Mata, kut kauaks; sest waikse ilma järvele tulleb  saggedaste äkkiline torm ja marro, mis suurt kahjo teeb ja otse nenda woib ka Preislane  eksida. Kes seisab selle eest, et ued ministrid  parremad, kui mannad? Austriamaal on jälle ommad muhhud ja paised, mis ihhule wägga suurt wallo ja waewa tewad. Hiljoti slli Lintsi piiskop Nudigir,  ei tea mis asja parrast, ilmalike, kohto ette nõutud. Mees omma ammeti palest sure nimme sees, polls sest holinud, ehk kül seks mitto käsko olli sanud» Kohhus põlle agga ka ommalt poolt järrel andnud, maid mitmekordse  kutsmise järrele läkkitanud wimakö ammetniko  järrele, kes tedda ennesega kasa wötnud  ja kohto ette winud. Muidogi teada, vllid asjad seläbbi nattuke pahhemaks läinud, et ni mitto kord olli wastopannud. Se piiskopiga  sündinud assi aeanud mõnne mehhe harja  punnaseks ja issiärranis neil, kes manna pühha issa truid allamad , et enneste seast mehhi wallltsenud, kedda keisre jure läkkitanud asja õiendama; keiser wötnud neid kül lahkeste  wasto, põlle agga ses asjas middagit iehhä möinud, maid öölnud sedda asja linna wallitseja ja ministrite kohhuse selletada ollewad.  Zssiennesest mõista, ei woinud üks sesuggune  mastus neil melepärrast olla, agga mis Misid parrata, piddid sellega rahhul sllema.  Muidogi teada, läksid nüüd ministrite kallale, agga kui paljo nende sönnad ka seal maksid, woime kül arwata ; sest ühhe rigi seadus  nõuab söynakuulmist ja selle täitmist, muido ei woi rigi wanker kohhe käia. Magusast kirjutakse 2. Junil: ..Keige suremad  waewad ja pinad, mis ühhe rahwal ma peal olla woiwad, on mawärrisemised ja sedda peawad Dalmatsteni rahwas wägga saggedaste  maitsma ja se lähhäb nenda ühhest aastast teise. Mitte üht näddalat ei lähhä möda, kus ne»l mitte mitto kohhutust mawärrisemise  läbdi ei sa ollema. Mmdo on Ma, kui üks ja sesamma assi ettetulleb, rahwas sellega harjunud, egga wärrise ennam selle ees; agga mawärrisemisega on luggo teine, se kohhutab igga kord ueöte ja m õnni kord wägga raskeste. Möda läinud kuul on linna mhwal selle pslest jälle -raske wits kaelas sl- Md» 2. Mm ku päwast künni ku päwani on neil 53 korda mawarrisemist 'ol- kellest 5. ja 22. keige raskemad olnud, nenda et maea seinad ja meublid tubbades likunud, uksed lahti läinud ja kellad, mis rippunud,  healt teinud. Jggal pool kukkunud maeadest ja kirrikutest tükkid wälja ning kolmandad  korrad on maeade pealt mahha kantud,  seal põlle kegi julgenud ennam ellada. Ülleüldse on ehmatus ni suur olnud, et kegi põlle julgenud maeades oma ea piddada, waid magganud wäljade peal laggeda taewa al, sest et kartnud üht sesamma suggust, õnnetust tullewad,  mis se lin aastal 166? maitsnud, kus linna mürid mahhalangenud ja tuhhanded innimesed surma'sanud. Prantsufemaalt. Parist rahwa uimastus  olla, kuida könneldakse, pea üsna mödas; sest keik olla waggusi ja fepärrast ka keik ulitsad  ja awwalikud kohhad ning paigad nende ees jälle lahti, et keetmata woiwad käia. Selle ku esstmese päwa õhtul, kello kümme, olla mõnned pissukesed salgad kokko koggonud, mis agga ni kohhe jälle laiale pillatud: mehhed olnud kawwalad, kui näinud söamehhi tullewad,  olla nad ühhest suust kissendanud: ..Ellago  Keiser, ellago söawäed ja langegs keik mässajad! Sellega pelletanud söamehhed taggasi,  ilma, et kegi neist õlleks wantipiddi korkasse  wetud. Kesk ö aeal olnud keik ulitsad ja awwalikud aeawiitmise kohhad tühjad; iggaüks  läinud kveo puhkama. Otse kuida Partsis,  nenda ka iggal pool, olla rahhuline assi. AweMaWÄslt. Olleme kord juktd sees, sepärrast tahhame löppetuseks weel nattuke Amerika asjust könneleda, kellest jubba ennegi olleme jutlustanud. Kuba rahwas teggid kord mässamist ja püüdsid nenda Spania ahhelate otsast lahti sada; agga Spaanlane ei wötnud sest jutto, waid laskis ommad mehhed paljad möegad ja püssid peusse wötta ning kus tarwis  ka suredtükkid wälja weddada ja neile wallo anda. Nüüd olla mässajad Amerika ühhendud rikide wallitsust pallunud, neid ennest  kaitsmise alla wötta, et nenda Spaanlaste  piitsa alt lahti saaksid; agga st olla neile 201