pärris makck öppetajat, ei koli egga koolmeistere,  ni kui peaks ollema. Need mis siin on, on omma mõistusse polest nisamma waesed  kui miyna ja monnes asjas weel waesemad.  Meie kirriko asjad on siit saksa õppetaja  Keiheli käes, otse kui mullu oppetaja Walkeri  kirjast õlled näinud. Keihel on meie metest  üks wägga armas oppetaja, agga temmal on siin nelli saksa koggodust, mis ennam kui 50 wersta ühhe teisest emal ja sepärrast temmal  wägga paljo teggemist. Jggas kuus käib ta meie linnas saksa jummalatenistust piddamas  ja tulleb armast sekka, kui armastus tedda aeab, ka meid kaddunud Eesti lambaid üllesotsima,  kas ta se eest iggakord tänno saab, on teadmata; muust palgast põlle juttugi. Kül se suur karjane temmale omma arroteggemisse ja palga maksmisse päwal ka üht suurt palka wöttab anda! Zsseärranis waene luggu ja tülli on temmal meiega selle polest, et ta Eesti keelt weel wägga pissut mõistab, mis keik wennekele peame selletama. Eesti kele jummalatenistust  peab ta ramato järrele, sealt loeb ta wägga selgeste, selge murde peal, et se üsna immeks panna, nago õlleks ta Eestimaal  ütteskaswanud, siiski on ta meil ülle wägga armas, woib olla ka sepärrast, et meil omma pärris öppetajat egga karjast põlle. Peaks Jummal meile, Temmast ärratagganenud  lastele, weel sedda armo näitama ja ühhe mehhe süddamesse sedda armastust pannema, kes sia tulleks meid Jummala sõnnaga kokkokoggoma,  kes olleme laiale pillatud. Zsseärranis  waene luggu on, - mis ma häbbiga  pean tunnistama nende waeste ussust ärra tagganenud hingedega, kedda, kuida isse tead, wanna kulus walle prohwet Malswet ussust ärrakiskus. Siin ja seal on praego weel neid waesid hingesi, kes temma narri lörri tõeks ja sawwi saiaks piddawad: siiski on, Jummal tannatud, mitmete silmad lahti läinud ja temma wüjast tedda ärratunnud; agga kuida Eestimaal, nenda ka Krimmis, on temma wägga paljo pahha teinud, mis sulle ka weel tahtsin nimmetada. Temma habbemata  teggudest siin Krimmis woiksin ma mitto pogent täis kirjutada, agga kellest om- metige suremat kasso põlleks; nimmetan agga nipaljo, et iggaüks temma eest hoiaks ja tedda senna sowiks, kus ta ei päikest egga kÜNd ennam  ei näeks; sest sedda põlle ta wäärt, et need temma peale paistwad. Esmalt, kui ta Krimmi tulli, hakkas ta kohhe  endist modi pahhema käega kauplema ja waesid innimessi petma. Ta ostis keik suggv ellajaid oddawalt kokko ja müüs jälle waeste innimestele, kedda ta jubba ammugi purruks olli petnud, kalli hinna eest ärra, egga häbbenenud  mitte nende käest pool hinda rohkem wötta ja nenda awwalikult waeste wendade warraga omma taskuid täita, kus jures ta ikka kidad, ennast Jummala pärrast õigust teggewad  ja et walle kristusse Tiskre kulutaja temmale öölnud: essite pead sa omma wanna warra mahha jätma ja siis Kanaani - maal (Krimmis) sedda mitme wörra kätte sama; sedda olli walle prohwet wägga hästi meles piddanud ja nenda kuida ütlesin, parrema ja pahhema poolt tömbanud. Kui aastal 1862 surem Eestlaste jaggo Krimmi sare tulli, olli nende seltsis ka üks kaunis jõukas mees, kellel monni hea koppik senna tua olli. Sedda teadis wanna prohwet  ja sepärrast köddistas se rahha wägga ta süddames ja ta ei sowinud sedda maiale kui omma tasku. Jhho terwise kui ka warrandusse  polest teggi ta selle mehhele wägga suurt kahjo. Nimmetud mees assutas ennast A. küllasse, kus parrajate üks Sakslane omma maeasid 366 rubla eest tahtis ärramüa. Sedda  kulis aus prohwet ning hakkas neid maeasid üllemal nimmetud mehhele kauplema, et lotis seal jures hea kasso sawad. Et ta pissut wennekeelt purtsis, heitis ta tulgiks ehk wahhelt  räkijaks ja ütles mehhele, kule Jaan: Sakslane tahhab omma maeade eest 466 rubla,  kui sul tahtminne on, siis wötta, muido sowin ma neid ühhe teisele. Mees mõtles nattuke järrele ja lubbas wimaks 356 rubla. Prohwet läks ja teggi warsi kauba walmis, pistis 56 rubla tasko ja olli rõmus, et assi nenda korda olli läinud. Sesuggused tembud  ollid temma iggapäisid ammetid, kes jõuab neid keik üks hawalt wälja luggeda. Aasta 314