Ommalt maalt. Tartust» sSurekoli õppiatest.j Täni  nawuse essimesse poleaasta (I. Semester) sees on meie smekoli peal 625 studenti õppimas. Neist õppiwad 81 õppetajaks, 181 adwokatiks, 24 diplomatiks (rigisadikuiks), 160 tohtriks, ZZ arstirohhotundjaiks, 12 sündinud asjade tundjaiks, 33 keledetundjaiks, 22 rigi maeapiddamisse  tundjaiks (kameralia), 7 geograhwia ? ja wüsika tundmist, 16 tillemat rehkendamist ehk matematikut, 29 lahhutamisse kunsti schemie), ! 1 tähhetundmist, 1 kiwwide tundmist, 19 Põllotööd  ja 7 lomade tundmist. Needsinnatstd nored innimessed on sündimisse polest 277 Liwimaalt,  137 Kuramaalt, 73 Eestimaalt, 10 Polamaalt, 127 Wennemaalt ja 1 Saksamaalt. kohto purjemeisterj hakkas 21. Märtsil omma ammetit. Keik raeherrad, kohto ja muud linna ammetnikud ollid raekoea peal kous ning ossast muid koddanikusi.  Sindikus  Rohlandiga astus purjemeister V. Kupfser  kohtosali ja sai aupaklikkult terretud. Selle paele täimas kaubapurjemeister Karow uut üllemat,  et nende wallitsemist olli wastowõtnud ja tulnud. Selle järrel tulli wannutaminne, mis üllemsekretär v. Riekhoff ettewõttis ja parrast  sedda istus uus purjemeister raekohto essimesse  toli peale. Omma ammeti allustusse könne sees lubbas temma keik omma jõudo ja mõistust Tarto linna heaks prukida ja sowis, et seks keik raewannemad ja linna asjade tallitajad  temmale ühhel metel nõuuks ja abbiks olleksid.  Selle peale tullid nüüd õnnesowimissed  ja kaubapurjemeister Karow teggi uut linnatillemat  omma eddespiddise abbilistega tutwaks. Andko nüüd Inmmal, et keik hästi korda lähhäb. Meie eestikele kontsertist, mis essimessel iillcstõusmissepühhal parrast lõunat Maria-kirrikus  peti, ni kui mõnnest muust koddosest asjast ragime teine kord, sest et tännane nummer pühhapäwade  wahhel piddi walmis tehtud sama. NillandimaKonnast. ue.j Oh, et ikka jälle msuggusid asjo peab kulutada ollema! Seal on 16. Märtsil Tarwasto wallas Puito Janil jälle ait ärralõhhutud, mis mitte ni Paljo ei tähhenda, et ait palgi kaupa laiali pillatud, waid et warras kurn loom 3 palki üllestostnud ja sealt fisseläinud. (Aidad Peaksid agga nenda tehtud ollema, et warga! laepalki üllestõsta mitte ni kerge assi ei õlleks, muido seisab jo perremehhe warra otsego purida wahhel.) Aidast, kus warras sure holega rahha otsinud, ei õlle ta kül muud kasa weddanud, kui tük linnast kangast ja sukke, kindaid; agga kui ta sealt ka tühjalt õlleks wäljaläinud; aidalõhkuja  warras on ta ikka; sest temma õlleks wist mitto tuhhat rubla ärrarisunud, kui õlleks leidnud.  Ei olle ka mitte kita, kui innimessed omma  rahhanattukest nisugguse kohhade peal hoidwad. Perno makonnast. Mis seitung peab ehk ei pea. j Perno poolt kirjutakse meil ühhest  kohtomehhest, kes 7. kässo wasto omma källimehhe käest laenatud rahha ei tahha ärratassuda,  waid parrem ärrasalgada; ühhest koolmeistrist,  kes 9. kässo wasto teise koolmeistri kohta ennesele püüdnud kiskuda ja wimaks, kuida kegi Juti petnud ja temmale wassika assemel kottis warrastud koera münud. Wiimne assi on rummäl kelmus ja kelm saab warrem ehk hiljem kelmi palga. Agga kui neist, kes meie rahwa öigusse-möistjad ja nende lastejuhhatajad  peawad ollema, pahha rägitakseja sedda ehk öigussega tehhakse, no waatge, siis peab jo igga õige mehhe südda wallutama hakkama. Kui sool tuimaks ja tulli pimmedaks tahhab jada,  mis loiust siis meie rahwal eddespiddi weel peab ollema? Kui õige püs kohhe ei lasse, mis peab siis kõwwer teggema? Meie ei hakka tänna nimmelt kumbgist kõnnelema, waid anname  mollemile wennalikkult nõu: kui ollete eksinud,  siis parrandage meelt, ennego teie ninuned mailma suhho sawad, siis wõib pea tulla, et koer cnnam teie käest leiba ei wõtta. Midda ausam  kohtomehhe ja koolmeistri ammet on, sedda ennam püüdko nemmad oulmad rided Porrist puhtad  hoida. Keikide silmad wahhiwad nende peale, ja meie teame jo, et mailm nende wiggasi wägga wissa on ärraunnustama ja kahhekorra pannema. Seitungi peale urriseda, ja wihhastada, se ei aita middagi, ehk mitte ennam kui warga wihha kuwalge peale. Seitung peab jo teggema, Mis temma õigus ja kohhus on, muido ei olle ta seitung. Kes kassukat tahhab pesta, peab sedda ka 101