da peawad nemmad käima, künni wimaks surm neid sest kammitsest lahti peastab. Nemmad  ei lasse sesuggusid ennese liggi, kes nende  silmad lahti teeks ja sepärrast jäwad künni  surmani selle sisse. Kui sa wahhest neile ka pari sonna ütled, siis põlle se õige. Nad wabbandawad ikka: et wannemate wannematest  se jubba pärritud ja sest olla wigga keddagi.  Minne aea sa neile päitsed pähhä! Üsna halle pealt nähha sa kuulda; agga mis sa wöid neile tehha?!" Kas ollete, armad sobrad, nüüd kuulnud mis ka ebbausk on? ei sedda ma põlleks uskunud,  et meie Eesti wennad ja öed sesugguses  ebbausso paelus weel piddid kinni ollema,  et üks pissukene wistrake palle peal tedda  ni rojaseks teeb, et ta ennam ei kolba pühhakotta; se õlleks otse nendasamma, nago wanna aea piddali többi. Kellel piddalitöbbi olli, se ei tohtind teiste sekka minna, sest et se üks wägga külge hakkaw többi olli; agga et paise otse teise küljest teise külge hakkab, sedda põlle ma ialgi kuulnud. Need kelle eest taewa rigi uksed kinni pannakse, ütleb pühhakirri, olla: jodikud, wargad ja abbiello rikkujad, agga sedda põlle ma mitte luggenud, et kel paise palle peal on, saab keige süggawama  pimmedusse sisse lükkatud, kus on ulluminne  ja hammaste kirristaminne?! Et se nüüd üks awwalik sadana tenistus on, sepärrast  pallun ma armsaid Postimehhe söbro, kelle seas, tänno Jummalale, sesuggufid ei olle, et kus teie ial ühhest ebbaussust, meie wendade ja öddede seas kulete, seal püüdke nende silmad lahti tehha, et nemmad näwad, mis te peal nemmad käiwad ja kui suurt kahjo ebbausk neile wöib tehha. Armas Eesti wend ehk ödde! kule mis ma sulle weel wimaks ütlen: juhtub sul eddespiddi  jälle paise palle peale tullema, siis panne agga temmale middagi peale, et külm stsse ei lähhä ja minne minno sönna peale kirrikusse; wigga ei sa sinna sest mitte, agga jääd sa koeo, siis põlgad jutlust ja lummala sönna ja teed kolmandama kässo wasto. Ommalt maalt. Pernust. Meie linna  kaupleminne on nende sandi tede läbbi nattuke kammitses, ei lähhä mitte nenda nago  teiste aastate sees sel aeal, siis ollid jubba  ennamiste keik aidad täis, linna tö meestel  olli tööd küllalt ja möedo mehhed käisid ühhest aidast teise sola wälja möetmas, se aasta otawad ikka talwe teed, agga se ei tahha weel tulla; õiget talli külma põlle meil weel olnudki; keige surem külm olli 10 kradi ja se olli ka üks ainus hommiko. Tänna on meil 3 kradi soja. Wannad suised söido riistad ei sa weel puhkama, peawad kibbedaste  ammetis ollema, ei tohhe sönnagi lausta  et wässind on. Minnewa näddala tulli meil kauniste hästi linno sisse, agga wilja põlle paljo nähha olnud; ei tea kelle südi se peaks ollema? On se ostjate wöi müate sü, wöi ehk se wigga et teed ei olle? muido ollid selle aeaga keik ulitsad worisi täis, agga se aasta põlle muial kui kalo koea ümber, maialt ulitsad tühjad. Peaks wanna taewa tädike teed teggema, küllad siis wälja ilmuksid. Perno kallameeste meel on se aasta ka wägga nukker ja üks wanna sönna ütleb: nukker meel toob nurrinat ja sedda on ka praego nende keskel. Kaebawad mehhed, et merri olla kalladest tühhi, ei sada mitte kassi toita. Agga ma kardan nemmad on isse seal jures ka paljo süüdlassed, sest nad ei pea Jummala kässo sönnä, mis ütleb: „kuus päwa  pead sa tööd teggema, agga seitsmendamal  hingama;" ja sedda sönna ei pea nemmad  meles ja rikkuwad sedda kallist päwa se läbbi, et lähwad kallo püüdma. Meie teame,  et agga se tö õnnistud on, mis Issanda  nimmel teme; agga egga se põlle Issanda nimmel teggema, kui pühhapäwal argi päwa  Lööd teme? Selle peal on Issanda wihha  ja sepärrast ei anna temma neile middagi, sest et nemmad sedda wäärt ep olle. Kui mõistaksid pühha päwa pühhitseda, siis teeks helde taewa Zssa ka ommad helded ja rohked  kaeb lahti. 26