nende südda täis olnud; keik ennami-ste nored mehhed. Umbes kella Zhhe aeal lõuna, olla nad ühhe platsi peale kokko koggunud, kuhhu korraga meel hea seltskond jure tulnud; umbes  kahhekümnel olnud head toggimusse peus. Kesk sedda platsi sades, olla nad üht punnast plaggo ridwa otsa pannud ja püsti tõstnud. Häddast olli plaggo ennast tule käes lahti lönud, olla üks politsei kommissar senna ruttanud  ja sedda meeste käest ärrakiskunud, sanud  agga ni kohhe memlaga wasto silmnäggo, nenda et allumine lõug purruks lodud. Nüüd olnud södda lahti! Russikate ja wemmawega raiutud peale ja teised otse nendasamma ka wasto. Kui nenda nattukene aega södda piddanud,  tagganenud mässajad ja russikad janud  puhkama. Keige selle aea sees seisnud kauba poed kinni, kegi põlle julgenud ust lahti tehha. ÜhtlssP on ka wägge ftnna nõutud, mässajaid waigistama. Enne kui wäggi senna jõudnud, olla mässajad ennamiste laiale läinud.  Kui ngd näinud, et nende nõu tühja läinud, sils olla nad selle melepahhandussega, keisre kujo peale, mis seal ühhes allees üllespannud,  kimmidega wissanud, ja seläbbi sedda kauniste purruötanud. Paljo olla ka neist mangi sattunud ja nende seas olla ka se, kes politseikommissare lõua lu purruks lönud. MsstsiWOKlt» Ehk kül se ma meist kuigi kaugel põlle, siiski same sealt wägga pissut sönnumid; kust se tulleb, sedda arro meie ei sa. Woib ka sest tulla, et rahwas keik rahhus ellab, egga middagit karra ei salli. Sealane kunningas olla 14. selle ku päwal nattukest Norramale sõitnud, ning wallitsusse ohjad sennist prints Oskari kätte andnud, künni isse jälle taggasi jõuab. Mõnnesuggused sõnnumed. pruu Se jut olla rahwa suus, et würst Gortshakow tahta üht.würstinat,  Stourdtsat ennesele abbikasaks wötta. Kuida ööldakse, peab kasarahha summa 40 miljoni höbbe rubla ollema. Et teist temma wärilist prut! weel ma peal on, sedda ei tahhaks  meie mitte uskuda. Koddosed sõnnumed. Msda läinud rede ösel waöto laupäwa, M meie Üllejöe gllewis suur tullekahjo; kaupmehhe  Schilleri aurs sae-weske põlles ärra. Tulli olla, küida ööldakse, öhto kello üksteistkümmend  weskest hakkanud; ägga kulda/ sedda  meie weel ei tea. Mis kelk sisse janud, ei tea meie nimmelt mmmetada, agga innimessed,  kes seal ellanud, sanud agga särgi wäel pöllewast weskest wälja, kelk mis neil rohkem olnud, janud sisse. 103 VemntwonlLcher Redacteur : C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 26. März 1868. Teadaandmissed. Perno wogtei kohhus annab raekohto kässo peale 14. selle ku päwal s. 415, teada, et pesuker Zwan Jgnatjewi pärralt Zses Mxwi  kwaMlis -M al seisaw pu ellomaea keige kõrwaliste honetsga, awwalikkult saab ärramüdud  ja wälja pakkumisse päwad on 8., 9. ja 19. Aprillil s. a. neljas ja wimane termin on agga, kui sedda peaks nõutama 12. Aprilli ku päwa peast kinnitud. Kes osta sowiwad, kutsutakse nimmetud päiwil enne lõunat  kello üksteistkümmend nimmetud kohto ette omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma ja peawad parrast otama, mis jure lömisse põiest  saab mõistetud. Peruus, raekoea peal, 15. Webruaril 1868. 122.) Perno politsei kohhus annab seläbbi teada, et temma sedda wägga tullusa ja hea leidnud ollewad, mis läbbi need saggedad kaebamissed,  mis tenija ja sakste wahhel, tenistusse kauba teggemisse parrast ettetullewad/ seläbbi kautud sawad, et tenistusse kauba teggeminne politsei kommissari läbbi ramatusse saab üllespandud,  mis 8. Aprillist, se aasta, tahhetakse  peale hakkata. Ühtlasse annab ka politsei  kohhus neile, kes wöeraist koggokondadest  siin tenistusses teada, et ennestele senna male seadusse järrele passid murretsewad. Pernus, politsei kohtus 4. Märtsil 1868. Politsei pürjermeister R. Jakobi. 407.) Sikkertär E. v. d. Borg. 2 Annan seläbbL teada, et minno jureö keiki suggo pargitud nahko müa on ja ka sedda,