lisse kurwa sõnnumete läbbi ollirahwas eestotsa üsna ärrakohkunud. Maria-kirrikus hellisesid leinapassunad õrrelt kõrwas ja praos Willigerode tulletas rahwale mele, mähhärdusse isseärralikko  holekandmissega Keiser omma tallorahwa seisusse peale iggal aeal on mõttelnud, ja se ontõssi. Sepärrast on siis kahheworra meie kohhus nüüd Keisri leinapäiwil Temmaga ühhes leinada ja Temma eest palwed Lehha. Peter I. sadik ei olle kellegi Wenne keisril sedda kurwastust olnud, omma aujärjepärriat hauda panna, mis nüüd meie praeguse Keisri peale on langenud. Agga kus rigi Pea ja liikmed armastusse siddemega ühhes on, seal ei kanna Keiser omma süddame wallo mitte üksine, waid miljonid Temmaga. Kes ei teaks, et ükski assi süddamid ni kindlast ei ühhenda, kui kurbdus, mis ühhes kannatakse. Keisri Herra olli omma teereisi Peterburgist Nitsa linna 85 tunniga ärrakäinud ja 10. Aprillil kello 2 pärrast lõunat senna jõudnud, se on tundi enne Aujärjepärria lahkumist.  Keisriga ühhes (ollid Dishongi linnas kokko sanud) tulli kaprmtses Dagmar omma  emma ja wennaga. Oh kui lahhedal haua äre peal piddi issa omma essimest poega ja pruut omma peigmeest leidma! Oh kui Lrööstlik, agga ühhel hobil ka kui wallus wõis se surrejal olla, keiki neid, kedda temma kui poeg, wend ja peio armastas, omma surmawodi ümber nähha! Pühhapääw lõuna aeal (11. April) sai surreja wimast korda Äummala armo ja 13 tundi pärrast sedda olli ta hinge heitnud. Keige Kunningate kunnmgas on teinud, mis temma armo tahtminne olli. Meie ei wõi muud, kui omma Leinaja Keisriga ühhes leinada ja palluda, et Issand Temma waimo kinnitaks,  sedda rasket koddootfimist kannatlikkult kanda ja nõrkematta ja närtsimatta kaua, kaua meie Peaks, rõmuks ja warjuks jada! Wõtgo helde Zummal meie palwed kuulda! Ommalt maalt. Dillandi makonnast. sülle kohto tul- Kelle kässi innimeste arwades hästi käib, sel on toist raske mailma häddaorruks nimmetada  ja panneks kätte jalgega wasto, kui Liwa-Annus  temmale ette kulutaks: sel ja sel patu  al tullen ma so järrele! Agga kes lahke pea ja selge silmaga mailma iggapnise etlo peale watab ja mitte uago ühhepäine kihholane tule käes lillesse ja alla ei köigo, peab ärratuudma: mailm on häddaorg, ja õnsa Lntterussega tunnistama:  „Keik seitungid towad kurwi jõnnumid, kuid üksi Ewangelium toob rõõmsaid»" Se on ka tossi. Senuikaua kui mailm Patto läbbi ärrarikkutud mailmaks jääb, senuikaua jääb temma ka häddaorruks', kus junn, haigus, willitsus, kurjus, kiusatus, hirm, ahhastus, õnnetus  ja keik mis pattoga mailma sündinud, tossist  rõmo mitte wallitseda ei lasse. Siin õiska- Lakse ka monnikord õiete saggedaste ja Haljuste, agga kui terrawaste tahhele panneme, käib õnnetus  allati õiskamisse tagga ja kegi ei jõuaks omma elloristi ärrakanda, kui mitte Latterusse sõnna tõssi ei õlleks: „Ewangelium toob rõõmsaid sõnnumid!" Nenda on ka tänna jälle luggu. Kmwi sõnnumid keik kohhad täis. Ommeti ei pea se meid mahharõhhuma, senni kui helde lummal  Laewa alles ellab, ja Lemma sõnna meie kaes on, mis ellawat usko sünnitab. On meil nutta, ja sedda on küllalt, siis nutgem nago ristiinnimessed, kedda kindel lotus jallal hoiab. Kuulgem siis ka tännasid kmwi ja pahha sõnnumid,  agga nenda, kui praego nimmetasime. Willandi Jani kihhelkonnast kirjutab armas sõbber  neuda: „Miunewa näddalal põlles Willandi Jani kihhelkonna läska walla talloperremehhel R.. .a H..... .l, temma alles seitsme aasta eest, illusti  ja wisipärrast ehhitud maea, nllekohtusel wisit, kõige tallokramiga ärra. Kcchjo arwatakse 1500 rubl. hõbb. suur ollema. Puhhaft rahha  olla 165 rubl. sissejänud. - —> Kuida wisi olli agga se õnnetus tulnud? Kahheteistkümme aastane karjapoisikenne, kes perremehhe ennese suggulane,  agga kelle wanuemad koggoni teises kihhelkonnas  ellasid, on ellawa tulle söe heinde stsse pannud ja sel wisil maea melega põllema pist- 134