Tnrgimaalt. Seal on nüüd Siriama asjadega suur tallitus ja selletus. Suur hulk Türklasi leikamad jubba, mis hiljuti külwasid sawad üllespodud, mahhalastud ja wangitöösft'  pandud. 16? süüdlastest, kelle luggu siamale järrele kulatud, said 56 meest Damaskusse  ulitsal awwalikkult. üllespodud ja 111 meest turro peal püssiga mahhalastud. Mitto neist, kedda hukkati, ollid suurtsuggu Türklased.  Türgi wallitsus tahhab sega näidata, et temma süüdlane ei olle ristirahwa werrest; agga kuida lähhäks luggu siis, kui Eiropa söalaewad mitte Beiruti linna al ei seisaks egga Prantsussed Türgi kohtomöistmist palja möegaga pealt ei wataks? Teame jubba ilma ütlematta. Ulleültse on sia male 366 süallust  ärrahukkatud ja 366 eliuks aiaks wangitöösse  pandud. Sellegipärrast põlle Türklaste öelus meel löpnud. Damaskusses andis Türgi kohhus 126 Türgi maia ristirahwale ellada, kelle maiad ollid ärrapölletud; agga waewalt wöisid nemmad üht ööd seal sees maggada; sest teised Türklased ollid selle ülle ni tullist wihha tais, et neid hirmus söimasid ja ulitsa passaga pillasid, ja ähwardamessi on igga Türklase suust kuulda. Sedda on jubba ette nähha, et kui Eiropa wäehulgad mitte kauemaks  senna ei ja, siis on pärrast weel hullem werrewallaminne; sest ellades ei unnusta Türklased  sedda ärra, et neid „ristikoerde" pärrast ni raskeste nuhheldakse, ja püüdwad, kus Lal mahti sawad, kuhjaga taggasi maksta. Krekamaalt tullewad sannumed, et seal Utena linnas terwe Augusti ku, kus meil wihma saddas, ni palla olnud, et igga päaw 28 ja 30 kradi ja peale sedda. Kaldade äres on maddal merre wessi ni palla olnud, et ei olle wöinud sees uiuda. Nisammasuggused sannumed tullewad ka Amerikamaalt. Seal on tännawo ma nurkasi olnud, nago Kansas ?c., kus 5 kuud mitte wihma piiska ei olle saddanud. Keik on seal kuiwand ja ärranärtsinud.  Mailm on suur ja lai ja Jummal teeb omma loaga iggal pool nenda, kuida isse tahhab. Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. (Mis Nr. 33 polele jäi.) Lõuna-merre fared. --- Otaheiti. Sesinnane Ewangeliumi wöit teggi Otaheitis  nago ukse lahti, mis 19 aastat otsekui lukkus seisnud. Sest nüüd läksid sannumed, nago tuletiwade peal, sarest sare. Ewangeliumi  armo tulli hakkas ümberringi pöllema. Kuida missionäride südda pitka otamisse järrel  laulis, wöime issegi möista, kui meil Jummala  rigi tulleminne armas on, muido ei möista meie kül ka middagit. Jubba aastal  1818 assutadi Otaheiti sare peal middagi, mis mitmes ristiussu maal ja koggodusses weel tänna päwalge ei otte: üks missi oniselts,  kuhhu essimesses kokkotullemisses ljggi 2999 innimest kokko tullid, ja kunningas isse olli seltsi tallitaja. Nende südda olli Issanda armo maitsnud, mis temma pühhast sannast, kui hallikast wäljakeeb, ja sedda armo olleksid nemmad nüüd süllega sarest saarde kannud, ka teiste pagganatte walgusseks. Lust ja rööm omma ellawat ja heldet Jummalat tenida, olli neil kül, agga tundminne olli weel wägga kassiu.  Selle peale käisid nüüd missionärid sure holega.  Nad käisid, ni paljo kui jöudsid, maad risti ja pöigiti läbbi ja ühhest sarest teise, öppetasid,  maenitsesid, asfutasid koggodussi, seadsid koggodusse üllewaatjaid, ja neil ollid sel aial käed ööd ja päwad adra külges. Sure holega piddid  nemmad walwama, et iggapäised palwetunnid,  mis rahwas sundimatta piddama hakkasid,  oigel kombel petud said. Nemmad ollid  jv keikis asjus alles lapsed. Rahwa öppetamisse  ja kolitamisse eest teggid missionärid,  mis ial wöisid; agga suremat himmo luggema ja kirjutama õppida, kui seal laste ja mannade seas olli, ei olle wist kuskilt leida. Keik tungisid wäggise ramatuid sama ja töid selle eest, mis neil ial tua olli. Peale sedda olli neil suur hea meel teine teist öppetada. Kes luggeda mõistis, istus pu willusse mahha, teised koggosid temma ümber ja pannid pärrane suga tähhele, mis ta ette lugges; püüdsid ka m paljo kui jöudsid, isse seddasamma tehha. 305