"ei olle La seddamaid lasta julgenud. Kui MfHsnmle  sanud, on ta. kül lasknud, agga ei olle . birmoga hästi trehwanud. Hlmdi essimessed ,: jallad - olnud kül wiggaseks lastud, agga sftdda, -ja hambad terweks janud. Seal lasknud ka selle Lüdruko lghti ja kargunud mehhe kallale. Mees jälle ommalt poolt annud Lemmale  püssirauaga pähhä, agga sest ep olle mur.,-daja  surmat mikski panyud. . Nüüd Llnud nem?.Mad  rinno mees mehhe wästo. M hundi essi»nessed  jallad wiggased Mid, sest ep olle ta meh» -.Hele suurt kurja sanud Lehha, sest mees sanud ta allumissest lõuast kinni ja nenda wimaks waenlast  eunese Ma mahha. Parrast M mehhe nkässi kmuihoides ärrawässinud, misläbbi hunt ta õllüst kmmsanud; õnneks olnud mehhe! paksud  rided selgas, et hundi hambad ihhule põlle waewa teinud. Selle aea sees tulnud mehhe -weike poeg kotto jarrelewatama, kus issa janud? issa appihüüdmist kuulnud, jooksnud La warsi senna. Nüüd käskinud issa tedda ruttu püssi ladida, mis laps ka teinud; agga kui issa käskinud: „Lasse nüüd Mõrtsukat rinnust lälbi!" ei olle pois julgenud, et kartnud onuna issa mahhalaskwad. Wimaks milmckordse kässo peale pannud pois ommeti püssi nenda, et laeng hundi .kopsust ja maksust läbbikäinud. Agga weel ei - olle ta karri loom mehhe õllast lahti lasknud, . künni Pois issa wöga ta kõrri kinni tomb anud, .siis on hambad lahti läinud, ja nenda peasnud mees omma aggara poea läbbi maast Messe. Surnud hunt, issa, poeaga ja mõllemad hawatnd tüttarlapsed widud Kmresare lijina." ----- Ennam ma ei tea. Mast» ilmad, j Saggedaste nurrisewad wõerama innimessed, kes lõuna pool ellawad, meie klima ning tallise külma parrast. ,Need õlleks piddand tännawo Neänpäwal Rigas otlema ja näggema, kuida pehme ilmaga mitmed innimessed  Wõörmanni parkis õnes ommakohwijoid. Muidogi teada, ei te nisuggune möda minnew assi meie klima mitte parremaks, agga sedda juhtub ommeti ja on tännawo jälle, et mitto talwepäwa möda lähwad, kus kegi ei tea üttelda, kuhho külm on läinud. TsMN?asL. Mis wanna aasta mäl- FesLusseks jätnud.j „Tallistna seitungi wa.tab  Neäri laupawal weel kord taggasi ja jättab aastat lummalaga. „Meie olleme möödaläinud  aastal ütleb temma uut sadda!Ma  silda, Kanutigildemaea ja kubbermaugo-mu- sanud. Meie waeste holekandminne on .uendud ja parrandud sanud ning raemõisade ' tallokohhad Leoorjussest peastetud ja rahharendi  peale antud ja, mis weel paljo ennam waart on, tallomgde ostmisse tarwis on abbiehk  lamo-kassa assutud. (Surema hulga in- nimestele, kes Eestimaal ellawad, näitab wiimne (Ässi keige tähstam ja tullusam ollewad. Kahjo, et ei olle nimmetud, kui kaugele Tallinna kub- bermangus Mannal aastal tallomade ostminne on eddenenud.) ,Mgga meie ei wõi kassi rüppe panna ütleb nimmetud seitung eddasi meil on weel tööd küllalt. Meie kirriko ehhitamissed  nöudwad tullewa aasta weel ennam ohwrid,  kui minnewa aasta. Paljo on weel rahwa  kolide ja õppetamisse polest tehha, paljo ka kirriko asjades; agga isseärranis otame meie tullewal aastal kohtoseaduste uendamist ja omma raudteed, kellest ui paljo könneldakse ja ikka ei tahha weel tulla." Ct Kaarli-koggodus  modaläinud aastal Keisri Herra armo polest kommedanti maea kingitud sanud, ei sünni mitte nimmetamatta jätta. Sedda ei sa koggodus  ial ärraunnustama. Dennemsalk. Keisri Herra on omma järgmist wenda Suurwürsti Konstantin Nikolajewitshi  1. lanuaril riiksradikohto peamannemaks  nimmetanud, agga keik rigi ammetid, mis tal stamale olnud,, jäwad ka eddespiddi temma kätte. sUus rinnarahha.j Keisri Herra on 1. lanuaril keige sõameeste ja mm krono teenridele üht autähte mätlestusseks assutanud, kes Pola mässamisse aeal seal tenistusses olnud ja sedda aitnud lämmatada. Sõamehhed samad sedda autähte walgest, muud kronoteenrid mustjast  tombakist. sLumme-tuisnd.j Meie maal ei õlle kül tännawo tuisko mitte paljo olnud, agga lõuna Hoolt Wennemaalt tullewad sõnnumed, et sea! minnewa  kuus hirmsaste Luiskanud. 4—lo. Detsembril  olnud Tagamogi linnas ui paljo lund, et mni- 17