maal, ühhe tükki pärris maad 1,200,000 pranki eest ostnud, kus eddespiddi rahholist tahhab ellada; agga üks Prantsusse seitung aeab sedda  jälle walleks ja ütleb: se põlle tössi, Prants ?I. ON waene kui kirriko rot, kust ta selle rahha wöttab maad osta? Ta ei mõtlegi Roma linnast wälja minna; paawst on temmale  seal pelgo paika andnud, mis hädda aeab tedda sealt wälja? Minne wötta nüüd kinni kellel õigus on! Minna ei olle ta pärris ma ostmisse kontrahti luggenud, egga sedda liggi alla kirjutanud, ei ka temmaga Roma linnas ühhe tadreko pealt sola kastnud. Wanna paawstil olla ühhe asja ülle nattuke  kurb meel; Petrusse penning kahhaneda wagga jõude. Enne tulnud iggas kuus 4000 skudi kokko ja nüüd mitte rohkem, kui paljast 700. Eks pea seal meel kurwaks minnema? Rootfl ja Norramaalt. sTelegrah- Rootslastel olla se köwwa nöu Shoni makonnast merre põhjast üht telegrahwi Rügeni  sare peale, mis Preisi parralt, läbbi tehha.  Jo nad näwad sedda tarwis ollewad, egga nad muido ommale sesuggust kullu hakka teggema. Asjad olla Preisi wallitsussega wist ommetige läbbi rägitud, sest nende üllem telegrahwimeister  major Akrel tahhab monne päwa  parrast jubba Londoni minna sedda tarwilist  trati tellima. Kui ükskord wasmis on, siis konneleme temmast jälle. Belgiamaalt. sEnne ja Üks Brüsseli linna seitung könneleb, kuida sealt rigi asjad enne olnud ja kuida nad nüüd on ja panneb nago näitusseks ette, kui paljo enne innimessi tappetud ja kui paljo nüüd.  Aastast  1?96 künni 1839 se on 34 aastä sees on rigi kohhus 992 innimest surma mõistnud,  kellest 604 ka tõeste surmatud teised sanud wähhema trahwiga läbbi; se teeb pea 20 innimest aastas. Aastast 1830 sadik on se hirmus assi wähhenenud, sest et selle aea sees neist ?55 hukka mõistetud innimestest ..paljast" 52 sanud surmatud. Aastast 1850 künni 1860 sanud 284 hukka mõistetud, 200 sanud lahti ja 84 sanud surmatud. Kellel seal surem sü, kas rahwal woi rigi wallitsusse!  sedda teadwad nad isse keige parrem. Afiamaalt. sönnumed.^ Neist põlle kussagi pudu, olgo siin ehk seal, liggi ehk kaugel. Triestist tullewad meile need kurwad sönnumed, et kange torm Karomandeli  randas Nowembri kuul hirmus kahjo teipud,  lopinud keik telegrahwi postid mahha, issi weel mu kahjo, mis ta seal teinud; agga selle järrele olnud neil suur wee-upputus kus tuhhanded innimessed surma sanud; mu kahjo olgo räkimata. Uemad sõnnumed. Ommal aeal könnelesime sest, et üks mõisnik,  Tweri linna lähhedalt, üht sesuggust weddelikko walmistada, misga kergeste tuld woib kustutada j. n. e. Essimessel Nowembril  piddi Peterburgis üks katse tehtud sama, et nähha kummas parrem on, kas wessi woi se sest möisnikkust walmistud weddelik. Kuidas se luggu seal sel korral läinud, on meil teadmata,  agga 29. Nowembril on teist korda katsutud ja wägga hea leitud. Sest kirjutakse  nenda: Preobrashinski platsi peale sai palkidest üks maea, mis 15 arsinat pik 8 arstnat lai ja maast kattuse harjani 9V2 arsinat  kõrge olli, ehhitud; sisse said ka wahhe seinad, kaks ust ja kuus akkent sees. Maea sisse pandi sesuggusid asjo, mis kergeste pöllema hakkawad ja neile wallati terpentini ölli, mis õige kange wld wötma, peale ja siis põllema südatud. Senna olli üks suur tõrs pandud kus 35 ämbri täit wet sees olli, senna sisse wallas Läpunow puda ennesest walmistud  weddelikko sisse ja laskis hästi weega läbbi seggada. Kui maea lama tulles osti, laskis ta omma kässi pritsuga, mis suruse polest keskminne olli ja kellega / künni 8 ämbri  täit ühhe minuti aea sees woib ärrapritsida,  töösse hakkata; nelja minutiga olli tulli kustutud. Suits ja auur tõusis maeast wälja,  mis essimesse katse aeal mitte põlle olnud.  Maeal põlle muud wigga, kui et seest nattuke mustaks pöllenud. 407