hölpsaste mitte lahti teinud. - Sest asjast öppigo meie armas Eesti rahwas omma lauda  uksi öhto parreminne kinni pannema, et hunt omma ninnaga neid lahti ei sa. Sest sadik on innimessed nüüd wägga tulli wihhased nende peale ja püüdwad neid igga wisi katte sada; kus agga ial jälgi leidwad, seal on püssimehhed kohhe kannu tagga. 4 on ka jubba maggama pandud, kes ommad kassukad laengo püssi rohho ja pari kuli eest ärramünud." G. L. Kurresf aremaalt. sTall o rahwa Sealt rahwas orjawad tännini ikka weel wanna pärris teo-orjust, agga nüüd olla seal ausa möisawannematele se küssiminne  mele tulnud: kas teo- wöi rendi peale?" Minnewa aasta on mönned möisawannemad  selle peale möttelnud, kuida tallorahwa  ello kergitada. Nemmad on sedda nöu wötnud, neid katseks rendi peale laska ja ka mönned üsna rendi peale ja mönned jälle pole rendi peale lasknnd. Ausad möisawannemad  õlleks ses nõus, neid keik üsna rendi peale laska, agga kartwad, et rahwas wägga waene olla, ja koggoniste selle wasto ei jõuda, ning peale selle olla nemmad ma harrimisse p olest weel koggoni taggasi; sepärrast  on wägga sowida, et esmalt koli asjad parrema korra peale saaksid seatud ning rahwas seläbbi ka ennam hakkaks keiges ommas ollemisses eddasi minnema. Peaks nüüd se, kelle käe mailma ohjad, ka waeste Kurressare rahwa silmad lahti teggema,  et nad omma kolisi hakkaks ennam armastama,  sest sealt ükspäinis wöib nende eddespiddine  ön kaswada. Kolid on nago taewarigi  taeme labbad. Oh et iggal pool pimmedus  kauks ja walgus maad leiaks. Wennemaalt.  Wabrikud  on ennamiste sesuggused kohhad, kus waesed innimessed tenistust sawad, ja lamba piddajad omma lammaste willad saggedaste hea hinna eest wöiwad ärramüa. Enne olli Wennemaal neist suur pudus, agga nüüdZummal  kannatud on jubba kaunis rohkeste. Wenne  seitungid andwad teada, et Bjelostoki lm- nas ja seal ümberkaudo 10 suurt kallewi wabrikud olla, kus aastas 80,000 puda willo ärrakulluda ja miljoni höbbe rubla eest kallewid ja muud willast riet walmis tehhakse. Peale selle olla seal weel umbes 20 pissemat wabrikut, kus alwemad kallewit tehhakse ja ka mitmed kedramisse wabrikud. Wimaks tullewad  weel senna jure need, kus willo pestakse  ja krasitakse. Ülleültse arwatakse seal aastas  120,000 puda willo ärraprugitawad, mis 5 miljoni höbbe rubla maksma tulla. Kui wabrikute arru seal ni suur, siis põlle ka waese törahwal leiwa pudust. Kiewist. sßahha Kuida sealt kirjutakse, ei pea need keige wannemad innimessed sedda mitte mälletama, et ni suur rahha pudus on olnud, kui praego seal olla. Ka keige kindlama pandi peale ei wöida nemmad  koppikut laenata sada, sepärrast olla nad seal üsna kimpus. Willi olla keik mümata, mitme möisnikute wabrikud ja wina kögid seista ja piddada pühha. Kolme kunninga päwa ladal olla penikesse suhkro, wilja, pude ja wina kaup keige parremast eddasi läinud. Se kartus olla neil wägga, et tullewane aasta weel suremat hädda nende peale ähwardab tua. Mitmed mõisnikud müüksid omma mõisad  kahjoga ärra, kui agga rahha saaksid, et wöiksid endid aidata. Kafanift. sMörtsuk kloostris.) Mõrtsukad  lahmad ka nago melest nõdraks, tikkuwad innimest tapma, kellel koppikat hinge tagga põlle; mis sest paljast hingest wöib sada? Sealt kloostrisse, kus liggi 200 nonni ja ka kaunis hulk tenijaid meesterahwast sees, selle kloostri  ümber olla kä kõrge müür— on 19. wasto 20. Zan. öse üks mörtsuk ülle müri ja aknast kloostrisse ühhe nonne kallale läinud. Temma sure kissendamisse peale on paljo rahwast kokko jooksnud ja ka 8 kloostri tenert, agga ommetige  olli mõrtsuk jubba enne aknast wälja ja ülle müri karganud, ning nenda nende käest ärrapeasenud. Mis tedda sedda hirmust tööd teggema aeas, ei tea meie, agga küllab üks teab, kelle ees ükski assi marjul ei olle ja se on Zummal! 52