Kas sepärrast asjad ueks lähwad? Noh, eks ui paljo ja se! wistl, kui arwab tarwis ollewad. Mis agga Prantsuse rahwas otab, sedda wõib ta Napoleoni surmani odata, ehk no mis minnage tean! Inglismaalt. Seal on nüüd ued ministrid,  ja uus luud pead puhta toa pühkima. Nende parlament on alganud, agga temma waidlemistest  ei seisa weel paljo zeitungides. Ue ministeriumi  pea nõudmine pead ollema: „rahho piddada, rahha hoida ja mannaks läinud seadusi mula." Muidogi on sellega surem hulk rahwast  rahhul. Ude ministride seas on ka üks Kwäkeri nssuline kõnnemees, kelle usk koggoni sõdda egga sõatenistust ei ludda; se saad muidogi  rahho piddama. Agga üsna rahhul ei pea rahwas ue ministeriumiga. just ka mitte ollema. Präsident Gladstone olla kül Ludli mees, agga teised kõik hertsogid, grahwid, paronid zc. Mis Inglased tahtwad ehk mitte ei tahha, sedda nemmad ka ütlewad. Hisyaniamaalt. Se ei wõi teisiti olla, igga suggu innimestel on ommad sõbrad ja seltslased,  miks ka mitte Jsabellal, kes ommeti kunningana  otti? Eestotsa ollid nad kill hirmo parrast waggusi ja teggid, kui õlleks neil knnningana  põggenemisest suur hea meel. Agga kui essimene ehmatus mödas olli, hakkasid nenimad  sallaja nukramelelisi tagga kihhutama, künni Kadise linnas, kus wabbaduse lip esmalt üllestõmbati,  mässamine ue wallitsuse wasto tõusis. Se on kül ärralammatud, agga tunnistab ommeti,  mähhärdused tukkid Hispaniamaal weel õhkuwad. Et bonsad ja ultramontanid seal jures  abbiks on, teab iggamees, sest ue wallitsuse al ei wõi nemmad mitte nago tõugud raswa ehk räuksud mudda sees ellada. Ka Madridis ahwardas mässamine nende seas tõusma, kes, et werri sarwe al, weddeledes tahtwad odata, künni saiad neile pilwist suhho saddawad, agga wahwa kubberner Riwero mõistis õigel aeal jalga peale panna ja mässamise säddemed ürrakustutada. Kadise linnas piddid agga paljo innimcsed surma  sama. Uus wallitsns hakkab ohjad ennam Põnnewile tõmbama, muido ei sa läbbi. Iggal inehhel on omma innimese ja rigikoddaniko õigus, ilgga kegi ei pea sedda kurjaste prukima ja ilma iva ellada tahtma. Arekamaalt. Türgiga ei olle weel tülli mitte lõpmas, waid ennem hakkamas. Savikud on wastastiko koeo läinud, Kreka laewo ei lasse Türklane ennam omma saddamatesse ja mõtlema poolt ihhutakse mõeka. Krekamaa! on kibbe nekrudiwõtmine ja parlament on seks 100 miljoni  trahma rahha lubbanud. Inglased ei olle sellega mitte rahhul, Prantsused ka mitte, ja ähwardawad,  kui Krekal hädda kätte tulleks, tedda Türklase küsi katkuda jätta. Kreeklane olla kiusakas  ja tüllikas. Agga Inglane teab kül, et sõdda nende wahhel ei tohhi tõusta, muido lähhüb  kõik Eüropa sõatulles põllema. Sesamma  politika armastus, mis Inglasel Türgi pole on, wõib mõnnel muul jälle Kreka pole olla, ja tulleks nisuggune sõdda, siis wõiks Türklane omma wimast „Allaa!" Eüropa rannas hüda ja Asiamaale põggeneda. Sepärrast ei ussu meie weel mitte, et Türgi ja Kreka wahhel (üks norest nõrk, teine wannast wäeti) sõdda peaseb tullema. Kui neil ka mõllemil kiskumise himmo  õlleks, siis ei sa teised sedda mitte laskma. Kirjawastused. 199) A. W. H— Wagga tossi; tannawo on kõik ossi kassin, ka meie kirja nummer weike; ei üllata kaugelt mul. luse kirjahulga wakto. 197) J. W. N— Ollcte kül ette arratunnud, et ni kehhakas kirri kitsast kohhast täbbi ei pease. Nõnöa olli ka. Mis temmast pudub, ei olle meie kaeS. 188) R. T. K Kahjo, aSsi ei olle ennam wärske ja peab siiski weel naddal otama jama. 1li9) W. N. W— Ka Teie kirri peab weel järge otama ja kardame siis muist jubba liig wanna ollewad. 299) P. S. P— Leiate jubba tannases numris. 291) K. S. T— Kui lambad hakkawad huntideks ja kannad kullideks sama, siis on asjad koggoni hukkas. Sellesarnast  luggu kuleme ka Willandi ja Pöltsama poolt. 292) J. K. J— Teie kirja olleme tannq pari sõnnaga  nimmetanud, kui wöime. siis eddespiddi pikkemalt. Agga tarwiline on meil sähhärdune teaduS. 293) Z. U. T— Se on tossi: '/2 rubla ei raatsida mönni kord waljaanda, ja kui paar tuhhat rubl. tuulde on läinud, peab toewane JSsa süallune ollema. 294) P. M. W— Ollime sest õnnetusest ka enne kuulnud,  agga susönnaga, mis meie prukida ei wdinud. 295) W. J. S— Niwgguse kirja koht on seal, kus Jöulo öhto worstid wiösisewad. Senna olleme tedda ka pannud põlles oige lõgginal. 299) H, W. U— Kas tunnete sedda luggu lilledest ja lindudest, kes ei kedra egga künna? Noh, tannawo aasta pudus sunnib meid sedda allati mele tulletama. Kes m urrega ennast waewab, fe kannab issepandud pakko kaelas,  mis kül röhhub, agga ei aita. 297, 298, 299) O. K. T- Olleme kokk kolm katte sanud, agga ruum kassin. Hurjab! kas nüüd mönned tüdrukud  Tahkwerres, Eistwerres, Bööklis üsna ilmsi sadanaks sanud? On neil ni suur himmo Siberiomaale sada? 219) A. B. N — Ei woinud tänna esinam parrata. Tannane tulehoog on kaunis rohkest? kirjo ronud, kõigile ei leia rumk. 407