rastud, nõnda kui isseärranis HZbbe ristmisse pek, altarileiwa karp ja kaks winakanno m. Mahhärdune kiwwisüdda piddi se õllemai! sPu wilja keeld us.j Et tännawo kõik pu willi hilja walmis saab, sepärrast on Nia ja Tallinna kubberneri herrad omma kubbemango linna ja ma politseikohtudele sedda tullust käsko annud, selle ülle walwada, et enne 30. Augusti ku päwa mitte õuno ei tohhi müa egga siia. Ka Peterburgi linna ei tohhi enne sedda Päwa õuno müa wia. PeterLurgist on jutto kuulda, kui õlleks wallitsusse poolt nõuks woetud, Manna pabberi rahhade wasto ued anda, mis ni kunstlikkult tehtud olla, et neid kegi kelm ei sa järrel tehtud. Wärwid jada sekssammaks, mis mannadel on. Muidogi õlleks kelmide parrast wagga tullus, kui se tõeks Peaks minnema. Nishni -Nowgorodist. sLa a t.j Sealt linna kulus suur laat on 15. lulil alganud, agga pärris kauba aeg hakkata alles Augusti kuga. Mis senna igga aasta innimessi ja kaupa kokko jookseb, se on ärraarmamatta. Kaup ei pea tännawo mitte wägga sureste minnema ja arwatakse, et ka se suur laat, midda ennam raudteed sigginewad, aeg aealt wähhemaks saab jäma. Kamarast. sEestlased.j Et neid ommal aeal kaunis hulk senna rändas, on meil ammo teada. Nemmad ellada seal praego seitsmes küllas kous. Ülleültse olla neid 125 seltskonda ehk 691 hinge, ja peamad kõik waesed innimessed  ollema. Neil olla kokko 95 tallomaea ja 47 mullast onnikest peawarjuks. Hobbusid olla neil kokko 227, weisid 226, lambaid 303 ja siggu 121 tükki. Kuida nemmad praego ellada, ei olla ka mitte suurt lotust, et nende rikkus ni pea saaks kaswama. Wõeralt maalt. Austriamaatt. Sultan ei olle Wini linnas mitte rahhakutrut kinnipiddanud. Peale autähtide,  mis ta Austria tillematele wäljajagganud, olla temma 10,000 kuldnat Wini linna waestele  ja peale selle weel 60,000 kuldnat heateggemisseks  kinkinud. Keiserlikkud teenrid, kes tedda Schöubrunni lossis tillespassinud, sanud ka omma 30,000 kuldnat kingitusseks. „Agga sel wöib rahha nago rabba olla!" mõtleb mõnni. Walle puhhas, mis Sultan pillab, selle eest peawad teised koddo karjuma. Napoleoni küllakäigust  Salzburgi linna ei tea meie tänna weel middagi üdist üttelda. Sedda Pütakje mõllemilt  poolt ni waggusaks sõbrusse asjaks piddada,  kui ep õlleks sel politika asjuga middagi teggemist ja kui ep saaks seläbbi kusgil wessi seggatud; agga kahjo, et sedda kegi ei tahha uskuda. Krekamaatt. Seal olli wiimse aastades rööwlide hantwärk wägga õitsemas, nisamma kui Italiamaal. Nüüd olla rahwal seal õnneks läinud, 2 rööwlide peameest, nimmega Kitzos ja Lawasanes, kes omma rööwliseltsidega hirmus  paljo kurja teinud, kätte sada ja mahhalüa. Nemmad ollid werd mallanud, sepärrast sai ka nende werri wallatud. Seal sanud ka mitmed tallopoead neid kinniwõttös surma, agga nüüd on ommeti teistel rahho. Kurjateggiad olla künni wiimse mehheni wastopannud, agga neid on ka wiimse mehheni mahhalödud ja peamehhe Kitzos pea Ateni linna nähha widud, et kõik teada saaks, et se kurri mõrtsuk ka tõeste surma sanud. Rahwas, kes temma eest allati wärrises, olla nüüd wägga rõmus. Türgimaailt. Türklased, imme kül, ei tahha ka ilmsüta innimeste werrewallaja nimme kanda, ehk kül sedda Kandia sares igga päüw tewad. Ministrid olla kirja, wälja läkkitanud, mis läbbi nemmad kõik Wall eks Püüdwad aeada, mis Eüropa konsulid nende sõameeste kurjast naeste ja laste tapmissest koeo kirjutanud. Agga se ep olle muud, kui wallega werrewallamist kinnikatta. Hundid püüdwad omma lambamurdmist  ttrrasalgada, agga kahjo, suud ja essimessed kappad on alles wärske werrised. Mehhikomaalt. Seal halkamad asjad jälle wanna wisi minnema. luarez ei pea ammo  ni must ollema, kui tedda Eüropamaal malitakse.  Ta ei peagi tahtma präsidendiks jäda, waid ni pea kui uus präsident on wallitsetud, tahta Lemma male omma mõisade peale ellama minna. Nõnda kulutawad Amerika zeitungid; wõi minnagi tean, kui paljo sest tossi on. Kõige rahwale peab kulutud ja ärraselletud sama miks- Pärrast Maksimiliam surma tarwis olnud. Tem- 254