waewatt poo! ossa tbsK M- OÄeW Meie Wlmi ka Mhwas Dl Lihht, im seal WZZMes pmkus, -et 1 TTMtpemiikVTWs pesl M,OW MNWest Mawsd /AAgO LmStzas SaHmlm! ?c.), Ms elleks arst 5a pMst) hDIPsMN ja leida, kui teMnm ka ZWL kard isse haige jure 'ei wZrks tulls; renmW M?e MiWla ehk haiget lemnm jure wia, ei õlleks Mitte mi Wske ehk ksggoni wvlWatta, :wgs NNÄ uM. Kus wõime siiu sest kõnneleda?  On kegi M ehk jalga murdnud, tohter Maö Zt) Wü si>) wersta kangest haiget tenWm ?ure wia ehk tedda 2 Valva odata, sn ühhesugguse  hul MõÜemad, ja mõllemal wisil saab haige wails pikkcWüks ja parrandamiuue raskemaks; -'? n midda Nltteu: haigus arsti käe alla saab, sedda snrem on abüi loius ja sedda rnttem parransmume.  Siiski ei uile ma sedda mitte ievärrast, km tahhakstn ma selle kidowaärt nõu wasto olla, mis „ Postimees" mõnnikord ni snddames:  au und, ja kus igga innimessesõbber oemmale veaks abdiks ollema, Inmnial hoidko, sedda ma ei laida mitte! Kihhetkonna arstide kasso laab ommal seal küllalt silma paistma; sest miks OTaVad inuiniesstd swärrast arsti abbist üsna ilma ollema, et nemmad mitte ni hõlpsaste ei wõi sada? Kes rahhaksscllepärrast ilnm j omata seista, st kaew just mitte lawwe lähhedal ei vlle? Mis . ma üllemal ütlesu?, sedda ütlesin ma onnua wendade  wabbandusseks ehk cestkostmisseks, kui Lulleks  keik hädda nende holetusse ja laiskusse läbbi, mis neile iggaüks, kel sn ninna al, parreni kuub seigas ja paar sõnna wõerast keelt suns on, siiliks aeab, ja südda tnlleb täis, kui selle peale mõtlen, et keige suremad karjujad meie onunarahma seast on, kelle kohhus peaks ollema, omma rahwast  woeraSte wasto kaitsta, kes jo asja ei tunne ja selleparrast teadmatta keik hukkamõistwad,  mis teiseti näitad ollewad, kui nende koddo, ilma tahhelepannematta, kas nende koddo just varrem on. Et meie rahwa jures weel mõndasuggnst ebbausko ja tuimust :c. mahha on kasida, egga ma sedda ei salga; agga minna ei tahha üht hawa mitte enne lahti kiskuda, kui inul ka hawanartsud käcpärrast ei õlle, sedda jälle kinni siddnda. „Kui mo jõud nüüd mitte wägga nvdder ei peaks ollema, siis tahhaksin ma luminala abbiga tänna üht õppetusse reakest algada , kellest ma lsdan, et mo rahwsle ,LaSsM smb sllmia. MiNAL MU süi siis eMGibdi aeg aeslt Näidata,  kuida meie Mwahwas, kuuni arsti ahh-. jnbba küllalt leida sn, smms leige õrnema ja tanvilissema kiikmede, se on Almade ja kõrwadega  peawad ümberkäima, mis nemmad ka wist tewad, ui pea kui õppind mmmesre polesi õppelud sawad, kes nisuggust asja mõissvad. Et ma nmid isseMMMs silma- ja Mwa-arst õllel? ja, ui paljo kui mmna tean, eestisuggust se muus, siis pean nm scdds omma kohhuseks, ui kaua onMa rahwast selle asja pslest juhhalada, kui mõnni parrem ja targem mo assemete astub. „Kellegist haddast ei sa meie rahwas maa! uenda tihti pinatud, kui silma haigus sest, ja seks on nende tolm ja suits Mgo tehtud. Minna  ussuu siis, et neummd sellepolest head nõu ka ei põlga, mis neile heast süddamest pakkutakse.  Nemmad teadwad kiil, ?ms nad silmaga kautawad, sepana st ütleb EesMnmmenüe iggast kallist asjast: „hoian naga silma veas." Tossi kül, sellegipänast ei sa silmad vmmeti silmawüart mitte hoitud ja tallitud. Wagga paljo sawad ja jawad pimmedaks, kes silmawalgust jälle olleksid  wõinud kätte sada, kui elleks cngel aeal ja wisil hoolt kantud. Scdda tmmeb ka rahwas isse Zrra, sellepärrast Lähhab La mis ka üsna õige on silmahaigustes ikka tänamist õppind arsti käest abbi oisima. ZvuW haigest, kes aastas Tarto surekoli klmikust abbi otsiwad, on põled sil?nahaiged. Emiäh, kllida rahwas seal ilma sihtimatta märki jnhtrmlid l Eilmaarstimisses  on jnbba tohtride tnndminne keige kaugemale  üllatanud. Oh kui paljo pimmedaid olleksid  wõinud omma pikka ö eest hoitud sada, klli uemmad õigel aeal ja kohhal olleksid abbl otsinud ja leidrmd! Silmaarstiminne tarwitab agga ka terwet mehhe jõudo ja aega, sellepärratt on sure linnades issearranis silma-arstid, kes muud haigussi parrandada ei wõtta, kitid üksi silmi. Õnneks ei õlle mitte ui paljo silma-arstisi  tarwis, kui teisi, sest kelle silmad haiged on, sel on ikka weel jõudo arsti jure minna: a õlle silmahaigel ka mitte tarwis wodis maas olla, km mu haigel, olgo siis, et tedda on gatud sanud. Kui jnbba üks oskaw Umatoyttt ühhel maal ellab, siis on se ka assi ? temma wõib tuhhanded awwitada, olgo neid PM- 298