nas nöü piddawad, kuida „pühha toli" ilmalikko  tuggide naal kohhe hoida, sünniwad muia! paitus, muud atzjad, mis tal melepärrast  ei olle. Turini linnast on kirri Väljaläinud,  kuhho mitte wähhem, kui 8500 Ztalia  preestrit ja mitmed piiskoppid ommad nimmed  alla pannud ning selle kirja sees pälluta  kse paawsti ülleheldeste, et ta omma ilmalikke  kunninga keppi käest mahhapanneks ja üllemapreestri ammetit üksi peaks, et nende  katolikko ussule weel surem kahjo ei tulleks.  Temma kunninga nimmi ning wallitsus  olla muidogi mannast sadik jubba ennam  ussu kahjuks kui kassuks olnud. Nemmad.tahta  hea melega tedda kui omma maimolikko  pead sedda ennam auustada :c. Mis saab nüüd „pühha issa" teggema? No enne wist keik muud, kui Wiktor Emanueliga  ätraleppima. Mis eest ta siis paawst on, kui tal paawsti meelt ei olle? Portugali nore kunninga Luis I. peale on paawstil ka pahha meel. Miks ta ommast rigist mitte üht ainust piiskoppi ei olle Roma saatnud ja tahhab pealegi weel Wiktdr Emanueli wäimehheks  sada? Eks ta noor innimenne mitte nenda paljo ep olle õppinud, et „pühha issa" pole ennam peaks hoidma, kui omma abbikasa  ja suggulaste pole? Nüüd tahhab koggoni  waenlase tütre abbikasaks wötta kas se mitte üks kölwato Esawi temp ei olle? Eks ta mitte ep olle kuulnud, et ta äi paawsti wande al seisad ja et paawst taewa wötmed peus hoiab ja önsaks teeb ehk hukka mõistab, kedda tahhab? Jah, nendap se on, mailm ja paawsti omma usso innimessed ei tahha tedda ennam muuks, kui paljaks innimesseks piddada, ja se on temma melest hirmus assi. Roma pühhad. Roma Peetri-kirrikuö  on essimesel pühhal 35,VW wahhakünalt pöllenud, kellest mönned 8 jalga pikkad olnud. Kirriko teniötus on homwiko kello ?mest künni  kello 2 turinud ja rahwa hulk luggematta suur olnud ja ööldakse, et kaua aega sea! ni paljo inmmessi ep otte kous nähtud, kui se kord. Paawst Gregor XVI. olla 5 märtrit, paawst Benediktus Xlii. 19 märtrit ja nüüd paawst Pius IX. korraga 27 märtrit pühhade hulka tõstnud, kelle eestkestmisse ja abbi peale katolikko rahwas Jummala ees peawad lootma.  Reed 27 on keik munkad olnud, kedda 5. Wedruaril 1597 Zapanimaal paggana wallitsusse  polest ristilödi, sest et ristiusko Zapanimaal  öppetasid, mis Buddaussulinne paggana  wallitsus mitte ei sallinud. 29 neist ollid sündinud Japanesid ja 2 nende seas üsna poisikesed alles. Keige nende kujud ollid Peetrikirrikus  üllespandud ja nimmed jures. Kui nüüdsed Japani savikud, kes Suistepühhil Londonis  ollid, Roma linnas olleksid olnud, siiõ olleksid nemmad wist immekspannud omma ma rahwast Roma pühhade hulkas leida, pealegi keik ka Japani wisi rides. Seitse neist martridest  ollid Zesuiti preestrid. Jesuitid ollid ka need,, kes jubba 3 aastat paawsti peale käisid,  et neid pühhade hulka wöttaks tösta, mis nüüd on sündinud. Agga et paawst just nüüd sedda asja ettewöttis, teame jo kül, et seläbbi hulk piiökoppisi Roma linna sai, kellega tal ni mönnesuggused asjad ollid läbbikönnelda. Peale sedda tahtis ta' mailmale näidata, et keige made piiskoppid nendasamma mötlewad, kui temma mötleb, mis jo suggugi immeks ep olle panna, sest keik need mehhed seiswad ehk langemad paawstiga ühhes. Agga. kas needsinnatsed  piiskoppid peaksid wöima kurja mailmale  sedda märko pähhä panna, et paawstile tõeste kunninga kroni ja wallitsusse keppi ni wägga tarwis on? Kas nende selletussed ja tunnistussed peaksid peale 29ne miljoni innimeste  pead ümberpöörma sedda tahtma, mis nad mitte ei tahha? Tahhab kül kassin olla. Ztalia piiskoppidest ep olle mitte üht ainust Roma linnas olnud. Mitto ei tohtinud ja suur hulk ei tahtnud minna ning ollid üsna röömsad, et keeldus tulli; sedda näeme ka sest kirjast, mis nad Tunni linnast paawstile saatsid. Pühha toli toed. Neid on hea hulk. „Pühha kollegiumis" Roma linnas istuwad 79 kardinali ehk kirriko-würsti; Ertspiiskoppisid on Eiropamaa! 194 pead ja neist ellawad 46 Ztaliamaal, 15 l3 Saksamaal,  8 Hispaniamaal, 4 Ungarimaal, 3 Zri- 197