>Nüüd mata rönms minno silm, / Mis toöb sul kemwadiNe ilm:' MM haljad heinamaad l Kus karjalapsed mängiwad, Se jäeh mul wauuasL meie meel Ja mõtlen saggest selle peal. Kas se ei mõnda römustaks Kui lehtmets lähhäb haljemaG, Ja kohhab sure tule käes, -Ja ehhib heldb loja mäes! Ja tuimad hästi põllud maad Reid rahwas wahmast harriwad. Kül rukki põllud meie pool. On kehwad nüüd sel kewwädel. Ei minna siiski nurrise, Waid jättan Jssa holele; Kui tedda ussun, küllad siis Tal ikka möga armo Oh armas kallis kewmads. Sa römustad mind ellaste; So armas lehkaw lille riik Ja wäljad, asad, metsa paik, Keik seisab prudi ehte sees. Kas olgo tuimas, olgo mees. Oh aeg, kuis mitmed saatnud sa Ja mulla põue maggama; Kes nünnewasel Ommadel On römustanud ello teel; Sest mötke rahwas möttelda Aeg lähhäb möda ruttuga. On sel, kel põlle surnud maim On sel, kes põlle paitus tuim. Sel paistab römo päwake Sel saeab waimo wihmoke Sel armas linno laulminne Sel rõõm, on lille öitsminne Oh murra siis ka Esti und Et se keik römustaks ka tend. A.R. Kirjawastussed. K. F. H. Olleme Teie kirja kohhe prukinud; tänname jaatmlsse eest. L. P. J. P. Tänname Teid selle eest, et meile teist kirja essimesse kinnitusseks ollete järrel saatnud, nüüd ei olle meil middagi essimesse wastoräkimist, waid tahhame sedda tullewa kord kasa tua, kui üllemad ka sellega leppiwad. 161 Verantwortlicher Redaeteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 14. Mai 1868. Teadaandmissed. Ilma sest holimata, et sedda kül saggedaste  meletuüetud ja keeldud> tulleb se ommetige  ja isseärranis allewttes ette, et pühkmid ja muud sellesarnast ulitsate peale wäljawiösatakse  ehk ka lähhema krawi lastakse. Se seadusse Mstase. M - tsrwisele Wjolik assi GGb^O kohhus.iggK hele msletulletab, eddespiddi ni Hästi omma perre 5 km rahwa We walwada et üht sesuggust seadusse Wstast aM Hitte ennam ei saaks ettstullema, waid et kelk ulitsad ja krawid  ehk muud kohhad puhtad, kassttud ja harritud  MmvaH ollema, mis eest igga maeaperremess  saab wastama. Keik need maea perremehhed,  kes sest kässust ei holi ja wasto käsko tewad, egga selle eest ei murretse, et nende ma piri jaust ulitsad puhtad on, need ei pangö sedda immeks, kui politsei kohhus nende kullu peale neid lssseb puhtaks tehha ja temma issi weel peale selle, kuida rahho seadusse ZZ 55 ja 56 ütlewad ühhe künni kolme rubla peale sawad trMsttud. Pernus, 2. Mail 1868» Politsei kohto pea-wannem Brackmann. 791.) V Sittertär E. Borg. Z Körrajärrelinne auro-laewade sõit Pesmo ja Rea wähhel nende rauast auro-laewadegü: „Perno-Ikigä", kaptein C. W. Zöllner, sõidab igga teisipääw homMko kello 7 Peruust  Riga ja tulleb igga rede hommiko kello 8 Reast Pern 0, ja kaptein A. C. Lemmerhirt, sõidab igga rede hommiko kello 7 Peenust Riga ja tulleb igga teisipääw hommiko kello 8 Reast Perno. Pernus, 24. Aprillil 1868. s R. Barlehn St Cv. Sauga koggokonna kohto polest saab teada antud, et siin 17. Mail, Kortrehone jures, auksioni saab petud, kus rohkema hinna pakkujale  hobbused, lehmad, lambad ja tallo ellomaea  töteggemisse riistad ärramüakse. 1 Perno-Ria allewis; Karjal ulitsa äres, on Paltanowi maea sure sea platsiga müa chk ka wälja ürida. Lähhemat teadust annab musse perremees J* Utva. 1