na onno, 14. selle ku päwal Peterburgi tulnud  ja öhto enne sedda rigi seestpolise asjade tallitaja minister, rigi sikkertär Walujew, kes terwise otsimisse parrast wäljamaal käis, sealt taggasi tulnud ja omma wallitsusse ohjad jälle ennese kätte wötnud. Üks Peterburgi wenne seitung könneleb, et Suurwürstina Olga Konstantinowna laulatus  Kreka kunningaga mitte 10. waid pühhapäwal  15. Oktobril keiserlikkus tallipalees olnud. Olli ikka kuulva, et meie armolinne  Keisre Proua essimeste Lktobri ku päiwi  sees Liwadiast piddi wälja sõitma, agga nüüd ööldakse, olla ärrareisimisse pääw 24. Oktobri ku päwa peale kinnitud. - sWöeras Rootsi söa aurolaew  ..Thor", kus kuus suurt-tükki peal, olla 5. selle ku päwal Kronstadti alla tulnud, ei mitte wihha egga waeno, waid söbruse pärrast.  Kuida teame, on põhja Rootsi made sees hirmus nälg ja sepärrast olla se laew senna sadetud wilja otsima. Kas ta sanud, mis ta olli otsinud, sedda põlle üllespandud. Tännawune  sui on mõnda kohta silmawet leitusse assemele andnud. - Ehk kül pea ülle keige sure Wennema ennamiste iggast küljest nälja sönnumed Peterburgi kokko langemad, õitseb ommetige wilja kaupleminne Wäljamaga Musta  ja Asowi merre randades paljo rohkem, kui se'ial enne põlle õitsenud. Wilja wäljaminnik  kaswaw igga aastaga suremaks; nenda, et se aasta pool rohkem wälja läinud, kui minnewa  aasta. Saratowist. Millal senna linna Ewangeliumi usso kool assutud, sedda ei tea meie nimmetada, agga et seal üks praego on, mis üks wenne seitung omma peo wahhe! imme modi piggistab, sedda leiame Ria seitungist. Ühtlasse loeme ka, et Saratowi  seitung sedda koli, kui omma armast last sülle wottab ja keige laemdusse eest püah kaitseda.  Ta könneleda imme mahhedaste sest ja kita sedda kassu wägga, mis se kool selle linnale  sata. AZsunikud (Colonisten) olla sedda koli omma kullu peale assutanud ja piddada sedda ka praego üllal. Kool ei olla koggo- niste mitte üksi Ewangeliumi ussuliste lastele, waid seal woiwad igga ussuliste lapsed öppetust  sada. Praego olla seal 58 Kreka ussulist,  83 ewangeliumi ussulist ja nelli katoligi ussulist last kolis. Oppetust antakse nihästi wenne- kui ka saksa kele ühhe tassa. Käfauist. sÄnneto sur Sealt kirjutakse 1. Septembril ühhe wenne seitungi läbbi, et üks sealane tudent, nimmega Sakoskin  ennast püssiga mahhalasknud. Nimmetud  tudent olnud ühhe wenne preestre poeg, Siberimaalt, kes wasto omma Lssa tahtmist, Kasani uniwersiteti peale tuderima tulnud, mis läbbi lootnud, omma tullewase ellö olleMssele  kindlat põhja rajada. Parrako, ei õitsenud  temma õn seal. Ehk kül õppimisse polest  essimenne teistest olnud, kes tüddimatalt õppinud, ei olla ta ommetige pikka sammudega  eddasi sanud, ja seläbbi põlle ta omma eksamis walmis sanud, et kõrgemale õlleks astunud; olla ka omma stependiumit, se on kolitamisse kullu, mis tale antud, kautanud. Et prohwesserid tedda, kui üht holeliko noort meest tundnud ja temma weel kord katsuda tahtnud, antud temmale aega Augusti kuul weel kord omma eksami tehha. Kui nüüd teine eksam otse nisamma läinud, kui essimenne,  kautanud Sagoskin omma pea, sattunud kaksipiddi möttetesse, läinud metsa ja lasknud seal ennast püssiga mahha, otse rinnust läbbi. Pärrast, kui ta smtt leitud, olla ta ülles leigatud, kus awwalikkuks sanud, et ta sedda hirmust tööd mitte melenödruses põlle teinud. Temma seltsiwendadele olla se suurt kurwastust teinud ja nad olla tedda sure auustussega matnud. Ka selle koli kurater ning keik prohwesserid olla temma ckattusest ossa wõtnud. Somemaalt. toosti Kellest  seal enne põlle kuulda olnud, sellest peame nüüd kuulma. Enne põlle seal mõrtsuka tööd ial paljo ette tulnud; agga nüüd, kus nälg rahwast ni wägga pinab, olla seal saggedaste Margustest, röwimistest ja mõrtsuka tödest kuulda. HiljotL olla üks posteljon, kellel 349