256 Riamaalt, 82 TsUnMMaslt, 526 Kuramaalt,  164 muialt Wenne rigist ja 5 wöeralt  maalt. Öppetaja ammetit öppiwad neist 563 ja tohtri ammetit 277 meest; mis ülle sedda, need öppiwad muud tarkust. - Tünnini  piddi tudentidel allati omma stnnise krae ja halja nöpidega mundrekuub selgas ollema, agga nüüd on Keisri Herra lubba annud, et 54. Aprillist sadik sedda muial ennam tarwis  ei olle, kui üksi surekoli-maiades, kui omma  öppimisse tünnide pärrast senna stsse lähwad.  Hiljßti on üks trop Holsteinimaalt Sakslasi  meie male Tarto ümberkaudse möisade peale töösse ja ellama tulnud. Andko Jummal,  et need mehhed Eestlastele töös ja ellus  heaks eestmärgiks olleksid, ning ka, et need wöerad innimessed wöiksid üttelda: Eestlastel  on kül mitme asja polest weel paljo öppetust  tarwis, ogga on ommeti muido möistlikkud,  terrased innimessed, kes öppetust wötwad.  Tallinnss on jälle nattuke raudmaantee  jutto kuulda. Peaks se assi meie maal ka töeks minnema! Kust kord korralt suitso tõuseb  , ehk sealt on ka tuld leida. Hiljuti (11. Aprl.) on jälle üks selts ausaid mehhi kildemaias  kous olnud ning meie auustud kindralkubberneri  herra nende seas. Paljo on seal selle asja pärrast eddasi ja taggasi könneldud ja Nord-Amerika kauba-konsul on ka ommalt poolt mönni hea mönnus sanna raudtee headusseks  senna jure üttelnud, ja kes teab, kui odata ja kannatada jöuame, ehk sest tulleb wimaks ommeti middagi wälja. Agga kallis ja kassulik assi õlleks se kül, kui raudte ka Eesti- ja Lihwlandimaalt labbi joseks! - Kalugast. Sa mil. Temmast mehhest tehhakse seitungides ikka weel pitkad könned. Temma süddame heldust waeste wasto, kidetakse  wagga sureks, mis jubba liaks olla. Sedda  teeb temma keik sellepärrast, et se nenda temma Koranis on kästud. Peaksid ristirahwas  omma piibli käskusid ka ni holega püüd- mskÄM/Gm sesiMLM Muhamedi ussulinne! Temmal ei pea sur«St kurbdust ollema, kui se, kui tal middagi anda ei olle, kui kegi vaene  tedda pallub. Kord tulnud üks vaeses rides  poisikenne ulitsa peal temmale wasto ja wötnud mütsi mahha, ilma et ta õlleks just audid pallunud. Samil agga piddanud sedda palveks, läinud temma jure, sillitanud temma pead ja üttelnud: „Olle hea pois, arra pällu se kord mitte, mu! on praego weel vähheM, kui sul. .. . Agga tulle minno jure Wo, siis jaggame, mis mul on." Mitto kord peavad temma anded ka nisugguste  kätte sama, kes koggoni ande väärt ei olle. Kui sedda temmale ööldakse, peab ta wastama: „Kes mind selle ülle on pannud walwama, kuida waene minno rahha prügid?" Agga kui ööldakse: „Miksparrast nenda paljo korraga?" ütleb temma naerdes: „Kui vaesele  middagi anname, siis tahhame jo tedda aidata, eks olle nenda? Kui ma temmale nüüd koppik ehk kaks annan, mis ta sest saab? eks ma sega tedda ei pilka? ja prohveti käsk ütleb:  sinna ei pea vaest mitte pilkama." Kui ööldakse, et teised ka andvad ja nenda korjab vaene ni paljo, kui temma üllespjddamisseks tarvis on, vastab Samil: „Mis mul sellega asja, mis teised tevad: vaene pallub jo mind minna pean awvitama. Eks teie ramatudes sedda ei seisa?" No muidogi seisab,  sepärrast peavad ka temma küssiad mitto kord üsna vait jäma. Uhhes sures ramato  koggus leidnud ta kord üht Arabia kele Uut Testamenti ja pallunud omma katte luggegeda,  mis seddamaid hea meiega lubbatud. Se olli essimenne kord, et Uus Testament temma silma ette sai. Pärrast hakkas ta koddo holega  luggema, ja võttis sure unniko omma usso ramatuid senna körwa, misga vist tahtis teine teise wasto seädida. Mis ellawa lummala  sanna temma süddames on teinud, ei tea meie mitte, vaid Jummal teab; agga mönne päwa parrast, kui ramatut olli labbi luggenud ja taggasi andis, ütles temma: „Seal on paljo head sees, ag'ga teie tete wägga  vähhe selle jarrele. .. . Seal on ka ööldud, et vaestele peab andid antama, ja et 146