S. Pawlow ärratappetud wanna preestre tenistuses  olnud ja pääw enne sedda, kui wanna Stehwan sealt omma werre seest leitud, kloostrist  ärrakaddunud olla, peale selle, kui ta enne seal, kus wanna pater sömas käinud, olli öölnud,  et ta tänna mitte ei sa söma tullema. Ka kutsarile, kes wanna paatriga ikka sõitnud, olla ta öölnud, tedda mattuse peale läinud ollewad. Keik asjad tunnistasid sedda hirmust tööd Pawlowi peale ja sepärrast hakkati tedda ka holega otsima ja teisel päwal se on 10. Detsembril leitud pois ühhest trakterist. Warsi kinniwötmise järrele tunnistas ta ennast wanna paatre tapjaks. Mis nüüd takka järrele saab tullema, on issiennesest teada. sPolitsei soldat ja Kus on nemmad siis kokko sanud? Noh wadake, mis üks wenne seitung könneleb. Politsei soldatite ammet on öseti möda linna ümber käia ja selle Me walwada, et awwalik rahho ei saaks rikkutud. Hilja aea eest olli üks ümberkäidaw  soldat Butürski wärrawa jures kahheksa  hundiga kokko juhtunud, kes keik otse ta peale tulnud. Neid kutsmata wöeraid nähhes,  kohkunud mees nenda, et wimane werre tilk külmaks jänud egga põlle muud sanud, kui tagganenud waggusi wärrawa wahhe putka naeale ja ta kahheksa wahti istunud ta ümber  egga põlle tedda riwitseda lasknud. Nenda  olla nad sönna lausumata künni hommikuni istunud ja kui koito hakkanud teggema, läinud nad iggaüks omma teed. Woime kül arwata,  mis waese soldati püksid selle wahhe aeal jalgas teggid, kui ennast sisse piritud näggi ollewad. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinjst: Wöttame nüüd, olgo mis tahte seitungid näppo wahhele, siis leiame sealt sured ja pikkad könned konwerentsi  piddamisest ja tulletakse igga! pool mele, et Türklane sedda ni rutto unnustanud, mis ta aastal 1856 Parist leppituse protokolli üllespanna lasknud ja mis ta seal lubbanud. Seal on üllem selletus, et kui Türgi rikis jälle middagi seggadust juhtub tullema, ja et södda karta on, siis Inglane jä Prantslane selle eest seiswad, et se mitte ei pea tullema, mis keik teised rigi wallitsused sure auustusega wastowötnud.  Nüüd hakkab agga Türklane ommast wäest peale, otse kui põlleks teisa ennam ollemaski,  kellel ka sönna kaks senna jure öölda, kas tohhib södda hakkata, woi mitte. Ta peab ennast issiwallitsejaks, kellel teistega teggemist põlle ja arwab sedda tehha woiwad,  mis ta metest hea on; agga et ka teised ohjo ommast käest ei tahha lahti laska, sedda peab ta nüüd näggema ja wibimata ka teggema,  mis teised nöudwad. Lota on, et Eüropa  sured rigid ühhes meles sedda sawad heaks teggema, mis Türklane ja Kreeklane enneste  keskes pahhaks teinud ja kus nüüd suredtükkid  piddid hakkama õigust möjstma, seal tahtwad teised rigid otsust anda. Õlleks ka paljo parrem, kui waggusi jäeksid, siis jääks paljo ilmasüta werd wallamata. Jtaliamaalt. Sealane rahwas kaebab wägga kibbedaste selle ülle, et osised röwimised,  risumissed ja mõrtsuka tööd wimasel aeal wägga kaswamas olla. Wanna Tunni lin, mis weel kümne aasta eest üks waggune ja waikne rahhopaik olli, on nüüd mõrtsukate pessaks ja rööwli auguks mudetud, ehk saab seks, kui mitte linna wallitsus aegsaste ja oige ruttuste selle peale ei mõtle, kuida sedda keelda, et ta seks mitte ei sa. Ühhel pühhapawa  ösel wasto esmaspäwa, põlle mitte rohkem,  kui nelli rööwle ja mõrtsuka tööd kesk linna sees, sel ulitsal sündinud, kus keige rohkem  innimessi käimas. Se keige hirmsam neist olnud: Kolm wenda, kellest kaks suretükki wäe pealikud, olla ilma kellegi söariistateta, enne poolt ööd wäljast tulles koeo pole läinud, seal tulnud nelli meest, pöue-oddad käes, nende peale. Missuggune wõitlemine neil seal olnud,  woib kül iggaüks arwata, sest keik ollid tuggewa rammuga mehhed ja wennad, kes ühhe teise eest wöitlesid, agga mis piddid palja kättega teggema? ja nende wõitlemine lõppenud sellega, et mõrtsukad ollid ärrapöggenenud.  Kaks neist wendadest olnud wägga raskeste hawatud, üks heitnud pari minuti järrele hinge ja teine hiljem ning kolmanda hawad põlle ni rasked olnud, wist seläbbi, et tal paksud rided selgas olnud, kust mõrtsukate oddad põlle m kergeste läbbiläinud, se peas- 6