Inglis- ja Prantsussemaad neis asjus parrem nimmetamatta jätma. Seal on ommad pudussed  ja wead ka, agga seal ei olle kül nahalt ni pentkast innimest, kes awwalikko seitungi läbbi julgeks tunnistada: „tallorahwale ei olle mingisuggust  muud öppetust tarwis, kui sedda nattuke luggemist, mis ta koddo emma koonla körwas korjab." Mis ütleksid seal teised Inglased ehk Prantsussed? Nad panneksid temmale narrikotti kaela, ja küssiksid, kui mitto aastat La enne Lutterust  on ellanud? Agga kirjutaja omma süddamesse  lööb ka, et sähhärdune koddone luggeminne  suur assi ei wöi olla, sepärrast ütleb temma: „Agga on siis nisuggune koddo öppitud luggeminne ka selle nimme wäärt? Eks ehk põlle liig pudulinne? Eks ei pudu seal jures ennamist arrosaminne sest, mis innimenne on luggenud? Wist on saggedaste luggu nenda. Agga kas sesamma hädda nisamma tihti ma kolides ka ette ei tulle? Paljuks koolmeistrid loewad isse möistussega? Möistust ei öppita  kolides, seminarides ei ka mitte surekolides,  waid mõistust peab innimenne sündides  kasa toma." So! nende hobidega arwab meie Eesti koliwastane,  et ta just naela pea pihta juhtunud,  ja on ommeti üsna möda lönud, pea isseennese sörme pihta. Waene, purrowaene ja pudulinne on nisuggune koddone öppetus, mis need peawad öppetama, kes isse ei möisto,  sedda peame waljuste tunnistama. Agga kui ta ütleb, et luggu kolis nisamma hul olla, siis küssime meie: mis kool se siis on? Kes on nisuggust meest koolmeistriks pannud, kes weel isse ei möista, mis ta loeb, egga tea lastele öppetada? On agga kolikoht ni willets,  et igga Hanso ja Peetriga peate rayhul  ollema, kelle sü se on? Temma ütleb: „möistust ei öppita, waid peab sündides kasa todud sama." Agga seeb se on, kus ta üsna lussika waagnast möda pistab. Möistust,  se on head pead, terrast waimo :c. ei öppita kül mitte, agga kas öppimist ja arrosamist ka sündides peab kasa todama? Kui suurt kasso sadab hea pea, kui se öppetusse  läbbi ärratud ja harritud ei sa? Et innimenne möistaks, mis ta loeb, seeb se on, mis ta peab öppima. Kui siis Tallinna poolt mees kolisi ei salli ja koddone öppetus waene on, kus peab siis ippitama? Mis aitab siis, kui Zummal sealt rahwale head pead ja terrast mõistust annaks, sedda ei ckrrata  egga Harri kegi, waid peab ommeti roostetama?  Ei, kulla pai kirjutaja, kui se mitte ei wöi olla', et Eestirahwas mailmarikide  tundmisses, mailma sündinud asjus, lodud asjus, wisikas :c. öppetust ei sa, siis ei pea ommeti kegi möistmissega luggemist, piibliluggud, katekismusse kostmissed, kirjutamist,  rehkendamist ja laulmist nende eest lukko tahha pannema. Seks agga ei olle koddose öppetussel mitte sedda jöudo, sepärrast peawad  kolid ollema. Meil põlle rumi egga  aega pitka selletust tehha, tahhame agga lühhidelt näidata, et meie ka tunneme, kui meid lüakse. (Jääb polele.) Sönnumed ommalt maalt. Peenusi. Laat. Sedda petakse otse kui Postimehhe ukse ees, ja ta teab temmast sekord ni paljo könnelda, km ta teiste käest kuleb. Zgga mõistlik innimenne ragib isseennesest  ja ommast asjust ni wahhä kui ial wöimalik, siiski pean ma nüüd ütlema, kust se tulleb, et ma Perno labast, mis ni liggi, middagi ei tea üttelda? Armad sõbrad, se tulleb haigusest; sest jubba wiet näddalat pean ma, mis mul kirjutada on, többewodest wälja wöera sulle sisse ütlema. Omma kässi ei tahha weel paljo middagit malmis tehha ja nago kässi, nenda ka jallad ei tahha weel kaugele kanda ja sealt se tulleb, et ni wähhe Perno labast tean. Ni paljo, kui teised  innimessed ütlewad, on mönned ellajad tännawo alwemalt ostetud, kui minnewa aasta;  ja et rahwas ennamist suurt hinda tahtnud,  sepärrast on jälle wägga paljo lomasi taggasi widud. Muud ma ei tea tännawusest  labast middagi üttelda. Riast. Aurosöido allustus. Rigas tulleb üks uus assi teise järrele ja nende wanna  lin lähhäb ue asjade labbi igga paaw uemaks. Wallid langewad, ued maiad ja 307