side polest wägga rikkas. Kellegi! potte tarwis  karta palja peaga ladale tulla, kui tal agga rahhakoppik taskus, mütsi leiab eest; neid on se kord Pernus hopis ennam, kui päid, nendasamma ka muud kehha kattet ja jallawarjo.  Agga mis se kül peaks tähhendama,  et tännawo ni paljo kaupmehhi kokkotulnud?  Noh, se peaks sedda tähhendama, et Pernus hästi paljo ostetakse ja igga kaupmees  hästi kasso saab. Jah, sedda se peaks tähhendama. Agga wötta näppust, sedda se ommeti ei tähhenda; waid paljo ennam sedda,  et kaupa iggal pool küllalt ja rahha kassin.  Se aiab nüüd kaupmehhi ühhest teise köndima ja rahha otsima. Mis kasso on kaupmehhel temma kaubast, kui sedda isse peab watama? Sureks ladapiddamisfeks on agga meie lin liig pissuke ning ümberkaudne rahwas ei te ostjate hulka ka weel ni sureks, et keige kaupmeestel küllalt õlleks. Sepärrast  tähhendab tännawune suur laat wist sedda, et tullewa aasta weike saab ottema; sest kes tännawo aasta ommad näppud pölletanud,  egga se neid tullewa aasta ennam tallesse ei tahha pista. - Mis muido weel ladaaial ette tulleb, nenda kui köietantstad, komediantw :c., neist ei maksa pitkemalt könnelda.  Kes siin on, wöib neid, kui tahhab, isse nähhä, kes kaugel ellab, sellel ei olle ka pitkast könnest mingisuggust kasso. Rahhesaddo. Paar pennikoormat Pernust öhto pool olli Rukki-Maarjapäwal pärrast lõunat raske rahhesaddo. Mitto Sauga  ja mu ümberkaudo perremeest, kust rahhepilw  üllekäis, on suurt kahjo sanud. Püssikuli  surused rahheterrad, mis kange tormiga mahhalangenud, on leikamatta sui ja talliwiljale  räkimatta kahjo teinud ning pöllomeeste  lotust purruks ja ma sisse peksnud. Raske luggu! ja wist tännawo mitmes paitus  nenda sündinud, agga kes wöib Jummala nuhtlusse wasto kät ette panna?  Jakopipäwa  öhtul olli ka Pernus kello 10 ja 11 aial kange mürristaminne ja wälgolöminne, agga kahjo põlle meie tänno Jummalale, weel mitte kuulnud. Peterbyrgist. Uks rahha, ühhesuggused  möedud. „Aega möda asjad käiwad," sedda olleme ammo ja: „ilm lähhäb wannemakS ja targemaks", se on ka tuttaw assi; agga kas ka parremaks?  sedda on raskem üttelda. Se on üsna imme, kui paljo tülli ja waewa innimessed  sellega näewad, et iggal maal ja paikus  issesuggused rahhad ja möedud on. Kui paljo kergem ja hõlpsam õlleks keik kaupleminne  ja asja tallitaminne, kui iggal pool ja maal ühhesuggused hinnad ja kalud olleksid. Agga kuida on siamale? Meie maal rublad, Saksamaal taadred, Prantsussemaal praagid,  Inglismaal naelad ja sillingid, Hispanias realid, Türgimaal piastrid ;c. Ükski neist ei olle ühhe surused egga ühhe nimme al. Muial mail hakkawad nüüd rahwas  jubba holega selle peale mötlema ning ka meie maal ei olda selle wasto. Agga kenna  õlleks kül, kui se rubla, mis sul Rigas, Pernus ja Tallinnas taskus on, ka Parisis, Londonis, Roma linnas ja Konstantinopolis seddasämma hinda maksab. Wtoskwast. Mällestuöse- kirrik. Wenne tallorahwa priusse mällestusseks ehhitakse  Keisri Herra loaga Moskwa linna üks uus kirrik mällestusseks, ja mitte mu kulloga, kui mis wenne rahwas isse hea meiega  selle peale annab. Moskwa kauba hinnad. Oi wennike, seal on nüüd üllespiddaminne kallis ja lähhäb -pääw päwalt kallimaks! Weel ial põlle seal leib egga mu toit ni kallis olnud, kui praego. Lihha ja wöi olla seal nüüd kallimad, kui muial maal. Huljuti olli üks Moskwa kaupmees kulust Moskwa nisso püli jahho, mis keige parrem, Londoni saatnud, kust sure kasso lotis sawad. Walle! ta piddi ommad jahhud Londonis alwemalt ärramüma, kui Moskwas õlleks sanud, sest et jahho hinnad  Londonis weel ial ni körged põlle olnud, kui praego-Moskwas. Saratowi nissud (3W naela) makswad 14 rubl. rukkijahhud 6 ja 7, kaerad 4 ja 5 rubl. setwert, mis sealt 236