küps. Paawsti ussul olli öigus ja seädus, temmal polnud middagit. Enne ollid Austriamaal  24» miljoni katoliko uösuliste seas, kennel  öigus ja wolli kaes olli, 1,258,831 Lutterusse  ja 1,963,780 Kalwini, k0kk02,182,6l 1 hinge Ewangeliumi ussulesi, kennel mingisuggust  öigust egga seadust ei olnud. Saggedaste piddid nemmad tunda ja maitsta sama, et neist ennam ei petud kui Jutidest praego seal ehk enne Pabilonimaal. Nüüd on 29. Märtsil  luggu teiseks läinud. Neile on nüüd ommas  iggapäwases ellus ja Jummala teniStusses  sesamma öigus, mis keige kütoliko rahwal  ka on. Nemmad wöiwad ommad usso asjad isseenneste wahhel ja omma usso seädust  möda tallitada ja korda sata, mis nad siamale mitte ei wöinud. Selle eest wöiwad nüüd meie usso rahwas seal tänno anda ning tewad sedda ka, ni paljo kui neist arro samad,  kui kattis assi öige usk ja puhhas Jummala  sönna on. Jtaliamaalt. On se rahho täht? Mintsio-jöe äre pannakse 60,000 meest wasto Uustriamaad walmis seisma ja warritsema on se rahho täht? Keiges Jtaliamaal andwad wallitsusse seitungid rigi rahwale sedda  kui üht wägga tarwilist nöu, et nemmad sure holega öppiksid märki laskma on se rahho täht? Keik kindlad kantsid ja lossid möda Wenetsia raja äärt, kohhendakse öige korra peale ja tehhakse usi jure on se rahho  täht? Eiropamaal, isseärranis löuna ja öhto pool külges, ei tuntage ennam muud rahho, km sedda, kus söawaed jalla tallast pealaeni söamundris seiswad ja minnas püssid  kaenlus on se rahho täht? Jnnimeste tarkus ütleb nüüd (nago sedda Prantsuste ja Inglaste suust tihti kuleme): „pea rahho, agga möek olgo sul allati wööl" on se rahho taht? Wöib olla; agga minno pissukese  Postimehhe mõistusse järrele peaksin ma sedda paljo parremaks rahho-tähheks, kui möegad  ja pigid kirja järrele adraraudeks ja äkkipulkeks  saaksid ümbertaotud. Prants 11. lotus. Kunningas Prants on kül ommast rigist taieste ilma ja- nud, ning ei tea nüüd, kuhho ommad jallad Roma linnast peab pöörma, agga omma totust,  keik jälle taggasi sada, põlle ta weel mitte mahhajätnud. Roma linnas on temmal  üks suur maia, kus praego sees ellad. Sedda pakkus ta esmalt Hispania kunninga prouale müa, ja nüüd on keiser Napoleon tedda  ärraostnud, agga kaup on nenda tehtud, et kui Prants omma maia 5-aasta sees jälle taggasi tahhaks osta, et siis Napoleon sellesamma  hinna eest ei wöi keelda. Sealt ei paista muud, kui Prantso lotus wälja, omma maid ehk selle aia sees Me taggasi sada. Neapolis on ikka keige ennamjaggelemist.  Seal on weel paljo Prantso söbro, kes püüdwad igga wisi mässamist tösta. Hiljuti  on jälle wallitsus 9W sallaja hoitud  püssi üllesleidnud ja ärrawötnud ning 53 innimest wangi pannud. Mönnes pajkus  peawad needsinnatfed mässamisse töstjad, kus abbi käepärrast ei olle, hirmsaid teggusid teggema; agga se on keik ilma asjata ja ei sada Prantsule mitte keigewähhemat kasso, waid mässajate ennestele suurt kahjo ja nuhtlust  kaela. Mürati söbrad katsunud ka temma  nimme rahwale pakkuda, agga sest põlle mingisuggust walja tulnud. Roma pühhad. Muial mail on jubba pühhad mödas. Roma seitungid kulutawad  nüüd, kui immeasja, kui kallid need olnud ja kui paljo rahwast „pühha isfa" õnnistamist  kätte sanud. Kirriko kellad köllanud, sured tükkid paukunud ja kui paawst önnistanud,  on rahwa hulk selle sure önne pärrast ni wägga öiskanud, et kella egga suretükki heält põlle ennam läbbi kuulnud. Sedda õnnistust  jaggab paawst Peetri-kirriko räästalt, kui rahwas kirriko ees sure platsi peal kous on. Se kord olnud ka kunningas Prants keige omma sou seltsiga ja paljo muid suri temmaga rahwa seas „pühha issa" õnnistust ootmas ja wasto wvtmas. Sedda õnnistamist  piddawad paawsti ussulissed ni wäggewaks,  et mitmed pitka teed käiwad ja paljo rahha kullutawad, et agga sest ossa wöiksid sada. Noh, mis tehha, paawst on so nende melest Kristasse ma pealne maiapiddaja, kellel 126