tallomees kes sedda olli luggenud, laks kohhs ja pällus üht puddcli täit laggund sabaste wasto. Üks köster, kelle heal nattuke körrisema hakkas ,kartis et eddespiddi tedda üsna kantaks  , öppetas omma teisepole laulma. Wimaks  läks ka ta kartus tõeks, ta ei sanud tõeste ennam lauldud: siis laskis ta wanna teisepole orreli kasti puggeda, et sealt ilma näggemata koggodussele wois ette laulda. Koggodus  kes muud ei näinud, kui et köster suud parrani aeas, ütles: ..Meie köster woib ka ilma heäleta laulda, muido nattuke penem. Kirjawastussed. K. T. S. Teie kirri on ausaste meie kätte tulnud ja olleme ka jubba sest pissut prukinud; muist jäi otamisse peale. - Kui peale pühhade rohkem aega same, tahhame holega  läbbi sõeluda, lodame, et siis prukida sünnib. Arge pange immeks, kui monni assi wahhel prukimatta jääb. G. K. Tallinnas. Kurwastussega peame tunnistama, et se meil woimata olnud Teie teadaandmist omma 20. num?is  ülleswötta, sest et Teie kirja alles 20. selle ku päwal kätte saime ja nummer 20 jubba 19. wälja tulli, ning tännases  numris sedda ülleswötta on hilja. ?. L. T. Tänname Teid süddamest, et meie peale ollete möttelnud; tahhame tullewa kord prukida. T. L. St. T. Ollete omma kirjaga meile suurt römo teinud. Asjad mis meile saatsite, jäid tullewaks korraks; tänna polnud seks ennam rumi. G. L. T. Olge terwe, agga ei woinud tänna ennam parrata pühhade pärrast ollime warrem walmis sanud. 174 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 25. Mai 1865 Druck und Verlag von F. W. Vorm in Pernau. Teadaandmissed. Perno linna rae-kohhus annab seläbbi awwalikkult  teada, et Ria kubbermango kohhus 30. Aprillil s. a. 1059 sedda lubba annud,  et Perno linnas igga aasta 25. Januaril  kolm päwa järge möda üht hobbuste ja linna lata ja 1. Zulil kaks päwa weiste ja kauba lata saab petama. Pernus rae-koea peal, 5. Mai! 1865. Rae kohto nimmel: Pürjermeister Fr. Rambach. 9ll. Sikkertär Schmid. 2 Höbbe rubla tukka ostab ja annab, kui ued 113 koppikat tükkist August Müller, kes Kämmeri maeas wenne kirriko lähhedal ellad. Perno - Nis aurolaewa söit. Aurolaew .Olga , mis ni hästi prahti kui reisiaid weab, saab se sui Perno ja Ria wahhet  nenda sõitma: igga laupääw hommiko just kello 6 Riast Perno ja igga teifipääw hommiko just kello 6 Peruust Riga. Reisiate worirahha I platsi peal 6 rubla ü 4 . lapsed kes alla kümne aasta makswad pole hinda ja tö-mehhed ja soldatid kaks rubla. Prahti eest maksetakse: kui rasked asjad ja peale 30 puda koos 5 kopp. kui kerged siis 7 kopp. puda pealt. On alla 30 puda üksiko pakkide sees ja nenda sammoti  tõllad, hobbused, :c. nende eest ni paljo kuida kaupa sawad. Reisiad ja praht, mis Riga sadetakse, peawad  tamoshna parrast künni esmaspääw parrast  lõunat kello 4 üllesantud sama N. Aarlehm  öc Co. kuntoris. 2 Perno linna Üllejöe allewil, Lahni auro weske peale on üks wägga hea willa krasimisse  mässin üllespandud, kellega wägga hästi willo krasitakse; waewa palka woetakse 7 kopp. naelast. Kellel willo krasida, wigo senna, tehhakse  ussinaste walmis. 2 ?ktpeten vllck öorckell empfiehtt in groher Auswahl billigst C. N. Frey. Häid rasked kaero müüb oddawalt Pernus,  pissukese silla jures kaupmees A. Heinrichsen. 1 Tallinnast 21 wersta Raudarru maante äres on Kirdalo kõrts kohhe rendi peale sada; agga sowitakse et rentnik seppa tööd mõistaks. Kaupa tehhakse Kurtna mõisas. 2 Et mul nõu on, omma maea, kus ka üks suur aea-platö jures, mis Perno Üllejöe allewis,  ärramüa, annan ma seläbbi teada. Seppameister Korn. 1