olnud. Oh, et neist ial ennam middagi kuulda ei õlleks! Agga et se pahha södda sea! ni pea löppeb, ei olle kül innimeste mõistusse järrele mitte paljo lokust. Mässajatte hulk, kes Garibaldi  pole hoidwad, kaswab pääw päwalt suremaks ja kangemaks. Pealin on nende ka ja Neapoli wäggi jubba tagganenud.  Garibaldi  on käsko annud, et keik Sitsilia mehhed  18. aastast künni 5l). aastani, söariistad peawad kätte wötma. Temma on seal jubba omma kae peale ministrid ja kohtud seadnud. Rahhast ei pea temmal eest otsa ennam pudu ollema, sest ta on Palermo lahhengis lossi pealt 24 miljonit (?) pranki eest leidnud ja omma tasko pistnud. Kus Neapoli wäggi ial mahti ja rumi saab, seal peawad hirmus risuma ja pölletama. Takka järrele antakse ka teäda, et Neapoli wägge Palermus kül 25,WV meest olnud, agga linnast tagganedes põlle nende hulk ennam kui 18,000 suur olnud;  sest on arwada, et 70V0 Palermus langenud  ; mässajattest on muidogi keigewähhemast  nisamma paljo langenud. Kolmes linnas, se on Messinas, Sirakusses ja Agostas, ööldakse weel Neapoli wägge ollswad; keik teised paigad olla jubba mässajatte käes. Kaks' aurolaewa, mis söameeste ja monaga mässajattele appi tõttasid, on merre peal Neapoli  söalaewade silma juhtunud ning wangi wöetud sanud. Lahhengi aial on Palermo linna hukkatusseks peale 2WO tullepombi linna peale langenud; et need paljo innimessi tapnud  ja maiasid pöllema pannud, on muidogi mõista; peale 3W maia on ärrapöllenud. Prenltsnssemaalt. Nende tännawune leitusse lotus ei öölda mitte suur assi ollewad. Willo kewwade ja parrast tormid, wihma ja rahhe saddo on suurt kahjo teinud. Prantsussed on ka neil päiwil suurt römo piddo piddanud, se on, et nemmad Sawojeja  Nitsa makonda ilma püssipauguta ennestele sanud. Iggas kirrikus petud selle mällestusseks  Jummala tenistust ja öhto olnud linnades  römo tulled akkende peal särramas. (Se keik sündis 2. Zunil.) Üks tark maalmeisker on käsko sanud, meie Keisri emma ja Prantsusse keisri kokko samist ja terretamist Lioni linnas, pildi peale malida, et se neile mällestusseks wöiks jäda. Tännawo suwwel tahtwad Prantsusse pöllo ja maiamehhed üht suurt koddoellajatte katsumist  Parisis assutada, mis wasto holega walmistakse.  Keige parremaid härgi ja lehmi arwatakse  15W tükki kokko tullewad, nendasamma  ka lambaid ja siggo; ka 700 keigeparremat  hobbust tuakse senna nähhä. Nisuggused  awwalikkud lojuste ja mu maia asjade katsumissed ehk watamissed on pöllomeestele sureks kassuks: üks kuleb ja näeb teisest, hakkab  ka järrele teggema ja katsuma ja nenda lähhäb assi ikka parrema pole. (Tarto aöfl on jo mitme luggeja! alles meles.) Neapoli kunningas olli üht sadikut Parist läkkitanud Prantsuste käest abbi nõudma Garibaldi  wasto, agga sest ei olle middagi wälja tulnud. Prantsustel ei pea mitte lusti ollema  appi minna. Inglismaalt. No ommeti pannewad Inglased omma sure „Lewiatani" üks kord ljkuma. 11. Zunil olli neil köwwa nöu temmaga  Amerikamale minna. Küllad saab nüüd eddespiddi kuulda, kuida selle keigesurema kaewa  teekond on korda läinud. Suremat laewa, kui „Lewiatan" on, ei olle meel ükski merre wessi omma kukkil kannud. Enne kui pitka tee peale laksid, lasti tedda weel prowiks 12 tundi täie auroga kanalis (merrekitsusses) söita, et ta otsekui söido jone peale saaks. Kümme päwa arwatakse temmal Inglis- ja Amerikama wahhe! Manti merre peal ärrakulluwad. Neüorki  linnast on ka üks lootse temmale wasto sadetud, kes tedda seal saddamasse peab juhhatama.  Lasseme tedda nüüd söita! Igga öige innimenne peab ennast selle ülle römustama, kui kohtokaimissed ja hukkamöistmissed  kahhanewad. Inglismaal peab nende hulk, tanno Jummalale, aasta aastalt wähhemaks jama, ja se on hea. Aaastal 1848 olnud sure süalluste hulk Inglismaal 30,349 nüüd 16,674 (liggi pool wähhem); Zrimaal  38,522 nüüd 5865; Sottlandis 190