alla ei jae. Politsei olla sedda hirmust aeamist  keetnud, agga sest ei holi kegi. Surem suggu arwab: egga politsei meile keddagit tohhi  öölda. Kussagi põlle seni hul kui seal. Uhkus se torgib hobbusid wägga tagga. Mönned  nähhikse selle peale, et nende hobbustel head willedad j allad al, ennam uhked ollewad, kui omma tarkusse peale. Ulitsa koerad tewad saggedaste, et laskwad ennast hobbustega mahha  aeda, tewad siis suurt karra ning ei lasse sedda aeajat enne lahti, kui rohket makso maksnud,  kellega ennast woib parrandada. Se näddal enne wastla päwa mis meil praego käes on neil üks suur römo näddal, sepärrast  on ka suur admirali - plats täis liumäggisid.  Sedda lusti ja römo, mis seal on, ei mõista ma keik ärra juttustada. Cks lähme  parrem senna, siis näeme omma silmaga. Keisri Herra on reisradi arwamist keige kõrgemalt kinnitanud ja sedda lubba andnud,  et kolm miljoni penikest wask-rahha peab lödama. Penikessest rahhast on suur pudus, wägga hea kui waske käes õlleks. Wennema sadik, Amerikamaal, saatnud sealt neid sönnumid Wennemale, et põhja poolsed sedda lubba annud, sealt poomwillo jälle wälja  wia. Kui nüüd lõuna poolsed ka ses nõus, siis woime pea omma teise-polele oddawamalt üht poomwilla rättikud kaela ümber, ehk põlle ette murretseda. Paar aastat ollid nad imme  kallid, ükski jõudnud jure jäda; agga nüüd peawad jubba pissut oddawamad ollema. sKeiserlik Lihwlandi kubbermango  seitungis 11 seisab: .Lihwlandi ma kubbermango kohto polest antakse seläbbi iggaühhele teada, et suur Keisre  Herra, ühhes nõus rahha-ministriga, kelle ette pandud kirjad reisraat läbbi wadanud, wallitsewa senati kohto Ukasi läbbi 14. Nowembri  ku päwast 1864 67,871 kulutud, ommas keiserlikkus käskus 27. Oktobris seadnud,  kuida ommas käskus 25. Detsembrist 1862 on ööldud, et talloinnimeste pea rahha maksminne 1863 aastas tükki aea peale, nenda  ka 1864 aastas peab ollema, sepärrast, et praegune aea luggu, mis pärrast sedda lissa-rahha  woetakse, sesamma suggune, mis en- negi, ning et ka aastal 1865 sellesamma seadusse  järrel nisamma paljo peab woetama kui sedda 1863 ja 1864 aastade sees on woetud, nimmelt keigist talloinnimestest Lihwlandi kubbermangus  34 kopp. ning kolonistidest 25 kopp. hinge pealt." «M 3258. Ntowgorodist. Mõrtsuka Se aasta on mõrtsukad nago ahhelast lahti lastud!  mitte üht näddalat ei lähhä ennam möda,  kus seitungid mõrtsuka tööst ei kõnnele. Se näitab nenda, kui ellaksime kesk pagganamaal,  kus kegi selle ülle ei kohku, kui jälle monni ärratappetud. Selle näddala seitungis seisab, et Nowgorodi linnas 16. Januaril üks lesk tohtre proua 43 aastat wanna ommast korterist tappetud leitud.  Kõhtudel  on ka se ön olnud, kurjateggiaid kätte sada, kes nüüd omma palka otawad. Kiewist. Kes jubba 40 ehk 50 aastat wanna, se mälletab sedda weel, kuida meie jures  enne nekrudi wötmissega luggu olli. Kui olli nekruti anda, siis armas möisawallitsus ja walla kohhus mehhed wälja, neid tabbati kinni ja pandi pakkud jalga ja wahhed tahha, ehk wahhest ka lukku tahha. Otse nenda olli assi tännini Podoline kubbermangus, agga se aasta essimest korda sanud lisutud, egga põlle kinni pandud ja se olla sealt tallorahwale imme  suurt römo teinud. Permi kubbermangus, kus mödaläinud aastal  ka paljo tullekahjusi olnud, ning keik need maead, mis ärrapöllenud, pöllema südatud; nüüd sanud jälge peale, kes sütajad olnud - keik lapsed, kes muist teiste nöuandmisse ja muist jälle omma ülleannetusse parrast sedda teinud. Wöeralt maalt. Preifimaalt. Ikka ennam ja ennam lähhäb  seal se assi awwalikkumaks, et Sleswig- Holstein Preisi parralt on ja jääb; egga ta ommeti muido Jummala pärrast neid Dani piitsa alt põlle lahti peastnud, kelle jures ta 47