mele tulletab, se! oa öiged kewwade -mõtted, ja nenda wöiksin weel paljd nimmetada, kui se paljo rumi ei wöttaks. Rüüd sõbrad, katsugem järvele, mähhärdussed  kewwade-süddamed ja kewwade-mötted meil on? Sest ei olle weel mitte kül, et meie siin mailmas mönned pallehiggi sees tööd teme ja mönned aegutades töldas sõidame; ei olle ka mitte weel kül, et lihhalikkus römus,  nago lamba talled, hüppame ja kargame  ; meie peame ka teadma, mikspärrast sedda teme, ja need on jälle öiged kewwademötted.  Mis siis tännawo kewwade ja sui jälle teme, olgo fullega ehk äkki adraga, olgo kerwe ehk labbidaHa, wikkati ehk sirbiga, sedda tehkem kui ristiinnimessed, kes ajalikkus ellus iggawesse ello juurt pannewad ja tullewase  sure kewwade wasto ennast sirrutawad. Za nenda sowime omma armsa söbradele iggas  töös ja ammetis, kuhho Issand meid iggaühte pannud, head meelt mõistust ja kallist terwist ihho ja hinge polest, et iggaüks omma tööd tehha ma ütlen teist korda mitte kui tö-massinad ehk mammona  teenrid, waid kui ristiinnimessed, kes teadwad  , kust nad tullewad, kuhho lähwad ja miks sedda ehk teist tewad. Seks lasko Zummal  omma rohket önnistust keikide peale mahha  sabdada. Nisuggused on meie arwates ristiinnimeöse kewwade-mötted. Sönnumed ommalt maalt. Tallinnast. Tarwilinne leädus. Kallis assi on, kui innimenne teab, mis peab ollema ja mis ei pea ollema. Tallinnast annab meile üks hea söbber teada, mis nende kubbermango „Ma walla kulutaja" sees No. 6 21. Mail 1860 seisab ja sowib, et sedda ka „Postimehhe" lehtis peaks kulutud sama. Meie ei tea mitte, miks selle wasto peaksime pannema? Kuulge siis: „Eestima kubberneri herra annab seädusse kohto polest teada: (Tallinnama) seädusse-ramatus Z. 561 on mõistetud, kui suur maks tenimiöse - passide eest on maksta. Zgga aasta mitte ennam, kui naesterahwal 2 rubla ja meesterahwal 4 rubla wallalaekasse ja peale sedda maksab meesterahwas (ommad igga aastaftd) ktovomaksud."  ~1858 aastal, 5. Leht-ku päwal on mõistetud  ja kubbermango seitungi läbbi kulutud, et krsnomaksude eest ei tohhi ennam wötta, kui aastas 2 rubla mehhe pealt, ja et keik need maksud, ni hästi mis kronule, kui ka mis wallalaekasse samad, peawad kihhelkonnakohtoherra  katte maksetud sama, ja mitte kellegi  mude kätte, olgo möisaherra ehk tallitaja ehk kegi wallaperremees; neil on ärrakeeldud, mingi makso tenimisse-passide eest wötta." „Nendasammoti on ka ärrakeeldud, kui üks tallopoeg teise möisa alla ennast lasseb kirjutada ja selle möisa koggokonna hingekirja saab ülleswöetud, et selle eest mingisuggust makso temma käest ei pea pärritama, ei wallalaekasse,  ei maggafini aita egga mmale kohta." x Peterburgift. Römo täuno. Kes nüüd wenne rahwast mitte römus ja tännolik  ei olle, peab putük ollema; agga sähhärdusi  ei olle; neil keikil on nüüd südda tänno ja su kitust täis, ja se on õige ja kohhus. Zggaüks neist priiks sanud innimestest, kui ta liggi peäseks, annaks omma Keisri jallale  suud. 12. Märtsil, km Keisri Herra ja Suurwürst Aujärjepärria ühhes seltsis söawägge tahtsid watama minna, tullid mitme tuhhande rahwa hulga seast, kes kokko ollid tulnud, nende savikud keik tömehhed  ja tallopoiad wälja, astusid Keisri Herra ette, ja tännasid ligutawa sönnadega selle sure armo eest, mis Keiser nende priikslaskmisses  olli üllesnäitnud. Keiser kulas armolikkult pealt ja ütles siis, et jubba Temma  önsa issal se nöu olnud seddasamma tehha,  ja maenitses neid targa ja issalikko sönnadega,  ennast kui ristiinnimessed, ausaste ja korra pärrast üllespiddada, et nende pripölli neile ka tõeste sedda kasso tooks, mis ta Selle peale ei tahtnud rahwa römoöiskaminne ennam lõppeda ja iggaüks 106