wastust olla ka Prantsusse minister annud: et temma tahta kül nende tahtmist omma keisrile,  kui reisi pealt koio tulleb, teada anda, agga ta ei uskuda mitte, et keiser sedda lubbada.  Garibaldi peale on Prantsuste meel wägga pahhane, et temmal mitte häbbi ei olla Roma linnas Prantsuste kallale tikkuda. Temma söddida tännini Sardinia nimmel ja Wiktor Emanuel olla temmal allati suus, ja ommeti unnustada temma arra, mis head Prantsus Sardiniale olla teinud, ja et möllemad rigid söbrusse seädusses ellada. Peaks Garibaldi siiski ni julge ollema ja omma ähroardust töeks teggema, siis tahtwad Prantsussed ja Sardiniamehhed  ühhes temma wasto panna ja nenda temma wallitsussele otsa peale tehha. Prantsusse seitungid kulukamad sure römoga,  et nende keiser olla Wenne Keisri käest 4 wägga illust ja kallist seltsi hobbust kingitud  sanud, ja et nende keiser selle ülle wägga römus olnud. Inglismaalt. Inglastel on keiges mailma  nurkades maid ja linnasid, nago Gibraltar  Hispania randas, kellest Marokko söa aial mönda korda räkisime. Sealt on neile nüüd sannumed tulnud, et Gibraltaris kolevat  öbbi lahti olla ning pealege just söameeste hulkas, ja ennam kui põled neist, kes haigeks jäwad, lähwad ka mulda. - Inglased ei tahha omma naabrit Prantsussi  mitte uskuda. Nüüd on neil jälle se kartus, et kui Jtaliamaal söatulli kustub, jaht mödas on ja jaggamisse aeg tulleb, et siis Prantsus jälle jaggo tahhab, nago se minnewa  aasta Sawoie- ja Nitsamaga sündis, et Prantsus kül esmalt ütles: „Mnna aitan Sardlasi Austria wasto naabri polest", ja pärrast toppis ommeti kaks head Sardinia makonda omma kotti, ööldes: „Egga sa ommeti,  wa' lang ja naber, sedda wöi tahta, et ma sind üsna Jummala muido pean aitama?" Sardinial ei olnud jöudo lango wastopanna, muud kui andis järvele ja Prantsus aias ommad  rajad kaugemale. Nüüd kartwad Inglased,  et kui Ztalia södda mödas on, saab Prantsus jälle ütlema: „Naber, lang, küttab õlled issegi arro sanud, mispärrast ma tännini nenda waggusi seisin: anna ommast jaust tük mulle ka! Sa wöid jo issegi arwada, egga minna sind „pühha issa" ommadusses ja sinno  Garibaldit Neapoli rikis ellades nenda ei õlleks hullada ja möllada lasknud, kui mul sest mingisuggust kasso ei tulle. Äardia saar Korsika körwas, Sitsilia saar, ehk ka möllemad,  olleksid mulle just parrajad. Naber, ärra törgo wasto, sa sead jo, ma teen sulle teine kord jälle head! Sa saad nüüd muidogi ennam, kui sa enne unnes olleksid lootnud. Paawsti riik, Neapoli riik, naber, sa möistad mis ma ütlen, Wenetsia hm! agga jägo meie omma wahhele. Sa tead, naber, kui Prantsus rägib, siis rägib Prantsus,  ja kui ta su peab, siis on ta wait; agga ta teab, mil ta wait on, ehk mil heält teeb. Sepärrast naber, ma seisin wait, kui sinna wötsid, seisa nüüd sinna ka wait, kui minna wöttan. Ilma õlled sanud, ilma anna." Waatke, nisuggust jutto kartwad Inglased, ja neil ei olle mitte üks puhhas, kas Prantsusse rammo tassa hiljukeste kaswab ehk kahhaneb. Agga sedda Inglaste kartust kuuldes ütlewad Prantsussed pool pahhase melega: „sedda on nad keik tulest wötnud; meil ei olle sedda melege  tulnud." Amerikamaal peab nüüd jälle ühhe pentsaka prohwessoril nimmega Low e, köwwa nöu ollema „tulelaewaga" Amerikamaalt ülle Atlanti merre Eiropamale tulla. Temma laew (Ballon) peab 300 jalga körge ja 135 jalga jämme ollema. Selle sure Balli alla pannakse  üks korw kõlkuma, mis 30 jalga lai on ja kuhho 12 innimest wöirvad sisse astuda.  Selle sure korwi al kölgub weel üks raud laew, 40 jalga pitk. Nimmetud prohwessoril  on nöu kahte harjunud tulesöitjac ja üht õppinud laewakiprit kasawötta, ja nenda neljakse tahtwad nemmad linno teed möda pil? wede alt labbi, ülle sure Atlanti merre Eiropamale  tulla. No head teed! Meie päiwil tehhakse paljo immelikko asjo, wöib ehk olla, et nende kardetaw tule teekäik ta korda lähhäb; agga 311