pannema, ehk ka wee! kui kredit-kassa allam wallitsus peaks leidma sedda waja ollewad,  tallo asset kohto alla kinni panna, ja püüdma kawwalal wisil sedda tühjaks tehha, siis M allamal wallitsusse! melewald ja wolli, lähhemat politsei kohhut appi kutsuda, kes sü allust, kui ta ommast kiusust j ärrele ei anna, seatud sure kohto alla annab. H 7. Ehk kui sähhärdune sundus ei peaks möeduma ning üks ehk teine talloasseme ommanik  omma wastopannemist ning kiuso kredit  - kassa wallitsusse wasto mahha ei jätta, siis on kredit-kassa allama wallitsusse õigus wastopanniat sundida sedda pant priwe wölga, mis temma tallo asseme peal seisab, seddamaid ärramaksma, ning kui ta ei maksa, tallo asset  wibimatta kohto alla kinnipanna ning seadusse  järrele auksjoni kaupa ärramüma. ZB. Allam wallitsus, kes üht sesuggust nöu on arwanud waja ollewad, peab sedda ka üllema wallitsussele teada andma, ning seal jures sedda selgeste ärraselletama, ,kuida luggu olnud, et sedda wisi piddi tehtama ning üllem wallitsus lasseb siis seatud kohto läbbi ülles wötta, mis wölgnikul selle wasto on räkimist, ning kinnitab, kas tallo kohha wäljapakkuminne  ja ärramüminne peab tehtud sama woi mitte. Z 9. Kes selle sinnatse otsusega ennesele arwab liga tehtawad, se woib uut üllekulamist teiste kommissionide läbbi lähhema kredit-kassa konwenti ehk kindral koggoduFse otsust nõuda, kus siis kahheksa meest sawad wäljä wallitsetud,  kes sedda asja peawad järrel kulama ja otsust andma. Enne kui se otsus, kellega iggaüks peab rahhul ollema, wälja tulleb, jäeb tallokoht mümata. Tallo kohha ommanik  peab, kui luggu sedda wisi on, pant priwe summat, mis temma ma peal seisab, allama wallitsusse ette mahha pannema ehk sellega leppima, et temma tallokoht senni kohto kinni pannemisse alla jäeb, künni kaebtusse asjale ots peale tehtud. H 10. Kes kredit-kassa abbiga tallo as- seme ommanikuks on sanud ning keigega peab rahhu jama, mis kredit-kassa seltsi polest sea'  tud ehk eddespiddi saab seatama, ei woi sedda õigust pärrida konwenti ning kindral koggodusse  nöu piddamisses seltsis olla ning wahhele  räkida. 11. Tallo assemite ostmissest ja müüris  sest kredit-kassa abbiga. S 11. Mis taüokohtade ostmisse ning mümisse  jures kontrakti teggiad teine teisega kinnitawad,  ei tohhi kreott-kassa seltsi seaduse wasto olla, ehk muul wisil temmale kahjo sata. 8 12. On üks mõis kredit-kassas wölgo, siis woiwad keik tallo kohhad kredit-kassa abbiga  ärra müdud ning ostetud sada. Z IZ. Km üks tallo koht saab ärramüdud,  siis on se keelmata, temmale seadusse pärralissel wisil weel maid jure panna, mis wakko ramato järrele enne temma parralt põlle olnud, ehk ka maid jurest'ärrawötta, mis wakko ramato järrele enne temma parralt  olnud. 8 14. Ka mõisamaid, kelle peal pant priwe wölg, woib kredit-kassa abbiga osta, ja siis tehhakse kredit-kassa wgllitsusse polest nendega seddasamma modi, kui tallomadega. 8 15. Kui mõisamaid ehk ueste jure assutud  tallo kohti, mis mitte mõisa adra arwo egga ka pant priwe wölla sees ei olle, kreditkassa  abbiga tahhetakse ärramüa, siis arwatakse  pant priwe wöllast ni paljo nende peale, kui mõisa pant priwi wölg sunnib. Se on ka sesugguste made kohta, mis muist mõisa ja muist tallomadest kokko pandud. Tähhendus: Mis siin seadusses iggakord  tallo assemiks nimmetakse, on keik mamöetja  läbbi taalri arwo alla pantud ma ossa, olgo et nemmad mõisa maast ehk tallo maast on, ehk kahhest kokko pantud. 8 16. Kui tahhetakse, et mõisa pant priwe wölg tallo assemete peale saaks kirjutud, kelle ma arw ueste mamöetja läbbi on kinnitub, ehk kelle pirid on ümbermudetud, ehk kui tallo asse mõisa- ehk orjuse ma peale ueste assutud,  siis peab sesuggusite tallo as semi te ma arro ühhe wannutud ma möetja läbbi ülleswõetud,  wälja rehkendud ning 'kaardi peale pantud sama ning peab sesamma wannutud 34