mahha raiutud, mis tahhan ma siis teisega üksi tehha? Otse ka temmal kui jubba põled mehhed kautanud, kuida lodab ta siis nende poledega tuggewa waenlasse peale wöito sada? Sedda nähha ta ka jubba ärra, sepärrast püab  ta iggapiddi waenlassele kät pakkuda ja leppitust tehha, mis agga waenlane taggasi lükkab ja ütleb: raiume agga weel eddasi, põlle so wigga! Õlled teine kord targem, egga  hakka ilma asjata surustellema ja tuld pöllema sütama, mis sa ennam ei jõua kustutada.  Et ta omma wäega ennam waenlast ei jõua leppitada, sepärrast olla ta Prantsusse keisrile hea kingitusse meleheaks annud ja tedda pallunud, ommalt poolt katsuda, sedda suurt tuld kustutada ja sured tükkid wait sundida  ning nende wanna rahho jalge peale awwitada,  mis agga ka temmalgi weel ei tahha hästi korda minna. Sedda näme peagi, kui nende üksikute teadaandmiste ja sönnumite peale watame, mis siit ja sealt söa paltsidest seitungides aeg aealt loeme. Berlinist, 28. lunil. Austria keiser olla Preisi kunningale jälle ueste kät pakkunud ja leppitust sowinud ning leppitusse palgaks lemmale  kaks linna Josepstadt ja Theresienstadt  lubbanud, agga Preisi kunningas põlle sedda pakkumist mitte wastowötmisse wäärt arwanud, mis ta ka Lemma kat taggasi lükkanud. Königgrätsi lahhingis,  mis 21. lunil olnud, olla Austria jälle hulk wägge kautanud, kül jänud neid söaplatsi peale ja arrutumad mehhed sattunud wangi; nende arru olla jubba 20 tuhhat meest ja 145 suurtükki. 29. lunil kirjutakse: Prantsusse keiser  olla ueste jälle ommalt poolt katsunud söariistade rahho jallule aidata, agga põlle se tal mitte korda läinud tedda jallale tõsta, teised  wötta sest juttugi, waid ütlewad Austria kohta: on ta kord hakkanud, siis seisko kui mees wasto; üht pöddurat rahho meie ei salli. Prantsusse keiser olla ka ommad merre wäed kotto wälja saatnud ja kässo kätte andnud  Wenetsiasse minna, sedda maggust sutäit kaarnate eest kaitsma; kardab Ztaliat teadmatta senna minnewad ja sellele pahha teggewad. Kindral Leboew olla kommissariks senna läkkitud,  sedda uut saki wallitsema ning kindral Wrossard läinud Preisi kunningale sönnumid wima, et Prantsusse keiser ennesele ka jubba möega wöle pannud, misga ta Preisi kunningale  oölda tahhab: kui sa heaga ei tahha rahho  tehha, siis tullen sõbra appi. Ta ei nõuda ühtegi muud, kui sedda, et Austria wäggi ja wöimus ei milgi kombel saaks wähhendud. Austria wäed olla Wenetsiast wälja läinud ja sedda täieste Prantslaste holeks jätnud. Kuida üks Saksa seitung könneleb, olla Preisi söawäed weel paar pennikoormat Olmütsist  põhja pool kulges seismas ja tal olla tahtminne seal omma wägge selle wäega, mis Shlesias olnud, ühhendada, et siis ühhes Austriat  jälle nattuke tuttistada ja temmaga rammo  katsuda. Suretükkide arro olla wimasest teadaandmissest sadik jälle hea kord kaswanud; siis olli neid 145 ja nüüd ööldakse jubba 180 ollewad. Ka olla nad Austriale weel ühhe sure pahha teinud: 400 koormat sõamona,  mis Austria laagrisse piddand minnema,  olla nad te peal kinniwötnud; mis tahtwad  nüüd waesed mehhed tühja köhhuga ehk ilma pussirohho ja kaideta tehha? 1. Julil. Kuida Kissingist kirjutakse, olla 30. Junil Hausenis ja Waldashahhis kaunis  suur lahhing olnud, kus jälle woit Preisi poolt jänud. Lähhemad teadussed puduwad alles. Bömenist antakse teada, et Preisi wäed weel pennikoorm maad Brunnist ja Olmütsist  emal ja et neil se köwwa lotus, Austria  põhja- ja lõuna poolsid wäggesid keelda kokko samast. 4. lulil. Sedda jutto olla iggal poo! kuulda, et Prantsusse, Preisi ja Ztalia wallitsussed  söariistade rahho teggemisse polest olla ühhendanud. (Kui paljo töt seal sees sedda ei tea meie.) Preisi wäed olla ühhe wallida wöitlemisse peale Austria, Baieri ja Darmstadti wäggede ülle wöito sanud ja neid laiale pillanud. Baieri wäed olla Maini pahhem  pole kaldasse taggasi taggenud. Kölnist 30. Zunil. Sealt antakse sealase 221