et seal Ateksandre pargi wasto üks maea Lutteruse  ussoliste jummalatenistusele sisse seatud,  kus aina wenne kele peal Lutteruse usso jummalatenistust petakse. ° sP äw a sönnum e Pealinna seitungid  towad iggapääw Suurwürstina Tsesarewna  ja temma ue sündinud poea terwisest  römulikumaid sönnumid: termis minna  iggapäwaga parremaks. Immeks pannemisega  könnelewad nad Suurwürsti Aujärje parria möllemate poegade sündimisest : ..Wägga  tähhelepannemise wäärt, möllemad poead on Zsmaspääw enne Suurtristi päwa sündinud,  Essimene poeg sündis Minnewa aasta esmaspäwal, 6. Mail ja 9 olli Ristipääw ja teine poeg se aasta esmaspäwal 26. Mail> kus Ristipääw 29. Mail olli." MUVSMW. sTulle  Murom  Ott üks weike linnakene Wladimiri kubbermangus  tagga Muskut ja sealt kirjutakse Muskwa seitungi läbbi, et sest sadik, kui se aastane sui hakkanud, tullekahjud seal makonnas  iggapäwaseks asjaks sanud; terwed küllad  pöllewad ärra. Nenda olla möda läinud päiwil Blashtshenskoje küllas 80 maea ärrapöllenud  ja Strigimi küllas 50 maea, kus nelli innimest õnnetumat surma sanud, ja saggedaste  on punnane tulle kumma siitt ja seal taswa al nähha, mis tunnistab, et seal tullekahjud  olnud, kellest agga lähhemad teadused  puduwad. Waesed innimesed ei õlle mitte ükspäinis ommast warrast, waid ka pea marjudest  ilma janud ja peawad nüüd laggeda taewa al ellokortert piddama. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Preisimaal on jubba mõnda  aega tolli parlamentis prasidenti wallitsemises  paljo jaggelemist olnud; asjad põlle kuidagi  tahtnud korda minna. Kuida loeme, olla nad nüüd jone peale sanud ja 20. Mail selle tüllile otsa peale teinud sanud omma präsitenti  wallitsemisega malmis. Se on jubba wanna assi, midda surem wallitsejate arro, sedda surem karra wallitsemise jures, olgo fe saksa woi tallVrahwa keskes, üks tahhab üht ja teine teist» Wiitsepräsitsntiks sanud Hohenlohi  würst wallitsttud, kes sedda ammetid tännoga wastowötnud. 26. Mail kirjutakse/  et Preisi kunningas Willem Zunil tahtnud Bremeni soita, kas sealt meel emamale,  sedda ei teadnud nad mitte. Prantsufemaalt. Prantslane, waene mees, olla üsna häddas, ihho peale lõnud paised  ja nüüd ei tahta ta neist kuidagi lahti sada ehk ütleme teise sönnaga: tal põlle koggomste rahho, mässamised ühhe ja teise nurga peal; Sure risti päwa õhtul olnud jälle arruto kärra ulitsal. Kaks maea, kus seitungi poed sees olnud, sanud imme modi ärralöhhutud ja tee kinni pandud, et kegi sisse egga wälja põlle sanud. Politsei manitsuse kirjad, et rahhu peawäd piddama, mis ulitsa nurkade peale ülleslödud,  lohhutud mahha. Polisei sullased ja shandarmid katsunud ka omma onne, aggä keik olnud asjata; mässajate arro läinud wasto kesk-ööd wee! suremaks; liggi kello Ühhe aeal öse sanud kärra waigistud, peale selle, kui keik Parist kaardi wäed politseile appi läinud. Seal olla siis kaunis hulk kinni tabbatud ja lukku tahha pandud, kelle seas ka üks seitungi kirjutaja  olla. - Sealane rahwas on korra mao suhhö sanud, nago monned pahhurad ellajad, kes õppinud wiljas käima, nad ei woi koggoniste ennam muul kombe! ellada, kui peawad kokko jooksma ja kui kord koos on, siis ei sa nad muido läbbi, kui peawad jälle mässamist teggema.  Selle murra ja kärra järrele, mis nad 26. ja 2?. Mail teinud, olla 29. weel ueste kokko jooksnud, egga suggugi sest Holinud, et politsei sedda olla ärrakeelnud, ja siis weel suremat karra ja mässamist teinud; sest könnelewad  seitungid nenda: Nimmetud päwa õhtul  kello 16, olnud arrutumad rahwa hulgad kes kissendanud: ellago Rochefort, mis järrele omma lustilist laulo laulnud ning suurt römorüld  ülles teinud ja nenda mitmel wisil politseit  narrinud. Söamehhed läinud neid koost ärralahhutama, mis keik rahholikul kombel tehha püüdnud; agga et assi selkombel parremaks  ei läinud, siis piddanud sedda teist modi katsuma ja seal läinud muidogi assi pahhempiddi,  mis mässajatele suurt melepahhandust 192