Inglismaalt, sAmerika södda ot- Londonist kirjutakse: Olleme Amerikamaalt  sönnumid sanud, et nende sõdda ükskord  otsas ja rahhv tehtud, sest lõuna-poolsed  mandunud alla» Kindral Grant tahhab ka kohhe sõa-wägge wähhendada, arwab hakkatusses  4W tuhhat meest woiwad koeo lasta,  siis jada weel ni paijo järrele, et koddused  asjad tallitud sawad. Kaupleminne lõuna poolsitega olla ka jubba lubbatud. Kuida kuulda, olla rigiwallitsusse sikkertaril  Seward,  söa-sikkertaril Stanton ja merrewäe  sikkertaril Welles se nõu, ennast ommast ammetist lahti palluda. Jnglissi söa-meeste kassi Jndiamaal käida kaunis hästi, ön olla nende pole põörnud, nad olla jubba omma endised wöidetud maad Jndianide käest jälle taggasi wöitnud. Nüüd tahtwad pinde peale tuggewad wahhed ette panna, et nad jälle nende kaela ei pease tullema  ja neile pahha teggema, kuida se kord jubba olli. Amerikamaalt. sMörtsukad Präsitenpi Linkolni ja Sewardi tapjaid aeti ratsa hobbustega tagga ja et üks sesuggune  hirmus tö ei woi nenda jada, olli ka otse õige. Neile, kes neid piddi kinni wötma, olli 30 tuhhat Dollari waewa palgaks lubbatud,  sepärrast ollid ka mehhed ussinad neid otsimas ja tagga aeamas. Et kül suine aeg, kus jälgi paljo nähha põlle, olli se ommetige õnneks jälgi leida. Kuida teame, on Linkolni  tapja nimmi Boot ja Sewardi mörtsuk  olli tundmatta ja teadmatta; agga Sewardi  kaks süllast, ta norem poeg ja tüttar tunnud tedda selgeste ja selle nimmi on Paine.  Mollemad mõrtsukad pöggenesid seltsis ja ollid julged, et neid kegi kätte ei sa, agga unnustasid sedda ärra, et Jummal keik awwalikkuks  teeb. Mehhed leiti Washingtoni linna lähhedalt ühhest kurist, kust neid muido põlle kätte sadud, kuur pistetud pöllema. Paine tulnud wälja ja annud ennast wangi, agga Boot seisnud wasto, siis lasknud üks püüdja läbbi kuri seina ta peale, monne tunni pärrast olnud surnud. Temmast kirjutakse: John Wilkes Boot ei olle liig pik, agga muids tuggewa kehhaga ja kennaste kaswanud. Ta on umbes 37 aastat wanna ja üks tark küt. Zubba enne södda olli ta rahwa össitaja, mis ta pea awwalikkult teggi. Ammugi olla se ta süddames närrinud, präsitendi ello lühhendada,  agga se põlle tal Lal korda läinud, nüüd olnud parras aeg. Ka praegune präsitent  Johnson on tal kui pind silmas torkinud,  ka tedda tahtnud ta ilmast ärra sata, mis tal agga mitte korda põlle läinud." Sönna mõistatus eddasi ja taggasi luggeda. Eddasi: Kui mo sugguarro kül kaunis perrekas, siiski põlle kegi meid siamale katsunud  hinge kirja wötta. Wäike ollen ma nimme, agga weel wähhem kehha polest, waene ollemisse ja teo polest; ma istun allati kohto laudas kus mo käest igga kord sedda wimist otsust nõutakse, ka Postimees ei põlga mo abbi, isseärranis maiad on töa tüdrukud ja kögi naesed mo järrele. Taggasi: Ollen ma ennamiste keige ammetmeeste  parrem kassi. Suur tänno sellele, kes möda läinud laupäwal kelm rubla meie kätte saatnud, nende heaks kes tullekahjo läbbi keikist ilma jänud, mis neil elli. Olleme  sedda ka nende kätte annud. P. P. Kirjawastussed. J. A. H. T. Suur tänno Teie waewa eest ; olleme kohhe prurinud. 157 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 11. Mai 1865. Teadaandmissed. Perno linna rae-kohhus annab seläbbi awwalikkult  teada, et Ria kubbermango kohhus 30. Aprillil s. a. 1059 sedda lubba annud,  et Perno linnas igga aasta 35. Zanuaril  kolm päwa järge möda üht hobbuöte ja