wakkamaad sured olnud ja 41,977 rubl, maksnud.  Harjomaal olnud keskminne Dcssätini hind 31 rubl., Länemaal 31 rubl., Wirromaal 45 ja larwamaal 46 rubl. Lasgo lummal ka seal sedda kaupa mõunusaste eddasi minna. Maltswet jälle kinni.j Kärwago õnnetust, et mõnda loma mitte nenda ei lasta ellada, kui temma tahhaks. Kui wanna Reino-- wadder metsas meie keelt mõistaks, kül temmal siis paljo kaebamist õlleks innimeste kiuso ülle, kes iedda nenda ei lasse ellada, kui Lemma tahhaks.  Just sesamma luggn on ka wanna Maltswetil:  ikka jälle sattub ta jalg lõnga. Agga muidogi teada, kui ta omma suust knleine, siis on se aina kurja innimeste sü. „Jo ta 0!" Üks tuttaw kohtotener, kes tedda mullo Peruus kinnitabüas, olla tedda hiljuti, kui wanna tutwat,  Tallinnas jälle raudristide takka leidnud ja temmaga kõnnelenud. No kus ta jääb, Maltswetil  olnud jonelt wabbandus suus: kurjad mailmalapsed  olla tedda head innimest jälle hakkanud  taggakiusawa ja pannud 3 ku peale prikorier',  2 näddalat olnud siis jubba ärraistutud. „Noh, põlle wigga," üttelnud Letnma, „kül ma siit ommal aeal jälle wäljasaan; minno hal habbe ja pea seiswad alles putumatta; sest nad middagi ei sai" Nenda kidelnud temma. Mis ta sekord jälle teinud, same ehk eddespiddi kuulda; kuid sedda teame, et tedda ilmsüta kegi puri ep olle pistnud. Kui mullo temma lubba- M'st kuulsime, mõtlesime warsi: „koer aeab kartva,  agga ei jätta ammeti ," ja nenda on ka. Maltswet kardab mele wügga ruttu selguwad, kui Lemma sedda aeg aealt jälle ei skgga! Petcrüurgist. sTelegrahwi-kontorj uimmetakje sedda tudda, kuhho tehegrahwi tradid kokko käiwad, sõnnnmed towad ja wiwad, agga keik nisnggused toad ei olle mitte weel telegrahwi seitungi-kontorid. Neid on alles wähhe, üksi keige surema linnade sees, nago Londonis ?c. Mödaläinud kuus on nüüd mõnned suremad kaupmehhed Peterburgis lubba sanud, ka seal üht telegrahwi seitungi-kontori assutada, se on, üht nisuggust seitungi, mis üksi telegrahwi sõnnumed  tood. Muidogi ei sa need sõunumed ni pikkad ollema, kui muud seitungi sõnnnmed, agga sedda wärskemad; sest nisugguses telagrahwi seitungis wõib igga õhto kelk lühhidelt kous olla, mis selsammal päwal iggas rikis ehk linnas on sündinud, ja se on imme kül. Agga se maksab mõnni hea koppik ja nisuggune telelegrahwi seitung  saab siis ka hästi kallis ollema, ehk kül meie weel ei tea, mis ta Peterburgis saab maksma. Wõeralt maalt. Seal on nüüd asjad nattüke takkitsema jänud.  Kongres tükkib wäggise wahhele tullema, ehk kül kegi ei ussu, et sõdda sellepärrast tullematta  jääb, olgo ühhelt ehk teiselt poolt. Keiser Napoleon olla kongressi nõupiddamise tarwis 3 punkti üllespannud: 1) „ Shleswig-Holsteini rahwa assi jägo nende omma selletada; 2) Saksa rigikoggo asjad sawad neste läbbiwadatud; 3) Wenetsiamaad annab Austria ärra, kui selle wasto  middagi muud saab ja Italia lubbab paawsti nenda jätta, kui ta praego on." Se seisab kül pabberi  peal, agga Pabber on kannatlik, sepärrast põlle weel kongres middagi malmis teinud. Kuleme, mis Riomehhed isse ütlewad.. Preistmaakt. Preislane kaebab: „ Kongres  peab tülli waigistama, agga Austria Poolt on igga pääw ähwardamist kuulda. Jubba rä« gitakse seal „Preisima jaotamissest" ja arwatakse,  et Saksama enne rahho ei sa, kui „Preisi riik ma pealt kaddund on, ehk kül kegi karro nahka enne ei pea müa wima, kui karro käes on. Mis rahho ja leppitust kongres sel wisil peab teggema; wiwitab muido sõa hakkatust, agga ei hoia tedda ommeti taggasi." Nenda ütlewad Preislased ja walmistawad eddasi. Kongressi tö ei sa ka mitte kerge ollema. Kolm riki on tüllis. Preislane tahhab Shleswig- Holsteini ja pakkub Austriale rahha, temma rahha  ei tahha, tahhab maad; Italia tahhab netsiat, pakkub Austriale rahha, temma rahha eest ei anna, se olla ludi kaup, tahhab jälle maad: Preisi käest Shlesiamaad ja Italia käest minna ei tea, mähhärdust tükki; kui mitte, siis peab ikka mõek arro teggema, kelle selletada assi wimaks muidogi jääb, wiitgo kongres aega, mis widab. Austria olla sedda Parisis su sisse üttelnud. Berlinis on üsna naljakas kuulda, kui julgeste Wiinlased nüüd Preisi peale wõits lootwad sa- 168