middagi ei mõista, wõib monni assi otsego koggematta korda minna, nago pimme kanna terra leiab, agga teine kord wõib ta sedda suremat kahjo tehha. Parrem ning ainus julgus  on se, kui ma tean: temma on omma ammetit  heaste õppinud ja õppib weel iggapääw. Nägime siin jälle leikamissest silmahaigusses, kus jures keige wähhem wigga keige suremat kahjo, se on pimmedust wõib tua. EL silmahaigusses  mitte iggamees leikaja ei woi olla, on isseennesest mõista, ta peab sedda õppind ollema. Ma tahhan nüüd lühhidelt selletada, kuida wisi silmaarstid leikama Zppiwad ja lodan, et seläbbi haigede lotus arsti abbi peale saab kaswama. Ma tahhan isseärranis sest kõnnel- Äa, kuida minna Berlinis ollen õppinud, sest seal, kui ka mu surema linnades, on isseärranis klinikud, kus üksi silmahaigusse arstimist õppitakse  ja iggapääw seddasamma tehhakse. Seal peab siis noor arst lihhonikude jures, kus igga pääw mitto kümmend sigga tappetakse, sea silmi murreLsema, mis peaaego innimesse silmaga ühhed  on, ja seal 31/2 kopp. eest tük müakse. Neist saab iggamees 10 tükki omma prukida. Nüüd wõetakse klinikus plekkist tehtud innimesse näggo, kus silma augud sees on ja kuhho seasilmad  sisse pannakse, nenda et nüüd nago terwe silmadega innimesse näggo wülja näitab ja weedride  labbi ka silma wõib ligutada, nago ellaw innimenne. Nüüd wõttab prohwesser 6 noort arsti sennam ei mahhu korraga näggema) ja näitab neile selgeste ette, kuida selle ehk selle haigusse jures peawad teggema ja nored mehhed  tewad temma silma al seddasamma järrele. On nenda üht silma 3 ehk 4 korda leigatnd, siis pannakse jälle teine silm sisse, kuuni kelk 10 on ärrakatsutud, ja nenda lähhäb luggu 4 naddalat pääw Päwa järrel eddasi. On nüüd kegi sellega end hästi harjutanud, siis antakse  temmale Z koddojännest päwas, kus ta igga silma kord, se on 4 kord päwas peab leikama.  Koddojännese silm on ka pea nisamma, kni innimessel. Nenda õppib silmaarst koddojännese  jures innimessi silmi parrandama. Ta teeb enne loma silmi kunstlikkult haigeks, mis innimessel isseennesest tnlleb, ja parrandab siis jälle ärra. Ilma koddojänneseta ei sa silmaarst mitte läbbi. Kui, Nr. Gräfe 14 aasta eest Winis studeris, olli temmal ierwe laut koddojännesid,  kus igga jännesel omma nummer olli ju keik holega ülleskirjutadi, mis nendega sündis.  Nenda peawad lamad kannatama, et sest innimestele woiks kasso tulla. Sealt tulleb siis ka, et silmaarstmisse kunst keige kaugemale on jõudnud ja innimestele ni suurt kasso sadcch. Igga haigust wõib kunstlikkult sata ja siis komade  jures tähhelpanna ja studerida, mil wisil se parremaks ehk pahhemaks lähhäb, et sähhärdusi  katsumessi innimeste jures ennam tarwis el õlleks. Kui noor arst enne surnud sea silmade ja Parrast ellaua koddojänueste silmade kolist on Mbi käinud ja seal holega ja wisi pärrast õppinud,  siis alles antakse lemmale tunnistuste et ka innimessi silma arstimist temma kätte Wõib uskuda. Peale selle on nore arstidel lübba, keige leikamiste jures olla, mis vn. OrD Äse päwas paarkümmend korda ettewottab, ja pealt wadata, kuida temma sedda teeb, kes keigist meie aegsist arstidest selle peale keige targem 0n... Kui kegi nüüd msuggusest kolist on läbbikäinud  ja temmal waggune kassi on, siis! wõib silmahaige kül temma peale julge olla. Agga kuida ööldud, waggune kassi on siliuüleikamisse  jures pea assi, kus üks kaugemale km tarwis on, kahjo wyib tehhas. on agga kassi waggune, siis wõib haige Jummala  abbi peale lotes julge olla. Se keige kuulsam  silmatohter Gräfe isse ütles kord: kui temmal  tarwis tulleks omma silma leigata lasta, siis annaks ta sedda parrem ühhe arsti tehha, kes essimest korda alles leikab, agga waggusa käega  , enne km teise kätte, kes kül sadda korda õlleks leikanud, agga sedda wärrisewa käega teinud. On kül silmaarstisi, kes wärrisewa käega ka mõnda korda hästi on leikanud, siiski jääb se ikka juhtumisse asjaks, uago piullneda kanna Lerra leidmiune, ja innimisse terwissega ei wõi egga pea kegi nalja mängo teggema." Ommalt maalt. Tartust - sO ppeLu d Ee s t ise lt s i st. j 18. lanuaril ollid Tarto õppetud Eestiseltsi liikmed, kes siin linnas ehk ümberkaudo ellawad, uniwersitäti maeas „issama museumi" salis, kus meie ma ennemuistsed asjad üllewel hoitakse, 40