jad koggoniste ärrarikkunud, ja wagga pissut on neid kohti, kus mitte külm, rahhe ja upputus  põlle sui wiljale kahjo teinud, kust lodawad  middagi sawad, agga ennamiste on keik ärrarikkutud. Hakkatusses ollid ilmad wägga willud, parrast tullid senna körwa rasked  wihma saud, misläbbi keik jõed ülle kallaste  hakkasid jooksma ja keik maddalamad jöe äärsed põllud wee alla pannid, siis kange kõrwetaw palla ja selle järrele jälle rasked wihma ood rahhega seggaminne, mis keik wilja kasso nago ärratappis. Hädda ja nälg on rahwa seas praego jabva ni suur, et waene rahwas ennast rohho juurde ja kaddaka marjadega,  kuhhu kewa wet peale kallawad, ennast  toidab! Keik maggasinid ja wilja aidad on tühjad, tenistust ei olle kussagil, misläbbi siis wannemad ja lapsed kibbedas nälgas on." Wõeralt maalt. Preifimaalt. Preisi ja Dani wahhelissed  asjad, põhja Shleswigi parrast, ei tahha weel kuidagi kokko passida. Möllemilt poolt waieldakse wäggewaste; üks kidab ommal, teine  jälle ommal õigusse ollewad; minne wötta kinni, kellel sea! õigus on. Preisi wallitsus olla jälle Daanlaösele kirja saatnud ja seal sees selgeste näidanud, kuida temma õigus Daanlassest ülle käida, ja et se ma ja rahwas,  kes ommetige ennamiste saksa innimessed,  Lemma parralt olla. Kes ellab, küllap se wimaks näeb, mis selle sulle sõa järrele tulleb, kas jaeb sesse, woi lähwad jälle ueste tuttipiddi kokko. Prantslane õlleks kül wägga ses nõus, km sured-tükkid jälle paukuma hakkaksid,  siis õlleks ta kohhe Daanlasse körwas püsti ja aitaks ni paljo, kui woimalik, takka lükkata. Mis sest siis wimaks wälja tulleks, kes sedda woib ette teada. Augsbnrgift kirjutakse 6. selle ku päwal,  et Prantsusse keiser möda läinud ösel omma prouaga olla sealt läbbi läinud, kelle auuks nihästi seal, kui Münhenis raudte howi  jures söawäed kindas seisid. Rahwast ol- nud arruto paljo koos ja nende seas mõnda sossistamist kuulda. Selsammal pawal olla nad Saltsburgi jõudnud, kus Austria keiöre paar neile wasto olnud ja neid süddamelikko armastussega wastowötnud; möllemad keiöred terretanud teine teist armastusse kae andmiösega  ja keisri prouad suandmissega, ja keik surem suggo rahwa, mis raudte howis nende suurde wöeraste wasto olnud, öiskanud: Ellago  Napoleon." Teise päwa hommikul olla möllemad keisrid  seddä linna läbbi käinud ja parrast sõbralikke  jutto aeamissega omma enne lõunast aega ärrawiitnud; parrast lõunat olla nad Aigini lossi peale sõita tahtnud ning öhto teatrisse. Arwatakse Prantsusse wöeraid künni  redini senna paigale jäwad. Austria sadik, würst Metternich, kes Parisis asset ja keisre Napoleoniga liggi tulnud, sanud kuld au-rahha  rinda. Berlini sönnumite jarrele olla Rootsi kunningas  7. selle ku päwal senna jõudnud ja Preisi kunningas ja kroonprints neile raudte howis wasto olnud. Muidogi teada, olli terretaminne römus ja sõbralik. Saltsburgist. Selle ku 8. päwal parrast  lõunat kello kahhe aeal olla Napoleon Leopoldskroni, wanna Baieri kunningast Ludwig  l. watama sõitnud. Temma saatjad selle te peal olnud würstid Turn ja Taksis. Hesseni  Suurhertsog, kes ka parrajate seal olnud, olla ka Napoleoni juttul ja keiserlikke lõuna sõma-aeal wöeraks olnud. Napoleon tahta rede hommiko, !1. Augustil, kello 8 jälle koeo pole taggasi sõita. Rahwa käes jookseb  jut, et need sured mehhed separrast kokko tulnud, politika asjus mõnda susõnnaga läbbi räkima, kas se tõeste nenda tössi, kes sedda meile hakkab ninna peale kirjutama. Jawa sarelt weel ma wärrisemissest. Könnelefime minnewa kord ma wärrisemissest, mis Jawa sarel olnud, agga hiljemad seitungid  towad taielikkumaid sönnumid, sest surest önnetussest weel takka järrele-, mis siin allamal  tahhame könneleda. Keige kurwem ja 278