otsa ka lubbanud, agga pärrast sedda asja järrele möttelnud ja mitte teinud ja et ta sedda mitte põlle teinud, sepärrast mõistis sallawallitsus tedda surma. Zubba ta maggab  nüüd, agga kuida ta siit ilmast ärraläinud,  ei tea ma mitte egga minna seal jures  polnud, küllad need teadwad kes ta ello löppetasid ja üks on weel kes ka teab, se on taewa tädike temma teed ükskord awwalikkuks,  kelle käed werrised on. Ühhest mõrtsukast  on kohhus judba pissut haiso ninnasse sanud ja tedda pütakse nüüd kinni tabdada. No ammogi teada, kui ta kohto näppo putud, mis tal siis odata on. sPolitsei WarsawL üllem politseimeister on sest marko sanud, et mitte ükspäinis Grabomski maeas, waid ka teistes maeades söa-riisto ja muid keeldud asjo marjul  hoitakse ja et maea perremehhed kartusse parrast neid kohtule ülles ei anna; sepärrast on temma lasknud kulutada: et kes 8. Oktobri  ku päwani, lõuna kello 12, sedda kohtule ülles annab, keigest wastamissest lahti on, julgeb agga mönni neid sallaja piddada ja kui parrast middagi leitakse, mis keeldud on, siis langemad nemmad keige omma warraga söa kohto alla, kellest nad siis ka ilma jamad. Wöeralt maalt. Preifimaalt. Kui mälletate meel, seisid pari aasta eest meie Linna warrawates orramehhed. Miks nad seal ollid? No egga nad ommeti ei luggenud,  kui paljo innimessi linna tulli ja kui paljo neid jälle wälja läks. Ei wennike, sellepärrast  kül mitte; neil olli teine ammet, nad piddid selle ülle walwama, et mitte keeldud kaupa ei saaks linna todud. Mis kaup se siis olli? Polnud muud middagi kui se kallis mina  märjoke, kelle järrele ni mitme keel nilpab ja otse nenda on nüüd wenne rigi raead ka täis sesuggusi orra-mehhi, agga need ei passi mina, maid koggoni üht teist ja paljo surema  d asja, nad walwawad, et mitte söa-riisto ülle piri sisse ei hüppa ja mis meel senna putub.  Et Pola mässajatel neist suur pudus on, sepärrast katsuwad nad neid wälja maalt sallaja sisse weddada, agga kui juhtuwad orra mehhe silma, warsi käest ärra ja kui woimalik,  mees issi ka puri. Hiljuti olli üks inglise kauba laew 166 tsentneri ehk 12,666 naela söariisto ja muid söatarwitussi wälja maalt kasa wötnud, et pärrast jälle P õlaka tele jaggada ja need asjad  ollid keik sure hamide sisse portselani mullaga pakkitud, et ükski ei piddanud sedda arru sama, et neil keeldud kaup kasas olli. Et nüüd Wennema teed keik kinni ollid ja otse sisse peasemist lota polnud, läksid nemmad  Preisima randa, kust pärrast maad möda lootsid omma kaupa nende kätte sada,  agga assi läks nurja, laew pandi kinni ja kaup woeti ärra. Ülleültse ollid seal 818 püssi ja ka paljo muud söatarwitussi mis keik illuste paigale pandi. Nüüd küssitakse 6666 rubla tsentneri pealt trahwi, mis ühtekokko  66 tuhhat rubla on, egga lubbata laewa enne kätte, enne kui trahw maksetud. Ärra putu sesse, mis keeldud, muido pölletad näppud, ehk ka ninna!? Prantfussemaalt. sOnneto Kuida meie sealatse seitungide seest loeme, on Parist linnas 29. Septembril, otse Mihkle päwa õhtul, kello 19 suur õnnetus olnud. Sa küsstd nüüd wahhest, mis labbi? no ota, tahhan sulle warsi könneleda: Nimmetud päwa  õhtul olli tulluke lahti peasenud ja et tuul ka kaunis walli olli, sure ruttuga eddafi läinud, nenda et lühhikese aeaga 19 maea lama tulles ollid. Abbi olli kül ruttu seal stst egga Parisis ommeti innimeste pudust ei olle agga ommetige olli neil teggemist küllalt, enne kui teisel hommikul tuul waiksemaks  jäi et tulli ka wähhemaks sai. Et 19 maea ärra pöllestd, on kahjo kül, agga neid woib ühhel wisil ommetige jälle sada; agga se suur kahjo seal on se, et wägga paljo innimessi  surma said. Oh wägga halle on se, et üks müür mahha langenud, ja paljo innimesst  ennese alla matnud. Kui paljo neid õige senna alla jänud, ei tea meie mitte. Kuiwatago Zummal nende pissaraid, kelle om- 336