poeale autähheks rinda. Tähhendus: „Preislane,  panne tähhele, meie olleme Prantsussega head sobrad!" Preislane panni ka tähhele, agga ütles isseenneses: „Oot, oot, naber, worst worsti wasto," ja satis omma „kulli" Italiamale,  kus se ennast Wiktor Emanueli rinna peale mahhalaskis. „Säh, Austria, wihhastad sinna mind, siis wihhastan minna sind." Nenda on politika asjad, üks kõddistab ühte, teine teist, agga ikka penikeste. Watame nüüd Austria omma koddosid asjo. Need põlle ka wägga rosilissed. Preisiga sõdda piddada, ep olle tõeste mitte mango assi, isseärranis kel rahhakoppik ni kassin on, kui Austria!. lärrele anda ja Preisi tahtmist Lehha, on nisamma kirjo. Seläbbi kaswaks Preislane ja Austria kahhaneks. Selle kitsikusse jure tulleb weel, et Ungruna asjad ka ammo lahkeks ei olle arrutud ja et Weneetsia iggapääw ärralunnastamist otab Austria  käe alt ja Jtaliamaga ühhendud püab sada. Kui ka Preislane püssi mitte winna ei tõmba, waid heidab Jtalia sõbraks, kes Weneetsia parrast  Austria waenlane on, siis wõib sealt jälle pahhandus tulla, mis Austriale suurt kahjo wõib tehha ja Preisil mitte laengut Püssirohto. ei maksa. Seal on siis hädda ees, hädda tagga. Keige enne on agga Ungrima asjad tarwis ürraselletada, et se jälle Austria külgeS kinni õlleks, mis siamale weel mitte nenda ei olle. Keiser Prants losep kirjutas hiljuti Ungri wannematele kirja, mis nende silmad pärrane lahti kiskus ja lühhrdelt ültelda ni paljo tähhendas: „Kuulge wärrisedes mo sõuna, siis ollen ma teie armolinne keiser, ehk muid 0....... noh küllad näete!" Muul aeal wist õlleks Ungrimehhed nenda teinud; nüüd agga, kus Austria ommad asjad ni kahhe kiwwi wahhel seismad, nüüd julgewad nemmad ka ommal  wisit isseärranis wastutajat ministeriumi ja nende seaduste kinnitust palluda, mis aastal 1848 tehtud, ja seeb se on, mis Austria koggoni  ei Lahha anda. Peame nüüd ärraootma, mis sest wimaks wäljatulleb. ILailiamaak, kus muido ka suurt head politika  asjus ei kaswa, on rahwas nüüd ses nvuus, omma riqiwvllad ärramaksta ehk ommeti "i paljo kui wõimalik, wähhendada, raske intressi maksminne rigikukkurt mitte ilmasjata ei tühhenda. Se mõtte peab nüüd rikkad ja wae- sed likuma aeama ja kunningas olla omma ga ja aujärjepärriat selle tallitusse peamehheks pannud. Kuida kulukse, peawad sured summad selle tarwis kokko tullema, ja kui neuda eddasi lähhäb, kui nähha on, siis olla lotus, et 309 kuuni 500 miljoni kokko tullewad. Se heast metest andminne peab ühhest rigi serwast teise üllatama ja mõnned rikkad mehhed 200,000 500,000 Pranki korraga andma. Ka waesemad innimessed anda jõudo möda hea melega. Rahwas,  kes omma issama ühhendusse eest omma merd ep olle keetnud, näitab nüüd, et temma ka, kui tarwis, omma rahha issama heaks mõistab  ohwerdada. Üksi Neapoli linna koddanikud olla 500,000 pranki annnd. Kui rahwal nisuggune  meel on, siis ei maksa paawstil egga muil innimestel tota, et Jtalia ühhendud kunningriik jälle Saksama wisi pissukefe tükkideks ärralagguneb.  Nüüd Paasto aea hakkatussel olla paawst keik paasto jutlussepiddajad munkad ennese ette lasknud tulla ja maenitsenud neid, rahwa waimolikko  nälja peale mõttelda, sest aead olla kurjad  ja innimessed ei tahta ennam selle alla heita  , kes Kristusse assemel ma peal wallitseb. Mitmed hakkada kurjal wifil piiblit luggema, ketseri kombel kokko tullema ja ilma preestrita lummalat tenima, mitmed preestrid olla isse hukkas nisamma teggema ja rummalat rahwast õppetama, nago õlleks muul uusil ka wõimalik Jummala meleparraft olla, kui üksi paawsti al :e. Nisugguste preestride paastojutlussed wõiwad wist kül immelikkud olla. Üks uus assi on Roma linnas paawsti omma silma al ka jure tulnud. Seal on üks weider wendade selts tõusnud, kes ennast „Peetrusse  ahhelate-wennad" nimmetäwad. Nemmad kandwad omma riete peal pissukesi ristiga ahhelaid,  mis Peetrnsse ahhelate märgiks peab ollema ja nipaljo Lühhendama, kui tahhaks Italia kunningas  praegust Peetrnsse järjepiddajat ja ris- Lirahwa Pühha issa ka nenda ahhelasse panna, nago Herodes sedda Peetrussega teggi.  Nipaljo  wõime kül öölda, et kui kunningas sedda ka teeks: paawsti kätte ümbert ei langeks mitte ahhelad egga lähhäks temma eest wangikoea uksed isseennesest lahti. Saksa seitung, kust sedda wõttame, panneb weel jure: „Siit näeme jälle, 79