gistab silmad kinni; Prantsus teab kül, mis sealt ma seitungid, kelle ülle ta muis asjus tuhhat silmaga walwab, P õlakate mässamissest  walletawad ja mässajaid taggakihhutawad, agga ta piggistab silmad kinni; Prantsus teab kül, kuida ni mitto hulgust sealt maalt Polamale tulnud ja seal mässajate seltsi ja abbiks heitnud ning wenne wäe wasto söddinud,  agga ikka teeb temma, kui õlleks ta kurt ja pimme ollewad, kes ei kule egga näe, waid puhhub weel isse körwalt tuld, sillitab mässajaid  Põlakaid, nago tigge küllamees tõrkujat  last, ööldes: „sul on õigus tõrkuda, issa teeb sulle liga. Sa põlle Wennelane ja pead wenne wallitsusse al ollema, wäeti! Tõrgu agga hästi, peksa kässi jalgo, ehk tullen sind pärrast appi." Wata, nenda teeb Prantslane ja mõtleb, sedda ei mõista kegi. Mis ütleks Napoleon, kui Elsassima Sakslased, kes temma  al ehk mõnned muud pola tempo hakkaksid"  teggema, ja meie Keiser õlleks nende nönus? Kuida olleksid temmal harjaksed püsti ja karjuks mailma täis! Agga mis teeb ta nüüd isse? - Sedda keik wöib ta wenne wastusses, isseärranis riddade wahhel, selgeste luggeda, ja seeb se on, mis tal körwo torgib. Inglasega on ennam ehk wähhem sesamma  luggu. Seal ei olle kül wallitsus mitte ni terwelt ühhes peus, kui Prantsussemaal, waid mõnned tahtwad sedda, teised teist. Polakad,  kes seal pelgus ellawad, ja nende sõbrad  kissendawad kül: „södda, södda, tulgo södda!" agga on ka paljo neid, kes möistlikkumad,  mitte mötlematta tulle ja werre sisse ei tahha joosta. Nad tundwad kül ärra, et se wägga pahha õlleks olnud kui Wenne Keiser 185? Hindu mässajaid õlleks appi läinud, nendasamma ka, et se parrem ei õlleks, kui nemmad P õlakaid nende mässamisses appi  tulleks. Agga Inglane on omma söbrusse seadusse läbbi Prantslase ikkes ja peab temmaga  weddama, ei tohhi ka näidata, et södda kardab, muido naerab Prantsus tedda walja. Nenda paljo, kui meie mõistame, ei näita inglisse  wallitsus mitte söa häddas ollewad, agga  seal on paljo innimessi, kes mässaja seitungide  läbbi walle wörkus kinni, Wennema wasto sõdda karjuwa, ja Prantsus össitab ka ommalt poolt. Würst Gortshakowi wastust  kiitwad nemmad wägga' terrasest ja targaste  üllespandud ollewad, ei salga ka mitte, et sealt omma jaggo tõe okkaid ja naelo seest leidwad, mis neid torgiwad. Et Inglane tössisema melega mees on, kui Prantsus, siis wötwad nemmad sedda ka ennam süddamesse, km nende naabrid, ehk kül kaddedusse parrast  kumbagi Wennema sõbrad ei olle, waid temma allandust hea melega näeksid. Airstria teeks parreml, kui su üsna kinni peaks. 1849 kiskus Keiser Nikolai tedda wenne werrega Ungri mässajate küünde wahhelt  wälja: häbbi kül, et se jubba 1854unnund  olli, kui Wennemg waenlasi püdis awwitada.  No selle eest tännas tedda Prantsus seläbbi, et 1859 Lombardimaad temma käest ärräkiskus ja Sardiniale müüs. Tossi kül, hädda aeab tedda ka se kord wastomeelt söbro otsima. Ta lodab wist sel kombel Wenetsiama  ümber aeda teggewad, mis järrele Ztaliameeste näppud kihhelewad, agga Prantsusse  abbita ei julge peale hakkata. Austria lodab Wennema wasto urrisedes kahte tuggewat  sõbra jure sawad. Temma urriseminne on ka paljo tassasem, kui temma söbradel. Ta lähhäb otsego sarwist weetud teistega ühhes; sepärrast ka temma kue-punkti-kirjast igga rea wahhelt se pglwe wäljapaistab: aus naber, ärra panne pahhaks, nääd jo issege ja tead mo asjo mis ma teen nende Mustlastega, kes mo peale aeawad? Agga mis nüüd keik 3 wenne wastusse peale tewad? Noh, esmalt pahhandasid kül. Prantsus ütles: „mul on essimenne ma-wäggi, kas ma...!" Inglane ütles: ..mul on essimenne merre-wäggi, kas ma...!- Austria lissas (px>.) tassakeste jure: ..kus teie surrete, senna surren minna ka!" Pärrast  selle lasksid nöupiddades telegrahwid joosta ja nüüd wallawad kolmat korda usi punktist, mis jälle Wennemale tahtwad nähha sata. Mil päwal need tullewad ja mis nende peale kostetakse, ei tea ma tänna weel üttelda. Agga söast ei tea ka kegi ennam üttelda,  kui siin seisab. 241