sõdda Sleswig-Holsteinimaast tahtwad tehha, ei olle ikka weel teada; agga rahwas isse hoiab kindlaste omma hertsogi pole. J 3. Webr. on Sleswigi rahwas igga 400 hinge pealt üht meest wallitsenud ja Kili linna saatnud, mis Holsteini jaus, omma hertsogi terretama ja temmale truust tunnistama. Teisi läinud ka ühh es, neuda et 1500 Sleswigimeest KiliS kous olnud. Immeks on panna, et Preislased sedda põlle ärrakeelnud. Dani wangid Peawad tunnistama,  et nende sõamehhed mitte sured küttiv ei olla ja nende püssid ei kõlbada middagi, separrast  piddada ka saggedaste Taanlased Põggenema.  Saksa püssid kanda wägga kaugele ja nende kulid minna arwa möda. Et Sakslased  põhja poolt Sleswigi rajalt ülle astunud ja lütimaal nende Koldingi linna ärrawõtnnd, se tahhab Taanlasi wihha pärrast lõhki aeada. Et nüüd lahhengidest se kord wahhet on, tahtsin teile nattnke Sleswig-Holsteinist ütleültse kvnnelda. Paljo kautab Dani kunningas, kui Sleswig-Holsteinimaast ilma jääb, ja paljo saab hertsog Pridik, kui sedda ommale saab? 1. Sleswigima  on ülleültse 168 LZpennik. suur ja ellawad liggi 400,000 innimest seal sees. 2. Holsteini ma) 154 lUpennik. suur, toidab 523,000 innimest ja 3. Lauenburgi makond, 20 LZpennik. 50,000 innimessega. Kokko on neid 342 slpennik. maad ja nattuke peale 970,000 innimest. Ma on meie Lihwlandimaast  ennam kui pole pissum, agga rahwa hulk mvnni tuhhat surem/') Selle ma kallal kissuwad  nüüd Sakslased ja Taanlased. Ma ei olle isseennesest mitte laita, kaswatab head wilja ja rohkeste häid etlajaid, mis sealt igga aasta wägga paljo Londoni turrule wiakse, kus head hinda sawad. Taanlane kautab  wägga paljo, kui sest raswasest maast ilma jääb, sepärrast ei tahha temma ka mitte hõlpsast jarrele  anda. PrantsVssemaM. sMeksiko keiser, j Et prints Maksimilinist keisri tvend ja Belgia kunninga wäimees) wimaks Meksiko keiser saab, näitab aeg aealt wäggise tõeks minnewad.  Prantsussemaalt Peab jubba selle tar- Lihwiandlma on WZ suur sa innimessi BZ4,VVO hinge. wis 250 mill. pranki rahha lamatama. No muidogi, Napoleon on jo selle kroni ja troni wallaja, siis peab temma ka hakkatusseks middagi  andma. Meksiko isse maksab wolga Parrast  Me ärra, kui jõud kannab. Prantsüs pärrib agga monni hea mill. ka sõakullo, mis 10 aastat aega annab maksta. Mis meie suggune kül Paljo teab, agga ma kardan ikka, et Meksiko ue kroni! sees Pool sawad okkad ollema. Inglased tahhaksid mõnned hea melega  Prantsust käe kõrwa wõtta ja temmaga Danimale patserima minna, agga ta sõgge on tännawo nago kurt ja jalloto, ei tahha kotto wälja tulla. Prantsus agga naerab isse peusse, õöldes:  „Ma kutsusin sind 1859 Jtaliamaale, sinna ei tulnud; ma kutsusin sind 1862 Meksikomale, sinna jooksid taggasi; nünd kutsud sa mind 1864 Danimale, noh, minna ei tulle ka mitte!" Inglismaalt. lotus.j Kui mnimenne süddame täiega teisele middagi ei wõi tehha, siis ta ähwardab punnase harjaga: „Kül Jummal sedda so kätte maksab!" Nenda teeb nüüd Inglane Saksama wasto. PrantsuS ei tulle kasa, üksi ei tahha ta minua, sepärrast ütleb  nüüd: „Keik se kurri, mis Sakslane Taanlasele  teeb, ei ja tassumatta. Kewwade tulleb mässaminne, ja siis on teil palk käes." Kust Inglane sedda teab? Ta ei tea keddagit, agga ta lodab sedda pahha melega. Nemad sönnumed. Ni«st. Meie armolinue Keisri Herra on käsknud wastowotta ja andjaid Lännada nende 48 rubla eest, mis jälle mõnned Lutterusse usso (Lemburgi, Dikkeli , Löserni ja Wastselina) koggodussed  ja Zppetajad on korjanud, kui ka nende 200 rubla eest, mis Wandra ja tallo- Poead meie sõameeste heaks, kes Polamaal halvatud  sanud, on kokkopannud. Piiskop Walter. Dani maalt. Sleswig- Holstemi sõamehhed, kes Dani wäe hulkas wasto  tahtmist peawad tenima, ei tahha kiil mitte sallaja ärrakargada, agga lassewad ennast hea *) Wändra ja Kerro anded on wist koggematta teist Lorda nimmetud. (D. Red.) 70