põllesid ja hadda ning willetsust küllalt olli, laskis  grahw Stakelberg, Allatskiwwi pärrisherra wanna kirriko assemele uut ehhitada, mis kuuni 1866 seisis. Nüüd sai jälle mahhakistud, et liig kitsaks olli janud ja tünno ausa grahwi herrale  ja temma tütre Lunia prouale, nemmad on ehhitamisse kullo jälle enneste peale wõtnud ja tahtwad uut lummala kodda paljo surema ehhitada,  kui endine olli; muidogi tahhab la koggodus  hea melega abbiks olla. Nüüd kui wannnad seinad ollid mahhakistud, sai pühhapääw, 22. Mail uus nurgakiwwi pandud  ja rahwas seisis hulgani kirriko mssude ümber. Parrast lõunat kello 4 tulli meie õppetaja  Koddawerrest ja mõisa herra Baron Nolken omma abbikasaga kirriko põhja pannema. Nurga kiwwi jnres lauldi: „Nüüd ollen minna põhja leidnud" ja õppetaja piddas armast kõnnet nende sonnade ülle: „Kui lehowa ei ehhita kodda, siis näwad honeehhitajad seal kallal ilma aego waewa." Selle peale laulsid korilauljad: ~Kida hing Issandat. Enne kiwwi seadimist pandi üks kuri tinna torro sisse, kus peal seisid õppetaja, köstre, grahw Stakelbergi, baron Nolkeni, temma abbikasa, mõisawallitseja, wöörmündrite, kohtomeeste  w. nimmed mällestusseks. Sedda Linna torro pandi allusmüri sisse ja põhjakiwwi selle peale. Kiwwi ümber wissati lubja ja nimmetud  ammetmikud loid iggaüks kiwwikillo haamrega  lubja sisse, ööldes: „Issa, Poea ja pühha Waimo nimmel allustame meie sedda pühha kodda ehhitama! Amen." Wimaks peti palwe  ja õnnistaminne ja lauldi: „Önnista ja hoia." Korilaulo al: „Meid lummal Issa õnnista,"  hakkas koggodus lahkuma ja koeo pole ununema, rõõmsa melega, et lummal neile sedda kallist päwa nähha annud." sUus kool. Wõnno kihhelkonnast kirjutakse  meile muda: „Meie Pokka wallan sai wastne kolimaja 24. Mail sisseõnnistetus. Enne käwwe latse Mäksa kolin, ent et neid sääl wäega paljs olli, siis woeti nõwwo Pokka walda essi kool ehhitada. Herra and Palgi, müritö, rawwa ja klasi ommast käest, ja wald mas 200 rubl. meistrile. Meie ausa perrisherra oste herrila ja mamöötja kingis piibli, juttusse ramato ja 4 pilti, ja meie armsa õppetaja pand ommalt poolt kiik töise koliramatu. Ent õnnistamisse päiwal lulliwa perrisherra, wöõrmündri herra ja mamöötja herra ka sedda maja kaema. Allustussen  laulti 4 hälega: „Sull', sul!', Jehon a" siis peti kõnne, kos kiik sai üllesarwatus, mes perrisherra ja wald selle maja päle olliwa kullntanu; päle to sai maja õnnistetns; siis laulti 4 HÄega: „OH wõtgem lummalat" ja siis tulli jutlus Tawita sZnna perra: „Kuis kauni omma sinno hone, Issand Zebaot!" ja peale selle laulti jälle 4 hälega: „lehowat kitta, to on lits õnnistud tö," ja lõppetussen laulti herrilaga: „Õnnista ja hoia." Kui wiimne laul olli laultu, saisiwa herra ülles, tennasiwa lauljit, sis sai weel ütte ja toist ariet laultu, ja sis tennasiwa rahwas perrisherra ja naksiwa rõõmsa söamega koddo pole minnema." Äillandi makonnast. sKolm uut kolimaea.j  Sealt kirjutakse meile nenda: „Willandi  kihhelk. sawad sel suwwel 3 uut kolimaea ehhitud ja sisseõnnistud: Willandi, Pärri ja Wiratse wallas. Tähtjam neist on Willandi maea. Mõisa pärrisherra, baron Unger Sternberg,  lasseb sedda omma kullo Peale ehhitada. Walla wannemad leppisid herraga nenda, et mõis wanna kolimaea, mis Neino karjamõisa made peal seisab, ommale wõttab mõisa tarwiduste  peale ja wallale sündsama kohha peale ue kolimaea assemele ehhitab. Selle jures agga ei küssinud herra mitte, mis wanna maea wäärt on? waid ehhitab heast süddamest wallalastele paljo surema ja kallima maea, kui wanna olli. Uus maea saab õppind meistrist linna parrema pu maeade wisi tehtud; Praego on pärid peale pandud ja tõdetakse süggiseks aegsaste walmis sawad. Ue maea surus 61 ruutsülda, laud pörmando ja laega, kiwwikattus peal; wanna olli 34 ruutsülda, hõllekattukse ja sawwipõrmandoga.  Ue maeal 14 akkent, 2 ust ja paljo muud tunnistawad, et herra omma walla lastele head sowinud. Saggedaste käib herra ka isse watamas, juhhatamas ja head nõu andmas. Materiali weab kül wald isse maea jure, agga keik ostmist ja meistri palka on herra omma kullo peale wõtnud. Se on tännowäärt asst ja selle eest wõkwad wannad ja nored omma lillemai  aunstada." s„Willandi uus kirrikj lodeti Peter- 190