tanusse nõu ettewõtma, agga sel aeal sündis uns nõu, et muist koggodust tahtis ärralahkuda ja Dom-mäele uut kirrikut ehhitada. Januäri kuus 1860 wõeti selle peale nõu, alt linna kog-- godusse jauks wanna kirrikut suremaks ehhitada, agga kui järrele olli katsutud, siis leiti, et wanna 600-aastane kodda sedda ennam ei kannata ning ka wägga nurgelinne ja näota saaks. Mis nüüd? Mis muud, kui lanuariS- 1862 wõeti nõuuks, ka altlijina koggodusselelummala nimmel uut kirrikut ehhitada. Nenda sündsid 2 kirriks ehhitust ja Mai kuuS 1862 jaggati korjatud rahha poleks. Just sel päwal, se olli 8. Septembril 1862, kui Wenne riik 1000 aastat mannaks sai, sel päwal sai Jani-kirriko alluSkiwwi pandud. Meie olleme selleaegse „Perno Postimehhe" lehhes (Nr. 38) sest ka lühhidelt räkinud. Sel päwal said 5500 laulolehti ärrajaggatud seal piddi jo rahwast kous ollema! Nenda hakkas Jani-kirriko ehhitns ja on nüüd mödaläinnd süggisel 1866 ni kaugele sanud, nago praego siin näete. mis Lemmast mödaläinnd aastal Nr. 42 ja 337. leh. k. peal lühhidelt olleme üttelnud.) Tööd ja murret on koggodussel küllalt olnud, agga üks suur kingitus on neid ka awwitanud, kellest onnnal aeal ka meie lehhes on kõnneldud. Kirrik on seest 11 sülda 1 jalg lai ja 20 sülda 7 tolli pik, torni kõrgus  on meil teadmatta. Näitab ommast kohhast  kenna Jummala kodda ollewad. Tehko Jummal  tedda mitme tuhhandile taewa wärrawaks! Tullewa suwwel saab wist temma stsseõnnistaininne  ollema. Tallijina „Karli kirrikust" rägime tullewa kord» Peterburgist. seitungis „Nord. Post "j on nenda kirjutud: „Keisri Herra kõigekõrgema loaga ja Pühha sinodi 3nnistamissega  saab ühhe kreka-õige usso kirrikoehhitaminne  Neü-Jorki linnas ettewõetud. Se saab essimenne wenne tempel Amerikamaal ollema, kelle ehhitust ni mitme asja polest tarwis on. Meie Wenne ma rahwas ellawad seal ning ka meie ussosuggulased Slawi ja Kreka rahwas, kellel kreka tempeli pudusse parrast mitte wõi- malik ei Me, õnnetowat ja waimolikko troosti meie pühha kirriko Pühhast tenistussest ja palwedest  ammutada. Ka selle kohha omma rahwas annab  seal jubba mõnda aega awwalikkult omum sowimist teada, waimolikko ühhendust iggatsedes, Pühha kreka õige usso ollemist lähhemalt tunda sada. Sesinnane kreka-õige usso kirub Neü-Jorki linnas saab sel wisil seks kutsutud ollema, ui hcisti meie ma rahwale ja ussoossalistele, kui ka selle rahwale waimolikko kasso saatma, kelle keskel  Lemmale on antud, omma paiwi ellada. Se tarwitus on jubba awwalikkult teise usso Amerikamaal ennast ilmutanud; ärratuntud on se ka õige usso Wennemaal. Ni pea kui se nõu, üht kreka templit Neii-Jorki linna ehhitada, tutwaks sai, olli mitme Ameriklase sowiminne, ehk nemmad kiil meie usko ei olle, selle Jummala  melepärralisse tö heaks ka isse middagi anda ja kinkisid selle tarwis liggi 5500 Dolari. Ka Wennema piride sees tõttasid paljo meie ma rahwast ommad anded Neü-lorki kirriko ehhitamisse  tarwis andma. Sel wisil korjatud summa  ei üllata agga weel ammo mitte kirrikut walmis ehhitada. Sepärrast lähhäb pühha sinodi ZnniStamissega kutsminne meie pühha kirriko jummalakartlilko lastele, sedda tööd omma andedega  awwitada korda sata. Öigeuslik Wennerahwas on wannast sadik omma tullise himnmstamisse läbbi, kirrikuid ehhitada ja illusaks  tehha, ennesele au saatnud. Selle wagga uõudmisse läbbi on meie õige usso kirriko ehteks ja kitusseks, ei mitte üksi Pühha Wennemaal, waid ka paljo meie usso ossaliste ja teise ussul'ste  mail Jummala koead tõusnud ning sawad iillespeetud ja ehhitud. Wennerahwa andede eest on hiljuti Parisis ja Genfi linnas õige usso kirrikud ehhitud. Wissist saab ka se kord wenne õige usso rahwas walmis ollema, sedda suurt jä pühha murret, Neü-lorki linna õige usso kirriko ehhitamisse parrast liggikandma, kust kõige esmalt õnnetodaw õige usso õppetusse walgus Amerikamale peab wäljaminnema ja wilja kandja usso ja rohke andede ueks kitusse wäärt mälletnsseks peab ollema. Anded wöiwad, olgo pühha sinodi ökon. wallitsusse, ehk ka senna sata, igga kubbermango üllema karjatse kätte antud  sada." 53