wihha Parrast ärratappis, et ennam ei nmnnenud,  kui üksainus munna päwaS; parrast ei sanud seddagi. Üks tigimölder otti nisamma tark. Ta tahtis igga pääw 24 tundi jahmatada, tigi hallikas  ei annud ni paljo wet. Wihhaga läks temma ja wirrutas hallikasoned kiwwide ja sawwiga  kinni säh, jookse weel! Agga tiik kuiwis  ärra ja weski jäi üsna seisma. Nüüd tulli mehhel märk Pähha, agga liig hilja. Nõnda tewad tömehhed ja sullased ka, kui mõtlewad omma teiwawannemate kahjoga enneStele kasso saatwad. Prantsusse kroonprints, kes 4. Märtsil  11 aastat mannaks sai, otti ühhe wahhe õige raSkeSte haige ja mitto kartsid jubba, et piddi kustuma ja hakkasid prints Napoleoni aujärjepärnaks  piddama; agga haige on jälle parremaks sanud ja nende lotus tühja läinud. Pea assi, mis nüüd Prantsusse seitungides rägitakse, on Luksemburgi hertsogi rigi ostminne Hollandi kunninga käest. Esmalt otti kuulda, piddi 300, nüüd 100 miljoni pranki maksma, mis ikka weel 25 ' miljoni rubl. on. Kas kaubast middagi saab, on alles teadmatta, agga Preisil ei olle se mitte melepärrast. Mis nüüd ennamiste kõik Prantsussi pahhandab, on saksa põhja-ja lõunapoolse rigide ühhendus, mis läbbi nende maggus unnenäggo, Saksamaast tük tükkilt ossa sada, nüüd peab ärrakadduma. Peab neil terwe Saksamaga sõaS teggcmist ollema, siis on se üsna teine assi, kui ühhe ehk teise pissukese jaoga, nago enne otti. Saksamaad ähwardada, Lemmale moeka näitadata, otti enne tühhi assi; nüüd agga, kus terwe Saksama, kui üks mees Preisi sõalippo al seisab, kette mõega terrawus minnewa suwwel ni selgeste tunda otti, - säh, nüüd peawad Prantsussed Sakslasi nisamma aupakkulikkult terretama kui Inglasi, ja se on neil happo. Inglased öõldakse paljo söalaewo walmis pannewad, mis neil tännawo suwwel kuida ütlewad „Jn mässajate wasto " tarwiS olla. Walle! neid on paljo ennam honnnikomaal  ja õhtomaal tarwis: hommikopole kutsuwad Türgi seggadused, õhtopole Amerika ähwardused. Teised rigid on selle nõus, et Sultan Kandia sare Kreeklastele ärraannaks, agga Inglane mitte; kardab sellega pahha hakkatust teggewad ja se« Mbi Kreka himmo kaswawad. Intressi pabberid. (Peterburgit, 18. Märtsil.) 5 protsenti, wöidolaenvpabberid 1. jaggo 109'/«—lo9'/«. 5-prots. wöidolaenop. 11. jaggo 105-194'/,. 5 rigi pankpilletid 80-79'/«. kuld '/- imperialid - tz rubl. 12 kopp. 4'/- protsent!. Liwima pantkirjad S 3'/2—98. s'prots. ~ 88. Kirjawastussed. 82) M. D. E . . . . S. Tanname wägza. Olleme ni paljo kui meile sündis, prukinud. Muist asjust on weel warra jutto tehha. 83) N. L. M . . . . l. Ni sure tännoga, kui meie muido usi sönnumid wastowötkame , ei olle meil sedda löp. matta pikka körtsmiko ahjopudewarga luggu, mis 10 reaga õlleks tehtud olnud, mitte rumi trükki panna. 84) J. H. H . . . . s. Pallume ikka meletulletada, et meil mitte rumi raiskava ei olle. Peame ennam kumatama  luggudele maad andma. KuS lapsed kord laulnud, saksa tubba näinud, pilli kuulnud ja topsike kohwi sanud isseennesest seal kus sündis, üsna hea, aqga mis saab sest seitungi panna? WimakS peaksime ka trükki pannema, kui mönni kirjutab: „Meil olli tänna löuna tatratangs pudro ja wöid sees." 85j M. W. K ........ S. Kahjo, et nisug, guSte kelmide kest korimatta jäi! Kelmi teggudel on js Zummal kasse rago kaSwada lasknud ja on wagga hea, kui wallawallitsus sedda rohto oigel kohhal ja öige möedo järrele prugib. Bon der Censur gestattet. Dorpat, d. 21. März IBii7 95 Teadaandmissed ja kulutamisfed. (Mit Politseilicher Bewil l i g u n g.) „Wannemuine." Maarjapäwal, ss. Märtsil, öhw kello s '/« seltsiliikmete kwartal- ehk werend - aaSta kokkotuUemine  seltsiasjade nbupiddamiSsekS ja pällutakse  neid rohkeSte kokkotulla Uus toa-uks on müa TarwS K emm eri maeaS. sZ) Podi kaup. Minna annan teada, et ma suur hulk wägga baid lambawillo ollen üllesosinud ja müün essimrst seltsi 27 kopp. ja teist seltsi 24 kopp. nael; kes mitto puda korraga oftwad, sawad oddawamalt.  Willad on pehmed ja head, ei mitte karmid  wenne willad. Peale selle on minno jures sada kölksnggused terrasriistad, iggaseltsi randa, terrast, pajad, labbidad, lukkud; köiksuggu raudnaelad, kiwwiriistad;  iggaseltsi ridefaup, kassukad, mütsid, saapad; köiksuggune würtsi kraam, thee, kohwi, suhkur, manna riis; metmetjaggo pühlijahho, heringad, silgud, sool, tnbbak; iggaseltsi wärwid ja ülleültsi köiksuggu kaup, mis ühhes täielikkus teisegiide podis peab ollema. Minna müün kõik kaupa ni oddawalt, kui ial wöimalik  on ärraanta. Minno kauba koht on Wöhmn  ta Törwaangul Zärwa Zani kihhelkonnaS. Kaupm. Z. Reuneberg. (!)