kimmist ou ehhitud, siis on immeks panna, kuida se tö 22. Maist künni 9. Okt. ku päwani malmis  sannd, se on nattuke peale 4 kuud. Kuida kuleme, ei olla kirrik mitte koggodusse, maid kirrikopatroni  kullo peale ehhitud. Suur ja tännomäärt  heateggo, kui koggodusse maesus ni suur peaks ollema, et isse omma lummala kodda ei jõudnud üllesehhitada; kui mitte, siis on kül au ühhel pool, agga mitte teisel pool. Keige esmalt olla üks Rootsi mõisnik Kr on mann aastal 1627 Allatskimwi kirrikut ehhitanud, selle töötusse järrele, mis ta laewahäddas Peipsi järwe peal olli teinud. Parrast sedda lasksid grahw Stakelbergid, kelle ma peal kirrik seisab, aastal 1725 ja 1812 swata „Eesti Postim." 1866 Nr. 24.) sedda ueste ehhitada ja nenda tännawo jälle. Sekord agga olla ehhitus kaugelt näggusam, surem ja kindlam, kui enne ial olnud. Sisseõnnistamise jures olnud Torma koggodusse lauljad ja mängiad Koddamerre lauljatel abbiks. sTulle kahjo.) Karkna wallas, HFalkenau)  mis krono mõis Eksi kihhelk., on ka mõisamaad  tallomeestele wäljarenditnd, ja on isseärranis  3 suurt tallo mõisa walja peal. Seal peasis 14. Oktobril parrast lõunat Soja ma tallus tulli lahti ja põlles maea põhjani mahha. Keik, mis maea ümber olli, jäi sisse, nenda hõlled, hagganad, suur hulk kolkimatta (lougutamatta)  linno ja kuiw rehhe parsil; peale selle 12 wakka Lulatud nisso kottides ja malmis pekstud rukkid, odre ja kaero ; ka on sullastest mõnned omma miljast ja pohhust ilma jänud. Õnneks olnud ilm waggune, muido olleksid ka teised maead, mis tule al seisid, ülles läinud, mõnned olnud põllemast toast waemalt 50 sammo  kaugel; kangema tulega ei õlleks kellegi iunimesse  abbi neid wõinud hoida. Ka maggasini ait omma holle kattuksega on tule al seisnud, ehk kül nattuke kaugemal. Kui suur kahjo ülleültse  on, ei alle meel teada, agga peale maea hinna ja snllaste kahjo arwab perremees omma kahjo- üksi 400 rnbl. peale. Kust tulli hakkanud,  ei olle ka weel teada. Pöltjamalt. sOnneto  Põltsama  trallas Wõhuia küllas Pären 4. Oktobril hobbuscga liwaaugo jme ja tahtis tohtrile  kooru: lnva wia. Liwaauk olnud süggaw ja kõrge kallas rippakil seismas. Kui Jani koorm jubba peale olnud samas, läinud küllamees möda ja hüüdnud: „Pois, mata ette, kallas on kaela waumas! Agga õnneto Jaan kostnud august  wasto: „Egga ma sinno pois ei olle, minna ollen mees!" Need ollid temma wiimsed  sõnnad ma peal. Parrast läinud üks karjapois  watama, mis üksik hobbune ni kaua lima augo kaldal seisab? Seal leidnud temma, et kallas olnud mahhalangennd ja Jaan kaddund. Temmal lödud warsi süddamisse, jooksnud koeo, mehhed läinud ruttu kaewama ja 3 jalga liwa alt leidnud nemmad Jani kül üllesse, agga surnud! Kalda laugemisse ja kaewawisse wahhet arwati 3 tundi ollewad. Sesamma mees ol!i rede enne sedda omma issa matnud ja teisel redel maeti tedda ennast." Nüüd õlleks wist mitmel jälle su ninna al öölda: „Olli surmaks antud!" So, woi nenda? Kas siis ka, kui kaldad möistlikkul wisil olleksid aegsaste mahhalükkatnd  sanud? Ehk käskis Jummal neid nenda rippikele jätta, et Jaan Paren äkkilisse surma saaks? Tuimus ja holimatta meel on jubba ennegi ni halledaid asjo sünnitanud. On õnnetus sündinud, siis oh! ja ah! agga enne ei tulle ettewaatmist kellegi mele. Ja ommeti on ettewaatmatta meel ennamiste keige õnnetuste emma. Aitgo Jummal isse meie rahwast ka melemõtlejaks rahwaks sada! Peenust. jPerno-Wijllandi raudtee ehhitussest.j Sealt kirjutab meile üks sobber nenda: „Postimees! minna ollen sedda, mis sulle siin kõnnelen, raudteemeistri Guleke ommast  suust kuulnud, kes praego Peruus on. Sedda tööd tahhetakse jubba tännawo süggise peale halkata. Temma ütles, kui tö holega ja ruttu tehhakse, kullub 3—4, kui pikkalt ja hiljukeste  lähhäb, siis 5—6 aastat ärra, enne kui sõita wõib. Wersta peale arwas Guleke herra 12,666 rubl. ja keige selle ehhitusse tarwis 1 Vs—2 miljonit ärrakulluwad. Jnnimessi peab auroga, agga koormat ja kaupa hobbustega weetama.  Raudtee peab ülleWoltwetiwabriko, Nuhja ja Walga linna Willandisse käima. Auroga peab teekäik Willandist ülle Walga ja Ruhja Perno 4 tunniga käidud sama. Raudteemeister teadis ka jubba söido hinnast kõnnelda, et li. plats peab 166 336