kes tännini kui teiste eestkostja iggal pool omma ninnaga wahhel olli ja sellega ommale suurt au otsis, katsugo nüüd aegsaste mehhed wäljamade  seest koeo kutsuda, sest et se teadmatta, kui kaua koddused asjad nenda lähwad, woib olla, et korraga keik Prantsusse riik pöllema hakkab, noh, mis siis tehha, kui kustutajad onne põlle koddo walmis; neid siis weel kokko kutsuda on hilja. Mingo aega mis lähhäb, agga üks suur ärramötlematta torm on seal tullemas. Zägo nüüd Prantslassed omma pead süggama  ja lähme ommetige kord jälle Austriamale  watama, mis rätsepa sel Pust, kedda keisre mõrtsukaks tehti, ommas wangi koeas teeb, kas istub alles woi on ehk ammugi, nago Karakosow, nori kaela sanud? Ei mitte! Pust sanud lahti, sest et kegi põlle sedda toeks woinud  tehha, et tal tõeste nöu olnud keisre peal Laska, ja se mis Palmer räkinud, põlle kohtud mitte uskuda woinud, sest nad arwanud seal paljo wallet seas ollewad. Pust, kes ennast süta teab ollewad, ei pea selle moistussega mitte tahtma rahhul olla, egga arwa sest kül ollewad, et ta agga lahti lastud, waid ta nõuab esmalt üht awwalikko tunnistust, et ta ilma süta olnud ja teiseks kahjo tassumist, mis temmal nende kolme ku aea sees olnud, mis ta ilmasüta wangis istunud. Sedda ei woi ka kegi immeks  panna, et ta sedda nõuab; õlleks ta lahti olnud, siis õlleks ta middagi tenida woinud.  Ta abbikasa, kes sest wägga olla kohkunud, et ta mees ni sureks süüdlaöseks tehtud ja wangi pandud, olla pödduraks jänud  ja enne mulda läinud, kui sedda otsa näggi, mis mehhega sündis. Kirjawastussed. P. T., A. Keik põlle meie ühhe korraga prukida woinud;  meie ei tahtnud onuna pauna lõhki kärristada egga jätko jure panna, sepärrast jätsime muist tullewaks korraks. G. L., T. On kül nattuke hilja, agga olleme ommetige,  kuida näete, sedda nattukest kohhe prukinud. Kahjo, et Teie sönnumed mitte täielikud põlle. M. Gr., W. Tahhab kegi teistega läbbi käia, siis ei pea ta ialgi sassis pea ja puhhastamata kuega nende sekka astuma. Et ka teie pea suggemata ja kuub puhhastamata jänud, sepärrast peame neid enne harrima, kui kasa woite tulla. K. P., O. Olge terwe! Jggaüks hakkako enne omma ninna otsa ja parrast näppistago teisel, kui tunneb sedda tarwis ollewad. 31 Verantworllicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 24. Januar 1867. Teadaandmissed. Perno rae-kohhus annab keige nende Perno hinge kirjas seisawa meestele, kes linnast wäljas  ellawad ja kelle eest 10. Zanuaril on nummert wöetud, teada, et nemmad keige hiljemast 14. Webruari ku päwani Perno pea-rahha kohto ette peawad tullema; jättab kegi sedda teggemata, langeb selle trahwi alla, mis nekrudi seadusses nende polest kinnitud, kes ennast körwale hoidwad. Siin antakse ka nende nimmed ja liso nummer teada. Tenijate okladist: Peter Prokosjew Kurnossow . . 1. Jurri, Jani p. Täets . . . . 3. Jaan Mannere « 4. Tömees te okladist: Peter Heinrich Albrecht ... „ 1. Jwan Jimofejew Sikoff ... ..2. Ludwig Albrecht...... .4. Jurri Blumenwelt ..... Z. Georg Eduard Toffer .... Hans Gustawi p. Jakobson . . « 7. Heinrich, Jurri p. Simonson . . .. 9. Fedor Tomson ...... .. 10. Heinrich, Friedrichi p. Meybaum . ..11. Pernus, rae-koea peal 14. Januaril 1867. Perno rae-kohto nimmel: Justits-pürjermeister Kr. Rambach. 99. Sekkertär Schmid. 3 Willowerres tahhetakse tullewa sui umbes 2700 sülda kanali eddasi kaewada, separrast kutsutakse neid, kes sedda tööd ennese peale wötta tahtwad 14. ja 16. Webruaril enne lõunat kello 11 Perno kassa kohto ette, kus se tö walja saab pakkutud ja wähhem küssija katte antud. Pernus, kassa kohtus 19. Januaril 1867. 23.) 3 Perno kassa kohhus annab selabbi teada, et 17. Januaril, 17. Webruaril ja 17. Mart-