a, korralissest ettewalmistamissest.  Öpp. Hörshelmann andis teada, mis selle polest köstride- - konwerenzi peal olli kõnneldud ja nõuuks antud, se on kihhelkonnakolides koolmeistride  klassi ehk isseärranis seminari assutada.  Pikka läbbirakimisse järrele tunnistasid  wimaks kõik koolmeistrid ennast koolmeistrid?-seminari assutamisse pole ja pakkusid koli-rewidenti öpp. Hanseni, makonna kolikohtole sedda plani ettepanna ja ka ommalt Poolt selle eest rakida. b. Koolmeistrid? palgast. Koolm. Kusta Undritz arwas, et koolmeistride waene palk mitto terrast noort innimest koliammetist taggasi hoiab. Surem hulk koolmeistrid peawad omma kehwa kohtade  ehk kassina palga parrast kaebama, kellest Mart Jakobson ütles, et need kohhad pealegi wälja otsitud sandi ma peale olla assutud. Opp. Hörshelmann  tulletas uut odatawat koliseadust mele, kelle järrele koolmeistride ihholik ellokord peab parremaks minnema, siin olla üksi se küssimine läbbiräkida, kumb koolmeistride melest tnllusam õlleks, kas made ehk r ah ha palga peale sada. Pikka, karreda läbbiräkimesse järrele, kus mõnned arwasid, et koolmeistri ennese parrast madepalk,  koli parrast agga rahhapalk tnllusam  õlleks, nimmetas õppet. Hörshelmann  ja surem hulk koolmeistrid Lemmaga  madepalka ommeti parremaks, ja julgemaks, mis läbbi koolmeister Põldo Harrides ka omma rahwale lähhemale jääb ja selle tallitusse läbbi temma ihho ja waim koliaea peale kinnitud ja kar--. rastud saab. Kui paljo eddasi, taggasi olli waieldud, tulli wimaks wälja et peale 9 koolmeistri teised kõik madepalga  pole ennast tunnistasid. 6, Koliramatud. Siamaalne koli rehkendamisse  ramat sai mitmest pudulisseks ninimetud,  sest et mitte küllalt järgemöda wisi järrele ei õppeta (Auksmann) ja selletamissed nõrgad (J. Adamson) ja warsi eestotsa liig rasked tükkid sees (Jürri Kallam). Teised jälle, nago M. Jakobson, K. Undritz, J. Wahlie ja M. Wõrres seisid ramato Poolt. Wimoks arwas surem ossa P. Gerretzega,  et tarwis õlleks suremat ja planilikko tahwli-ning peast rehkendamisse juh hatust koolmeistridele ja lühhemat ning kergemat  lastele kirjutada. (Jääb polele.) Ommalt maalt. Tartust. Mihkle-laatj otti siin mödaläinud  rede ja laupääw, nago ta ikka Tarto labadest kõige surem ja paksem on; agga kõnnelda  ei olle temmast middagi isseärranis. Weise lomakesi olli kaunis rohkeste kokkotodud, agga kes neid oddawalt osta tahtis, wõis kaua odata. DMandi makonnast. sSündlik elloj tthheteise keskes innimeste seas on jo ikka kidowäärt  assi, ja kui naabrid naabride wasto lahked  on ja wastastiko ühheteisele rõmo püiidwad  tehha, siis ei wõi sedda kegi õige mees laita. Nõnda kirjutakse meile, et Ue-Woidoma mõisa herra onuna wattarahwast, kui ta 16. Septembril wõeralt maalt taggasi tulnud, laulo mango ja terretamisse kõnnega wasto wõetud. Noh, se on mõnnus kuulda. Heast seemnest wõib ikka head lõikust lota, kui sedda enne on wäljakülwatud. Herral ja rahwal olnud mõllemil hea meel teine teist jätte nähha, ja se on peaassi seal jures. Mis nemmad seal konnelenud, laulnud, sönud, jonud, sedda kõik ärrakõnnelda, ei olle meil rumi, ei putu se ka ni wägga teistesse. Sündlik ello ja wastastiko ustawus peab jo ollema, sest pikka jutto tehha, ei näita meil jubba sepärrast mitte tuttus ollewad,  et siis nago wägga arruldane assi õlleks. Pea assi on ning jääb, kui mõllemad rahhul ja rõõmsad ollid, ja sedda on nad olnud. .jÕiendus.j Selle wasto, mis N. 37. „raskest tullekahjust" kuulsime, on meile „õiendus"  sadetud, mis meie siin, üllearro sõnno mahhajättes, luggeda anname. Õiendus on nõnda: „Essiteks ütleb kirjasaatja rehhemassina ahjust  tule lnbbi tulle wäljapeasnud ottewad. Se ei olle agga suggugi wõimalik, sest et rehhemassinal  ahjo ei ollegi. Õigem on se, et tossomassina  korsnast kül tullesädde waljakarganud ning küne kattukse peale kukkunud, kus jures 315