Tallinnamaal 313,119, Kuramaal 586,016 innimest. WeKnemaM» sWennema koddone rahhalaen.j Et mitme rigitarwiduste ning raudtede ehhitamiste peale ennam rahha Larwls lähhäb, kui kronomaksud sissetowad jä meie armolinne  Keisri Herra omma allamate koormat  ei tahha Wksude läbbi rask Maks tehha, siis on rigiwallitsusse polest nonuks wõetud, mitte wõeralt, waid ommalt koddomaalt 100,000,000 (100 miljoni) hõbberubla laenuks wõtta ja aastas 5 kopp. rubla pealt intressi maksta. Need . mtressikandjad rahhapabberid tehhakse keik 100 rubla sured, kellel intressi kupongid küljes, mis pole aasta wisi wäljamaksetakse. Nende intressi pabberite wäljaandminne hakkas jubba Peterbnrgis  3. Dets. ja turib 13 päwa kuuni 15. Dets Zku Päwani. Naddal aega parrast sedda antakse rigipanga polest teada, kui paljo neid usi pabberid on ärraküssitud. Et assi kerge õlleks, on Pabberi hinna maksminne 10 janks pandud, mil Pabberi ostja 10 protsenti kautsioniks sisse panneb ja kes puhhast rahha sisse panneb, sellele arwatakse warsi jubba 5 protsenti aastas intressi. Sissemaksmissed sünniwad sealsammas, kus pabberid telliti ja peab maksja iggakord endist kautsioni kirja ettenäitma, ja wõetakse temma 10 Protsenti wasto aastal 1865: I—4.1 —4. Januaril, I—3. Webr., I—3. Märtsil, I—3. Aprl., 1-3. Mail, 1— 3. Junil, 1— 3. Zulil, I—3. Aug., I—3. Septbr., 1— 3. Oktobril. -- Kui pabberi ostja ühte neist tenniuidest lasseb  möda minna, ilma et omma 10 protsenti sissemaksaks, siis jääb omma kautsionist ilma ja kautab õigust eddespiddiste maksude peale. Kes ennam kui 10 protsenti korraga tahhab sissemaksta,  sel on se keelmatta ja arwatakse 5 kopp. rnbl. Pealt intressi. Mis muido weel teada tarwis, wõiwad need, kennel rahha on intressipabberid  osta, isse järrele kulata. jPattereikilbid.j Kuida Kronstadti seitung kulutab, olla Wenne wallitsus Inglismaal sured raud kilbid tellinud, mis 43 jalga pikkad  ja 10 jalga laiad ja 8400 puda kaluwad, et nendega mõnned Kronstadti pattareid ülle katta, kus randkiwwi murid weel> küllalt oi arwata  kõwwad ollewad. sKingitud kArik.j Meie usso mmmessed  Samara linnas on arruldast kingitust sannd. Üks rikkas katolikousko Armeniamees laskis omma nsso rahwa tarwis ue kirriko ehhitada.  Ägga kui kirrik walmis olli, siis ei olnud  Samaras ennam kui 15 katoliks innimest, agga Lutternsse usso rahwast 200 hinge. Sea! wõtnud Armeniamees nõuuks omma uut kirrikut meie usso rahwale kinkida. Tõeste arruldane assi. lummal õnnistago tedda selle eest. —. sPearahhast.j Kuida Peterburgist Ministri seitung „ Põhjapoolne post" kulutab, jääb pearahha lissa ka 1865. aasta peale ning nimmelt nenda: Riamaal 34 kopp., Tallinnamaal  30 kopp. ja Kuramaal 39 kopp. mehhe pea pealt ennam maksta, kui mannast olli. Pslamaatt. sPühha röwel.j Üks Pola munk ehk pap, kui ta kord raisko läinud, wõib keik hullotembud ärratehha. Seal peab weel praego üks nisuggune, nimmega Brosko, Lublini kubbermango metsades ja rabbades ümberhulkuma,  ja kus liggi peased, risuma ja warrastama. Enne ollid temmal ka werresandarmid kasas, agga nenda hulgani olleksid keik lõkso läinud, sepärrast on ta neid lahti lasknud, kes nüüd omma käe peal risusid. 6 meest neist said km< niwõetud ja 8 hulguwad alles ümber ja 2 pappi ka nende seas. Brosko isse poeb, nago libbahunt,  ühhest korkast teise, kord on temmal meestekord  naesterahwa rided selgas. Miks sus tallopoead tedda kelmi kinni ei wõtta? — Äah, meil on kerge üttelda! Nemmad ei tohhi mitte, sest teised temma seltsimehhed ollid ammo rahwale  kõrwa stsse sossistanud: Brosko olla wcigga  „pühha mees." Et se nüüd ka nenda tväljanäitaks,  on ta ommad juuksed wosworiga teinud, et öse nenda sättentawad, nago mäddapn ehk tulletikko otsad, kui neid pimmedas õerutakse. Säh, rõõwli pea sättendab, nago apostlil pildi Peal, mähhärdune tallopoeg tohhib ni „Pühha mehhe" külge kat pista? Wata, rõõwlidelgi tulleb se kui tallorahwas hästi ebbaut knd ja rummalad on. Soggase wee sees on kergem kallo püda. 404