„Koerahullustusse haigus tulleb ennamiste ikka künni 40 päwa Parrast hammustust wälja. Keige lühhim aeg on B—lo Päwa, keige pikkem  12—13 kuud; et se weel mitme aasta järrele peab tullema, on tühhi jut. Essimesse 2—3 pciwa sees on haiged wägga nukrad, püüdwad  üksi olla, on kohkund, kartlikkud, rahhotw mad, ohkawad paljo ilma asjata, kaebawad ennestel  hirmo ja kitsikust kääs ollewad, maggawad  rahhotumalt ja näwad hirmotawaid unnenäggusi.  Parrast sedda tulleb hullustamiöse aeg, kus räkimatta hirm neid pinab, nad Lahhaksid  põggeneda, joosta, kes teab kuhho lennata, ja kui nüüd kegi neid Püab taggasi hoida, siis tulleb neil wihhatujo, peksawad kätte, jalgega, kissuwad küünde ja hammastega, tewad ka saggedaste isseeunestele otsa. Keigeennamist waewab neid ärralämmatamisse wihha, mis ne-le nelamist hirmsaks pinaks teeb ja ükski assi ei ehmata neid ni wägga, kui se, kui middagi  weddelat näwad. Sähhärduste hullo tujude wahhel on neil künni 1/2 tundi wahhet, kus nad üsna selge melega on ja teisi maemtsewad  enneste eest ettewadata, ka omma wimist seadust ehk testamenti tewad ja muud sellesarnast. Nisuggusel korral on siis keige tarwilissem neile klorowonni ninna al hoida, et maggama jäwad, omma ihho rammo ei raiska ja tillemal ni lumetud  gummi torrode läbbi wõiwad toidetud ada. Sähhärdnse õnnetuma haige tallitus ei woi muud ennam olla, kui temma pina kergitada, muist unnerohhude, muist toitwa rögade ja nisugguse  haigetoa läbbi, kus terrawaid nurke ec. ei olle, misga ennesele hullo tujul wõib kahjo tehha." Ommalt maalt. Riaft. ahwa h ulk.j Pari aasta eest, kui Nia linna rahwast ülleloeti, siis leiti seal ollewad: 44,536 Ewangeliumi ussulist, 13,961 Kreka ussulist, 8,661 Wanna ussulist süks wenne  ussoselts) ja 1364 Judiussulist, ühtekokko 72,919 innimest. Se on pea 3 kord ni paljo kui Tallinnas ja liggi 5 kord ui paljo kui Tartus. naeste ja laste abbi.j Lihwlandi kubbermango seitungis Nr. 136, an- takse kindral-kubberneri herra kässo peale keige Lihwlandi tallokoggokondadele teada, etnemmad  sedda möda, kuida Lihwlandi tallorahwa seadns, mis 1860 Malja anti, K 421 õppetab, kus sedda tarwis peaks otlenm, igga kord ja ilma  wasto räkimatta nekrudi na es te ja lastele  abbi peawad saatma. Nr. 3796 Sellesamma (kubbermango seitungi) lehhekülje  peal seisab ka teine knbbermango wallitsusse  käsk, mis järrele keik linna- ja ma-politseikohwd  selle ülle peawad walwama, et liisko ollused wõera koggokonna innimessed liisko wõtmisseks nende koeo saaksid taggasi sadetud. Nr. 2802. MMandi mallonnast. teaduss -Helme kihhelkonnast Kerstna mõisast antakse meile teada, et seal jubba aastal 1863 kool assutud, „kus eesti ja saksa lapsed õppetnd sawad,  nenda km linna kolis." ÕpPetus, mis seal lastele antakse, olla: „Piibliluggude selletaminne,  katekismusse tukkid, illuste ja õiete kirjutaminne, neljahealega lanlminue,  seihendaminne (Zeichnen), sündinud  asjade ja geograhwi õppetus." Nende kahhe aasta sees olla seal 27 last kolis olnud, kellest mõnn.ed jubba koeo läinud. Kool sada sui ja talwe vetud, nago linnas. Neile, kes kaugemalt omma lapsi senna koli sata,. tulla aastas koli, sögi, korteri, ahjokütte, silmawalgnsse ja riete pesso eest ühtekokko 48 rubl. lapse Pealt maksta. Kes sedda hinda rahhaga ei tahha maksta, wõib ka monaga tassuda, kelle eest täis hind arwatakse. Kirja lsppetusses ööldakse nenda: „On siis mõnnel wannemal lusti omma last sia koli panna, se tulgo enne Iõulo pühhi Kerstna mõisa kaupa teggema, et siis peale ue aasta omma last wõib koli tua." Paidest» teggemissest ja Meie lükkasime jo nnunewa koed ka sest kõnnellda, knida omma linnakaupa w viksime parrandada, et kauvmehhed WW' ennam rahhul olleksid ja rohkem hinda annaksid. Tänna Lahhame senna piddada ja sedda ka tehha,  agga jälle armsa Järwa sõbra kirja järrele. „Linnade ja linnade wahhel" ütleb tem- 395