lodud ja katki pcksetud. Rukkid ei arwa nemniad  middagi samad, agga suiwilja arwatakse palgati  Pmranewad, ehk kü! seks ei sa, mis enne otti. Keige immelikkmn ou se, et sesinncme rahhesaddo üksi Wõrkso kütta kohta juhtunud, arwtttakse 2 ruutwersta laiuti; teistel ümberkaudo ou keik leemeks jäilud. Jah, keik kcurislauünne,  kui se kaes on, ei olle maggus, agga lummal teab ommeti, mis La Leev allati, mis õige. Ehk teised põllomehhed, kette Põllud terweks jäuud, luttetamad ka mele, mis nüüd õige aeg tehha õlleks. Watgast. sKöstre- koli ja koolmeistri 25-aastane mäl lestasse päciw.j Knida nimmetud,  sedda Päwa peti 17. lunil. Sesinnaue simman kool pntub meitesse hopis ennam, kui uinud liffua-kolid, olgo nad sured ehk pissukesed; sest need on sakstele ehk neile, kes seks püüdwad sada; paljuks on neid, kes lmnarolid läbbi käiwad  ja parrast weel põllo peal kündwad? Kes jõuab, õppigo peale, hea on hea; agga kui parrast  sedda ikka weel tõssiseks Eesti- eht Lättimehheks  jciab, kes omma rahwa kassuks ellab ja onuua suggnpõlwest ei häbbene, siis üttelgo meile ka, et teame tcdda tännada. Paljo neid weel ei olle. Üsna teine luggu on Walga seminariga.  Kui ta üksi köstrid kolitaks, kes kirriktts teiste ees laulwad ja üht ja teist ülleskirjutawad,  noh, siis õlleks sähhärdust koli wähhem  tarwis; agga se ou temma tillem kasso, et sealt meie kihhelkonna-k oolmeistrid wäljatullewad,  kes koddo ja meie onuna kele meie lapsi õppetawad, neid mitte põllo jurest nrrajooksma  ja ilma jureta puiks sama, waid Põllo jure jäma ja sedda tööd onuna suremaks anuks piddama; wõiwad nemmad seal jureö ka muud keelt õppetada, mis ello sees kassaks ja tarwis lähhäb, no sedda parrem. Kas meie kihhelkonuakolid  jubba täielissed eh? pudulissed on, sest ei hakka meie siin könuelema. Tännagem Parreni  Jummalat, et meil neidki on ja Püüdkem neid holcga prnkida. Kes on kes ei tunneks, et õppetnsse pudus ka meie muud asjad on kangus piddanud ja weel peab. Targem pea öllade peal toob parremat maad jalge alla ja lahkemat õhko so ümber. Jä ikka mõistmatta lon-aks, siis wea omma koorina! ka kui mõistmatta loom. Rnmmalus peab tarkuSse härg ja hobbnne  ollema, teist nõu ei õlle. Walga narikolist on siis se suur kasso, et meie sealt' kihhelkonnakoolmeistreid same, kes parrem selle ammeti peale on õppetud,. kui need, kedda'enne' sedda tööd pandi teggema, et parreniaid ei olnud.  Ändko Jummal neile nüüd ka õiget süddant om m a rahwa wasto ja hoidko neid tühja anahnusse eest, mis neile egg!l meile kasso ei to. Meie endine piiskop.Dr. F. Walter, kui alles WolmriS õppetajaks olli, hakkas 1834 keige esmalt selle peale mõtlema, et meie makolid  ilma seminarikolita Mbi ei sa. Aasta parrast sedda andis ta sinodi Peal sedda n?u, et praegune Walga seminari nllem koolmeister Joh. Zimse Preisimale saaks õppima sadetud ja seal seminarikoli piddauusse peale ettcwalmistud.  Sedda Lehti ka, ja Lihwl. mõisnikud, olgo terwe, kandsid sedda kullo. 17. Junil 1836 laks Zimse Preisimale ja 17. Junil 1839 olli ta taggasi koli peale hakkamas. Sealt sadik arwatakse nüüd mödaläiuud 25 aastat. Temma hakkas omma Lööd Wolmri linnas esmalt 6 nore mehhega peale. Kolimaea ei olnud meel, waid Wolmri kihhelkonnakool andis ommast rumist muist Lemmale. Eestotsa piggistasid mõnnesuggused  Pudttsed, kuuni aost aega möda parranes. Aastal 1844 sai meie praegune üllempiiskop vr. Utma nn kolinltemaks. Aastal 1849 assutadi seddasinnast köstrekoli Walga linna, ja seati nenda, kuida praego on. 35 aasta sees on nendega kokko, kes seal Praego öpp'wad, 200 noort meest Walga seminaris öppelud sannd,  nende seas 163 Lätti jaust, 36 Eesti jaust ja 1 Soinemaalt. Koli tenitusses on keik olnud,  ja isseärranis rahwa koolmeistriks 139 heitnud;  Bon ammetis ärrasnrnud. . Ninnnetnd päwal on nüüd Walga köstrekolis  suur mällestusse piddo olnud ja Joh. Zimse mittnet wisi auustud ja römnStnd sannd. Peale 8l) endist kaswandiko olnud Ledda hommiko lautoga  üllesärratamas, ütlema ma koli kohto polest sannd  temma 590 rubla kingitud, omma endiste õppiate käest üht ramatnt, kus keikide kujud sees, mu wanncma koolmcistride polest üht kuld sõrmust  ja Lihwl. õppetajate nimmel üht piibliraruatut  ze. Kõnncd ja laulud, mis seal lauldud, 236