ammo iggatsesid. Lombardia raudkroni, mis Kristasse ristinaeldest peab tehtud ollema, (kui se tõssi õlleks!) sawad nenuuad Austria käest ka taggasi. Sedda pühhaks petud kroni olli jubba Karel Suur ennam kui tuhhat aasta eest ja wimaks wanna Napoleonweelkannud; nüüd tahhab Wiktor Emanuel tedda ka pähhä  passida. Prantsussemaal ei tahha Napoleoni südda  mitte rahhule jada: himmustaks ikka nattuke omma raja arest Saksamaad ennesele sada. Hiljuti küssis temma jubba, agga Bismark tõmbas  kulmo kortsu ja ütles: „Mitte jallatäit, senni kui weel püssi jõuame kanda!" Nüüd, kui Preislased Pari uäddala eest Maintsi -) söalinna ükst ennese kätte said, on Napoleon ueste raja aeamisse parrast Berlinis lasknud jutto tehha, agga meie ei tea weel, mis wastust ta selle peale sanud. Inglismaast. Sõa sõnnumete wahhele tungiwad wahhel ka kosja sõnnnmed. No eks ta olle süggisene assi. Kreka kunningas Gregorios  tahta Inglisma kunningana wäimehheks ja temma noort tüttart, printses Lowisat, ommale  perrenaeseks sada. Nenda saaksid siis Inglisma ja Danima kahhewõrra languks: Kreka kunningas on Dani kunninga poeg ja temma essimenne tüttar Aleksandrine Inglisma aujarjepärria proua: saab nüüd selle õdde Kreka kunninga Prouaks, säh, siis on kahhekordsed langud  walmis. Agga prudi emma on ettewaatlik innimenne, ta sadab enne üht ministrit Krekamale watama, kas sealt ma aujärje jallad ka kindlaste paigal seiswad, et iste mitte pärrast alt mahha ei lange, nago endise kunninga Ottul juhtus, ja se õlleks pahha. Et Dani kunninga teine tüttar, printses Dagmar, meie Suurwürst Aujarjepärria  pruut on, sedda põlle ennam tarwis öölda. Otuma Atlanti - telegrahwi otsa, mis mullo katgi läks ja merrepohja jäi, olla Inglased jälle üllesse leidnud ja tahtwad laewa peal kokkojätgata Wimaks sawad weel 2 telegrahwi Atlanti merresse. —- Main ts, wanna ja kulus rigikoggo söalin, 4VMV innim-, seisab seal, kus Reini ja Maini jöggi kokkojookswad ja on üks neist keigewannemaist saksa linnadest, mis Roma keisri Tid eri usse wend Drusus olli assutanud. Seal on N k.rrikut ja nüüd wagga kindlad mallid Prantsusse wasto. Enne seisis seal Ztustrka ja Preisi, nüüd Preisi waggi üksi sees, mis Prantsusse kaddedust öhhutab. Ranbia sare mässaminne peab ikka suremaks ununema ja rahwas wäggise Türklase alt lahti, Kreka kunninga alla tahtma sada. Werrewallamist  ei olle weel kuulda. Arwatakse, et rahwas wimaks ka ilma selleta onuna tahtmist saab. MeHHiKsnra asjad lahmad ikka pääw päwalt  pahhemaks. Prantsus egga Austria ei wõi awwitada, ehk näivad ärra, et sest abbist middagi  wälja ei tulle; keisri ommad sõbrad sawad temma ärraandjaks, et keddagit ennam ei wõi uskuda; se ei õlleks mitte imme, kui telegrahw ühhel Päwal sõnnumed tooks: keiser Maks on Eüropamale taggasi tulnud! Temma ello on Mehhikomaal wägga waene. Mönnesuggused sönnumed. Pissukestest pärrismadest. Tahhan siin teada anda, mis üks sobber neil päiwil kahhe Eestimehhe suust olli kuulnud, kes pärrismadest könnelesid. Hans: Se on pahha luggu, et ni sured makohhad  korraga müakse, kus meiesuggune ei jõua jure jada! Kas sedda mähhemalt ei wõiks tehha? P eter: Miks ep möiks, kui müad tahhakstd. Mönned peawad sedda jubba teggema, kuida ma sedda eesti seitungis ollen luggenud; ma ussun, se olli Nr. 32, wiimse lehhe külje peal. Hans: Ei meie pool sedda weel ei kuulda. Kus pool se hea nõu siis ettewöetud? Ütle mulle ka! Et sa kule immet, seitungist on siis tõeste kasso? Minna piddasin sedda siamale saksa mango asjaks. Eddespiddi pean ommale ka nõudma. Ütle kus se olli? Peter: Nenda paljo kui ma peast mälletan, olli se wakkamade wisi müminne, ennam ehk mähhem,  kuida kellegi jõud üllatab, Kirrumpä mallas Tammiste küllas; sealtsammast wõid selgemat otsust sada ja marsi kaupa tehha, kui ma mele järrele on. Hans: Olle terme ütlemast, sedda ma Leen ka! Miks peab minnosuggune, kes suurt kohta ei jõua osta, sellepärrast üsna ilma jama? Pissukese mamehhel, ma tean kül, on pissum saak, agga ka wahhem tööd ja wähhcm kullo. Suur jalg tahhab suurt sabast, ja need on kallimad. Ma pean Tanu miste külla tee ärrakäima, ja kui kaup kölmab, ka teiste ennesesuggustele ütlema. Peter: Kes teab, mis ma issegi teen. Ehk kule, Hans, mis sa arwad, kas lähme ühhes? Olle hea mees, tulle meilt labbi! Hans: Sedda parrem! Sinna õlled seitungiluggeja,  sepärrast terrasem mees ning tead ennam, sinnoga ma Lähhän hea melega! Agga mis ma 283