koggeldas tüttar wasto: eggü —° minna jubba issa russika wöm käis kuklasse ja uksest  wälja. Nüüd olli häbbi wörro ninna peal! kuhhu nüüd minna? Koddo olla ta weel surustellenud: tännago wannemad Jummalat,  et nende kondid terweks jäid. Wägga kenna tüttar, kes nenda omma wannematte kohta julgeb räkida! Z. E. Selle ku 3. päwa ösel on Audro waldas, .Maeda küllas, Rattiste Peetre tallo ärrapöllenud. Ühtlasse on maeaga, mis 600 rubla wäärt arwatakse, 113 rubla eest ellajate pöhko, 67 rubla eest ridid, 36 rubla eest ellomaea asjo ja 15 rubla eest toido krami ärrapöllenud; keik kahjo arwatakse  ühtekokko 825 rubla. Kust tulli lahti peasenud, sedda ei tea kegi. Tallinnast. Aulik Balti kubbermangude kindral-kubberneri herra Albedinski on 30. Zanuaril Tartust tulles kalli terwisega Tallinnasse  jõudnud, kus tedda lont-tulledega ja sure auga wastowöetud. Peale selle, kui ta kaks päwa seal paigal olnud, olla ta 1. Webruaril, öhto kello 10 Tallinnast Peterburgi  sõitnud. —l. Webruaril. Tänna hommikust sadik  on meie merri jälle lahti, peale selle, kui tal kaks künni kolm näddalat öhhoke jeä peal olli seisnud. Reisiad, kes Baltiskist tullewad,  könnelewad, et sealane saddam se aastase  külma pärrast põlle kinni olnudgi. Kuramaalt. sUus koggokonna seä- Ria seitung könneleb: Ue aastaga astus uus koggokonna seadus omma wallitsusse  keppi - ja troniga platsi, kus keik ta sönna peawad kuulma. Jubba wanna aasta löppetusses said keik wallawannemad ja wollimehhed  wallitsetud ja wannutud ning ue aasta hakkatusses walla wallitsus katte antud, mis järrele siis ka ommale wallakirjutajat piddid wallitsema. Ni paljo kui praego kuulda, on nende tahtminne, ni pissut palka lubbada, kui ial woimalik ja nendasamma on ka luggu walla wannematte ja wöörmündrite palgaga. Se saab kül ka siin peagi toeks, et keik mis oddaw, hea põlle. Selle ue seädmisse  jures, mis nende ue ammetmeeste! alles kuulmisse tötto tuttab ja pabberi peal agga nähtud, ei põlle se ka immeks panna et hakkatus ni raske; sest et nad sellega weel tuttawad põlle, egga ei tea, kui paljo kellegi! tööd on. Lubbawad ühhe koggokonna wollimehhed,  kus umbes 100 tallopoega, wastawannemale  20 rubla ja kirjutajale 150 künni 200 rubla, siis sünnib se aina sepärrast nenda, sest et nad sedda asja suggugi ei tunne. Kui essite sellega tuttawaks sawad, küllad siis möistwad rohkem lubbada. Üllewataja kohtul saab eest otsa suurt teggemist ollema, asjo kohhe hoida; sawad rattad wimaks jone peale, mis nende ees on, et nad ei lähhä. sTe head siis sa leiad Mssuggused tormid ja marrud meil minnewa süggise ollid, teadwad keik, sepärrast põlle neist pikkemat jutto tarwis ja et need paljo önnetussi, isseärranis merre peal tonud, olli jo Lsseennesest mõista; paljo laewo läksid randa ja paljo innimessi langesid süggawa merre hauda. Nenda olla ka üks Jnglisma laew Kurama randa läinud, kus laewa mehhed  ilma armota ka surma olleksid sanud, kui mitte Kurama tallopoead, ommast ellust holimatta,  neile põlleks appi läinud ja wee-surmast  peästnud. Se assi olla Jnglisma kunninga  prouale teada antud ja temma helde südda sanud sest wägga ligutud, ning olla meie Keisre Herra loaga sellele, kes kui teiste peamees olnud, sep Otto Streit, ühhe höbbe au-rahha nöbi aukus kanda andnud  ja ni hästi temmale kui temma abbimeestele:  Krist Tserpe, Hans Osolin, Andshe Stuhring, Jnte Preedoling, Kaike Andshe Budsing ja ühhe perremehhele rahha kinkinud. Eks olle nüüd: ..Te head, siis sa leiad head!" Eestima kubbermango seitung toob meile otse sesammasuggused rõõmsad sönnumed, et meie arm olin ne Keisre Herra minister-komi  te nõutamisse peale Nai-sare krono tallopoegadele:  Kotlep Kühn, Karel Kühn, Jakob Berg, Hermann Berg, Reinolt Berg, Juhhan  Markus ja Maddis Mitt, kes 16. Septembril  1865 üht Preisi laewa kapteini tem- 55