annab seläbbi keigile teada, et sesamma 14. Nowembri ku päwal s. a. Perno linna saab tullema ja sest sadik seal omma tallitust tallitama ja kohhut piddama.  Kaebtusi ja muid selletusi wöetakse igga teisipääw ja rede hommiko kello ühheksast künni parrast lõunat kello kolmeni wasto. Wendensteinis, 31. Oktobril 1869. Kihhelkonna kohto - herra G. Ekkard. M 1752. Kirjutaja assemik A. Rosenberg. 2 Tarwitakse üht head kärneri, agga sowitakse üht sesuggust, kes ka nattuke pu-tööd mõistab tehha. Kuhho? sedda teadust annab köster Lorenzsonn. Kiltsi Parraleppa kõrts, mis Hapsalo linna jures, antakse rendi pealeja woib kohhe sissetulla;  lähhemat teadust antakse Perraleppa kuntorist.  s Wägga hästi tehtud pufärgid, igga suruses on allati malmis, nihästi Weste tehtud, kui ka keige waesema rahwale sada, ja samad oddawalt  ja mönne tunni parrast kätte antud tislermeister  C. H. Dunkele läbbi, TaMnas Pikka ulitsas maea 116 krono jahho maggastni wasto. Wägga haid talli-nisso, ning ka odre, kaero ja kartuhwlid müakse oddawalt Perno makonnas Ulo mõisas. 3 Wahhaste möisas, Turri kihhelkondas  sawad wägga head söma ja warrakult seltsi seemne kartuhwlid  oddawa hinnaga müdud; teadust  annab mõisa wallitsus. 1 Perno Ria allemis, sure Ria ulitsa äres, on üks ellomaea aeaplatsi ja körwaliste honetega müa. Kes osta tahtwad, sawad lähhemat teadust Perno trükkikoeast. Ühtlase on sealsammas ka nelja mehhe jaggo räime nodad mifa. 5 Audro möisas on jälle toina müa ja nimmelt ses paljuses, kuida kegi tahhab. s Kesk Septembri kuul on üks must jännese koer, kellel kollased silmad ja kelle nimmi „Waldmann", ärrakaddunud. Kes sedda koera mo kätte toob, saab 5 rubla waewa palka. Aleksander Glfenbein, sure turro äres Tallinnas. , 16. Oktobril on minnul üks tömmo karma emmane  haggijas, walge rinnaga, ärrawarrastud; kes selle ülle otsust annab, saab 5 rubla höbbedat waewa palka. Aleksander Glfenbein, sure turro äres Tallinnas. 1