sKiwwisöed.j Kiwwisöed ei olle muido mitte meie ma saak, waid peawad wõeralt maalt laewaga todud sama. Nüüd on agga hommiko poolt Wennemaalt, Karatauski mäggede pealt, kus pool harrimatta Kirgisi rahwas ellawad, üks kiwwisõe mäggi leitud, kellest eddespiddi suur kasso wõib tulla. Needsinnatsed kiwwisöed ei pea kül mitte ui head ollema, kui wõera ma soed, agga ommeti ahjo ja aurokatla kütmisseks küllalt kõlbama. Jälle üks hea assi, kui kesamaalt  leitakse, mis muido kalli rahha eest wõeralt  maalt peab ostetama. sK ohtude ümbermuutmissestj on nüüd meie rigi seitungides saksa- ja wenmkele paljo juttustamist. Et kõhtude ümbermuutmist tarwis olli, on jubba õnnis Keiser Nikolai ärra tunnud ja parraudamiöse nõu wotnud, agga Jummal  kutsus tedda mailmast arra. 1857. ja 1862. aasta wahhel, praeguse K eisri wallitsusse aeal, said mõnda 14 kohto muutmisse nõu üllespandud, agga muud tarwilissemad rigitallitsussed ei annud  aega neid hõlega läbbikatsuda, kuuni wimaks mödaläinud süggisel ette walmistamisse tö walnns sai ja Keisri Herra ette pandi, mis 39. Septembril kinnitud sai. Selle põhja peal peab nüüd eddespiddi keik meie rigi kõhtude mnutminne  ettewöetud sama. Senni kaua agga, kui nõupiddaminne alles nõupiddaminne on, ei olle meil sest ka weel paljo kõnnelda; agga tillema innimcstel ja seadusse tundjail on nüüd paljo teggemist,  et keik kohto asjad Keisri Herra tahtmisse  järrele ausa korra peal saaksid seatud. Lasko lummal keik hästi korda minna. Wöeralt maalt. Sskss ja Waui tüllist. Praego nimmetud  tülli hakkab jubba Pola mässamist selja tahha lükkama ja isse ette tungima. Pola mässaminne,  kui mitte wõeral maal selle pahha tulle kihhujad kissa ei teeksid, õlleks jubba kustumas ollewad. Nemmad katsuwad kül weel üht ja teist, mis agga ennam middagi ei aita. Wõerale  male minna ja seal weel seitungide läbbi walletada, on nende ainus nõu. Belgiamaal istub weel wanna tuttaw Pola mässajate issa Mieroslawski pelgus ja Püab seal teiste en-- nese sarnastega nori Polakaid omma wõrko sada, et tullewa kewwadeks ennast jälle mässamiöse wasto Malmistaksid, ja 60 sähhärdust tullepead olla ka temma nõuusse heitnud, agga se ei Le kellegi süddant Märrisema. Kui neil just kindel nõu on omma surma ehk wangipõlme otsida, noh, eks nad wõi sedda ka leida. Agga teine luggn on Saksa ja Dani rioga. Seal on tülli ja tulli alles kasivamaks. Taanlased  on omma jearaiumissega malmis sanud ja 30 jalga laia renni Shlei- kanali sisse teinud, keik jeätükkid teise serwa peale malliks ette pannud  ja lassemad nüüd üht aurolaewa kanalis eddasi ja taggasi sõita, et lummal jälle saksa surdtükkidele ei saaks teed tehha. Agga minnewa rede ja laupääw m. Olli jälle külmake, mis mitte Taanlaste nõuns ei näitnud ollemad. Agga kahjo õlleks, kui nende kanal jälle kinni külmetaks,  sest lahtiraiuminne on neil head rahha maksnud:  1000 meest olnud iggapääw töös ja iggamees  sanud külma ja märja tö jures 2 taalrit pawapalka. Oi, päwapalk lnhhcib korda ja saaksid Tani tömehhed, kui mahhest jodikud ei olle, peage nahk püksid jalga: agga jearaiuminne ei kesta igga Pääw. No jo ta o! Kulus Shiller ütleb: „Kus kunningad honeid ehhitawad, seal leidwad tömehhed tööd," nenda ka nüüd Danimaal.  Jearaiuminne maksis 3000 taalrit Päwas, ja kui ueste kinni külmetab, maksab ehk meel ennam; agga tömeestel on tööd, se on ka assi. Sleswigi lin on tais sõamehhi, muid innimessi ei nähta paljo ulitsa peal, naesterahwast suggugi. Rahmas samad piggistud, mago rided pessus wänetud, sest sõdda ei astu jo muido, kui palluma  raudse jallaga. Kui Sakslased isse ühhes meles olleksid, siis saaksid mist Daui rioasjad  hõlpsuste selletud; agga seeb se Migga on: mõllemad, ni hästi Austria ja Preislane, kui ka saksa rigikoggo Prankwurtis, tahtwad Dani uhkust allandada, agga iggaiiks isse wisi, ja se aeab neid wimaks isse ühheteise karwo kinni. Rigikoggo polest sadetud sõamehhei> on Holsteinimaal  ees ja Preisi- Austria soawäed tullewad  takka peale: essimessed püüdwad hertsog Pridiko õigust jallal hoida ja maid temma alla sata, mis ka rahwas tahtmad, teised jälle laulwad  omma Londoni Protokollist, mis järrele hertsogi maad Dani kunninga kätte peawad jama, agga kunningas  nende sees saksa seadust piddama, ja sest 29