koorm keik ladwad ja nõrqemad oksad katki wautanud.  Mitte 90-aastased Mannad innimessed ei nttellnld enne nisnggust asja seal näinud ollewad.  20 wersta siin pool Poltawa linna jänud külla lanibakarri öseks wäljale ja teisel hommikul olnud keik karri nhhes unnikus jeäkampa kokkokülnietanud.  25 lammast on weel lahti sadud, agga mis teistest sanud, ei olle üllespandud. sOdessa linna kaupj ööldakse tännawo süggise wägga priskeste eddasi minnewad. Ka wiljakaup, mis meie ma merreäarse linnades üsna seismas on, peab seal jubba hästi likuma. Uile minnewa näddala on seal selle ühhe näddalaga  70,000 tsetwerti wilja üllesostetud. Polamaalt. sWeel Pola kloostridest.j Siamale vllid Polamal 155 mungakloostrit ja nende sees 1635 munka, 43 nmmekloostrit ja nende sees 549 nunne ellamas. Keigist neist kloostridest on nüüd 16. Nowembril 71 munga ja 4 nmmekloostrit kinnipandud, sest et nende sees wahhem kui 8 iunimest ellasid, peale selle 39 kloostrit sellepärrast, et mungad ehk nunned nende sees mässanud eh? mässajate nõuus olnud. lummala tenistus, mis kloostrikirrikutes siamale peti, saab ka eddespiddi petud. sßahha raisk.j Nahha, mis mässamisse  aeal rahwa käest korjati ehk wäggise wõeti, olla peale 15 miljonit hõbberubla, peale miljonit, mis mässajad krono kassast warrastasid  ja 890,000 rubl. mu linnakassadest risusid, Litawimaalt tullid 300,000 rubl. ja Galitsiamaalt  teist sedda wõrt:c. Mis on nüüd Polama  keige selle rahha eest ennesele ostnud? Ta on selle eest isseennesele aadrit lasknud ja paljo omma lapsi ttrrahnkkanud muud middagi. Aitgo Innuna! meie Keisri Herrat neid hawo jälle parrandada, mis Polarahwas mässamisse sojas towwes ennestele teinud. Wõeralt maalt. Kuida näete, wöerama asjade tarwiS on mul tänna kaunis wähhe rumi, agga sealt Põlle ka paljo kõnneleda, mis tähtjaks õlleks. Holsteinimaalt ni paljo, et kardetaw tülli Preisi ja rigikoggo sõameeste wahhel  kül wist ei sa tullema, waid Saksi ja Han- nowri wallitsussed, kui wähhemad, andwad Prei, sile parrem järrele ja kutswad omma sõamehhed koeo. Saksi wallitsus olli keige kärredam Preisi wasto pannema, agga peab ka jubba järrele andma, sest nõrgemal kangemaga tulli tehha, on raske assi. Wähhema wallitsustel on agga hirm, et Preislane maad, mis kord temma käes on, parrast mitte ennam kätte ei anna. Preisil wõib ka sesamma hea tahtminne olla, ja rahwale ei õlleks se ka milgi kombel kahjuks; agga nemmad hoidwad omma hertsogi pole ja tahtwad parrem rigi waljaspiddises asjus, kui ka ma- ja merrewäes  ni liggi, kui wõimalik, Preisi kulge heita, sellegipärrast muido omma hertsogi al ellada. Küllab same nähha, kuida asjad wimaks jäwad, Kui meie nüüd ülle piri Danimake lähhäme, siis kollab rõmoõiskaminne  wasto. Jüütlastel on kahhekordne rõõm: esmalt on nemmad Preisi sõameestest lahti sanud, kes parrast rahhoteggemist sealt ärratullid, ja saatwad  neile tuhhat sedda jateistjärrele; teiseks on nende kuuningas Kri stian IX. neid Kopenhagist isse watama tulnud. Ehk ta kül rahwast maenitsenud, raske! aeal temma wastowõtmisse parrast mitte kullo tehha, agga ota senni! se ei M middagi aitnud, waid iggas linnas, kus ta käib, tewad rahwas temma anuks ni Paljo, kui jõud wähhe üllatab. Kuuningas ja rahwas trööstiwad wastastiko  teine teist, sedda rasket hopi ärrakanuatada,  mis saksa sõdda neile lönud. Et rahwas omma kunningat truiste armastawad, se on kidowäärt  assi, ja peab iggal pool nenda ollema. Nootsimaail on ammo keik asjad ui waggusi,  kui maggaks terwe kunningriik. Nüüd wimaks  on nad aeawiteks ette wõtnud, kokko arwada,  kui paljo inuimessi neil wiimse hinge kujutusse  aealwülja tulnud ja leidnud siis, et neid ülleültse  4,033,564 hinge- olla, kellest 3,548,334 maal ja 474,330 linnades ellawad; pealinnas Stokholmis üksi 134,691 hinge. (Norwegi rahwas ei olle mitte sia sekka arwatud.) Itailiamaas Roma linnas ollid ka neil päwal  sured piddud, sest paawsti ussulissed on jälle üht pühha meest jure sanud, kelle pole onn mad käid wõiwad üllestösta. Selle ue pühha mehhe nimmi olli enne Peter Kanis, nüüd 309 aastat parrast temma surma nimmetab paawst tedda laddinakele murdega: „Pühha Peetrns 398