Eesti Postimees ehk Näddalaleht Ms HH-- WZ s Tartus, 29. Jutil. ma- ja linnarahmalc. U» Essimenne aasta. Ses iehheA seisab! Reisi'onn um cd. Ommalt maalt. Mällestus ja tänno. Lattimaalt. Karjane ja hunt. Payya assemee parrcmat. Aurolaew. Palmiseltsi turniad ja lauljad. Kronstadrift. Sideria lojuste kark. Tormid , murristamissed, rahhesajud. Wöcralt maalt. Kunninglikkud sönnad. Rendsburgi söameeste tülli. Rahwa tänna. On Danil tõeste rahho nöu, wöi mitte. -- Uemad sonnumed. Tartust. Anded ue eesti kirriko ehhitamiesekS. Mässajad. Telezrahwi sonnumed. Kirjawastusscd. Teadaandmisstd ja kulutamissed. Reisisönnumed. Noh, sõbrad, lähme nüüd ka natluke Peterburgist  wälja, neid wähhemaid paiknsi watama, mis selle sure linna ümberkaudo seiswad ja ommast kohhast nisamma watamisse wäärt on. Se olli 18. Junil, kui ma Ohwitseri - ulitsast lani-kirriko jnrest teise armsa sõbraga silmalt ülle Mõika-kanali aliuniisse otsa Newajõe äre wälja läksin. Newajõel on jo Peterburgis iggal  pool wäljaraiutnd raudkiwwi kaldad. Siit olli Nikolai-sillast nattuke köwwer ümber minna, sepärrast wõtsime padimehhe ja lasksinre alt poolt silda ülle Newa sõuda, kus amolaewad seiswad ja sõido tundi ootwad. Kuhho siis nõu olli minna? Se kord KrozzstadLi linna. Ni pea kui kel olli 9 ärralönud,  läksime siit amolaewaga, kelle niuuni „Silwida",  möda jõgge alla ülle merrelahhe Kronstadti pole. Agga se pikka sirge kehha ja kahhe korsnaga  sõidoriist, laskis eddasi, et üsna wagga ilmaga Lunl kõrwa äres ullus. Pemburgi ja Kronstadti wahhet on peale 39 wersta wõi minna tedda mee peal sammoga mõedetud sain agga wahhem Poolteise tunniga ollime seal. Sedda linna olli mul agga 6 tundi aega wadata,  sepärrast piddin rabbe ollema, muido õlleks  aeg tühjalt käest ärrakaddunud. Seal ellab ka hulk armsaid Eestimehhi, agga minno aeg ei annud neid iillesotsida ja sest ou mul wcel praego kahjo. Essimenne te läks Ecstirahwa õppetaja jure ja sealt meie nsso kirriko. Parrast lälsiine saddamaid, soalaewo ja pattareid watama. Kronstadt  seisab Some lahhes merresare peal ja lõuna pool kulges ou 2 sõa- ja 1 kaubasaddam. Seal wöib iuuimeune soalaewo nähha, mis omma surusse ja kaubalacwo. mis omma hulga Parrast pea ümberkäima aeawad. Üht söalaewa olleu kolmandama korra peal seest ärra mõelnud, olli sõggedakenne 95 sammo pik, mis jo korda lähhäb.  Kaubasaddamas näitwad laewamastid nago suur mets wälja, kelle wahhel meie padiga sõudsime.  Kui saddamad ollime ärrawaatnud, läksime  linna jälle taggasi ning sest tahhan weel ülleültse mõnni sõnna üttelda, ni paljo kui innimenne  otsego pool joostes wõib tähhelepanna.