kullo, Mis MMM rubla peale tõuseb? Kuida mulle Paihes ööldi, kahheainsa wenne kaupmehhe  taskust, kes kahhe aasta eest alles pärrisinnimessed  ollid ja nüüd omma tõutusse täitmisseks  ja priusse tänno näitmisseks sedda omma  kullo peal ehhitawad. Nemmad ollid enne mitto kord selle rahha eest omma pärrisherra käest priust osta pallunud, agga ei ial mitte sanud, künni priusse sönnumed praeguse Keisri al isseennesest likuma hakkasid. Seal ollid mehhed tõutust teinud: kui Zummal sedda asja ni kaugele peaks saatma, et prius Keisri armo läbbi ilma hinnata peaks tullema, sus tahta nemmad selle rahha eest, kus weel nende usso kirrikut ei olle, uut kirrikut ehhitada. Sedda sönna on nemmad ka piddanud, sest kirrik on jubba kattukse al. Ussu mind, Mihkel, se teggi mo süddant ni kurwaks, et ma häbbelikko silmadega ümberwaatsin, kössides  : kus on Eestlaste priusse mällestus,  mis jubba 40 aastat peaks seisma? Ei siamale weel kuskil! Ja ommeti, oh kui paljo rahha on selle pikka aea sees ka Eestlastest paljo tühjema, saggedaste kahjolikko asjade peale ärraraisatud! Sepärrast olli mo meel sedda rõõmsam, kui Tarto ja Willandi pool jälle ueste sedda nõu kuulsin piddawad, et «Aleksandre-kool Eesti priusse mällestusseks"  wimaks ommeti jallale saab. - Andko Zummal! Agga hea õlleks, kui teised ka aegsaste  stddasamma teeksid, mis üks söbber (J. ' R.) mulle kirjutab, kelle kirja koeo tulles eest leidsin. „Kule, Postimees ütleb temma Aleksandre - koli assi köddistb mul süddames;  ma ollen selle ülle paljo järrele möttelnud  ja wimaks sedda nõu wötnud: keigest rahhast, mis mul ial sisse tulleb, pannen ma 3 protsenti selle koli tarwis körwale ja hoian üllewel; mitmed teised sõbrad lubbawad seddasamma  tehha. Oh, peaksid paljo weel nenda  teggema! Rahha wöib jo igga mehhe ennest'  katte jada, künni assi ni kaugele on jõudnud,  et selge arro käes ja rahha küssitakst. Postimees, te hästi waljo healt, mis sa nenda  polest suust ragid!" K. : Tõeste, se sünniks järrele tehha. Ma teen ka nenda l P.: Parrem on parrem, armas Mihkel, rägi teistele ka; et kui meid ommal aeal küssitakse,  meil siis ka nattuke Valmis õlleks» Tehkem sedda innetumat sönna illuöte walleks,  mis ammo meie kohta prugitakse: ..Eestlane  ei anna muido, kui keppi warral." Küssitakse meid siis Aleksandre-koli tarwis, noh, siis kassi tasko ja iggaüks andko jöudo möds ja romoga, se tulleb meie omma rahwa  kassuks. Ma lodan ka, et nisuggused mehhed koliplani tewad ja selle tallitusse ette otsa astuwad, kelle kätte al assi korda lähhäb. K.: Egga meie kahhekeste keige Viimseks andma ei jä? - P.: Ei tõeste mitte, kui Jummal terwist annab. Za sellega löppetan se kord omma reisi-sönnumed. Ommalt maalt. Willandi makonnast. sEestimeeöte merresöi Mnnewa süggise 1862  nenda  könneleb Tarto ..Jnland" läksid 2 Eestimeest  Karksi (Halliste) kihhelkonnast Rootsimale  ja said Stokholmi linna al õnnega randa.  Teine neist olli ühhest suggukonnast, kes jubba 200 aastat omma tallo selle õigusse järrele, mis kunningas Karel XI. neile annud,  ilma maksota piddas.. Kshhe aasta eest olli temma tallo ärrapöllenud ja tunnistusse pabberid sisse janud. Et nüüd ennam tunnistust  ei olnud, olli makso priussega luggu kahtlane ja mees läks kindral-kubberneri herra jure nõu palluma, kes,agga muud nõu ei teadnud anda, kui et mees Stokholmi lähhäks  ja sealt rigi kirjadekoggust uut tunnistust  tooks. Ehk kül Stokholmi nattuke kaugemal  on, kui Karksist Willandi, ei mõttelnud  mees ommeti kaua, waid wöttis suggulase  kasa ja läks Stokholmi, ehk kül kumbagi sönnakest Rootsi keelt ei mõistnud. Laewast walja astudes, wasto kunningliko lossi, hulga  wöera rahwa seas, seisid nüüd mehhed ilma nõuta ja ei teadnud, mis nüüd peale hakkata? Agga ota, seal tulleb üks noor maalmeister  Eestimaalt, kes seal ellas ja omma ammetit õppis, ja terretab neid eestikele. Na- 133