Jummal ssllepärrast ei seadnud, M? Wägga hästi! Ei temma käest pease kegi, puggego kuhhu ta" ial tahhab. - Renda /Mi ka se mehhike sure Parisi linna pöggenenud ja lootnud ennast seal julgeste ellada woiwad; agga ennäh! wöetud ?. Augustit parrast lõunat  kello kaks kinni. Säh! nüüd on mis õlled otsinud. Nenda on ikka nendega luggo, kes pimmedust ennam kui walgust armastawad;  odaky nüüd senni, kui palka sanud, mis teninud. Arwatakse agga neid rohkem ollewad ; Zgga üks ommetige põlle julgenud sedda suurt tööd üksi smma kaela wötts. Ühtlasse könneldakse ka sedda, et kunningana, enne kotto wäljareistMist olla jubbs teadnud, et aestaggused ta ello peale warrjtsewad; kas se peaks tösst ollema, sedda ei tea meie. IttgMmKalt. Londonist kirjutakse 12. Augustil» Peale Abergelei sure tullekahjo tobi sealt kolmeMmnekolme innimesse surnud kehhad  tuhha seest Nälja kus 10 meeste- ja 13 naesterahwa kehha weel tunda olnud; agga 10 olnud ni wägga arrapöllenud, et kegi neid põlle tundnud, kes nad olnud. Teisel päwal tahhetud neid keiki ühte hauda matta. Belgiamaalt. Sealane kronprints oa ikka meel raskeste halge ja tohtrite üttemisse peale, ikka ühhesuggune, ei lähhe pahhemgks, sgga sa parremaks ja et ta ai ühhe suggune seisab, sepärrast on ennam kartust, kui totust temma jures. Saint Genwist koggüdusses on monne aea eest immelikud asjad sündinud. Kirriko mallitsus lasknud manna surnumatmiW  Mka mahha jätta ja assutanud sedda ühte teise kohta, öppetaja põlle sellega rahhu! olnud ja seisnud köwwaste wasto, ja piiskop olnud öppetaja poolt ning andnud kömwa käsko, et ükski neist surnuist, mis ue matmisse paika tahhetakse matta, ei tohhi öppetajast sisse õnnistud sada. Se olla kirriko wallitsust  ja nende poolt seisawat rahwast ni wihhale  ärritanud, et nad ösel keik põllud ja wilja puud aeades ärrarikkunud ning ka mitmed  maead põllema pannud. Sedda kuuldes olla rigimallitsus kakskümmend shandarmi sekina läkkitanud, kes rähmast waggusi peawad hoidma ning lubbanud IWO pranki waewa palgaks Mele/ksS sedda peaks üllesandms, kes need pahha teggiad olnud» Kirjawastussed. K. K. L. W. Olge terwe; tahhame selle yolest perremchhega  Nõu piddada za ni paljo kui ial woimauk, ka Läita» Kirja läbbi rohkem. " 281 VerantwoMcher Redackeur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 27. August 1868» Teadaandmissed. Pemo wogtsi kohhus annab seläbbi teada, et prankrotti janud kaupmehhe Willem Usi parralt meubled ?. Septembril, enne lõunat kello kümme, retsepmeistre Hannemanni maeas, kshhe maksetswa rahha eest auksjoni wifil müdud  sawad. Peruus, 23. Augustil 5868. Kohts-herra Z. F. Specht. M 666. Sikkertär A. G. Mors. 2 Perno sillakohto polest antakse teada, st 16. Augusti  õsel, Saarde kirriko mõisast allamal seisawad  höbbe asjad on ärrawarrastud: 1 suhkro toos märgitud 1 suhkro toos keige tangidega  märg. v. U. 1 suhkro toos märgitud 1. 1,. 1 tosstn söma lussikaid märgitud v. K. . 4 söma lussikast märgitud  b.. 1.. 1 peale ripputamisse lussikas  märg. v. li. 1 peale ripputamisse lussikas  märgitud 1.. 1.. 1 tossin pissemaid lussikaid  märg. v. k. Sola ja pipra tosid märg. c. 1.. ja I. Sola ja pipra Losid ühhe pissukesse lussikaga. 3 õuna nugga märgitud v. tt. ... .. 1 õuna nugga märgitud 1 karähwide allus laud I tee-isöel ........ Summa 264 rubla 36 kopp. Üht aego on warras ka mitmed wötmsd kasa mõtnud. Sedda antakse seläbbi teada, et kai warrast ühhel  ehk teisel kombel keige warrastud asjadega