müma wägga kidarr ja somin, et sa seks jääks ning sakste ridetõbbi ka tallorahma külge ei hakkaks. Cestimecs: Ei sedda kiil mitte. Minna ei tahha oru ma Lennt egga temma rideid sakstele  näidata; agga waatke, ma käisin wimati linnas ja minno källimees, kes siin koeamehheks on, tulli minnaga Kadrmtali ja näitas mulle sedda maea, kus keiser Peter I. nüüd jnbba )5l) aasta eest sees on ellanud, kui temma Kadrintali  lustaeda assutas ja kus nüüd üks soldat  allati auwahhi peal jures seisab. Seal ollen ma läbbi akna keik need selle aegsed asjad ja wodikardinad näinud, kus tagga Temma puhkas; ka näitas källimees mulle need 3 telliskiwmi, mis Peter omma käega lossi nurga sisse murinud  ja praego mällestusseks ilma rohwimatta seiswad; nendasamma ka need Mannad puud,, mis ta 150 aasta eest istutanud ja istutada lasknud. Minuul olli wägga hea meel neid wanno asjo wadates, mis meie rigi suur assutaja  ja kinnitaja omma käega on teinud ehk omma silma al tehha lasknud. Sest meie olleme  selle aea sees, et Wenne keisri wallitsusse äl ellame, keisri polest Znnelikko ello ellanud, egga Põlle meid sõakärra hirmutanud, mis meie eösiwannemad nr paljo piddid kannatama. Kui sedda koddo kõnuelesin, himmustas mo Leno ka omma silmaga keik nähha sada, ja nenda otleme siis nüüd sm sakste sekka tulnud, kus meid ka kegi põlle hammustanud. Peale selle põlle meie ka eunam n! oggarad, sedda kartma, kui muido ennast wisi parrast üllespeame. Iggal ühhel on rumi käia, ja ükski assi ei kullu watamissest mitte ärra. Koddanik: No Mata, se on mehhe jnt. Allandus ja aupakkuminne on igga harritud innimesse  kohhus, agga koera allandus ei kõlba kohhuge. Ka on kidomäärt, et teie nisuggusist asjust ennast rõmustate. Jah, se on sure tänna  waärt assi, et Inmmal meid Wenne wallitsusse  alla saatnud. Meie asjad ei olle kül meel, mis nad peaksid ja mõiksid olla, agga ammeti lähhäme eddasi, mitte taggasi. Meie armoliste keisrite polest ei" olle meil ial kaebamist olnud. Agga uüüd tulle omma Lenoga, ma näitan leile sedda kreposti, mis meie kallis Keiser Aleksander 11., rahma Peastja, isse on ehhitanud,  kui lapse põlmes siin mõune näddala ellas; sedda on nüüd jubba liggi 40 aaSLat taggasi. Keiser, kes sel aeal isse alles lapsoke olli, on nüüd meie annolinne wallitseja, kelle kae warjo al sunr lummal pikkeudago Anuma  ellopäiwi! ka tallorahwa ello peab Par-- ranema; sest Temma silmad näwad teiste tahha  ka neid ärra. Eest im ees: Sellepärrast tõstab ka keik tallorahwas allati Temma eest käed taewa pole ja panneb onnna lotust Temma peale. Nenda jätsid nennnad Inmmalaga ja lahküsid  ärra. M. Wennemaalt. sEbbaussust.j Ebbaus? on rummalusse kulges, nago rooste raua külgeö. Harkowi lähhedal Belawka küllas kaebas üks tallopoeg, et naabre naene olla temma lehma näidusse läbbi ärrasurretanud. Koggokonna wanncmad  piddasid kaua nõu, niis otsust piddid andma. Wimaks jätsid asja ühhe kuulsa „targa"  selletada, mis keigist nõudest keige rummalam  olli. Se tunnistas warsi, et uaene süüdlane  piddi ollema, mis Peale koggokonna kohhuS naist peksta laskis ja lehma maksma panni. Wäetimad lapsed ei wöi jõlledamat kohhut mõista! Nia seitung kulutab meel rummalamat asja. Seal assutadi pari aasta eest üks suur uus kool mis wõerakele nimmega Politehnikum hütakse.  Sealt on nüüd ühhe lobbasu teeme läbbi, kes seal enne teninud, agga lahti semud, walle kõlla walja tüluud, kui saaks Politehnikunns innimessi kedetud, mis teunna ammet õlleks olnud  ja mis eest ta hea palga saund. Se on nüüd sulla walle, agga nuumal rahwas ussub sedda ommeti. Oh, mil hakkatakse tot nenda ustama, kui wallet ustakse! Wõeralt maalt. Preisimaatt. Mis Preislane Sleswig  Holsteini asjus tahhab.j Mõnned targemad inuimcssed arwawad Preisi mõtted ärratcadwad  ja ütlewad nenda: „Preisi ja Austria juttud on kokkorägitud. Sleswig-Holsteinima jautamissest ei wõi Daanlane Preisiga mitte eunam  kõnncleda. Kui Daanlane rahho peaks iggatsema  Mgo kõnnumai kuulda on),, siis hakkago sellega peale, et uMemad hertsogirigid ärraan- 229