sõawäed hommiko poolt keskelt ja õhtopoolt Prankwurti linna pole eddasi. Wiinlased surustellewad jubba, Prantsussed  sada Preisile mõega terraga omma leppitusse  sõnno pähhä õppetama, km muido kuulda ei wõtta. Se agga, kes Austriat neuda lönud, ei hakka wist Prantsusse kurja näo parrast weel Wärrisema. Itakiamaaik turtsub keik wihhapärrast. Austria wiimne teotaw teggo wihhastab neid ennam, kui. keik mu pahha, mis ta neile enne teinud. Austria on kül sellega ühhes isseennesele ka silma süllitanud, agga ta ei holinud sest, kui agga Jtaliat mõis wihhastada ja kui wõimalik, Prantsusse ja Italia wahhel tülli kihhutada. Wenetsiamaad, sedda näggi temma, ei wõinud ta muidogi ennam kaua piddada, õlleks tänna ehk Home piddand arraandma, sepärrast kingib ta sedda, nago maast leitud asja, Prantsussele. Ta teadis, et se Jtaliat wihhastab, kes Wenetsias eddasi astub ja Austriat ähwardab tagga aeada, jooksko eest kuhho jookseb; agga ta teadis ka, et nüüd Prantsus omma kiustepärrast antud armosagist hakkab kasso nõudma ja nende wahhele  tungib. Nenda on ka» Prantsus peab jubba sõalaewo Wenedigo linna alla saatma, Italiale kammitsat jalgo panna, kui lasseb. Seal on siis asjad enne pahhemaks kui parremaks minnemas. On Prantsusse laewad Adriamerres, mis teeb siis Italia ommadega Agga miks ta piddas neid nikaua ilmatöta Ankona saddamas? — Prantjussed agga hüppawad koddo otse püsti rõmo Parrast, et Austria nende keisrit nenda auustanud ja temmale ilma küssimatta terwet maad meleheaks pakkunud, kui temma eest paar mõnnusat sõnna ütleks. „Waatge nüüd," hüüdwad  nemmad, „mis meie keiser teiste silmas maksab! Temma on essimenne mees ja meie temmaga! Italia ja Preislane peawad nüüd näggema,  et lindo, mis nemmad lasknud, meie omma *) Brünn on Määrnama pealin, wagga illusa turroplatsi  ja purtsakaewodega, ia liggi 50,000 innim. ellawad temma sees; seisab seal, kus Shwarzawa ja Iwittawa jöggi kokkojookswad. Prag, Bömima pealin, Moldau jöe äres, kelle peal suur sild 1800 jalga pik ja 29 pühhade kuja temms peale seisma pandud; 122,000 innim. ja nende seas 10,000 Juti. Lin on wanna ja temma sündinud asjust õlleks paljo könnelda. kotti pistame! :c." — Agga ma kardan, nende rõõm on liig enneaegne. Prantsus ei õlle meel ammo keikide issand. Ehk sunnib omma torrednssega  wimaks Saksa- ja Italiamaad ühhes omma soariisto õhto pole pöörma, mis ka Prantsusse terwissele wägga kahjolik wõiks olla. Ni paljo on tossi, Eüropa asjad wõiwad weel paljo Pahhemaks minna, kui kegi järrele ei anna. Uemad sönnumed. Peterburgist. 1. Zulil langesid essimessed  20 suremat wõito nende I. koddose laenopadberi  numride peale: Seria 11,332 Rr. 4, S. 15,059 n. 32. S. 5308 n. 36, S. 10.503 n. 23, S. 11,445 n. 15, S. 8566 n. 24. S. 13,980 n. 40, S. 13,359 n. 47, S. 3266 v. 10, S. 11,150 n. 39, S. 11,638 n. 1, S. 8739 n. 30, S. 17,174 n. 40, S. 16,809 n. 14,' S. 5493 n. 26, S. 14,379 n. 1, S. 3094 n. 2. S. 3211 n. 26, S. 13,456 n. 17, S. 11,531 n. 6. - Peale selle wöitsid  1000 rubl. need numrid: S. 9030 n. 28, S. 13,523 n. 12, S. 1077 n. 30, S.. 8472 n. 32, S. 15,804 n. 11, S. 8727 n. 10, S. 9722 n. 50, S. 3479 n. 28, S. 1629 n. 17, S. 3451 n. 31, S. 19,360 n. 10, S. 16,036 n. 43, S. 7569 n. 43, S. 4219 n. 2, S. 12,709 n. 33, S. 10,900 n. 23, S. 10,779 n. 17, S. 8536 n. 44, S. 7116 n. 30, S. 10,972 n. 38. Wähhemad wõidud same parrast pole teada. Peterburgis müakse 3 kord päwas telegrahwi  sõasõnnumid, 15 kopp. korra pealt. Need on üsna warsked, nago paggara saiad ahjust. Kommissarowi issa on Siberia wangipõlwest  Laggasi lubbatud tulla ja tee peal mitmes  paikus auustud sanud. Derkintst. Preislased on Pr aga linnas ja surem wäggi Määrna pool 2 Päwa reisi Winist kaugel. Pea nisamma lähhedal, nago Türklased 1683 (wata lissaleht). Selsammal päwal on nemmad ka Maini jõe äres Prankwurti  ärrawõtnud ja mis seal weel „rlgikogguks" nimmetakse, on Augsburgi linna põggenenud. Baieri wäggi olla pea kahhe tulle wahhele jamas. Kessingi  lin olla põllema lastud ja Baierid isse omma ma peal möda pead sanud. „Austria, 219