piddamisse ja sögi, jogi eest murret petakse. 30. Jutti! õhto on Tarto lauloseltsid siit laulopidduks  Tallinna sõitnud. sßohho-ussid.j Mitmelt Poolt on kuulda, isseärranis Tallinna ümbertkaudo ja muialt, et jubba mõnne aasta eest rohho-ussid ehk södikud meie male tekkinud, kes asad ja nibud  nago rohhotirtsud Puhtaks söwad ja nenda süeS heinama peal eddasi lähwad. Mõnned on katsunud neid tullega kautada, agga se kõrwetab ja kuppatab ühhes ka rohho tükad ja jured.  Teised andwad nõu, heinama peal, kus neid nähha on, pissukesed krawid, raudlabbida süggawuSselt järso kallastega ette kaewada, kuhho sisse nad eddasi minnes kukkuwad ja järso kallaste  parrast ennam wälja ei sa. Weel parrem olla, krawide sisse igga pari sülla takka süggawamad  järsud augud kaewada, kuhho nad möda pikkuti krawi eddasi taggasi romades sisse langemad  ja senna unnikusse sisse jüwad. Meie pool neist weel kuulda ei olle. jNahha-margidj wäljaanda, on ärrakeeldud  ja kindral-knbberneri herra holeks on antud,  ma ja linna politseikohtude läbbi walwada lasta, et sedda mitte ei sünni. sLapse surm toobris.j Nende pissukestega  ei jõua wannemad ial kül ettewadata, et õnnetust ei tulleks. Werst maad linnast Tähkwerre mõisa kõrtsis olli 17. lunil sähhärdune  õnnetus. Pissuke Z-aastane tüttarlaps, ei tea kuida temma senna sisse ronninud, uppus weetoobris ärra, kus arwata pool jalga wet sees olli. Pea olli sisse jänud, mis nisugguse wäetimale  paljo tarwis! Tarto maKonnast. sJärsksaddo.j Pühhapääw,  26. lunil õhto on Ahja mõisas kihhelk.) äkkiste ui raske saddo tulnud,  kui enne ial põlle nähtud. Mõisa rehhe, mis mäe al seisab, on polel krusa ja kiwwidiga kaetud, mis wolas wessi mäe otsast langedes alla tonnd ja wankrid :c. rehhe jures, paistwad nattuke krusa seest wälja; süggawad krawid olla mäe-wessi ma sisse lõhkunud ja al aea ning rohhomaad limaga mitto jalga paksuti üllekatnud ehk koggoni kohhast ärralopputanud. sHõbbepulmad.j Aakre mõisas sNõngo kihhelk.) on 6 lunil hõbbepulmad olnud ja neist kirjutakse meile nenda: „Hõbbepulmad on Paistwa täht lummala armust neile, kes neid täielikko rõmoga wõiwad pühhitseda. Sähhärdust päwa pühhitsesid meie mõisa wannemad vr. v. Rohland ja temma proua 6. lunil. Hommiko tullid kirriko tvöörmündrid ja 2 koolmeistrid surema  kolilastega neid lautoga unnest üllesärratama  ja terretama. Esmalt lauldi: „Halleluja lummalal" ja selle järrele: „Meilt Paradiis  on kaddunad" :c. Selle aea sees olli hõbbepulma  paar ütles tõusnud ja tullid wälja lauljate ja mu innimeste rõmoterretamist wastowõtma. Mõllemad tännasid ligutud süddamega. Herra kinkis kumbgi koolmeistrile 10 rubl. ja 30 rubl. koli kassasse, kust igga aasta 10 rubl. koli tarwituste  peale peab prugitama nende laste heaks, kelle wannematel tarwilist jõudo ei õlle, onuna terrase lastele sedda murretseda. Lauljaile lasti süa ja kohwi anda. Õhto laskis herra rahwale rõmotuld põllema panna ja kelekastet wäljajaggada.  Parrast olli mõisa lustaedas (parkis) tullewark, kust rahwas rõmohõiskamissega künni hommikoni ossawöttis." Äitlanbi makonnast. sßõõm rõmust.j Waewalt olli meie rahwas Suurwürst Aujärjepärria  Aleksander Aleksandrowitshi ja Dani printses Maria Dagmari rõõmsast kihlamissest  kuulnud, kui ka rõmotunnistus mitmel pool lahti olli. Nenda tullid 26. lunil Paista kihhelkonnas Holstri wallas nored mehhed nimmelt  sellepärrast kokko, laulsid rõmoga mitmed issama laulud, nenda kui: „An meie Keisrile,"  „Mo keige kaüim lauloheal saab minno Keisrile" :c. ja ollid rõõmsad ja tännolikkud, et lummal need wallusad hawad jälle parrandanud,  mis ta meie sure rigi keigeüllema Wannemate  süddamesse minnewa kewwade olli lönud. Sähhärdune ossawõtminne Rigiwannemate kurbdussest  ja rõmust ei wõi kellegi tru issama lapse süddamele muud, kui kossutaw kuulda olla, tunnistab  ka aitummal, et meiegi rahwas aeg aealt silmi selgemaks õerub ja kaugemale hakkab selletama.  Pornust. o üllewaatminne ja kontsert.j Pernust kirjutakse meile nenda: „Meil olli 26. lunil kahhekordne rõmopääw. 216