koli lauda woib istuda ja omma waimolikko tööd ja mõistusse harrimist eddasi aeada, ning sedda, mis suise aeaga kängo janud ja otse kui ärranärtsimas, jälle kasta ja kaswatada. Koolmeister, kes kui selle waimolikko pöllo harria ja seme külwaja, walmistab otse nendasamma,  murretseb, mis selle tö jure tarwis, et parrast ilma aeawiwitamatta omma tööd holega ja tüddimattalt woib tehha, kellest parrast  römus leikus woiks tulla. Agga möllemad  peawad seks Issandat palluma, et temma möllematte, nihästi koolmeistre kui kolilapse tööd wöttaks õnnistada, sest ilma temmata näewad möllemad waewa ilma asjata. Eks ütle pühha kirri: „Kui Issand ei ehhita kodda, siis näwad töteggiad waewa ilmaasjata."  Tehko ka koolmeister tööd ni paljo, kui ta tahhab ja nähko ta waewa, et ta mässib  seal jures, kui ta Issandat appi ei kutso, on keik ta waew ilma asjata; ja otse nendasammoti  ka kolilaps: kui ta omma tööd Issanda  kartusses ei te, ei sa La eddasi. Süggise on koggomisse, korjamisse ja korristamisse  aeg, kus omma tullewa aea üllespiddamist  kokko panneme. Ärgo olgo kegi selle mehhe sarnane, kellest pühha kirri ütleb: ..Ma tahhan omma aidad mahha kiskuda ja ued ehhitada ja siis ütlen omma hingele: sö ja jo, ja olle römus, sul on suur warra kokko pandud."  Waid selle wasto tännage omma Issandat,  kes teie kätte tööd õnnistanud ja palluge,  et ta sedda ka teil wöttaks hoida. - Süggise on ka ennamiste se aeg, kus noorrahwas  abbiellusse heidab. Ärge olge ka selle polest kergemelelissed, waid heitke abbiellusse  ühhes tössises armastusses ja jummalakartusses;  õppige enne ühteteist oiete tundma ja palluge tedda, kes abbiello seadnud, et temma iggaühhele sedda juhhataks, kedda ta Lemmale seltsiks ja abbiks lonud, et ka Jummalariik  nende läbbi saaks kaswatud. Kes kerge melega abbiellusse astuwad, need ei asto mitte abbi- waid häddaellusse, sest nende ellote  on täis kibbowitso ja ohhakaid. Ärgo lasko kegi ennast kokko kaubelda, egga pari koppiko woi lehma mullika läbbi kokko weddada,  sest tulleb agga üks önneto ello. Zum- mal on iggaühhele ta ossa lonud, sepärrast kannatage ja ärge jooske temma ette; ta teab parrast aega, mil ta teid pari panneb. Temma  on ikka weel alles sesamma wanna Jssa, kes ka Jsakile naest Elieseri palwe peale läkkitas.  Ta ei wötta ka teid omma palle eest ärralükkata, waid kuulda, kui palwes temma  ette astute. Süggise on ka se aeg, mil wina armastajad sedda jamsiks teggewat j oma aega rohkem prukiwad, kui muido, sest et siis rohkem koppikaid taskus. Hädda neile, kes ennast sellega liig tutwaks tewad ja omma keelt liig saggedaste nisutawad, ta rikkub meelt ja mõistust, immeb ihho rammo ja raiskab aealikko warra; agga wimaks panneb ta ka taewa uksed nende eest kinni, kes tedda liig armastawad. Süggise! on siis mõnned head, agga ka mönned pahhad oksad kulges, kust hea ja pahha willi mahha langeb; oh et meie agga sedda head ossa mõistaksin!e ennestele wallitseda ja keige pahha eest hoida. Oh Eestimees, nüüd olle tru Ja tänno andko sinno su: Neid andid wastowöttes 3!ing omma aita kandes Mis taewa Jssa andnud sul So palle higgist rohkest kül. Ommalt maalt. Pernust. sEllajate Surema linnades on sesuggused seltsid, mis selle ülle walwawad, et ilma asjata ellajate pinamist ei saaks ollema; agga kas ullatatawad  siiski seltsi-liikmete silmad iggale pole? Mönni meleto teeb ommetige, mis ta kurri südda tedda teggema sunnib, egga mõtle selle peale, et se ei Jummala egga innimeste ees õige põlle. Et meie jures weel saggedaste ellajate pinamist ette tulleb, sepärrast ei woi meie ka sest enne wait jada, kui sesuggune pahha, Jummala sönna wasto harjutud wiis meie rahwa ju rest põlle kaddunud, kui ka mitto ennast selle ülle peaksid pahhandama. Seal on mis söbber sest kirjutab: Armas Postimees! Lomade pinamissest õlled  sa jubba mõnda korda ommas lehtes kön- 330