sida; ta ellab seal lähhedamal, ehk teab ta parrem, kuida sellega luggu on. Halle õlleks  kül, kui se peaks tössi ollema; mis peab meie armolinne üllemwallitseja meie suggust arwama? Parraks! Missuggusel issal on sest rööm, kui lapsed üllekätte ja wallatumad? otse nenda ei woi ka armolisse Keisre Herra  südda sest römo tunda, kui allamad kergemeelsed  on. Sedda lühhikest wastust annab sulle sinno tru söbber Perno Postimees. Tallinnast. Mõrtsuka toosti Kui pagganad ühte teist tappawad, siis ei woi kegi sedda immeks panna, sest sedda öppiwad nemmad omma wannemist, egga põlle neil ka Jummala kässo sonna, kes ütleb: „sinna ei pea mitte tapma/' Agga kui ristirahwa seas sesuggust hirmust asja kuulda on, siis on se kümme kord hirmsam. Augusti-ku 16. päwa! mis otse üks pühhapaäw olli tullid kaks saksameest Katrinentali lust-aeast, öhto hilja, na werend 11, Narwa maanteed möda ühhe troska peal istudes, linna pole, kui korraga  paggari Wokke maea lähhedal esmalt üht körrisemist, agga parrast appi hüüdmist kuulsid. Mollemad kargasid troska pealt mahha,  jooksid senna pole, kus sedda hädda kissendamist  kuulsid; agga enne kui senna said, naggid nad mitto meest, üht sia ja teist senna  jookswad; ommetige olli se neil woimalik  kahte neist pöggenejatest kätte sada, kes, kuida pärrast kuulda olli, need peamehhed olnud.  Nad sanud ühhe tö-mehhega kokko, lõnud Lemmale kiwwi ja ühhe terrawa raudriistaga  mitto auko pähhä, et La mahha kukkunud,  siis ta taskust 8 rubla ärrawötnud ja kes teab, mis weel olleksid teinud, kui need saksad põlleks senna juhtunud. Mõrtsukad ja se kes nende kätte olli sattunud, wisid nemmad  linna politsei peale, agga karwa pealt põlleks nad neile seal kortert sanud, sest üks politsei ammetlik, kes otse wahhe peal olli, maggas ni raskes te, et koggoniste ei tahtnud üllestöusta. Kui tedda kül ollid rapputanud ja monne hea matso külje kontide wahhele annud,  said nad wimaks tedda hinge, et meestele  asset woisid sada. Kaks nende abbilistest  todi ka parrast meel senna ja istuwad nüüd keik puris ning otawad omma tö palka. Küllad same parrast kuulda mis neist sanud. Kuida ööldakse, olla need mõrtsukad keik pukudide  madrused. Wirromaalt. sKurwad sönnumed.^ Sealt rahwa meel on se aasta üsna kaelas, ma ussun nenda igga pöllomehhel et ei tea ennam, mis tehha. Kesk Zuli kuul on nende põllud ja heinamaad keik ni kennad olnud, et lust pealt wadata ja need keige wannemad  innimessed ei mälleta sedda, millal nad nenda seisnud korraga läinud ilmad teiseks, mis nende lotust tühjaks teinud ja nemmad nüüd sure kurwastussega ette tullewa  aea peale mötlewad. 16. ja 17. Julil on keik ülle Wirroma raske mürristaminne ja raske wihma saddo tulnud, mis keik nende lotust tühjaks teinud. Pikne lönud paljo maeasid pöllema ja raske saddu pannud põllud  ja heinamaad lausa mee alla; künni 22. Augusti-ku päwani, põlle neil üht kuiwa päwa  ennam olnud. Walmis tehtud heina kuhjad  ja rukki kuhhelad olla jubba mäddanemas ja sui-willi seisab leikamata, egga põlle mötteldagi,  et kegi Liggi woib minna. Kartuhwle többi on ülle ma, olgo kõrged woi maddalad maad; termid kartuhmlid ei leia pea kussagil ja põllud on keik kui soppa augud, sepärrast ei woi rukki teggemissest jutto olla. Kül on kurb. Kui Zummal isse omma aega ei pöra, siis tulleb meil üks raske aeg ette. sWillandi- ja assi on jälle käes könneleda olnud ja tahhab ikka ennam eddasi kui taggasi minna; ka koht olla ärra wadatud, kust peab läbbi tehtama. Kingib  Zummal meile weel monne päwa siin pattuses  mailmas ellada, siis näme ehk omma silmaga seal peal söidetawad; woib ka olla, et isse seal soita same. Ni hästi kaupmehhed, kui möisawannemad  olla wägga ses nõus; kui se jubba  nende melepärrast on, mis kahjo peaks ta meilegi teggema. 284