et Must kas nmde wahhele! puggmud ja ftal pahha haiso i Muud» SesammalssitMg Wvneleb:  rigi wallitsussel on se koge goniste wastomeM olnud teist korda omma Mgge Roma Mna satm Peale selle, kui ssa l?ewsd Tsulomst olla wälja läinud/ ott nad wM üks kord taggasi kutsutud; pakso uddo parrast põlle ttad agga kaggasi kutsumisst märgi andmist näinud> waid eddasi lmnuv. Nenda tullid Prantsusse söa mäed klrriko riki ja peästsid Roma linna ta waenlaste käest; agga wanna paawst põlle selle eest mõistnud tännada, ehk keige wähhemast üht Lahket näggo Prantsusse rigi mallitsusse wasto tehha; sedda põlle temmcr pühha issM kõrgus mitte lubbanud.  Wiis miljoni prsnki olli Prantsusse rigN seal jures kullo, et Roma pühha Lop! paigale jäi ja kahheksa miljoni Tsiwisawehhias;  manna paawstil olla sest kül olnud, kindlusse suri tükkisi wadata ja olla seal jüres öölnud : ..Meie ei prügi Prantslast selle eest tännada, sedda on ta keik omma kasso pärrast  teinud." Prantsusse sädik Romas piddada  wanna paawsti pahha näggo allati naggema;  üht lahket wastowötmist ei tunnegi ta ennam." Nenda on nüüd asjad Roma ja Prantsusse rigi wahhel. Sedda ei woi meie just kül mitte öölda, et paksud mürristamisse pilwed olleksid politika taewa äl ülles äeanud; agga ni paljo on tossi, selge põlle ta ka koggoniste  mitte. Tännine seisis pühha tool Prantsusse tuggide naeal, otstgo nüüd, kust tugglfed weel leiab. Spania asjad on Lssiennesest  jubba raiskus, mis tuggi weib ta sealt lotä, ja Jtalia otab üsna selle peale, et ta omma tuggide naeale jäeks, siis õlleks kerge tedda ümber lükkada. Se woib ka pea tulla! Ued ramatud. I. Pernus W. Bormi jures on se aasta trükkitud. ja sada : Armastuse ssuna wännematele mõistlikust laste kaswatamissefl Hind walmis pogitud 8 kopp. Ramatuke on auus ja täis tullusaid õppe- t«ssi;-.ffepärtaß kä -wäM» ,i ettz-mitte ükspälMs laste wannemad, wmd ka kes eddespiddi lask WanMmaiks WoiwM -ssdch ftdda Murretsswad ja holega läddr loeWad.; 5 11. Dn Willandis ja, Tartus E. Z.: Karswi ja iggas ramato podis sada: koolis 50 kodllM Ued laulud ühe, kahe, kalme ja nelja healega ja kaanonid. Noorele ja wanM, iseäranis Mesti k 0 0 eHl e lvalzaannud . Friedrich Auhlbars Hind M kopp. E§ meie aeal nWsti noor kui wamm rah? was himmolik laulmisse peale M nodidest EeML keles suur pudus on; ftpärrast on ft wägga sure tänno wäärt > et meile sesuggune kallis ramat ivälja antud/ et nettda ommit Waims ello woime laiendada. Olleme sia j a fmn a ta sisse wadanud ja ftdda wägga tüMfa ja hea leidnud; ftpätWst ftwimch et igga iMi? ÄM ftdda kä ennestle murretftksh PeMus on se ramat ka trükmeistre Bormi jures sada: Kirjawastussed. J. M. B/ S. Teie laul õlleks muido wägga Höaz aWa pea assi pudub seal: sönnade löppud põlle laulo modi egga kölkso nenda, kuida fe lauludes peab ollema; nendaeMW mere tedda turrule sata. K. A. P. L. wallywannemad. Teie tahtmine saab sundima,  agga se kord polnud seks rumi. 233 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn, Von der Censur gestattet. Pernau, den 16. Juü 186 K - Teadaandmissed. ''V" Perno wogtei kohhus annab seläbbi teada, G MS;-kMo lubbaga W Me ku PäMf M DM, äxrgsuMud hHlländM genfi Perno Ria alle? wis M a! seisaw pu ellomaea keige selle