6 kopp. höb. Wägga hea õlleks, kui se ramat merre- ja järwe ranna küllades õige rohkeste laiali saaks lautud, ja selle asja poleft iggal pool õige pea walgus innimeste pähhä tõuseks. Sedda Võiksid  nöukamad mehhed, kelle jures issama armastus jo teoks sanud, seläbbi aitava korda seada, et nad 50 kopp. sel wisil selle asja heaks ohwerdaksid, et igganks !0 ramatut waesema rahwa isseärranis rannaäärse kallameeste kätke ärrakingikstd. „Eesti Postimees" Tartus on allati hea melega walmis, ramato tellimisi rvasto wötma. Ka on ramato Väljaandja  postiga igga kirriköppetaja , mitme koolmeistri  ja wallawannema kätte ni hästi Liwi ja Eesti saarde peale, kui ka merre randade äre mönningad  ramatud prowiks saatnud, nõnda, et neid seal iggamees wöib nähha. Eddespiddi saab siis sesuggusid öppetuse ramatuid weel rohkem wälja antama. Merre te on jo wannal aeal rikkuse te olnud ja on sedda praego weel. Aearamato kirjutaja Lätti Hindrik jutlustab ühhest söast, kedda Saksad ja Lätlasad Eestlaste wasto aastal 1215 piddanud, kus Eesti küllades ..Soontagana" kohhal ni paljo warra leitud, et Thalibaldi poead üksi 3 Liwima talenti höbbedat (peale 200 uaela) ärra risunud, arwamata  rideid, hobbusid ja muud saaki. Et se lõpmata rikkus suremaks ossaks merrsöidu teel manna  aea Eestlaste kätte tulnud, sedda ei wöi kegi sallata. Kes agga asja tundjad on, need teadwad ka, et sellega meie aeal weel parrem luggu on. Jo nüüd teniwad wöerama laewamehhed ja perremehhed  Wennemaa käest aastas kõige wähhemalt 6 kuuni  !0 miljoni rubla worirahha: lõpmata sured summad,  mis suremaks jauks meie ennese rannarahwas ommale wöiks ärratenida. Agga kui essite Wennerigi  raudteede wark malmis saab, kelle peal surem  jaggo Wenne ja Põhja-Asia kaupa meie randa  saab taluma, siis wõimad meie ranna tallopoead, kes ennast nüüd maewast mist kallapüüdmisega toidamad,  aastas künni 30 milj. rubl. ärratenida, kus igga aasta rohkeste 6 künni 9 milj. rubl. puhhast kassu jarrele jääks. Se ei olle mitte paljo ööldud, kui meie mõtleme, et Liwimaa ranna mehhed ilma mingisugguse laewameeste kunsti tundmiseta jo mõnne  aasta eest taggasi peale on hakkanud, mitte üksi Läne merd ristija rästi läbbi käima, maid (ossastßia tüürmanni  - koli kasmandikude juhhatuse al) omma sõitudega  ka Inglis- ja Hollandimaa mahhet on hakkanud  käima. Ja kui kassulik se sõit meie tallopoegade  laemawäele olnud, sedda näeme jo sest, et ta mõnne aasta eest taggasi paljalt mönninga laewa  surune olli, nüüd agga Liwimaa rannas üksi 92 la ema peale tõusnud (siin on üksi sured laemad ühhes arwatud,) kelle ehhitamise hind ühtekokko 294,300 rubla wälja teeb. Nüütlide pärraline laewawäggi ei olle selle wasto surem kui !9 laewa. Sellepärrast ärksat waimo ja kindlat meelt, on meil agga neid, siis töttagem ilma wibimata tööle, ja meie ettewötmine on jo ni hästi kui täide läinud. Sedda andko meile meie tru Jummal! C. R. J. Ommalt maalt. Tartust. Politsei teadused, mis essimese  Pole luli ku õnnetustest Niast antakse, on surnud küllalt. Maal on 18 ja Ria linnas 5 innimest ärrauppunud. Düna jõest leitud 2 kätpiddi kokkoseutud surnokehha, mollemad saksa rides nored innimesed, teine meeste, teine naesterahwas,  agga peio pahhem ja neio parrem käewars  walge rättikuga kokkoseutud; kes nad on ja mis nende nimmed, sedda ei olle weel teada  sadud. Mis aeanud neid ni halledat tempo teggema? Egga minna tea; agga arwan,  et nende süddamed wist enne surma armastuse siddemega kokkoseutud olnud, ja kui wannemad, suggnlased ehk mönned muud asjad neid an keetnud ellus kassi kokkopannemast, siis on nemmad omma nore süddame patlawuses ja kurwastnses, mis mõnni kord nored pead seggama  aeab, end surres kokkosiddunud ja nõnda ühhes  jõe põhja läinud. Se assi on nisamma halle kui hirmus, isse armo aega, mis Jummal pattust  pöörmiseks annad, nõdra! melel ennesest ärra tõukada, agga wõib wannema innimestele ommeti  tullusaks õppetuseks olla, et tähhele panneksid,  kuhho mõnni kord meleto nore innimeste süddamete lahhutamine sadab. Tarto linna rahhapank. Asjandaja rahwal, nago kaupmeestel ja mu tallitaja innimeste!,  tulleb saggedaste rahha tarwis, mis nemmad  julge pandi wasto zc. kohhegilt lühhikese aea peale lamaksid, kui nisuggust kohta õlleks; ja kui ei olle, siis peawad ahne kassowõtjate kätte langema,  kus neil sulgi mahha kiskutakse, et werri tagga. Nõnda olli siamale Tartus luggu. Olli ka auwäärt innimeji, kes seaduse radda möda ja auustawal wisil asjo aeasid, agga paljo ka nisuggusi, kes liggimese nahhast hästi laiad kaustad püüdsid lõikada. Nüüd on nõuuks wõetud, üht isseärranis  „Tarto linna panka" assutada ja seks on 18. Innil keiserlik lubda antud ja põhjuskirjad  kinnitatud. Kaupmeeste kilde on selle  põhjenduseks 10,000 rubl. annud ja ennese peale wõtnud, selle eest seista, kui pankas kah- 268