98 5) üks uest höbbedast stggari-toos, kus 75 rubla rahha sees ollid. Pernuö, politsei kohtus, 9. Märtsil 1864. Politsei peawannem R. Hehn. 278» Sikr. E. v. d. Borg. 3 ""Perno kshto polest antakse seläbbi teada, et 39» ja 31. Märtsil 1864 Enge-Uddawerre mõisa rent herra warrandus  nenda kui: tö-wankred, sanid, pöllo töriistad, hobbuste riistad, tolid ja muud maea riistad, ka üks tuleweske ja 80 90 pima-lehma ja 10 tö-hobbust auksjoni kaupa rohkema hinna pakkujale kohhe maksetawa rahha  eest sawad ärramüdud. Keiserliko 2. kihhelkonna kohto nimmel. Kihhelkonna kohto herra F. A. ConZe. 239. E. Simson, kirjutaja. 2 Tallinna ramatokaupmees Prants Kluge on wäljaannud: Kirjotusse lehhed (Eestkirjad) 1., 11. ja 111. jaggs. Essimesses jaus leitakse 37 eestkirja peal pissukesi tähta, sönnaliikmed ja üksikud sönno, keik abd järrele kokkoseatud. Teises jaus leitakse 37 eestkirja peal sured tähhed, kokkopandud sönnad ja üksikuid kirjatükkid  ja Kolmandamas jaus nisamma 37 eestkirja peal numred ja ühherealissed eestkirjad. Käekirri on selge ja illus ja kokkopanneminne  ka nenda, et kergemast raskema pole järg järgult eddasi lähhäb. Kes selget, illust käekirja tahhab õppida, neile wöime need eestkirjad  sowida. Wägga sündsad on nemmad ka maal Eesti kolides. Need Eestkirjad on sada: Tallinnas Kluge k Ströhmi, Tartus H. Faakmanni ja Pernus W. Aonni jures. 1 Kui kuhhugi mõisa peale peaks üht head aidameest tarwis ollema, siis wöib Perno Postimehhe läbbi sesuggust leida. 1 Hawanna suhkurt, tubbakast, mitmesuggusid  siggarid ja ka kergeöte solatud Ossetrinakalla  on müa Pernus kaupmehhe A. Bratinkini  jures. 2 Maeade ja krundide surusse hinna arwamisse  kommiösioni polest antakse teada, et 1864 aasta peale maeade maksud ennamiste keik 1856 aasta taksirimisse järrele ärrajautud  ja nimmekirri malmis tehtud, mis 1. Aprili ku päwani, igga enne lõunat kassa kohto toas igga ühhele, kellesse se putub, järrele  wadata, seisab. Pernus, 9. Märtsil 1864. 2 Tahkoranna möisawallitsusse polest antakse teada, et senna poismehhe sullasio ja tüdrukuid tarwitakse, kellele head palka, pool pastla nahka ja prii -söök antakse. Sullastele antakse meel peale selle üks paar sapaid ehk kolm rubla. Ühtlase antakse meel teada, et seal Zürri päwast mõisa kõrts ja weske rendi peale on sada, agga sowitakse wägga, et mölder ka ühtlase  seppise tööd oskab tehha. Kes seal tenistust tahtwad wötta ehk nimmetud kohtasi rentida, wöiwad möisawallitsussele ehk Perno linnas Gerstfeldti herrale teatada. 1 Tubliste tehtud pufärgid, tamme ja männa  puust, seiswad igga möedo järrele malmis ja samad oddawalt müdud tislermeister E. H. Dunkeli jures Pikka-ulitsal M 33 krono jahhomaggasini wasto Tallinnas. b M. Stahlberg, kes Tallinnas Pikkaulitsas (Langstraste) Arantso  maeas ellab, annab seläbbi teada, et temma  maggasinis malmis tehtud nore naesterahwa  mantlid, paksust kallewist, (saksa rahwas nimmetab sedda kallewid Boi) 8 künni 29 rubla höbbedat tük, mis wägga kennaste ehhitud,  sada on. Nimmetud mantled on pikkad ja laiad ja se kallew ka wägga hea. 2 Koshemlje-Pasta ja Anilini - umrwi kellega iggaüks isse koddo wöib warwida, on sada R. Jakobi Co. ramatopodis Pernus. 8 Tallinnas, wähhikesse Kloostri ulitsas, on weikenne kahhekordne kimmi-maea 177, talli ja töllakuriga müa. Selgemat teadust annab seppameister Meier Ue ulitsas. Z (Siin jures lissa-leht.)