omma sanna. Kül jodikud ja judikörtsmikkud teggid ka ommalt poolt, mis wähhe mõistsid, agga ei aitnud ennam, waid Wolokolatski koggokond,  25W hinge, jätsid keik mina mahha. Kõrtsid jäid jodikuttest tühjaks, winast kuiwaks ja pandi pärrast kinni. Nenda hakkas nüüd hea assi luggunema, ja isseärranis tähhelepannemisse  wäärt on se, et külla ja perrewannemad  ikka teiste ee! käisid. Oh kui süddamest sowiksin minna, et meie armsa Eesti rahwa jures ka luggu nenda lähhäks! Körtsmikkudele  ei tooks se kül mitte kasso; agga kas meie siis nende kassuks ja heaks meleks peame lakkekoerad  ollema? Kõrtsid ei ka uks kellegi kahjuks.  Wilna kubbermangus, kus ni paljo kõrtsid  jubba kaddund on, nähtaks sedda kasso selges  te. Keik maksud sawad õigel aial makstud,  riid ja tülli on arro assi, põllud sawad ausaste harritud, perremehhed ei istu ennam kõrtsis, waid on omma tö jures ees ja tagga, wäljad öitsewad, karjad kaswawad, naesed pannewad  käed kokko ja tännawad: „meie mehhed  on wina küünde wahhelt peäsnud! Enne ollid tiggedad, nüüd waggurad, enne laisad, nüüd ussinad ja mõistlikku!) maiaperremehhed." Millal wöin sedda ka meie ma nurgast kulutada  ? Omma lotust ei jätta ma siiski mahha,  waid pean sest sannast kinni: „Kül Jummalal on kerge assi, Ja temma teeb ka peage." Ollen kül ommas makonnas ühhest koggodussest  kuulnud, kus ka jubba aitummal peale 1W meest wina ärraköotanud, agga lassen noort taime weel Zummala armo ja koggodusse  eestpalwe al kaswada ja rägin siis parrast. Sannumed wöeralt maalt. Preisimaalt. Berlinis on üks „Zerusalemma-selts",  kes isseärranis selle eest murret  püab kanda, et Jerusalem, se wanna kallis  pühha paik selle nimme wöiks tundma sada,  kes Samana naesele kord ütles: „ Õnnistus  tulleb Juda rahwast." —-9.Zanuaril  sai 'lB aastat täis sest sadik, kui essimenne  Ewangeliumi usso piiskop Jerusalemma  sissesöitis ja 11 aastat sest sadik, kui es- simenne Ewangeliumi usso „Kristusse-kirrik" Sioni mäel sai sisse õnnistud ehk PÜHHitsetud. Selsammal päwal piddas üllemal nimmetud „Jerusalemma-selts" omma igga aastast mallestusse  pühha. Mödaläinud aastal olli neil Zerusalemma heaks 4366 kaadrit sisse tulnud. Peale sedda olli Preisi kunningas omma prouaga  1666 ja temma wend, praegune Preisima wallitseja neile 3666 taadrit ühhe wagga tarwilisse  abbiliste-maia tarwis kwkinud, mis jubba  minnewa Mai kuus ehhitama hakkati. Armastus  ei küssi mitte, kui liggimessel abbi tarwis  on, kes sa õlled? waid aitab, kus jõuab. Nenda on Ewangeliumi usso haige-maias Zerusalemmas  166 haigede seas 33 Türklast. Selsammal aastapühha! kulutadi seal ka, et Ewangeliumi usk hommiko maal aeg aialt ennam  woimust saab, kelle wasto ei wöi seista, mis jubba sest tunda, et Smirna (Mürna) linnas üht suurt meie usso tüttarlaste koli petakse, kus 166 last öppetakse ja ennamist keik suurt suggu Türklaste tütred. Nenda mitmes muial paikus, nago Beiruti ja Aleksandria linnas, kus meie usk üht hinge teise jarrele ärrawöidab. Zssearranis sureks abbiks olla selle polest Ewangeliumi usso Kristusse - kirrik piiskoppi Gobati al lerusalemmas. Mis wöime selle peale muud üttelda, kui: „Kidetud  olgo, kes tulleb Issanda nimmel, Hosianna  kõrges!" Jtaliamaalt. Paawsti kirjawastus.  Prantsusse keiser olli paawstile kirjutanud  ja head nöu annud, et mitte ni waggise  ilmalikko wallitsust ei peaks püüdma egga neid Lemmast Langenud kubbermangusi wasto rahwa tahtmist ennam ennese keppi alla taggasi  nõudma, kust ommeti ausat ja waggusat ello wälja ei tulle ja sedda teist muud weel. Paawsti südda läks selle mahheda nöu peale weel ennam tais, kui enne ja wastas: Romanga  rahwas olla kül mässamisses, agga siiski „pühha toli" pärralt. Nemmad ei 5) Paawsti aujärge nimmetab temma isse ja temma ussulissed „pühhaks tokiks", nenda kui tedda  ennast „pühhaks issaks." 35