seas peab ellama. Ta ei pea riete egga ka muud illo egga uhkust otsima, ning ka kirrikus  öllemat kohta, mis temmale pakkutakse, ärrapölgama ja mu innimeste seas istuma ja omma pölwi nisamma Zummala ees nikkutama,  kui muud pattused innimesse lapsed. Waat, se on löbbus kuulda, ja sest wöikstd  mönned innimessed nattuke õppida, kes weel kaugelt mitte keisri poead egga wennad ei olle, et neid selle eest kegi ei tänna egga auusta, kui nemmad uhkusses kirriko tulles jo sealt minnes allandust allamate holeks jätwad, ja sega püüdwad tunnistada, et neil taewa Zssat  tarwis ei olle. Sähhärdust on ka, ja mõnni kord üsna Eesti kue sees. Jtaliamaalt. Sedda nimmi ei olle meie ammogi ennam kuulnud. Ta pöddes omma lastud jalga ja seisis kitsesare peal waggusi, künni hawad parranesid, mis aega wöttis. Nüüd olla tal jälle nön teiste innimeste sekka male tulla. Agga se nimmi Garibaldi hellisib minno körwas allati, nago kuleksin ma: til, til, söakel! Ni kaua kui meie tedda tunneme, on ta sähhärdune tormilind  olnud. On ta nüüd jälle terweks sanud  ja male tulnud, siis õlleks imme, kui temma,  kes Ztalia asjadega meel ammo rahhul ei olle, mitte mõnda kohta söatulle lökket pöllema ei panne. Zubba teadwad mönned seitungid könneleda, et Garibaldil jälle omma miljon püssa tarwis olla. No egga ta neid aeateiwaiks ei prügi. Et paawst alles Roma linnas istub ja Austria ülle Wenediko wallitseb, ei olle Garibaldil suggugi melepärrast.  Ta arwab Ztaliamaal weel püssitööd küllalt tehha ollewad. Prantsusse Reino wadderi  wiis, kuida se Ztaliamaga ümber käib, panneb Garibaldi juuksed peas pöllema. Prantsus  tahhab hea olla paawstiga, tahhab hea olla Wiktor Emanueliga, agga ep olle kumbägi  wasto tru, waid isseennese wasto ja peab möllemad omma käppa al. Paawst lobab  kongressist suurt head, kunningas lodab feddasamma, ja. sawad wist möllemad pärrast süttitama. Sepärrast ütleb wanna Garibaldi: ..Pange parrem miljon püssa kokko, siis ai- tame isseennast." No same nähha, mis eddespiddi  saab. Prantfusfemaatt. sMis Meksikust Prantsuste rahha kukkur ööldakse jälle seestwallo kaebawad. Ma ollen ühhest kottist kuulnud, mis püsti ei tahha seista, ja se on tühhi kot. No Prantsuste rahhakottiga  peab jälle luggu nenda ollema. Tahhetakse  paljast 390 miljonit wölgo tehha ja rahwa wannemad on rõõmsad, et mitte ennam  ei tahheta. Meksikomaalt ütlewad nemmad  ennestel sada ollewad: 1) wanna wölga 11 miljoni, 2) söakullo nemmad ei wöi ommeti ai tumma eest mid dagi tahta 259 miljonit, 3) worilaewa palkaminne 6 miljonit,  4) 25,999 Prantsusse söameeste palk aastas 49 miljoni, ja se teeb kokko 397 miljonit.  Prantsussed on jo selge armo pärrast  Meksikomale appi läinud, ja selge armo pärrast ei tahha nemmad mitte koppikut muud kui rahha ja mitte ennam, kui need 397 miljoni. Nendasamma teggid nemmad nelja aasta eest ka Jtaliamaal: läksid selge armo polest neid Austria wasto appi ja wötsid pärrast  selge armo polest liggimenne peab liggimest aitama 69 miljonit jallawaewa ja Sawoieni ja Nitsamaad weel kauba peale. Prantsus ei püa jo middagi muud, kui selge armo pärrast omma kasso ja sealtep se wist tulleb, et temma rahhakot saggedaste püsti ei seisa. Agga mis ma piddin küssima, kas siis Mekstkomeestel ka rahha anda on? Rehnut  on kül peagi kirjutud, agga kuida se makstud  peab sama, on jälle teine luggu. Praego põlle Meksikomaalt weel koppikat lota, agga Prantsussed ei tahha korraga 699 miljonit wölgo tehha (mis pärrast muidogi nenda tulleb),  sest räkiwad esmalt Meksiko sagist. sSurnud kunningas Zubba teist korda towad Prantsusse seitungid need sönnumed, et Madagaskari kunningas, Radama  N., kes üllekohto surma sai, peab alles  ellama. Missionilehtis on temmast paljo könneldud. .Temma mõrtsukad on tedda kül kui surnud mahhajätnud, agga ta põlle weel mitte surnud olnud, waid omma söbrade kätte 399