was selle tarwis Altlinna kirriko-koggodussest ja konsistonumi alt lahkuma, mis ilma tüllita ja saddakordse kirjawahhetamisseta ei wöi toimetada, teiseks peawad Eestlased isse ommale  sedda kirrikut ehhitama, olgo kül, et Eestima möisaherrade koggodus ja Toombe pürgerite koggodus ehk kild suurt abbi senna jure on lubbanud ja jubba teinud. Alllinnas  on hopis teine luggu. Seal on keik kirrikud  linna honed, mis lin omma kulluga ehhitab ja üllespeab, kui koggodus heast metest  senna jure ka abbi annab, jääb sellegipärrast  kirrik linnakirrikuks, ja koggodussel  ei olle selle ette ühtegi murretseda. Selle pärrast kirriko ülleiyad kardawad, et Toombe rahwal ehk sedda jöudo ei olle ommale kirrikut ehhitada egga kirrikoöppetajat  üllespiddada, et kül üks kaunis hulk rahha  selle tarwis malmis ja meel igga aasta kohta lubbatud on, Se on se assi, miks pärrast ni paljo aega on widetud,' nenda et rahwas selle otamissega üsna ärratüddineb. Agga kes wöis sellepärrast nurriseda, egga se weike assi ep olle, mis nemmad ettewitnud? —7 Nüüd on se assi ommeti ni kaugele sanud,  et wöime kindlaste selle peale lota, et lubba  saab antud, sedda uut koggodust assutada. Ni pea kui koggodus seätud on, lähhäb palwekirri  kirriko ehhitamisse pärrast üllema konsistonumi,  sest et enne ei wöi teada, kui suurt kirrikut  tarwis on. Nenda on siis meil loius,  mitte ühte, waid korraga kaks kirrikut ehhitada. Same nähha, kas Eestlastel tössine  kirriko ihhaldus olnud, kas neil mehhine nöu olnud omma issama pealinna - omma wanna kunninga Kallewi **) haua peale ommale  Eestikirrikut ehhitada. Se uus kirrik alllinnas, mis Saksad neile nüüd lubbawad ehhitada, olgo neile eesmärgiks. Kas jöuawad järrele?" Moskwast. Arruldane kirrikotenistus.  Sealt kaugelt linnast tulli meile nen- had? Mödaläinud kolmandamal Zöulopühhal olli siin ses ueste ümber ehhitatud saksa ewangeliumi-lutterusse  Peetri-Pauli kirrikus eestikele  Zummalatenistus. Se olli siin üks arruluggu,  sepärrast annan sedda ka sulle teada,  et wöikstd ommal maal teiste söbradele ka könneleda, kellel hea meel on omma ma innimeste kossutussest ja Zummala rigi tullemissest.  Zah, tänno olgo Zummalale, et ta meid Eestlasi jälle korra on kokkokoggoda  lasknud omma Cwangeliumit kuulma; sest meil ep olle siin isse kirrikut ei ka korra- pärralist Jummalatenistust ommas keleS. 18ne aasta järrele olla siin nüüd jälle eestikele jutlus  olnud. Agga se olli ka armsamat  ennam ei wöinud sowida egga olla; sest meile kulutadi Ju.mmala pöhjato arm  o innimeste wasto, mis temnla Poia Jesusse  Kristusse sees on ilmunud! Parremat ei wöi ükski kulutada. Se wahwa mees, keS meile jutlust piddas, olli kandidat Rossini, kes siin praego koddokoolmeistri ammetis seisab;  önnistamisse sönnad rakis pärris selle kirriko öppetaja, kindral-superteut vr. Dieckhofs.  Ma lodan hiljemalt siit poolt weel röömsaid sönnumid Eesti kirriko asjust teäda anda. K. A. P. 2. Lutterusse-usso kirrikud. «*) Wanna rahwas rägib, et enne kui Saksad meie maad arrawöitnud, üks kulus Eestikunuiltgas  olnud, kedda Toombe kaljude alla maetud. Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. 55 Ued ramatud. Tartus H. jures on trükkitud ja müa: 1) Kaunid kõnned ehk ued pühhapäwa  wahheluggemissed. 2) Armsad aialikkud laulud, wagga süddame römustamisseks ja tullusaks  öppetusseks. 3) Mönued armsad laulud, nodidega. Teine trük. 4) Perre-rahwa Palwe-ramat, iggapäwaseks  usso kinnitusseks. 5) Hinge-Toidus usso tee peal. 6) Koli-laste ramat. Essimenne jaggo. Ka Helme kirriko öppetaja jures sada: hulda  kirrl: „Postimees, kas sa üdist kuulda tah-