se tulleb, sedda arro ei sa kegi. Sesamma kaebtus on ka Somema kaupmees suus. Kaebawad,  et nende kaupleminne takkistama janud  ja sepärrast penike igga ühhel peus olla. Meie põlle kül nende rahha kotti luggemas käinud, agga et neil pudus woib olla, sedda ussume, sest et sedda ka enneste jures küllalt näeme. Kaukastamaalt. Nowembri ku 25. päwal on seal Batirshi- Kubowa ja Belebejewi makonnades, kui kül lühhikenne aeg, agga ommetige wägga raske mawärriseminne olnud. Kas se mawärriseminne  ka kahjo teinud, sest ei tea seitungid middagi könneleda. Wöeralt maalt. Hakkame nüüd jälle Wäljama asjo nago lillesid kokko korjama ja neid kimpo sidduma, agga kui ümberwatame, siis paistwad emalt monned wägga pahhad rosid teiste keskes, kelle hais jubba emalt mitte hea nusutada põlle; nad on ükskord teiste seas, sepärrast ei tohhi meie neid noppimatta jätta. Agga kust hakkame jälle peale? Keige parrem hommiko  poolt ja astume keige esmalt Türklaste sekka, ja wöttame nende haisewad rosid enne ja siis parrast lähme eddasi öhto pole. Türgi rigi wallitsus on ommalt poolt teinud,  mis ta ial on woinud, et neid mitmesuggusid  kristlassi, mis ta ümber ja liggikordas  ellamas, ennese wasto kutsuda ja tulli waenlasseks tehha, egga põlle selle peale möttelnud,  et seläbbi nende armastus temma wasto ei sa kaswatud ja kindlaks kinnitud, waid paljo ennam on nad selle polest keik ühhes  nõus, et se wannä haisew Türgi wallitsus  ja temma karrused käppad, kelle maggusust  ja mörrudust nad jubba küllalt maitsnud, ükskord lõppeks ja nemmad innimeste, agga mitte ennam metsa loma kaitsmisse alla saaksid  jäma. Ja mis seal weel keige ennam immestlemisse wäärt, on se, et ka muhamedi ussulissed sowiwad Türgi wallitsüst, kelle ras- kust nad kül maitsnud, parrem tänna kui homme  omma öllade pealt mahha puistata. Kust se tulleb? Sedda selletust annab meile se seadus, mis Jummal algmissest innimesse köhto on lonud. Kui se herrake sedda ei sa, mis jummalik seadus temmale tööks annud, hakkab ta warsi urrama egga jae enne rahhule,  kui seadus täidetud saab ja otse nendasammoti  urrawad ja kollisewad jubba kristlikkud  ja muhamedanlikkud köhhud Türgimaal. Sedda totust agga, et need mannad pashad ja ued üllemad pashad wähhem allamate rahha kotti tolmutajad ja wälja puistajad olleksid, ei olle seal. Nende köhhud ei sa Lal täis ja otse kui kaarnad ennestel sedda õigust arwawad  ollewad, iggalt poolt wötta, nenda ka nemmad. Ei põlle pashad ja kindralid ka Kandia sarel kinkinud, maid keik ommaks teinud,  mis omma ei olnud. Sel kombel ei woi sedda ka immeks panna, et suur Türgi wäggi Kandia rahwa wasto põlle sanud, maid mässaminne paljo ellawamaks läinud, kellest keik Konstantinopoli lin täis. Se annab ka Serbeni rahwale sedda julgust Türgi wallitsusse  wasto püsti tõusta ja omma õigust temma käest nõuda. Nemmad walmistawad tüddimattalt temma wasto ja kutsuwad ka ommad nored mehhed, kes waljamade sees studerimas, koeo püssi alla. Sesuggused on praego Türgi asjad! Lähme nüüd ülle piri Austriamale, mis leiame sealt? Kui ka mitte sesuggusid asjo mis Türgimaal, ommetige on seal jälle ommad wead, mis parrandada tahtwad,  ommad paised, mis peawad lahti leigatud  sama ja head plaastert peale pandama, et ärraparraneksid, sest muido lähwad haisema ja siis olleksid pahhad parrandada. Sealatse  keisril on omma üllemate ja rahwa savikute  wahhel mõnda pahha waigistada. Jtaliamaal, kas seal asjad kordas? Ota senni! Eks sellega aega olle? Ei tahha weel rahhule jäda, et Roma lin neist Tonelli ühhendusse läbbi jälle emale lükkatud! türtsuwad üks siin ja teine seal ja mönned süllitawad tuld, agga peawad nattukenne kannatama, sest kannatus woib agga ükspäinis keik pahha ärrawöita. Prantsussemaal on ka pissut head kuulda. 38