Seal peab weel teine nõu petud sama. Tarto kihhelkonnas on 33 mõisa al peale 130 adramaad, isse linnakrunt, seal peaksime kiil linnas  ja maal ka neid palluma nõu piddada, kelle parralt sesinnane krunt on. Kui üllettltse weel kirrikuid peab ehhitatama, siis ei mõista meie mitte, kus sedda ennam tarwis õlleks, bn siin. Tallinna on meile sellepolest heaks eesmärgiks, mis meie koggoni ei peaks tähhelepannematta jätma. Roma katoliko ussulessi ei olle meie linnas mitte paljo, ja nemmad on ennestele esmalt  palwemaea shäddakirriko) ehhitanud ja ehhitawad  nüüd suurt kirrikut, sest ei sünniks ka mitte mõda wadata. Mis weikse hulgal wõimalik on, miks peaks se sure hulgal wõimatta ollema?— Äillandist. on ja mis Pudub.j  Witlandist kirjutakse Tarto: „Kui mõdalainud aasta peale watame, siis peame ni mõnne ue asja eest tännama. Meil on mitto uut maea jure tulnud, meie olleme pikka pudusse järrele korralist head ramatopodi sanud, meil on linna Eestlaste heaks saksakele kool assutud, ja kui meil õnneks antud, same ka eddespiddi telegrahwi otsa külge kinni ja üht ja teist muud uut asja näh ha, mis ka meie pissukest linnakest ennam ellama aeab. Sellegipärrast on meie koggokonna ello ikka weel pudulinne: meil Pudnb, nago mitmel, mõnni teadminne. Lihwlandima mõisnikude selle aastasenouseltsi ehkmapäawa  Pole waatwad nüüd keik silmad. Tännawuse  mapäwal on paljo asjo tallitada. Andko lummal, et keik hästi korda lähhäks! Aiast. sLi hwlandi mapääw.j Telegrahw  on meile minnewa kord lnhhidelt kulutanud,  et Lihwlandi mapaäw 9. Märtsil nõnpiddama  assus. Se assi saab allati Jmnmala tenistussega  allustud. Nenda tännawo ka. Piiskop  vn. F. Walter, se kallis mees, kelle peajõuna  on: „ni paljo km innimenne armastab, ui paljo Lemma ellab," teggi mapäwa liikmetele üht wäggewat jutlust, nende sõnnade ülle: „Teie sllete külmanud, teised sawad leikama." (loan. 4, 3?. 38.) Ta selletas ärra, mis head ehk pahha milja endistest mapawade külwist kaswanud, ning kuida ja mis semet peaks külwatud sama, et. järreltnlliad  rõmo ja tännoga wõiksid leikada. Parrast lummala tenistust läksid keik mapäwaliikmed jälle ritterimaeasse taggasi, kus mapäwa noupiddamessi allustadi. Meie sowime teist korda, et lumma!  aitaks keik asjad kohhe sata. Kuramaast. sEwangeli Lutterusse ussuliste abbikassa.j Mitawi makonna kassaselts teggi 24. Webruaril üht arropiddamist, et kuulda saaks, kuida loud 3 aasta sees läinud. IlluksLe palwemaea tarwis olli antud 500 rubl., Oknisti kolimaea tarwis 75 rubl., Lätlastele Omski linna sadetud 130 rubl. ja Irkutski linna 135 rubla. Peterburgi peakassaseltsile olli 1100 rubla sadetud. Aastal 1862 olli 2766 ja aastal 1863 wähhem, se on 2304 rbl. sissetulnud. Mitawi linnas olli 377, 21 abbiseltsiS 1528 ja 20 makihhelkonnas 398 rbl. kokko tulnud. Praego on neil kassas 2481 rubla. Aitummal sellegi eest. Peterburgist. walle. j Wennema waenlased on walle jutto tõstnud, ja selle peale on nad ülleültse wägga walmis. Meie mälletame jo, et Austria wallitsus Galitsiamaad  soaseadusse alla panni, sest et Pola mässajad seal omma kurja mängo tahtsid eddasi mängida, mis Polamaal ennam korda ei lähhä. Seal tullewad nüüd Wenne waenlased ja ütlewad:  „Austria Põlleks sedda muido teinud, agga Wennelane on tedda sellepärrast pallunud." Se on walle. Pola mässamisse parrast põlle Wenncmaal  keddagit tarwis palluda, kui ta sedda surema asjade Pärrast põlle teinud. Kümne aasta eest tullid 4 riki, Prantsus, Inglane, Sardinia ja Türklane, ühhe korraga temma kaela, kedda on ta appi hüüdnud ehk pallunud? Ja nüüd peaks temma käppotäie Polakate pärrast Austria käest abbi otsima? Oh naero wäärt jõllednst!  Kui Wenne Keiser õlleks Polakaid onuna jöudo möda raudkeppiga tahtnud nuhhelda, Pola mässamisse tMst ei õlleks ammo kuskil säddemekest wälkunud. Agga sedda ei tahtnud temma, waid on issalikkus kannatusses, ni paljo kui ial wvimalik, selle eest Püüdnud hoida, et õiged üllekohtustega ühhes surmatud ei saaks. Selle eest wõiwad Tedda isseärranis -Pola tallorahmas tttnnada. Vaenlaste seitungide lörri on sepärrast muido tulest wõetud walle. 92