käib/ seal psawad ka jöggsds peal raud-sillad ollema, muido woib õnnetus sündida» Mtawis,  Aa jõe peale tehtud minnewa aasta raudsild,  mis aasta lõppu! malmis sanud ja nüüd Neäri ku hakkatuses prugitawaks raudte seltsi kätte antud ja seläbbi sada nüüd Ria-Mitawi wahheline söido aeg umbes 15 minuti lühhendud.  Arwa takse, et raudte Mitawist pea eddasi saab tehtud, sepärrast petakse köwwaste nõu, Ria Düna jõe peale ka üht sesuggust raud - silda ehhitada. Kaks kohta olla seal praego kaes katsuda ja läbbi wadata, kust silda ülle tehha tahtwad; saab nähha,' kumba parrema  ja tullusama leidwad ollewad. Tallinnast. sAbbi, tö puduse Nende wilja ikkaduste läbbi, mis meil paar aastat järges olli, on Eestimaal suur leiwa ja tö pudus, mõisa ja tallorahwal on taskud tühjad ja seläbbi ka allama suggule mitte tö kõrrekest anda, mis läbbi ennast toita wöiksid. Et selle pudusele abbi sada, on sealane rüütlite  koggo sedda wägga häddast tarwis leidnud ollewad, ommalt poolt nende möisnikudele, kellel rahha pudus koddo, 50 tuhhat rubla laenata, et sedda neile woimalikuks tehha, allama  rahwale tööd ja tenistust anda, mis wägga sure tänno wäärt. Kuramaalt. sWäljarändamise tö b b seatakse tallo rahwa keskes tahhab ennam kaswada kui kahhaneda, ehk kül kegi kulla unnikut põlle leidnud, egga wöido kroniga  ehhitud, omma sündimise paika, taggast tulnud. Agga mis tehha? Üks tük uut maad olla ommetige leitud, üks tük maad, kus talwet  ei olle, kus jõed pima ja met jookswad ja küpsetud tuid tulest mahha langemad, kus kegi ei prügi tööd tehha, maid agga ikka kingitusi  selle ainsa waewa eest, peab wastowötma,  ..aitäh" öölda. Nüüd se teereis, se on meel nattuke pöigeti ees ja sureks waewaks, agga ka selle eest olla rigiwallitsus issalikult murretsenud: igga peawannema jures on 1000 kassukast ja igga wäljarändaja jauks 500 rubla;  jubba se lähhäb korda! Sesuggused juttu  d jookswad mödamaad ja rahwas ni kergemeelne  sedda keik uskumas. Üks ümber käidaw  kerjaja kulutab sesuggusid kuldsid sönnu- mid ja saab selle eest surema kannika leiba; neil nälja aastail ümbsrhulkuja ärranälgend kingsep woi retsep könneleb kõrtsi toas hulga kuuljate keskel ühhest ja teisest önnemaast ja saad palgaks wist, ei mitte toop, waid kaks, topi öllud. Kauplejad judid, kes möda maad ühhest kohhast teise hulkuwad, laulawav sedda keige armsamat laulo, kus keige rohkem kasso lota ja se helliseb ni wägga armsaste sealatse tallorahwa körwade sees, et wäggise maad, kus nad tännine leiba sönud, mahha on jätmas ja parremad tahtwad otsima minna. Head wiljalised aastad on pöllomeest ni wägga ärraellitanud,  et nüüd waesel aastal omma made ülle wihhasekö sawad ja mahhä jätta tahtwad, egga panne sedda tähhele, et se sure tahtega ma piri peale kirjutud seisab: ..Kes tahhab leiba süa, peab tööd teggema." Kegi ei kingi teisele middagi, tahhab kegi 500 rubla sada, peab sedda ennesele tenima ja otse nendasammoti  on ka kassukaga, pimaga, maggusaga ja küpsetud tuwwidega luggo, neid keiki woib agga tö ja waewa läbbi sada. On üks wäljarändaja  weel mõistlik, siis lähhäb ta enne, kui kaugemale hakkab minnema, peawannema jure omma kassukast ja rahha kätte palluma. Teada muidogi, naerab peawannem tedda wälja ja püab temmale teisi ja selged möttid pähhä pessitada. Kahhes mõttes longates lähhäb ta koeo taggasi ja seal on juut omma libbeda kelega jälle ees ja ütleb: „Sa rummal, eks sa sedda ei tea, et peawannem paroni herra on, kes rahha omma tasko ja kassuka kutsari selga panneb? Minne Riga kindral kubberneri  herra jure ja õige ruttust, enne kui maad teistele sawad ärrajaggatud." Nenda on praego loud Kuramaal! Kui sest asjast, mis sealt weel eddasi kirjutakse, eddasi loeme, siis on se pöllastamise wäärt, kui kergemeleline  tallorahwas sedda uskumas, mis igga hulgus ommast suust wälja aeab ja sedda teeb üks sesuggune wörrokael ja warganäggo omma kasso ja teiste kahjo pärrast. Wallekeled  on kui tullised noled rahwa keskes, mis neile ärraräkimata kahjuks on. Mis praego Kurama rahwast olleme kuulnud, et nad walle kelede läbbi ni lendus olla ärraminnemas; sedda olleme ka Eestirahwast kuulnud. Siin ja seal on sest jut, et önnemale minna. Kes 20