polnud, höweldama. Aega möda unnllstadi keige tsmMN lsdungiga ennam ja ennam äl/ra, wahW siin ja seal olli weel pissut köbbikck  kuuldä, kes ennast kohtomöistjakö Balti kubbermangude ülle ftädsid. / Kellel se hea tahtmine, sedda asja nagH selja tahha un«s«sft/wsM missata, sellel ei/tvSW GMast «MM sedda sealt neste WÄja Nökuds ja ligutäda. Za õlleks keik, mis räkitud, tõssi, siis õlleks se liig hilja,  sest weel middagi könneleda. Zöe armastajatele  ja neile, kes MM ühhelt ökgelt Wljest järrel watawad, saab ka Mine selletus melepärrast  ollema, kui agga wastus üWe töelikuma  pHhja peal seisab, kui se, mis Hiidlassed  issi laewa peal sllld könnelenud. . Politsei küssimisse peale, olla nad öölnud: Mai ku 13. päwal olla nemmad, ommas keige suremas puduses, üht palwe kirja Keisre Herra assemiko, Kaukasuse MüWsÄitseja kätte saaMud ja Lemma käest lubba pallunud krono kullo peale Stawrapoli kubbermango Ilma wastuse järrel otamata, Ma nad omma sündimisse maad mahhajätnud ja keige omma rikkuse ja warraga, mis ülleüldse nende kend rietes olnud, Peterburgi tulnud, et seal otsust odata. Mikspärrast nad wäljarändanud,  olnud nende waene ello koddamail. Keige parremal aeal olla nad kolm naela santi leiba päwa palgaks janud; praeguse nälja aeal põlle nad seddagi ennam janud. Et nende hädda oige täielikuks saaks, olla Waimeli pärris  herra 33 wamiliet omma maeadest walja aeanud ja sundinud soo- ja rabba peale assuma,  kus se nende omma holeks jänud, sedda maad sure krawide ja kanalide läbbi kuiwaks ja sulla põlluks tehha. Et se neil woimalik põlle olnud, sedda täita, sepärrast põlle nad Võinud sedda assutust ettewötta; selle peale olla nende maead mahha löhhutud; nad olla siiS ennestele pu-okstest ja ölgest maeakessed üllesehhitanud, kelle al nad ellanud; ka neid olla pärris herra lasknud mahhalöhkudä ja sundinud omma ma pealt wälja minnema. Ühheö teises küllas, kus tallopoead tännini  70 rubla renti maksid, nõudis mõisa herra nende käest mitme aasta peale ued kontraktid  ja tõstis rendi 139 rubla peale ja et nad üht sesuggust tontrakti mitte wasto ei Võtnud, Slka sös-Wäed Neile kaela söma pandud  , kelle MespiddMüsse - eest iggapäaw 19 kovpikat hinge pealt peawad MaksMa js tarwitawa  lihha tarbeks olla pea Mmane MHaö ärrarisutud. Peale selle olla paljo weel raskes  te ihho polest karristud sanud. Zssiennesest mõista, olli se hirmus kuulda, kuida selle rahwaga seal tehtud» Reigist puhtaks  risutud ja weel pealegi m hirmus karristud,  aeab ihho karwad püsti ja kui se nenda tossi, siis õlleks ta hirmsam kui hirmus:  kohtomöistmist on ka seab küllalt kuulda , olnud» Agga katsume nüüd asja, Mis kaevatud, tuk Äkkilt jarrel.wadata, kas keik otsani tossi peaks ollema. Wäljarändajad kaevamad, keige parremal aeal olla päilisse päwa palk kolm naela santi leiba. Selle kaebtusse sees põlle karwa wäärt tst; sest hilja aea eest Maksetud igga päilissele  feal otse kuida se iggas paikas 29 künni 39 koppikat päwas. On kegi tükki töös, se tenib rohkem. Et keddagit töösse ei woi sunnitud  sada, põlle se ka otse nende assi üksi, Hpäwa palga surust kinnitada, kes töösse wötwad.  ° Surel nälja aeal polnud ka santi leiba kussagilt  sada. Kuida jõud kandnud, on sealt sare pealt ja sure ma pealt ni paljo toidust Murretsetud, et näljased pissutki sanud. Kes wahhegi tööd tehha woisid, neile murretsedi tööd, et omma töga piddid tenima, mis just häddast üllespiddamisseks tarwis olli, seal olli suntus jures, sest et ilma töta neile middagit  ei luvbatud. Kel leiwa pudus käes olli, neile sai ni paljo tööd antud, et omma üllespiddamist sest woisid sada. Hio sare! Ollid nimmelt möisawannemad ni rohkeste tööd murretsenud, et igga nälja tundja omma kässi jalgo ligutades ei prukinud karta, et nälga õlleks surnud, sest et omma palle higgi sees ennast wois toita; sepärrast põlle Tallinna nälja haddaliste eestmurretsejal komiteel nende pärrast suurt kullo olnud. 1874 rubla eest olli ta neile leiba, jahhu, linno ja rahha kinkinud  ja 2999 rubla laenanud, kellega senni läbbi said, künni uut leiba omma pöllo pealt said. Sedda mis neile nälja kustutusseks anti, olli walmis tehtud leib ja sedda olli kolm 252