külm assemele astunud. Se pääw lõppes kange külma tule ja tihhida lumme jaoga." Wöeralt maalt. Jtaliamaalt. Onne sowimise kirja peale,  mis wanna paawst Jtaliamaalt sanud, olla ta wastanud: ..Umbes kahhe ku eest taggafi sai rohkeste sadikud mo jure sadetud, mis igga suggo rahwaft keige Europa- ja Ämerika maalt ja pea ülle keige mailma, ollid. Neile keigile andsin wastust ja mo tahtmine olli issiärranis  Jtaliamaast könneleda; agga nende sure hulga parrast, kes siis mo ees seisid, unnustasin  ma sedda ärra. Se wöis ehk üks õnnelik unnustuse tund olla, sest et mul nüüd asja on Jtaliamaaga üksi rakida. . . Miks ei peaks Jtalia mitte õnnistud sama? Se peab nende milj onide kattoligi ussuliste parrast sündima,  kes seal ellawad. Minna õnnistan sepärrast  wist keik Jtaliat, sest se on alles pea keik katoligi Ussuline. Kuida peaksin ma neid õnnistama, kes sedda usko kaotada püüdwad?  Neid ei woi minna mitte õnnistada, ja kui nad ka mo õnnistuse wäärt põlle, siis tahhan ma ommetige nende eest palluda." Afiamaalt. taggakiusami  n Korea pool fare peal mis Zapani kunninga wallitsuse jaust, ei tahha se lõppeda, waid peame ütlema, hakkawad weel paljo ennam  õitsema sa hirmsad werrewallamissed on ennamiste iggapäised asjad. Se hirmus to hakkas aastal 1866 Märtsi kuul, kus ühheksa katoligi usso preestrit essimesed ohwrid ollid, kelle werrega sedda maad kasteti ja sest sadik tehhakse sedda hirmust tööd seal eddafk ja lähhäb aeg aealt ja aasta aastalt ikka suremaks;  arwatakse et sest sadik nende arro, kes seal tappetud sanud, peale kahhe tuhhande tõusnud, kellest wiis sadda selle pool sare pealinnas  ärrahukkatud. Maal peab neid waesid ötznetumaid ommetige enpe ullekulatama, agga pea-linnas ei pea nad nendega sedda tülli ettewötma,  waid kedda kätte sadakse, se on ka kohhe malmis; pannakse wangi-honesse ja seal puhhutakse ni kojche hing seest wälja. Nüüd olla üks seadus wäljaantud ja selle järrele peab iggä wösras, kes senna sare peale tulles nikohhe ühhe ehk teise makonna peawannems ehk ammstniko jure minnema ja seal omma ristiusso ülle tunnistust andma; jättab ta sedda teggemata, siis põlle sea! pikka jutto aeamist, waid saab wibimata nöri kaela ja rippub pu oksas! Korea kunningas, kes üks hirmus werrejännuline innimenne olla, kuida missionärid temmast könnelewad, on öölnud: ..Kue aasta sees tahhan minna sedda kahjo teggewat usko ommast rigist keige jurikatega wäljakiskuda ja ärrakautada." Kuida könneldakse,  on mõnned julge süddamega kristlased  senna paigale janud, et missionäridele kindlat warjo paika anda, kui rigi wallitsus neile peaks liga tehha tahtma. Prantlane olla kord katsunud, Korea kunningast nattuke kohhutada, agga kuida ööldakse, ei olle assi korda läinud. Kirjawastussed. Z. M. B. S. Olleme Teie tahtmist täiwud; agaa meie arwates õlleks jubbcr essimesest kirjast küllalt sanuo, kui ta ka mitte üsna täielik polnud, olli ta ommetige ussinam  sealt tullema, kui teistel. Tallinna föbber. Olleme nüüd teinud, mis woimalik  olli; pikkemaks ei woinud meie tedda ennam jätta. Willandi Jaan. Teie kirri on ausaste kätte tulnud ja kuida näete ka prugitud. 135 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 22. April 1869. Teadaandmissed. Perno wogtei - kohhus annab seläbbi teada, et rae - kohto lubbaga 19. Märtsil s. a. M 963, siit koddaniko Mihkel Nurme parralt, Üllejöe allewis,  M 86d al seisaw ellomaea ja tuleweske aeaplatsiga  awwalikult peab ärramüdud sama, ja wäljapakkumise  päwad on 5. 7. ja 8. Mail s. a., ja neljas ning wimane termin, kui sedda peaks nõutama  10. Mai ku päwa peale kinnitub, sepärrast kutsutakse keiki, kes sedda maea, tuleweske ja aeaplatsiga  osta tahtwad, nimmetud päiwil ja iggakord  ennelõunat kello üksteistkümmend sia kohto ette omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma, ning parrast otama peawad, mis kohhus jurelömise  Mrräsi saab mõistma. Pernus, raekoea peal 23. Märtsil 1869. ? Oberwogt Bxakmann. M 271. Sikkertär A. G. Mops. Liwima M. makonna akfist wallitsuse polest antakse  seläbbi keigile täidetawaks teada, et Liwima