Olli essimenne korilaulo prosw sures Domkirrikus,  misga jubba prddo-laulomeistrid (Z. Schramek ja H. Preis,- möllemad Ria linnast) wagga hästi rahhul ollid. Kello 6 piddid keik lauljad mustpea-maias jälle kous ollema, kus iggaseltsi omma lippo alla seätt' ja nüüd tulli kello 7 suur rodus käik mustpea» maiast piddo-maiasse ja se olli nenda: 1) sandarmid ratsa hooste selgas ja rüggemesti mosekandid passunatega; 2) piddo-tallitaW; 3) piddo-wannemad laulopiddo-lippoga, mB 15 suremat suggu naeöLerahwast Ria künas omma kaega wägga kunstlikkult ömblMud ja kus sidi, sammetit, kulda, höbbedat ja kallid kiwwa peale 500 rubla eest külgis olli; 4) piddo-laulomeistrid, (üllemal nimmetud Preis ja Schramek); 5) keik lauloseltsid järge möds,  igga seltsil omma lip ja laulomeister ees ning igga seltsi wahhel ollid ikka mönned piddo-tallitajad käima pandud. Et nurrinat ei tulleks, sai seltside järg liisko läbbi tallitud;  seltside tagga käisid 6) jälle piddo tallitajad  ja nende järrel löppetusseks 7) meel sandarmid ratsa. Seltside järg olli liisko läbbi nenda juhtunud:  1)2)3) kolm Ria lauloseltsi (kokko 350 lauljad); 4) Narwa lauloselts; 5) Tarto lauloselts; (90 l.); 6) Tallinna essimenne lauloselts; 7) Peterburgi essimenne lauloselts; 8) Peterburgi teine lauloselts; 9) Moskwa lauloselts; 10) Tallinna teine lauloselts; 11) Paide, 12) Perno, 13) Lemsalo, 14) Kurresare, 15) Wönno, 16) Mitawi, 17) Hasenpoti, Libo, Goldingi ja Willandi lauloselts.  Nenda käisid 20 lauloseltsi 13 lippo al; sest 7 pissumad seltsi, kennel weel omma lippo ei olnud, heitsid teiste lippude alla, nago Lemsalo ja Kurresare, kes meie Perno lippo a! käisid. Ehk kül mitte 2 waid 4 meest körwo seäti, sai lauljate rong ommeti ni pitk, et taggumissed seltsid passunate heälest  linna körge maiade wahhel ennam middagi  ei kuulnud, kui mönda trummo pauko. Nenda rodus läksime esmalt Ria raekoia kõrgest treppist möda, kus linna Bürjermeister ja raeherrad piddo-wannemaid terretasid ja lauljad hurral wasto öiskasid ja omma lip- pusid kõigutasid. Keik aknad, kust lauljate rong läbbi läks, oMd Wekrantside, lippude ja kirjo tekkidega ehhitud. Kerge pealt täks Meie te kindral-kubbernen herra, würst Su - worowi lossi ette, kes isse piddotahtt rindas  kandis ja lauljate hurra-terretamist lahkeste wastowöttis ning teiste üllematega lauljate hulka heites, ühhes rongis piddo-maiasse tulli. Rahwa hulka, mis keik ulitsa äärsed ja aknad  Täis seisid, ei jõudnud ükski ärraluggeda. Wagneri maiast möda mmnes, kus piddolippo  ömblejad naesterahwas aknade peal tous ollid, ei olnud tänno-hurra-öiskamisset jälle otsa leida, künni keik lippud möda jöudsid. Selle peale lats nüüd rong ülle Uteksandre silla linnast wälja ja pöris siis parremat kät üllesse piddomaia pole, sure raudtee - howi, mis keik suggu lillekrantsidega kennaste ehhitud  olli. Siin seädis nüüd igga selts omma lippo üllesse ja piddo-wannemate nimmel teggi Kalwini öpp. Zken Riast, terretamisse könnet ja lauljate nimmel wastas vr. Frei Peterburgist.  Selle peale laulsid Ria lauljad üht terretamisse laulo wöerastele rting nüüd läksid  keik need 700 lauljad piddo wannemate, tallitajate ja mudega, kes kasa tulnud, fögisali  öhto teiba wötma, kussa weel üks teine terreeamisse laul lauldi, mis meil agga rumi ep olle sia keik üllesse panna. Nenda olli essimenne piddopääw löpnud ja igga mehhe südda römus, sedda möda kmda kegi römo otsis ja maitsis. Teine piddopääw. Redi, sel 30. Junil  olli meie essimenne tö kello 9 jälle Domkirritus  prowi piddada, kuhho jubba suur hulk innimessi rahha eest ollid kuulma tulnud.  Pärrast löunat kello 6 olli pärris korilaul  liggi 5000 innimeste ees; kuhho lauljad  jälle rodus, agga ilma pillimängeta läksid.  Keige esmalt lauldi 70 mängomehhe abbiga  700 suust: 1) „ Meil tulleb abbi Jummalast, et kirriko aknad wärrisesid ja kuuljatel wist luust ja lihhast läbbi tungis ; selle peale tulli 2) üks kulus laddinakele surma  ehk hinge laul. 3) ttksteistkümnes Taweti  laul: „Zehowa jure kippun minna!"  ä) Kahheksakümmend neljas Tarveti 210