wõime küssimiste peale iggakord wastajaid ehk selletajaid ei juhtu ollema, siis jääb küssiminne kasti, semu kui teine kord muuni tulleb, kes selle peale teab arro auda. Liggi poolt äod, kui lõp-- petusseks üks ehk teine laul on lauldud, lähhab rahwaS jälle koeo. Nenda wõiwad siin ka Löteggia rahwas mõnnesuggust tarkust lühhidelt kuulda sada, mis muido agga suurdekolide peal oppetakse." Verlmis 15. Aprillil 1865. A. W. Uemad sönnumed. Tallinnast. Sea! surri hiljuti raeherra J. v. Gousior ärra ja on ommast warraft peale 100,000 rubl. waeste laste kaswatamisseks ja waeste  abbiks linnale kinkinud. Omma tehtud, agga wägga kaunis ausammas! Pübhapaäw naddali eest on üks kurri innimenue  seal Nanva maantee peal tõllaseppa sellile noaga  õlla sisse lönud mõrtsuka nõuga. Sell on piddalis.  Kaks hulgust olla kinmwöetud, agga ei pea weel tunnistama. Tallinna saddamas ja reidi peal olla merri jubba peale naddala jeast puhhas. Lättimaal Allashe kihhelkonnas olla hullud koerad jälle hulkumas ja kabjo teggemas. tullewad kül järgest wöidosönnumed,  igga lõppetusses ka hirmsad, et mõrtsukas  präsidenti Linkolui olla tealres mahhalasknud ja ministrit Sewardi koddo haigewodi peal raskeste haivauud, kelle poeg sea! jures ka surma sanud. Ka kindral Grant õlleks piddand nenda kui ta sealt ep õlleks ärra olnud. Sel Pola kombel  puüdlvad lõunapoolsed mässajad weel kurja tehha!!! Nende palgatud mõrtsukad, kaks wenda, nimmega Booth, olla kätte sadud. Kirjawastussed. 94) H. u. S. ...... .s. Teie kirja wöime wägga  prukids. agga aega möda. M/D. P. . . .s. Oige terwe, agga muist parrast. 96) E. H. R. .... . .s. Leiate jubba tännaseS numres 97) R. L. P. . .S. Teie kirja leiate lehhe seest z teine löbber olli ka sestsammast kirjutanud. 38) J. G. O. K. . .s. Eiwöinud teisetiennsm kehha. 99) G. K. T. . . . . . .s. Olge terwe, agga run)k ei annud pikkemaks wennitada. iW) E. A. J. s. Aus E. A.. .?! Lubbage  mind allandlikkult paar makele sönnakest Teie ausa kirja peale kosta. Tarkus on kallis assi ja sowime sedda Eestirahwale süddamest. Ztgga kui tarkus innimessel, peaiigi kattuks kolitud mehhel, ninna otsa peal istub ja ninna liig pikkaks ja tcrrawaks teeb. et iggale pole külge pntub, haiget  saab ja, kui ei juhtu puhhas ellema, ka teisi pahhandab. no waatge, aus C. A. . °k., flis snn isu Agu ne tarkus meie metest nattuke kerrise tahma karwa. Wötge heaks omma „R R. . . . lörri" eest. Kui tahhate. jääb meie enneSte wahhele, kui mitte, woime ka reists kuuldes eddasi könnelda. 140 Von der Censur erlaubt. (Nr. 76.) Dorpat, d. !S. Fxrkl !865 Druck von H. Laakmann. Bsrantwsrtl. Redseteur JoH. Ja nn sen. Teadaandmissed ja kulutamisseb. (Mit Polizeilicher Bewilligung.) KeikfngAn acawilja, lille za pn seemned  on minuv jures sada, nendafamma ka porgandi, sigguri, pedi, kaapsa, kali ja naeri- seemned, mis ma julgeske wöin anda, sest et neid isse ollsn kasivatanuo.  Karlowa-ulitsaS nelja kuse jures kunstkärner Klekampff. (3) Keiksuggu nori okuliritud õunapuid, suri ja we.kelsi, muub kaupmees Peterson oddswa hinna eest Kaubahowis kaewo körwas Rr. 34. (3) Tarwasto mõisas za Tarwasto kihhelkounas  samad TV. Aprillil mönned suurtseltst hobbused, head seltsi lehmad, lambad, head wankrsd, tõllad, sonid, hobbufernstad, mööblid, ja keiksuggu maea- ja pri»kran.i oksjoni wisil ärramüdud. Tullewa laupääw, paäw pärrafi Jürripäwa,  müakse Möisama jamas keik jama hobbused, hobbuseriistad, sanid, wankred ja reed, Z 9 lehma, ! puil, 6 pärkpunda häid linnu ja keiksuggu muub maeakrami oksjoni wisil ärra. Kui sel päwal mis ei sa, lähhäb oksjon esmaspääw parrast Zürripäwa  weel eddasi. (!) Willandis C. J. Kreutzdahtt ramatopodis,  ,-Perno kaupmehhe" wasto on keiksuggu omma  ja wöerama aeawilja seemned sada. Minno jures on pood, mis ka wägga hästi trahteriks kõlbab, üri peale anda ja wöib, kes tahhab,  feddamaid sissstulla. Kullasest Ak. Hermann, Kallaturro nurga peal. Karjaellajate oksjon. Mönnis ts mõisas. Hargla kihheikonnas Wörro makonnas sawad 26. ja 27. Aprilli ku päwal 46—56 p ima lehma, !6—25 mullikast ja mönncd pullid, mis keik seggatud Saksama seltsi, oksjoni wisil ennam pakkujale ärramüdud.  (!) Leo Naritze aptekis Põltsamaal, sn iggal  aeal oddawalt sada: koshenilje paska (fslwi) kui ka punnast, sinnkst, wioletti, rohhelist, musta, kollast, rosa :c. wärwi. (!)