susse asjade tundjad selletasid sedda siis iggaüts  omma wisi ja seitungid kulutasid keige mailmale, mis odata piddi ollema. Tännawo uei aastal on se nendasamma olnud, agga tannawusest Napoleoni juttust arwawad nüüd targad mchhed, et tullewa kewwade uut södda  mitte karta ei olle; wanna põlle Jtalias muidogi meel löpnud. Austria ued seädussed  on alles werend aastat mannad ja andwad  neile küllalt meel seädida. Omma söawäed  peab Austria ikka alles Wenetsias, wasto Jtaliat, rodus, sest et Jtaliamehhed selle makonna  järrele, mis nende maast meel Austria käes on, igga pä ahwardawad käed wälja sirrutada. Jtalias isse on weel teggemist küllalt. Kunningas Prants 11. on alles Gaetas  ja suretükkide mürriStamisse ja kärra al mannast aastast ue sisse astunud. Prantsus  mängib seal ka omma tutwat rebbase mango; suga on ta möllematte söbber, agga süddames on tal rööm nende kiskumissest ja pitkendab melega Wiktor Emanueli ja Prants N. tülli. Omma söalaewad hoiab ta Gaeta linna saddamas, et Sardinia merre poolt laskma ei peäse, mis läbbi söal ennemalt ots peale saaks; agga minne küssi nüüd, mikSpärrast  Prantsus nenda teeb? Saksamaal, kus se suur wähhema rikide pessa on, tallitawad  innimeösed omma iggapaisid asjo, walwawad  terrawaste Prantsusse teggusid ja pahhandawad  Dani meeste torreduöse ülle, kes Sleöwig-Holsteini rahwale ikka weel öigust ei te. Hollandi ja Belgia rahwas ollid enne waggusi ja on praego ka, tewad omma tööd ja söwad leiba, ja se on öige. Sesamma  luggu on ka Rootsis ja Norwegis, mis möllemad ühhe kunninga al seiswad. Inglased, teäda muidogi, watawad. ööd ja päwad omma kauba- ja söalaewade peale? essimessed  peawad neid toitma, teised kaitsma. Söbrusse pael, mis neid Prantsustega kous hoiab, põlle ka weel katki kistud. Mahhärdust  wanna aasta löppetust nad kahhekse kokko Hina keisrile walmistasid, sedda olleme jubba  kuulnud. —Hispania, Prants 11. suggulane,  aitaks tedda, aitaks pühha issa ka, agga  mil wistl? Jöud on kassin, ja kes pistab hea melega teise eest pea tallesse? On kül suggulase parrast jubba 42 kirja wahhetanud,  agga mis se aitab? Türklane jääb ikka Türklaseks mannal ja uel aastal, kui Zummal isse ei pöra; agga ta rigi asjad on aasta aastalt laggunemas. Ameri kas on, kui ka mitte weel ruSsikatega, siis ommeti pannadega suur jäggeleminne ja waidleminne.  Nende riik on ka laggunemas. Muist tahtwad  pärrisorjad piddada, innimessi osta ja müa, muist ei tahha, ja sellepärrast kippuwad makonnad ühhcst teisest lahkuma. Seal wöib uel aastal weel keige enne werrewallaminne tulla. Kui agga riik isseennesega ridus on, kuida  wöib temma seisma jäda. Et need süallused vn, kes Neegriorja piddamist ei tahha mahhajätta,  tunneb kül keik mailm, agga mis se aitab, kui nemmad isse alles pimmedad ehk holimatta  on? Nüüd waatkem weel lühhidelt mis iggal maal isseärranis sündinud. Preifkma rahwal ollid se kord kurwad pühhad; sest nende kunningaö Pridik Wil' lem IV. (meie Keisri Herra onno) on 21. Dets. löuna aial siit mailmast ärra lahku' nud. Ta olli 15 Okt. 1795 sündinud ja sai 7. Zunil 1849 kunningaks. Pitkalisse haigusse järrel on Jummal tedda nüüd ärrakorristanud.  Lapsi temmal ei olnud. Ta järgminne wend ja kronipärria, kes jubba need wiimsed aastad temma assemel wallitses, on nüüd kunningaks  sanud, ja selle poeg, Jnglisma wäimees,  on eddespiddine kronipärria. «Surm wöttab keiki surreta. Ei karda noort, ei manna." Jtaliamaal ollid keige pahhemad pühhad,  ja nende ue aasta hakkatus põlle suur assi. Kuida meie teame, wallitses ni hästi Neapoli, kui ka paawsti riik Wiktor Emanueli  ommaks kunningaks. Pärrast olli ommeti  paljo neid rahwa seas, kes sedda ei sanud,  mis nad tahtsid, ja need hakkasid nurrisema  ja ennast jälle Prants 11. pole hoidma> kust mitmes paitus mässamissed ja jamsimissed töusid.  Endine kunningas sadab Gaetast ommad sadikud, paawst Roma linnast ommad ka, möda maad laiali rahwa sekka, neid tagga 5