jutto teggema, ja se olli üsna õige; niiiid sulen, õlled hiljuti paar näddalat Nigas olnud, ja seitungis  mitte sönna Oi, wanna wend, kas se õige on? Sinno sammud ei olle mitte so em nese parralt, neist tahhame meie ka ossa wõtta. Sedda wõlga pead arramaksma, kui ka lühhidelt." Säh, minne sa waene Postimees WZllast lahti sama! Egga sedda enne tulle, kui task teise kaela pannakse. Agga senni ikka rõõmsast eddasi, m Paljo kui lummal aitab. Suuxwürsti mälleHLusseksj on Keisri Herra 12,000 rubl. waestele kiu- kinud, kellest 7000 rM. PeLerbmgis ja 5000 r. Moskwas ärrajaggatakfe. Keisri Proua ja lapsed, Suurwürstid Sergi ja Paul Al e k sandrow it sh ja priutses  Maria Aleksaudrowna on Samara ja Samtvwi waeste abbiks 9000 rM. kinkinud, kellest 7000 rubl. Samaras ja 2000 rubl. Saxatowis  ärrajaggatakfe. Kuida Peterburgi naesterahwas üht kallist risti, nõnda tahlwad Moskwa uaesterahwas printses Dagmarile üht sammeti stsse pogitud,  kulla ja hõbbedaga ehhitud Ewangeliumi ramatut müllestusstks kinkida. S uurw ürst Aujärje pär r i a T sesare wji ts h Aleksander Aleksaudrowitsh on Keisri Herra polest, ui hästi Kasakate Hetmanniks, kui ka keige rijggemcutide peaüllemaks mis enne vnsa.wenua al seisid. Peterburgi linna koddamkud on neunks wõtnud, õnsa Suurwürsti mällestuSscks üht uut koli assutada, ja Keisri Herralt lubba pallunud,  scdda koli „Tsesarcwitshi Nikolai-koliks" uimmetada. Keisri Herra on scdda otsust aunud: „M a tänuau süddamest. Teie saunad on Mind wäqqa ligutauud. Sündko neuda." sIHH onuhtlussest peäswadj, kmda sinnatikohhuS 7. Mail Keisri nimmel kulutab,  ka keik need innimessed, kes „teiste haddast paestmisse" ehk „wahwa mele" eest rahha rinda sauud. Wennenmatt»  Grodno  linnas on 23. Mail 82 maca, kus 390 leibkonda sees ellasid, Skopini linnas (Njäsani  kubberm.) 10 Mail 240 ja Spaski linnas  11—15. Mail 500 maea, Newe li linnas sWitebski kubberm.) 19. Mail kange tormiga  pea keik lm ärrapöllennd ja kuetnhhanda koddanikudest 5000 lausa taewa alla jänud; ka H ommeli linnas Mohilewi kubbeun. ja Bauske  linna lähhedal Kuramaal ühhcs küllas on sured  tullekahjud olnud. Wõeralt maalt. Preisi maa l on kunningas nende päwades põhjapool rigi serwas Pommeriniaal käinud nendasamma  50-aastast rigiühhendusse Päwa piddamas, nago esmalt Zhtopool kulges. Se on ikka weel 1815. aasta pärrandus, kus pärrast wanna „PunnaPardi" langemist, ni mitmed pirid  ja rajad ümbermudeti. Nende Parlamendi  asjad läksid ühhel Päwal jubba ni pallawaks, st Bismark ja rahwasadik Virch o w teine teisel püstoli hakkasid pensse pakkuma; agga keeldud  tempo ei lastud tchha. Juukroselts Bismarki  selja tagga on ni wihhane, et rahwasadikmd  ilma svlata ärranelaksid; agga et nad sedda  meel ei te, jo nad siis w ist ei sa- Msmark ja junkrud ühhel Pool, Parlament ja rahwas teine  pool, rigi põhjascadns seal wahhel, kedda nad purreledes ja tõrreledes, igga selts omma wisi pöüdwad selletada. Sl) te sw i g-H olstei n i s peawad kül rahnmwannemad kokkokusiutnd sama, agga Oldenburgi hertsogi ja Preisi tahtmisse järrele hertsog Pridik rahma seast ürramimema. Et se rahwawannemate kcusollcminne rahwale suurt kasso toob, ei tahha kegi paljo uskuda. Austria keiser on Ungrimaalt jälle taggasi tulnud ja keik rahwas lootwad parremaid Päiwi tllllewad. Nende rõõm sai kül PärlamentiS rahhaministri awwaldnsse löbbi kaunis ärrajahhutttd,  kes kulutas, et ilma 80 miljoni laenota jälle läbbi ei sa; agga sellegipärrast lootwad keisri teekäigust paljo head tullewad. Prantsus sema al L ei tea ma Praego muud üttelda, kui et keiser Napoleon koddo on, kes ehk temmaga kokko tahhab sada. Ta olli näddalat  6 kotto ärra. Inglismaal, isscärranis Londonis, ei rägita  nende päwade secs kellegist innust asjast ni paljo kui sest, et mailma rikka Judi Nothshildi tüttar mehhele sanud ja kui uhked need Judi- 204