nesugguse õhkamisse ja kartussega, kõigeennam sellepücrast, et ello üllespiddamine iggal pool ähwardab kassinaks jada. Nägime esmalt Saksamaalt Põhjapoolne Saksama astub  kui ühhendatnd riik ue aasta sisse ja lõunapoolne  ei olle ka ennam endist wisi lahhutud, waid sõaseadusse ja tolliparlamendi läbbi põhjapoolse  kulges kinni. Baier, Würtemberg, Baden  ja Hessi-Darmstadt on kül muido alles isse issandad ja omma perremehhed, agga omma sõawäed ja kaubaaeamist peawad ka nemmad Preisi modi seadima. Tulleb nüüd õhtopoolfe naabri Prantsnssega tülli, mis warrem ehk hiljem  karta on, siis astub Preisi kässo al terwe Saksama wälja, ja mitte ennam nago enne, kus iggaüks omma tahtmist teggi ning sepärrast middagi  wälja ei tulnud. Preisi kunninga ue aasta kõnne, mis ta omma wäeüllematele piddanud,  kui temmale õnne tullid sowima, olnud wägga rahhulik ning ei mingisuggust sõnna sees, mis sõatullemist tähhendaks; weel immelikkum on, Prantsussel olnud nisamma. Nisuggused ueaaasta terretamissed kunningate suust peetakse gradiklasiks, mis aasta peale sõdda ehk rahho peawvd ettetähhendama. Mis kunningas Wilhelm  rahhust rägib, maksab Eüropamaal ennam kui se, mis Napoleon ütleb; sest temmal on allati rahho ennam suus kui süddames. Austria uus aasta hakkas wanna wisi sure rahha pudussega. Saab nähha, kas ued ministrid, kes wanna aasta lõppetusses ammeti peale said, selle sure hädda wasto abbi leidwad. Austria on sekord Prantsnssega tthhes meles, agga targemad maimessid arwawad, et sest kumbgile kasso ei pea tullema. Maksimiliani surnokehha on wisi jubba Triesti linna alla jõudnud ja on Austria keisrile kurwaks ue aasta kingitusseks, agga se näddala ei olle sest middagi  rägitud. Italiamaal on ue Hsta hakkatus üsna ühte maggo ja näggo. Dzawst on sure pikka kõnne piddanud, kus sees ta Napoleoni ja lemma  sõamehhi kidab ja täunab, kes Lemma wapra wäele appi tulnud, Ledda kurja Garibaldi käest ärrapeastma. Kui Peetrusse tolil weel ni tuggewad  toed ees seista, siis ei wõida üllekätte läinud  Italia wallitfus egga kõik Garibaldid temmale  middagi tehha. Ta täunab ka kõiki, kes mulalt madest olla kokko tõttanud, Lemma wäe hulka astuma ja tedda kaitsma, ja iggal pool katoliko mades olla weel innimessi küllalt, kes su, sulle, warra ja mõegaga Lemma eest seista. Italia parlamentis ei olle agga muud jutto kuulda, kui üksi sedda: Room peab Italia pea linnaks sama, enne tülli ei lõppe l Prantsusse parlamendiliikmed on ka otsekui kahhe tulle wahhel. Nad mõistawad kül Italiat ja Waribaldi hukka, ja andwad sõaseadusses Napoleonile järrele, agga teadwad ommeti, et rahwas sellega koddo sugguge rahhul ei olle. Ühhelt Poolt ähwardab wallitsus neid seddamaid koeo saia ja ued wallitseda, kui nad järrele ei anna, teine poolt nurriseb rahwas, kes neid parlamenti saatnud, et nemmad mehhisema melega selle wasto ei panne, mis rahwale ülleliga koormaks tulleb; senna jure tulleb weel, et elloüllespiddamine ka kassin ja kallis on ja rigiwõllad igga aastaga kaswawad, kellest wõllateggiad isse koppikut ei maksa. Lühhidelt, Prantsuste uus aasta hakkab ka nago raske musta pilwe al, kellest ennam purrustazat rahhet karta, kui kossutawat kastet lota on. Inglis maalk on onuna Abessinia sõaga teggemist küllalt. Nende wäggi olli pääw piimalt  n?erre ärest Abessinia pole käimas, ja midda lähhemale nemmad jõudwad sedda lähhedamal on ka lahheugid kui kunningas Teodoros mitte järrele ei anna egga rahho ei pällu, mis sisinale  weel kuulda ei olle. Inglaste sõamehhed peawad kül terwed ollema, agga sedda ennam koormakandjaid ellajaid langema. Need surnud lomad peawad seddamaid tull ega sama ärrapõlletud,  muido tulleb nende läbbi haigus. Türgimaal ei olle Kandia sare tülli wanna aastaga weel mitte lõppetud sanud. Türgi tillem  minister Ali pasha on jubba mõnda aega Kandia sarel, püab tülli lõppetada ja Kreeklasi kord ähwardades, kord melitades Sultani keppi alla painutada, agga kuuni siamale ei olle se lemmal  weel mitte korda läinud. KrcKamaalt. Seal on nüüd meie Suurwürstina  Olga Konstantinowna kunningauaks.  Et seal rõõmsad päwad ollid, kui suur noorpaar koeo jõudis, on muidogi teada. Meie Keisri Herra olla intressi rahhast, mis Wennemaal jubda 1833. aastast sadik Krekamaalt  sada on, 200,000 U sterlingi Laggasi kinki- 7