waese koddaniknle nüüd waese aeaga sandikeppi kätte andis, ommeti kinniwõetud ja Puri pistetud.  Se on hea, agga parrem õlleks, kui nad keik jndba läbbi raudristide wahheksid. Ni hul kui se on, agga mammon teeb innimest ni pimmedaks, et mitmed kassowõtjad ennast weel immet kui ausaks innimesseks piddawad ja omma  ludi sahkerdamist liggimesse abbiks nimmetawad!  -- ja wäljarändajad.j Parrast  sedda, kui Kaukasiama nüüd taieste Wenne wallitsusse alla on langenud ja Tsherkessid omma endist rööwliello ei peasnud ennam eddasi ellama,  on neid wägga paljo Türgimale omma ussuliste  jure wäljarändanud. Seal ei pea nende ello kül mitte kuldne ollema, agga mis tehtud, on tehtud, ja siin pool ei nutta kegi nende järrele. Kaukasiama ei jä sellepärrast mitte tühjaks,  waid Tsherkesside assemele tulleb jälle Türgimaalt  paljo Armenia rahwast, kes ristiusko on ja Muhamedi ussuliste seas taggakiusatud ja risutud sawad. 1500 perrekonda on jubba ärratulnud  ja mitto tuhhat perrekonda tahta weel nende järrele tulla. Armenia rahwas peawad wägga töökad, waggusad ja terrased innimessed ollema. Wõeralt maalt. Noh, kuida on nüüd sel näddalal wõeramade asjad läinud? Suri immeasjo ei olle kül mitte kulutada, agga meie wõime sellegipärrast esmalt Preisimaailt peale hakkada. Sealt ma wallitsusse  mehhed on se kord nattuke kahhewahhel: kas peame wõtma, ehk jätma? hädda Mõttes, kahjo jättes. Agga mis asja? Noh, eks Lauenbergi hertsogiriki, mis rahwa polest neile pokkutakse. 19 pennik. maad ja 50,000 allamat õlleks ka assi; agga ilma Austria loata kaupa arratehha, se on ka nattuke heitlik assi; naber wõib üttelda: „kahhekeste olleme kallal käinud  ja sinna pistad kallad üksi omma kotti!" Sellepärrast peawad Lauenburgi mehhed otama, künni Preislane Austria naabriga asjad kokkoräkinud,  siis saab nähha, mis saab. Agga raske wõib küll olla, kui nenda põrsast pakkutakse ja innimenne ei wõi wõtta. Sellega same nüüd hõlpsaste Kleswig -Holsteinimaate. Seal on kül rahwas rahho ülle rõõmsad, mis läbbi mmmad  Dani wallitsusse alt on peasnud; agga et neile nüüd parrast rahho weel ennam söamehhi kaela peale tulleb, kui sõaaeal, selle ülle hakkawad jubba äggama ja oigama. Enne ollid neil saksa rigikoggo wäehulgad, Saksi ja Hannowri sõamehhed  korteris, kes kill keige sõaaeal pauko ei lasknud, sest et Preislane ja Austria wahhele tullid ja paugutamist enneste peale wõtsid; sellegipärrast  jäid rigikoggo sõawäed Holsteinimale korteri ja on praego seal. Nüüd agga, et Daanlane  on taggafi paugutud ja rahho tehtud, tullewad  Preisi ja Austria mehhed Jütimaalt taggasi ja tahtwad ka korterit. Seal hakkab siis rahwale  koorm raskeks minnema. Peale selle ütlewad Preislane ja Austria: „Meie olleme maad Dani käest ärrawõitnud, meie panneme ka wägge sisse. Rigikoggo wäggi ei olle middagi teinud, sepärrast  mingo koeo!" Need agga kostwad: „Kes teid kutsus onuna Mäega wahhele? Meie õlleks isse seddasamma teinud, kui teie ep õlleks ilma pallumatta wahhele tulnud!" Nenda ei olle ka rahhüs weel üsna rahho. Sellega olgo nüüd kuida on, agga rahwal on raske ja se aeab neid äggama. Hertsog Pridik on siamale lootnud ja lodab weelge, et kroon temma pähha saab, sepärrast lasseb ta Berlinis lahkeid sõuno üttelda, et assi ruttem eddasi lähhaks. Ta lubbab hea melega sõalaewade, merrewäe, kauba ja tolliasjus Preisi külge heita ja otab, mis Preisi minister Bismark  selle polest ütleb. Bismark agga tahhaks keige parrem, et hertfogirigid Preisi waewa palgaks  saaksid, kui mitte kunningas isse ja kroonprints  selle wasto ei panneks. Rahwas isse ja sedda peab ka nattuke tähhelepandama hoiab, nago enne, nenda parrast  truisti omma hertsogi pole ning ei tahha muud wallitsejat. Sest on siis lota, et neile mõnda wõerast wäggise wallitsejaks ei panda. Warsi parrast rahho on rahwas temmale käinud õnne sowimas, ja temma on siis ka öölnnd, et nemmad  mitte ei pea ärrmmnustama, kui paljo tänno  hertfogirigid isseärranis Preisile wõlgo on, kes neid Dani küünde wahhelt wäljakiskunud. 374