Kirjawastussed. 89) O. J. A .... s. Tanname wägga, et tükki aea parrast  meid jälle wgrama tullite. Kui wähhe aega jätkub, Labhame kirja läbbi vikkemal: konneleda. 90) A. W. N....5. Same Teie mhtmist teggema, agga teist as?a ka kirja läbbi talluama. 91) J. K. P..... —s. Tallinna iöbber, kes meile sedda  asja teada andis,' ei olnud wist isse selgem teadnud. Agga hea on, kui Länemaalt ka wahbel sönnumid iame. Seal on selle polesi ennamisr põua aeg, ehk kiil muido ütlete wibma saddanud ollewad. Olge nenda bea ja tulae pea jälle.' 92 n. 93) M. L. R....k s. Teie sadate ühhe korraga  kaks kirja, mis 15. ja 19. Jutil kirjatud, mõllemad Ädhest asjast ja ühhe käe tö; agga esstmesse kirja al seisab parrem pool Teie omma nimmi ja pahbem poolt tük kirjast  mahhaleigatud ja selle assemele uus vabber kliistermd, kus peal need sönnad seiswad: „Willandis, sel 15. Jutil 1863. Kreiskohto tener J. Herm." Mis se peab täbbendama?  Egga Teie omma kirja ommeti kreiskohto teenri polest whtnud. kinnitada lasta? Kulage seal isse parrem järrele. Kui Teie pool mönned sel kombel pola mässamissest könnelewad, siis andke neile head nõu, parrem kät su peale panna, muido wõiwad ni pallawast jutlust rakkud mokka peale tulla kelle sü siis on? 94) „ Eesti K...Z. Tännams wägga, agga ei olle ses aszas mitte wöimalik. Meie kirjast leiate pikkemat waswst. 95) „W. D. M." Tallinnas. On liig kassinast nimme kirja alla pandud, muido wöiksime kül prukida. 96) K. F. H s. Seadusse ramato kele kirjusse parrast on wägga paljo kaebdussi meie.körwo tulnud, ja on kahjo, et sedda tarwilist ramatut ui raskes teles rabwale  on pakkutud; agga mis wöib „ Postimees" senna parrata? Temma põlle tedda teind egga wöi parrandada, kuid kahhetseb teistega ühhes, et rahwale ni tarwilinne te tassasem ep olle tehtud! 250 Von der Censur genehmigt Pernau, den 6. August 1863. Teadaandmissed. Seläbbi antakse keikile teada, et 1. Perno makonna krono metsawallitsusse jures ?mal ja 11 Omal Septembril 1863 üks tük krono metsa, Dessätini suur, Orrajöe mõisa al, saab 24 aasta peale awwalikkult ennampakkujale  rendi peale waljaantud. Selgemat  teadust wöib Laiksare metsawallitsusse kantseleis sada. Laiksares 21. Julil 1863. Metsawallitseja G. Peters. s2^ Ma annan teada, et ma omma uut willakrasimisse  massinat jubba minnewa näddala siin F. Schilleri rauawallamisse wabrikus (enne  Strahlbergi) ollen käima pannud ja wöetakse  seal willo krastda ja kedrada. Krasida  üksi maksab 10 kopp. nael, kui malmis  kedrada, siis 25 kopp. nael. Toob kegi 50 naela ja ennam korraga krasida, kui üht seltsi, siis woetakse 9 kopp., kui 100 naela ja peale selle, siis 8 kopp. naela krasimisse  hinda. Ühhelhobil tõutan minna ka omma ausa töandjate tööd oigeste ja korrapärrast  tallitada. Ka wöib, kui tahhetakse, kahhe- ja kolmekeermelist lõnga kedratud sada. Pernus, 8. Julil 1863. J. Laas. sl^' Prilliteggia Baari jures, paggari Sheeli maeas Pernus, on head prillid sada, mis igga silmadele kõlbawad ja silmanaggemist  kinnitawad. ' s3^ Anili-warwid, punnast, siunist ja lilla, mis 30 ja 60 kopp. eest, ja halli wärwi mis 20 kopp. koddowärwimisse tarwis müakse, on sada Pernus R. Jacoby se Co. ramatopodls. Head wärsked heringad ja räimed müakse Pernus Ria - allewil .„Nore Zännese" podis. Räimed makswad püttakaupa 8 rbl. ja heringad ka allama hinnaga. s3^ Tallinnamaal on mitmesuggused tallo rendimaad  kui ka wesked ja kõrtfikohhad müa. Selgemat teadust annab adwokat R. C. Siegel Tallinnas. Paide linnas-Endelini podis müakse head poolpõllend wina, 33 kopp. toop (krushka). Järwa Zani kihhelkonnas Kuksema mõisas müakse poolpõllend wina kolme tobi wisi ja rohkem ja maksab, kui alla 6 wedro woetakse,  35 kopp. toop; agga kui 6 wedro korraga  ehk ennam wöetakse, siis 32 kopp. toop. Kes piritnst tahhab, wöib tobi wisi ja rohkem sada. W Übia mõisas on suremaid ja wähhemaid tallokohtasi müa; kes osta tahtwad, mingo  mõisawallitsusse kaest selgemat teadust küssima.  Kes Willandis üht maea peaks os- ta tahtma, se mingo selle ehk tullewa ku sees senna sillakohto lambori Stadeni käest selgemat arro küssima.