?a mitte ennam nago pakko jalgas kanda. Seal on siis hea nõu raske leida. Kuida minister Beii st sedda leiab, ei tea meie mitte üttelda. Italiamaal on paawstil nattuke aega hinge tõmbata, sest Garibaldi, temma leppimatta waenlane,  olla mõnneks päwaks Shweitsimale Genfi linna tulnud, kus üht suurt kongressi peetakse. Agga lahti ei olle paawst temmast sellepärrast weel mitte. Ka Genfis olla temma üht tullist kõnnet piddanud, ja igga sõnna käinud nago odda Paawsti rinna kohta. Kõige temma kõnnede  A ja O on se: „Paawst peab Roma linnast  kadduma ja temma wallitsus langema, sest ta on Italia ühhendussele tülliks ees!" Ka peab Garibaldi parrem Roma linna müride al sõddides, kui koddo omma wodis surra tahtma. Nisugguse mehhega on raske ühhest waagnast siia. Prantlussemaaik. Seal rägitakse nisamma hästi Preisi wasto, kui Preisi poolt, ühhld ütlewad: Bismargi peawad waljad pähha sama. Se sünnib kõige parrem se läbbi, kui Austria ja Prantsus ühte nõuusse heitwad; kui mitte, siis nelab Preislane kõik Saksamaad ärra; siis tulleb põhjapoolt küllaline ja wõttab  Galitsiama ning Austria keisrist ei jä ennam muud ülle, kui waewalt Uugrima kunningas. . . . . Prantsus ei sa muidogi koddose asjade Pärrast ilma sõata läbbi; sest kui temma sõnna wäljamaal ülle, teiste ei maksa, stis ei maksa ta koddo ka ennam paljo. Prantsus peab Preisi tiwo luhhendama ja temmale näitama, kui kaugele minna ta tohhib. Ja kui Prantsus seal jures mõnd matükkikest, uago Luksemburg ze., ommale saab, noh, sedda parrem; agga tillem assi on se, et Preislane mitte 40 miljoni pead sureks ei kaswa, mis Prantsussel allalisseks hirmuks  ja wimaks surmaks õlleks." Nõnda rägiwad  need, kes sõdda tahklvad; agga kes sedda mitte ei tahha, iitlewad nõnda: „Salgada ei olle kül mitte, Preisi äkkiline kaswamine teeb Prantsustele hirmo ja ärritab kaddedust. Agga sedda ei peaksime meie mitte Preisile näitama, sest meie kaddedus ei te sündinud asjo ennam sündimattaks. Mis õigussega wõime meie selle wasto Panna, mis Saksamaal sünnib? Mis õigussega wõime meie Saksamaad keelda ennast ühhendada? Kui 1859 Jtaliamaal sesamma asst sündis, ei olle meie sedda mitte püüdnud keelda, ei mullu ka mitte, kui Wenneetsiamaad jure said. Mis meie isse ammo olleme teinud, sennast ühhendanud) miks ei pea teised seddasamma  teggema? Eks meie jubba mullu ei teadnud,  kui saksa sodda hakkas, et Preislane wõito saab? Preislane sõddis saksa sõdda ja Austria mitte. Sedda tundsid kõik Sakslased ja jätsid Austriat  üksi, sest Austria ei wõinud omma mitmet karwa ja seltsi made ja rahwaga mitte saksa sõdda sõddida. Prantsus ei wõinud ka Austria wõido samist mitte sowida, sest Austria wannajärgsed asjad ja wallitsus on allati nüüdse Prantsusse wisi wasto. Austria wõidust olleksid üksi Room, Spania ja kõik need ennast rõmustanud, kes mailma asjo jälle nõnda tahhaksid käima panna, kui nad sadda aasta eest ja enne sedda käisid ehk seisid. Meie assi ei kül mitte Preisile abbiks,  agga ka mitte tülliks olla, kui La meie peale ei tulle. Ja kui meie ka wastopanneks, Austriaga kokko heidaks, saksa lõunapoolset rigikoggo  assutaks ja kes teab mis muud weel teeks, kõik se ei kelaks Preisi omma teed eddasi käimast. Lõunapoolsed joselstd isse temma hõlma alla ja sõimaksid Austriat ärraandjaks, ni pea kui nad Prantsusse haiso kõige selle kauba jures tunneks; jah, wõib olla, et Austria omma 8 miljoni Sakslasi ka seal jures kantaks. Ja kui siis saksa keisririik ühhe korraga walmis õlleks, ei panneks meie sedda koggoni immeks." Nõnda on Prantsusse wastastiko juttud, ja meie jättame  terrase luggeja omma mõista, kumbal õigus  peaks ollema. mässamine näitab kõik möda ja 'lojas ollewad. Sähhärdusi müssamessi on seal, nago nüüd, nõnda ka enne jubba mõnni tossin olnud, agga kuida Põllema hakkanud, nõnda ka seddamaid jälle kustutud. Se kord olla mässamine kõige ennam sellepärrast tõusnud, et endine ürraneetud ketserikohhus jälle tahhetud  rigiseadusseks tõsta, mis läbbi innnneste pinamine wannal wisi! jälle õlleks lahti olnud. Et sedda põrgokohhut igga innimene kardab, ei õlle immeks panna; sest selle kurja kohto läbbi, mis kurrat ja mungad ühhes kous wälja arwanud ja 1480 (3 aastat enne Lutternsse sündimist) ka Spaniamaal seadusseks teinud, on seal 34,382 innimest ellawalt ja 17,690 pildilt ärrapõlletud ja 293,450 Paljaks risutud ja 286