dima, on üks primelelinne rahwasadik, nimmega Shulze-Delitsh. Se mees on wässimatta omma rahwa heaks töös, ja sellepärrast peab rahwas Lemmast ka wägga suurt luggu. Shulze- Delitsh on Saksama hantwargi ja törahwale, nago Soworow omma sõameestele armas, ja Lemma nõu wõetakse iggas asjas wasto. Agga kas teate, mis peale Shulze-Delitsh omma rahwa  seas ka sure holega tungib? Se on se: et õppetusses ja waim oharrimisses ikka eddasi lähhäksid! Sedda pamgem meie ka tähhele, sest selle polest on Lemmal tulline õigus. Harrimatta innimenne ei sa jo omma asjo mitte korrapärrast aetud. Temma on allati nago kanna takkus, peab teiste keppi naeal käima  ja teiste prilli läbbi näggema. Rummalus hoiab tedda iggal pool kammitses ja wangis. Uksi õppetus, teeb innimest innimesseks ja aitab tedda omma ellust arrosada ja maggo tunda. Oh, et ma sedda keige nende Eestiwendade kõrwa sisse wõiksin kissendada, kes weel harrimatta ja õppetamatta ello kammitses tuimalt ja mõtlematta  omma teed eddasi käiwad, nago ei õlleks meiesuggn ennimessel muud middagi tarwis, kui sulpi ette ja ikket Pähha! Mis immeks panna, kui kõrgema ninnaga innimessed ülle olla meie peale watawad. Maliamaatt. ja Parlamenti lige-j Hiljuti seisis Italia Parlamenti lige Boggio „Pühha issa" ees ning aeasid politika asjust jntto. Paawst: Ütlege mulle tõt, mis rägib rähmas  minno wallitsussest? Mis ütlete Teie isse? Boggio: Iggamees armab Jtaliamaal, et pühha tool rööwlid, kui ka just mitte tagga ei kihhuta, siis ommeti sallib , et tullewad ja lahmad  ja tewad, mis tahtwad, ja kui endine kunningas  Prants neid sadab Neapolimale kurja teggema, siis peab Teie wallitsus silmad kinni piddmna ja preestrid neid kurja tö peale sisseõnnistama.  Paawst: Need on kurjad wallejuttud! Boggio: Minna ussun kül, mis pühha issa ütled; agga wägcza hea õlleks, kui Teie nenda kõnneleksite, et keik Jtaliama sedda wõiks kuulda, siis kauks rahwa wallemõtlemissed ärra. Paawst: Mõnnele, kes parrem ei tea, wõib kiil nenda olla, kui salliks minna neid peakelmisi  ja lasseks neid ommal wisil kunningast Prantso tenida ja usso eest sõddida. Nad pist- wad Prants IZ. kujo ühte ja Pius !X. kujo teise tasko, ja kui neid siis kiuni wõetakse ja minno pilt nende jueest leitakse, siis peab nende kurri tö minno sü ollenia. Agga kuida wõin ma sedda keelda? Boggio: Agga Prants I!. poolt ei olle ommeti mitte keik tühhi jut ja temma ellaminne Roma linnas Paawst: Kas tahhate, et ma tedda siit warjopaigast pean waljaaeama? Voggio: Sedda peaks temma isse ilma aeamatta Uggema ja Pühha toli nenda wallejuttude  eest hoidma. Paawst: Mis Teie mulle Praego ütlete, on Prantsusse sadik siiasammas toas ka üttelnud.  Agga kas teate, mis ma temmale ollen kostnud? „Kirjutage omma keisrile ütlin minna et üks suggukond ommal aeal keigest Europa rigidest olli wäljatöugatud ja leidis weel üksi minno jures warjopaika, ja se sugguselts ollid Bonaparti nimmekandjad. Kirjutage sedda omma keisrile." Parrast sedda ei räkinud kegi Prantso ürraaeamissest ennam. Boggio: Pühha issa! Bonapart ei olle ial mõrtsukaid ja rööwlid Prantsussemale saatnud! Paawst: Kunningas Prants ei te sedda ka mitte; temma ei wõi mitte, kui ta ka tah.Haks,  sest rahha pudub ja sedda põlle mitte sel wistl mahhamiskada. Peale selle teeb mo wallitsus,  mis wõimalik on, röömlite wasto. Ammuks  se olli, kui ma mitto tükki Prantsuste katte audsin, neid tühja male ärrasata; 50—60 istuwad neist mängis, kedda ka arra peab sadetama.  Sellega loppis nende jut otsa. Boggio isse ja mitto teisi arwawad, et Pühha issa se kord mitte ei olle walletanud. Prantsussemaatt. Seal arwatakse, et 9'iapoleon  omma sõamehhi Mehhikomaalt nisamma taggasi kutsub nago Roma linnast. Agga kui siis Austria keiser omma wennale ja Belgia kunningas omma wäimehhele ni paljo rahha ja nekrutist ei jõua järvele sata, kni ue troni toeks tarwis on mis siis saab? 357