kes isseärranis selle eest spüüdtvad murretseda, et waesed maealomad mitte ilmaasjata egaa nlleliga  waewatud ei sa. Rigas on ka nisuggune selts, ja se piddas mödaläinud pühhapäwal omma  aaStapäwa. Seal piddid siis üks kutsar ja üks Pgitüdruk auupalka sama, et nemmad keige wähhemalt waesid lome waewanud. Mis nemmad'sannd, ei olle just nimmelt mitte ullespandud,  nenda Paljo agga teame, et sedda auupalka  kord rahhas, kord rietes eh?  tarwiduSses  antakse ja neile teenrile, kes waeste maealomade ello püüdwad kergitada ja neid ilma asjata waewamisse eest hoida. Tallinnast. sKirriko Miunewa kord ei olnud ennam rumi allamal seiswad kirriko sõnnumed ülleSpanna, sepärrast teme sedda tänna. Tallinna alt-linna eesti ko.qqodusses on 1864 sündinud: 366 poegl. 341 tnttarl., kokko 507 last. Nende seas ollid eksinud rahwa lapsi: 13 poegl. 10 tüttarl.; surnult sündinud: 8 Poeczl. 8 tüttarl.; 1 tüttarlaps surn 3 tundi parrast sündimist; 10 pari olli kaksikuid. Lnggemas käisid: 56 Poegl., 110 tiitlarl. kokko 166 last. Laulatnd said: 165 Pari. Neist ollid g pari katoliko ussulistega ja ?8 Pruti said Kreka  usso meestega mahhakulutud; 1 mees Kreka usso prudiga. Laual käisid: 389.9 meester., 5649naester., kokko 9548 innimest. Maetud said: 178 meester., 173 naester. kokko 351 innimest, ja neuda on 156 innimest ennam sündinud, kui surmid m's suur tänus Määrt assi! Surnute seas olli Inaene 82, 1 mees 84, 1 mees 87. 1 naene 90 ja 1 naene 08 aastat Mannaks sanud. Õnnetomat surma said 6 innimest: 2 meest uppusid saddamas ärra, 1 worimees jäi raske massina alla, 1 Hollandi madrus surri wingo kätte 1 meest (27 aastat  Manna) leiti üllespodud ja 1 soldati surnokehha  leiti heinama pealt. Rahha korjati Aprilli kuust sadik: ue Janikirriko  ehhitamisse tarwis 950 rubl., Lnttemsse Usso kogg, abbi-kassale 182 rubl. 70 kopp., Missionitö tarwis 100 rubl. ja koggoduSse waestele.loo rubl. Kaarli-kog godusse asjust ei olle weel teadust tulnud. Äennemaalt. sHeringa püüdmissest.j Ka meie Läne merres Makse heringid, kui ka mitte Balti kubbermangude rannas. Agga ka musta merres on neid mõnni kord rohkeSte leida. Aastal 1861 olli Weodosia linna al heringa saak ni rohke, et kallamehhed ei teadnud, kuhho neid panna. lärgmissed aastad ei olle nemmad selle eest jälle pea mitte middagi sanud. Sellepärrast  ei pea agga heringad mitte kaddund, waid kallameeste püüdmisse wiis wägga pudulinne  ollema Heringad armastawad waggust wet. Waggase ilmaga tullewad nemmad sure karjakaupa kalda pole maddalama mee sisse, agga tormiga hoidwad siig gmv asse. Nende püüdmisse aeg on seal Nowcmbri ja Detsembri kuus, ja nende kude sees ollid mödaläinnd aastail allati kauged tuled puhhnnud. Nende püüdmisse riistad alla ülleülise wägga waewalissed ja kitsad, et maddala  kalda äres weel korda lahmad', agga süggamas  amrno ni kaugele ei üllata, kui heringad end hoidwad. Et nad sedda teadwad, siis ei lähhäge nemmad süggawasse omma õnne katsuma.  Weodosia ja Kertshi heringad ööldakse pea ni samma head ollewad, kui Hollandi heringad.  Kui neid wisi parrast olla sola pondud, ei pea mingisuggust wahhet tuntama. Ka mödaläinnd  süggisel ei olla kallamehhed middagi sanud ja neil olla sest suur kurbdus. s.Ka lmu kide karja pi ddaminne.j Lõuna  pool Wennemaal Asirakani kubbermangus on tallorahwa, isseärrams Kalmukide rikkus ja warra  ainult nende karjapiddaminne; agga sellegipärast  hoidwad neinmad talwe aeal ni holetumalt  omma lomasi, kui kegi meie ma innimenne  sedda ei wõiks mõttelda. Mingisuggust järrelewaatmist egga tallitust ei olle neil omma lomade eest. Weised on ööd ja päwad lummala  holeks ja peawad sömist otsima, kust sedda ial leidwad. Selleparrast surrewad ka talwe aeal sured hulgad külma ja nälja kätte. Nemmad  on seal muist hirmus holetumad, muist ei tea nemmad ka middagi parremat tehha. Sellepärrast  on siis kronomõisade wallitsus neile 34