pärriaks tehha. Ehk kül sesinnane aujärg ni suur ja körge ei olle, kui wennale koddomail saab, siis on ta ommeti ikka aujärg; sest nisuggused  istmed ei seisa kaua tühjad ja illusam on ikka, kui perrepoeg ka perrekohta saab. Nimmetud prints Ztlwredi odatakse neil päiwil onno jure küllalisseks ja Saksen - Koburgi  allamad hakkawad siis temma peale, kui omma tullswase hertsogi peale watama. Nenda on neil nöu; siiski wöib asjal weel mitto tuult jalla al olla. Ommeti õlleks se ka kenna kül, kui eddespiddi Jnglisma kunninga wennal  kesk Saksama sees omma pessa õlleks. Saksamaal õlleks se! kombel wist hädda aial Inglismaalt julgem abbi otsida. Tagga jarrele ragitakse weel, et Saksa  ma kronitud Nemad Baden-Badis, parrast ftdda, kui Prantsusse keiser neist olli lahkunud,  weel omma wahhel rigi asjus mönda head nöu on piddanud ja Preisi prints, (ehk kül isse weel mitte kronitud, sest haige wend ellab alles) km keige surema rigi wallitseja, neile üht löppo-könnet teinud, et kui ühhed Saksama wallitsejad, rahho ja üht meelt peaksid piddama ja keik nurriadt isseenneste wahhel mahhasurruma, ja selle eest on tedda keik teised tannanud. No paljo armsam su muidogi kuulda, kui sahhärdused sured mehhed  rahho mötted süddames kandwad, kui et werrewallamisse parrast kokko tullewad, mis keige rahwale raskeks witsaks tulleb. Jtaliamaalt. Kui ma sealt ommeti ka jubba rahho sannumid wöiksin kulutada! Agga parrago, senna lähhab wist weei aega» Kuida seitungid tunmstawad, olla Garibaldil Andel nöu, keik Jtaliamaad omma kunninga Wiktor Emanueli alla sata. Kui ta Sitsilia  sare pea! korda olla sanud, tahta temma omma mässajatte ja nendega, kes temmale muialt maalt abbiks tulnud, ülle merrekitsusse Reapoli rigi sisse tungida ja sea! omma werrist  tööd jälle eddasi tehha. Kas suur kunningatte  kunningas ka selle asja nöus on, sedda same eddespiddi kuulda; agga Garibaldi nöu olla mitte enne järrele jätta , kui Prants II- ja paawst Pius IX. möllemad ommad tronid ja kronid on kautanud. Wist ei sa teised kunkunningad,  (isseärranis katoliko kunningad, nago Prantsus, Austria ja Hispania, kui omma  „pühha issa" peale mötlewad) kaua sedda  asja waggusi pealt watama, ja se luggu wöib weel paljo pahhemaks minna, kui ta muidogi  jubba on. Need kaks aurolaewa, mis Neapoli söalaewad merre peal Garibaldi abbimeeste ja söariistadega  ollid kinni wötnud ja wangi winud, piddanud  nemmad jälle wälja andma; sest Garibaldi  abbilissed ollid wagga kawwalaste omma passide sisse lasknud kirjutada, et nemmad keige  omma koormaga Malta sare peale tahta minna, mis Jnglisma parralt on, ja kuhho te Sitsilia sarest möda lähhäb. Peale selle olnud weel teine aurolaew Nord-Amerikama pärralr, kelle sadik Neapolis hirmus karruse näo teinud  ja kibbedaid sanno jagganud, et Neapoli söalaewad lausa merre peal üht laewa julgend kinni wötta, mis Amerika lippo al öige passiga  omma teed käib. Assi olli käppoga katsuda,  agga mis tehha, Neapolil polnud parremat  awwalikko tunnistust, kuid laewad piddid  keige innimestega jälle taggasi antud sama,  ja Amerika sadik põlle sellega üksi rahhul,  waid pärrib weel muud tassumist. Palermo linna lahhengist sadab Inglisse admiral Mündi koio sannumed ja sealt seest kuleme, et luggu hirmus kül olnud. Uks jaggo Palermo linna, ZOUl) jalga pitkuti ja 3W jalga laiuti, peab selge kiwwi-warre ja tuhhaunnik  ollema. Mitmes maias on terwe perrekonna  kaupa innimessi sisse janud ja ellawalt  ärrapöllenud. Ka selle Inglisse admirali kirja sees tunnistaks?, et Neapoli söameeste risuminne, pölletaminne ja tapminne ni hirmus  olnud, kui kellegi sulg ei jöua üllesse panna. Immeks on panna, et ka nimmetud admiral tunnistab, et kindral Garibaldi ni hästi lahhengis, kui ka parrast sedda, kui auwäart  mees, waenlase wasto wapper ja nende wasto, kes ilma söariistata ehk hawatud, lahke ja armolinne olla, kes hawatud waenlase eest nisamma murret kannud kui ommade eest, mis 196