jõudnud ning kuboerneri herra v. Oetttingen  3. Mai! jälle senna sõitnud. sLihwlandima Lanstoa nöu- Lihwlandima mõisnikud on omma wimases koos ollemisses Lanstoa peal mõnda asja tallorahwa heaks, mis seadusse ramatu järrele nende öllade peal röhhus, kergitanud,  ja isseärranis tahtwad nemmav teoorjust  ja seggast renti ärrakautada, ning sowiwad  et keik tallomaad selge rendi peale saaksid wälja antud. Keige selle jures tundwad nemmad  ka ärra, et se mitme mõisale wägga sureks  raskusseks saab ollema, möisa-maid omma wäega harrida, sest et sullased wägga kallid sada  ja neil seks rahha pudub, agga segipärrast sowiwad nemmad tallorahwast orjussest lahti ja kui mannad kontrahid otsas, siis ennam usi teo-orjusse peale ei woi tehha, et nenda Jurri päwaga 1871 keik Lihwlandima tallorahwas  selge rahha rendi peal on. Teiseks on nemmad tallorahwa rentkassat ueste muutnud  ja sedda nenda seadnud, et neil temma abbiga kerge õlleks pärrismaid ennessele osta.  Sedda plani on nemmad üllema wallitseja  kätte kinnitada saatnud. Kui nüüd kegi eddespiddi peaks tahtma ennesele pärris pessa murretseda, woib ta sealt awwitud. sada ja on tal pärrast 41 aastad aega sedda wölga tassuda. Ka muid asjo on nad weel õiendanud  ja tallorahwa kassuks seadnud, peaksid  nad ka sedda mõistma tännoga wastowötta  ja mõistlikult nende järrele ellada. Tallinnamaalt. Appetajate aumär- Tallinnama öppetajattest on kaks kuld rinna ristid omma trui tenistusse eest kaelas kanda sanud ja need on nimmelt: Simona öppetaja praust Pauker ja Niggula öppetaja Wrese. sZhhonuhtlus Ria kubbermangus  sai jubba minnewa aasta naesterahwa  ihhonuhtluö ärra kantud, Kuramaal sündis se alles se aasta ja nüüd loeme seddasamma  Tallinna seitungis, et seal kubbermangus  ka naesterahwa ihhonuhtluö arrakau- tud. Nüüd peame agga neile oige süddame põhjast sedda nõu andma, et eddespiddi wödtaksid  kassinusse ja puhtusse sees ellada, ni hästi könnete kui teggude polest, et nende tillemad  ei prügiks kahhetseda, et nende ihhonuhtlust  ollid kautanud. Idarwast. Sealt linna koddanikud sanud essimesse pühha öse wägga kohhutud, sest otse kello 12 kui wenne kirriko kellad Õnnisteggia üllestõusmist kulutasid, sai ka tullekahjo tähhendusse kella hellistud, mis rahwast unnest ülles ärratas. Nimmetud aeal olli tulluke saksa waeste-laste maea körwalisses  hones, kus saun ja pesso köök külges ollid, lahti peasenud ja kui kustutajad senna jõudsid, olli maea jubba lama tulles, mis labbi kustutaminne koggoni woimata olnud; sepärrast  on nad agga ümberringi maeasid hoidnud,  et tulli ei saaks emale minnema ja sedda  lasknud nad põhjani arrapölleda. Kahjo ei olla sepärrast mitte liig suur, sest et se maea tulle-laekas olnud ülleswoetud. Peterburgist. Sealt seitung kulutab kuida nende linnas kõrtsid  nago sened maast wälja tullewad. Minnewa  aasta lõppu! on neid 400 nimme järvele  olnud, agga mis arwate, kui paljo on tännawo? Noh ommetige wähhem, kui minnewa  aasta. Sedda ma arwan, neid olla praego peale 3000!!! Kas kuulsid? peale kolme tuhhande! Allam rahwas peab seal jomissega  üsna raiskus ollema. Mõtle, lihhawötte  pühhade seal, on seal mönned körwalissed  ulitsad nenda joobnud innimessi täis olnud, et kegi põlle ennam läbbi sanud. Kes weel wähhä jallal olnud, põlle muido eddasi sanud, kui teine teise naeal kaenlo alt kinni hoides;  teised olnud jälle nago surnud kesk-ulitsa  peal maas; politseil olnud suur teggeminne neid ärra korristades. Wina kaupmehhed peawad  seal immewäärt koerust teggema, nad seggeda  wina sisse ka saggedaste innimesse terwisele  kahjo teggewad rohto, mis hilja aea eest alles olli leitud. Keige selle jures, et wina ni wägga juakse, peawad ta müad om- 156