sedda hirmust többe wähhendada ja kui woima  lik, üsna kautada. Se olla koggoniste halle wadata, kuida waesed ellajad langeda. Mönne  mehhe öue ja laudad on jubba tühjad, kus ennam ei sarwilist egga muud loma leida põlle. Kuida seitungid könnelewad, minna se többi näddal näddalalt ikka kangemaks. Kui ta nenda eddasi müllab, mis jäeb senna wimaks järrele? 18. Nowembril, minnewa aasta, olla üks laew wäljarändajatega Liwerpolist Australiama pole wälja purjutanud; põlle agga senna sanud,  waid hirmsad tormid lohkunud laewa, ning keik 273 reisiat ja 33 laewa meest olleksid  laenetest maetud sanud, kui mitte üks Amerikama laew neid wee surmast põlleks peastnud. Se laewa kaptein ja madrused olla nende hädda näinud ja ilma kaua mõtlemata ning omma hingest holimata neile appi ruttanud  ja Zummal kroninud ka nende Samana  ma mehhe hallastusse tööd, et keik innimessed  enne omma laewa peale sanud, kui se laew olla ärrawaonud. Se armas ja kallis  kaptein piddanud neid senni omma kullo peal üllewel, künni Postoni linna, seal läinud need õnnetumad male ja linna üllemad wannemad  olla neid imme sure armastussega wasto wötnud. üks Amerikamaal sündinud, agga parrast Londoni linna assunud kaupmees, nimmega Peabodi, kes mitte ükspäinis omma rikkusse  , waid ka omma helde ja hallastawa süddame  polest keigil tuttaw ja kulus olnud; sest waesid arwanud ta ommaks warraks, need põlle ial trööstimata temma uksest wälja läinud,  mis eest ka Jummal tedda wägga õnnistanud.  Pari aasta eest olla ta Londoni linna  'waesema suggu rahwa awwitusseks 150 tuhhat naela - se on meie rahha järrel peale miljon höbbe rubla kinkinud ja nüüd olla ta 100 tuhhat naela weel jure annud. Londoni rikkad ja ka ommast kohhast helde süddamega koddanikkud immestlewad nende suurde annete ülle, mis se armas mees kinkinud.  Sest esstmessest jaust olla selle tarbeks 70 tuhhat naela ärra prugitud, et tö-rahwale ehk ülleüldse allama suggu rahwale head sojad ja kuiwad korterid murretsetud, mis terwisele kahjuks põlle. Umbes 150 leibkonda ehk 800 hinge on selle kingitusse läbbi surest häddast wälja kistud. Siin peame, armad sobrad, Issanda sönna peale mõtlema, kui ta ütleb: ..Minne ja te sinna nendasammoti!" Amerikamaalt. Inglismaalt olla 150 innimest Patagonia male assuma läinud, agga kuida kuulda, peab nende kassi seal wägga  wäest wisi käima. Nälg ja sealt ma klima ehk tule õhk olla neist jubba 50 ärratapnud ja teised kirratseda weel, ei tea kui kaua? Keik mis neil tarwis, fedda peawad hirmus kaugelt toma ja jubba kotto minnes põlle neil middagi kasa wötta olnud, lootnud keik ftal eest leidwad. Tännised Lõuna-Amerikama pärris orjade piddajad, tahtwad sedda kahjo, mis Neegrite priiks samisse läbbi neile tulnud, ühhel teisel wisil jälle tassutud sada. Nad lodawad Saksamaalt  jälle oddawalt orjast sawad. Endised pärris orjade kauplejad Knoks ja Smit, kes Wassingtoni lähhedal asset, olla teada andnud, et se neil wöimalik, iggal aeal Saksamaalt ni paljo tö-rahwast murretseda, kui nad prukiwad ja nimmelt selle kaubaga, et mehhed 100, naesed 60 ja lapsed, mis weel alla 15. aasta 30 Dolari aasta palgaks  sawad; leppiwad Neegri toido ja ellokortritega.  Se õlleks kül ennam nutto kui naero wäärt, kui Saksama rahwas ennast neile ärramüüks. Kui lubbawad Neegrite toido ja kortritega leppida, siis wõtko ka Neegrite  piitsa wasto; separrast olla ka sealt supertent  neid keetnud, mitte sedda kuulda, mis Knoks ja Smit lubbawad, waid iggapiddi neist emale hoida. Kirjawastussed. J. J. J. Olge tuhbandeks terwe kalli sönnumite eest, olleme kohhe prukinud. Pallume ka eddespiddi meie peale möttelda. C. T. W. Tänname wägga, agga jäid rumi kitsuse parrast  tullewa korraks. 47 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 8. Februar 1866.