„mist möda peab iggal sugguwössal, mis „senrla ue kohha peäle tahhab ellama minna, „kaks sadda rubla höbbedat ollema. Kro„no  polest ei pea mehhed milgi wisil rahha „abbi ootma egga lootma. „Peäle sedda peawad Ma mehhed, kes „Samara kubbernemango ellama lähhäwad, „Ma prukimisse eest sedda möda, kui „pöhhi ja surus on makso maksma, mis lab„biseggaminne  5 rubla höbbedat aastas mehhe „hinge peält wälja teeb. Za saab Ma mees„te!e  teäda antud, et keik juttud Tallinna„maal,  kui peaks neile Krono maad ilma hin„nata  pakkutud, ja Krono polest ellomaiad „ehhitud ja tö riistad murretsetud sama, üs - „na walle on, sest et rigi wallitsus ei ol„le  ialgi nisuggust asja lubbanud egga kulu- „ tanud. 2) „Kui nüüd pallujad Ma mehhed sedda „seädust möda Krono maid himmustawad, ja „kui neil sugguwössa pealt 200 rubla höb„bedat  käes on, siis peawad eest otsast om„ma  waldade jure taggasi minnema, ja en„neste  seast ühte wöi kaks meest ärrawallit„sema,  kes Samara reisiwad ja Ma kohhad „läbbiwatawad, ja kellele Samara kubberne„mango  Krono-mabe kohhus ued Ma kohhad „kätte juhhatab. Need wallitsetud Ma kula„jad  peawad kohto polest seks „ajaks passi sama Samara kubbernemango. „Teised mehhed peawad wanna ellamisse koh„ta  jäma ja seal rahholist otama, künni ku„lajad  taggasi tullewad ja kohto polest lub„ba  antakse, senna tulla ja maad kätte wötta." 3) „Jggawisi on pallujate meeste koh„hus,  sesinnatse arro järrele warsti omma „walda taggasi minna. Koggokond, ehk wald „peab neile abbiks ollema, et nemmad kohta, „tööd, ehk muud nöu leidwad ello üllespidda„misseks.  Kui agga ei peaks mitte wöimalik „ollema, neile kohta, ehk tööd ja tenistust „murretseda, fiis wöiwad mehhed ennesele tük„kiks  aiaks passi palluda, misga nemmad „teistes möisades Tallinnamaal, ehk teistes „kubbernemangudes, mis Tallinna ma liggi„dal  on, tööd ja tenistust leidwad, et wöi„wad,  ausaste labbi sada." Antud Peterburgi linnas, 22. Zehheku päwal,  1861 aastal. Ministri kohto-üllema abbilinne Martin ow. Tallinna makele on sedda ümberpannud Peterburgi  Mihkli-kirriko öppetaja K. Masing. Noh, wennad, nüüd ollete Ministre herra sönno kuulnud, kuulge ka weel meite palwet: Meie teame möllemad, et seitungi piddajate kui möistlikkuma innimeste seas kül - kas ei suggugi ehk wägga wähhe neid on, kes Samara jookswad ehk Tallinnas Lasna mäel läewo ootwad ja nende parrast põlleks tarwis mönda öölda, mis ööldud saab ; agga parrsgo se surem hulk, oh, se surem hulk! teie teate, kuida nendega luggu on. Rummalusse ja kerge mele kammitses kinni, ussuwah nemmad  wallelikkude pettusse läbbi, mis ei sünni uskuda  ja langemad sure hädda ja õnnetusse sisse mis neist muido kaugele õlleks jänud. Südda  nuttab sees sedda kuuldes ja nähhes. Separrast  pallume jälle ueste: olge head innimesfed,  ärge mässige mitte arra, omma ümberkaudo  töe sönnumid walja lautades, et malle kätte wöimus ei jä! Luggege ka sedda Ministre kirja ni mitmele ette, kui ial arwate tarwis ollewad, et ka pimmedate silma aega möda walgus  hakkaks paistma ja nermyad öiget teed näggema  ja käima. Sedda tassub teile Jummal. Ntoskwast. Keisri terretaminne. 18. Mail, kui Keisri Herra Moskwa linnas  Usspenski kirriko läks, on wenne üllempiiskop  Wilaret Tedda nende sönnadega terretanud:  „Wägga wagga Keisri Herra! Meie terretame Sind So wallitsusse seitsmendämal  aastal. Endise Zummala rahwa jures olli igga seitsmes aasta se aasta, kus seädusse järrele pärrisorjad orjapölwest lahti said (2. Mos. 31, 2.). Täit pärris orjapölwe  põlle meie jures kül mitte olnud, waid pärrisinnimesse seisus, (mis ka raske olli). Omma seitsmendama aastaga õlled Sa keiki priiks teinud. Teised mailma wäggewad armastawad  römo ja kitust selle sees otsida, et 179