tib: Amerika on sedda kallist warra ..rahho" kahhewörra tundma õppinud, siis kohkuwad teised jälle, et se hirmus södda, mis nende jures ni pikkale wennis, on üks koli aeg olnud,  kus nad söa kuntsi öiete põhjani kätte on õppinud ning nüüd julgeste teiste peale woiwad minna. Nenda on se kord luggu Prantsussemaal, Napoleonil ei tulle unni ennam  silmi ja keigeennamiste waewab se mõtte tedda: Amerika rahwas kissuwad monne maggusa  õuna ta su seest wälja, mis tale hirmus  pahha meelt teeks. Prantsusse keisril on seal randas monned sared ja matükkid, mis kaunis raswased ja nüüd kardab Napoleon,  et Amerikaanlane neid omma tasko tahhab  toppida. Sünnib se, et ta neid kautab, siis woib ta meel kül pahha olla. Mönnesuggused sönnumed. Bilderi hospiddalis, Amerikamaal, surri minnewa aasta Mai kuul üks nore parradlane  meesterahwas, nimmega Strangler äkkiste  ärra. Tohtred, kes sedda immeks pannid  ja koggoniste ei woinud ärramoista, mis surma ta surnud, piddasid sedda nöu, tedda lõhki leikada, et nähha, mis haigus tal olnud. Keik olli seks walmis, surno laua peale tõstetud  ja ni pea kui tohter omma noaga essimest  leikamist tahtis leikada, tõusis mees istu,  kargas tohtre karwo kinni ja küssis: kas ta tedda tahta tappa? Tohter kohkus selle ülle wagga ärra, sai alwatud ja surri. Norelmehhel  olli minnestusse surm; —muud middagi!  Ungri maal olli ühhel mehhel kerma naesterahwas,  kellest ta sedda arro olli sanud, et ta ühhe ammetmehhe selliga kuendama kässo wasto söbrusses ellas. Ta kulas mitme adwogadi  käest järrele: mis nuhtlus seadusse ramatus selle kohta üllespandud, kes üht meest, kedda ta omma naese ju rest leiab, lööb, ehk ka surmab. Kui ta kulis, et selle peal mitte surma nuhtlus ei seisa, walwas ta holega, künni meest omma naese jurest leidis ja löi tedda ö-wahhede abbiga surnuks. Temma ja ta abbilissed langsid kohto kulumisse alla. Mis sündis Ara di linnas Austriamaal? Üks noor tüttarlaps tulli öppetaja jure, andis  temmale teada, et temma jures üks surno olla, ning pällus öppetajat tedda sel ja sel päwal  matta; maksis ka keik matmisse kullud ja läks. Koes pole minnes tellis ka pusärgi malmis.  Nimmetud pawal ja tunnil tulli öppetaja  senna, tüdruk tulli wasto ja ütles: ..tänna põlle sedda surnud weel mitte, kes piddi  maetud sama, ja tunnistas seal, et tal se kindel nöu olnud, ennesele otsa tehha, agga se assi läinud tal ni wasto meelt, sepärrast jätnud sedda teggematta. Head innimessed-põlle ma pealt meel mitte keik kaddunud, neid leitakse ikka arwa teiste seast. Dresdeni linnas kinkis üks rikkas kaupmees,  nimmega Ernst Bärwalt sealatse pimmedate  üllespiddamisse maea heaks 25 tuhhat  taalert, kelle intressidest, ni kaua kui ta ellad, temmale ni paljo peab antama, kui tal häddast üllespiddamisseks tarwis lähhäb. Kirjawastussed. J. A. T Essimenne katse tö ei woi ka vik olla, selle peale ei wata meie ka mitte, waid kui tuum hea, siis on ta meil armas, sa sedda olleme sealt leidnud. K. T. 5... Meie postitasko tarbeks on ta liig pik, kui lubbate, tähhame lühhendada ja siis prukida; sepärrast peab nattuke järge otama. H. P. 5... Kui se keigil mele parrast põlle, ei woi nme selle wasto middagi parrata, töt ei woi meie sellepärrast  sallata, kui kardaksime, et monni russikast näitab. Meil õlleks parrem, kui neist ei prügiks könneleda. 49 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 9. Februar 1865 Teadaandmissed. Üks pois, kes maalmeistre ammetit tahhab õppida ja saksakeeli mõistab, woib kohta sada Pernus maalmeistre F. Lembergi jures. s Woltweti wabrikusse tarwitakse üht head kärneri, kes siis, kui wahhel aega, ka muud maea tallitust peab teggema. Kaupa teeb sealt wabriko wallitseja Zöpffel. s Torri kihhelkonnas, Tali mõisas on head lubja 20 koppikat wak müa. 3