mil wähhe mõistust Peas M, W Ürmmöiflms) Dani sVahmmw on jnbba Dammale õnnetust küllalt tonnd; agga siiski on kacka, et nMimnd selle Mböi ei olle targemaks sanud. Eel silmapilgul  ei vllc Danil muud abbi, kui ruttn rahho tehha, ja et lnggn nenda vn, sedda tunneb rah° was issegi ckra, agga meed., kelle ktzes wallitsnSse ohjad stiswad? ei tahha smma tnõtlenkatta kiusust  järrele anda. Ommeti lodan minna, et Pridritsia langezmssega Holsteini sõa wnmne M mängitud on. Kuibs DZM merre pealiMd isse tmmistnwad, on Austtia merrewäggi  keigetvähhemast ni sunr, kui Tanil. Tulleb  se niilid LäNe - merresse, miH nöu jääb siis Danil ülle? Keige surem kahjo jääb ikka temtna kanda." Sedda Ätleb Ns Inglismees, kes Damst mmgisuggnst pahha ei tahha Hnneleda. MMamsüit. sPaamsti nurrijeminne.j  Millal temma mannake paljo ei nurrise? Nüüd jubba wiis aastat ei olle tal ennam muud, kui kaebdusse sõnnad suus. Agga mis ta se kord Wenne Keisri wasto nurriseb ma ütleksin  lemmale su sisse -- sedda nurriseb ta üsna asjata. Temma kaebabet Polamaal katoliko usko ja ussulessi peab taggak-usatama, wangipandanm  ja ärrasadetama m. agga etPola mässajad  kümme kord hullemat Määrt on, sest ei lauso temma sõnnage. Kui ennast lummala assemikuks  ninnnetab, siis peaks ta teadma, knida loud Polamaal on, ja niis seal ühhelt ja teiselt poolt on sündinud. Agga paawst teab ui Paljo, kui Pola mässajad pappid temmale ette kõnnelewad ja selle järrele mõistab temma kohhut. Kui La ammeti parrem onnna ukse eest Pühhiks. Wennelnaal,  kelle Keiser kellegi innimessele üllekohbut  ei te. ei olle ühhegil innimessel paawsti õnnistamist  egga ärraneedmist tarwis; agga manna  paamst nurriseb ilma asjata. Wenncmaal eltawad ni mitmed ussoseltsi innimessed, kes neist Mõib üttelda, et tedda temma usso parrast taggakiusatakse?  Ei tiksige. Agga nenda põlle luggn paawsti usso mades olnud, cgga ep olle praegugi.  Mis tehhakse Spaniamaal, kus piibliluggejnd  mängis istuwad ja piiblid arrapõtletakse? Mis tehhakse Tirolnnaal, kus Emangelmmi usso kirriko ehhitamisseft kegi ei tohhi sõnna lausuda? Mis teeb paawst isse, kui pühha Jmnmala soil- M lugKmist patto tööks sõimab jn keik piibliseltsid Ma pealt ärraneab? Mis mässajad omma kurja mWsamissepärrast kannatawad, sedda Pörabteunna ussö pärrast kaunatamissekH. Ükski ri olle lamaal ühhe preestri pealt karwa ärrapuhhunud sepmrast, et Noma usso preester olli. wmdmitto on lõnga , sattuimd sepärrast, et isse mässasid ja rahtvast mässama kihhutasid. NisugWsi ei wõr Wenne Keiser, ui pikka melega ja mmolnme kui La on, onrmeti mitte sillitanm hakkada. Et Wew MRMa! sähhärdust paawsti NurriseMist kegi taP hele ei panne, on muidvgi teada, isseärranis kni seni ilmaasjata on, kui se kord, sus ta Wenne Keisri armo eest Pola tatlvrahwkl wasto/ kes keik Lemma ussslisfed inuimessed M, tuhhÄ tämw peaks andma. PrantsNssemaatt. papani on jubba kord Prantsusse keisri ees seisnud. Ettesöitmiune, stsseastuminne?c. olulld keik kaunis wisi parrast, agga toas tulnud jälle Asta wiis ette. Ni pea kui nad keisri ette sanud, on keik silmili mahhalangenud. Keisri maeast wcilja tulles on neile üht lapaui luggu mängitud ja selle mä prügi järrele on musikandid seal jures tubliste piddand w ülistama. Ee on lapanimaal anus-' tusse märgiks, agga Prantsusse rahwas, kes sedda ei teadnud, hakkasid ka liggi willistama, ja se ep olnud mitte ennam anuks. (Kinso ja kaddednsse jut.) Niis paawst Roma linnas, sedda teeb iiks seitung Parisi linnas. Agga nendap se on, kius ja kaddedus lööb ikka isse omma Perremeest. Teise kaetsemissest ei sa kadde isse ial kasso, waid kahjo, ja häbbinaer on weel Peale kauba. Prantsussed on Priusse armastajad innimessed ja kiitlewad sest allati sure suga. Kuida sünnib se nüüd sellega kokko, kui üks kulus Prantsusse seitung tuld sülti  ta b, et meie armolinne Keiser Polama mannad  talloseadussed on ümbermuutnud ja ncd auund,  mis järrele Pola rahwas koggoni uut ella hakkaload ellama? Kaddedus ei anna Prantsntsel arro sada, et temma omma laitussega just Weuneniaad  kidab ja isseennast naeruks teeb. Ta panncb pahhaks, et Pola mässaminne Keisri ue seadusse läbbi ennam ei pease eddasi ininnema, ja se teeb tedda naeruks keige mailma ees: et 158