tahha pandud ja römulik on kuulda, et nende sü ka kohto ees awwalikuks tehtud. Kohtowannemad  sawad wist ka ommalt poolt teggema, mis nende kohhus ja ühhe wallida karriötuöse läbbi sedda kurja tööd ulitsailt kautama. Rootfimaalt. Surma nuhtlussed kauwad  nüüd ennam ehk wähhem jggast rigist, kui agga rigi allamad sedda ka peaksid mõistma  tännoga wastowotta ja ennast selle pahha ts eest hoida, mis järrele surma nuhtlus käib. Rootsima pealinnas Stokholmis, on üks naesterahwas  nimmega Matgaretha Larsson, üht wanna naesterahwast hirmsal kombel surmanud,.  mis läbbi ta kohto alla langenud ja kohhus tedda surma mõistnud. Kunningas pöörnud surma nuhtlust wangi nuhtlusseks ja nimmelt nenda, et ta keik omma elloaeg mängis  peab istuma. Se assi näitab, et ka Rootsimaal  surma nuhtlus mahhamaetud. Et kunningas  mõrtsukale ta ello kinkinud ja tedda elluks-aeaks wangi pannud, ei olla koggoniste rahwa melepärrast; teinud sellepärrast suurt kärva. Spaniamaalt. Sealane praegune wallitsus  ei tahha Spaniama kroni ennam kaua ommas kaes hoida, waid hakkawad ümberwatama,  et meest leiaksid, kelle pähhä kroni wviksid  panna. Mitto on seal, kes sedda heamelega  wastowöttaks, agga keigile ei tahheta sedda anda. Surem ossa nimmesid on Espartero  peale ööldud ja temma poolt olla nihästi rahwa sõbrad kui pri-rigi sowijad, kes kül enne ühhe pärris wallitsusse wasto, kui selle poolt olleksid, ommetige ka sellega leppiwad, kui nende kunningriik jälle üht kroni kandjat saaks. Espartero olla jubba ükskord selle ma wallitseja olnud, agga sel kombel ei tahha nad tedda mitte ennam kunningaks panna,  waid nenda, et muist wallitsust nende enneste  kätte jäeb, se põlleks siis ennam, kui paljaks nimme kandjaks, se on: kellel kunninga  nimmi, agga mitte kunningliko wallitsust egga wöimust; au ahne meestel õlleks selkombel  hea mängida, kuida tahtwad. Sedda kirjutakse  ühhe wäljama seitungi sees, kui paljo seal töt sees, sedda ei woi meie teada. Uemad sõnnumed. Pernust. Mödaläinud pühhapäwal tulli kaunis wallida lõuna öhto tulega üks meie linna kauba laew reidi peale kesk jeä sisse, nenda et ennam eddasi egga taggasi sanud; kange torm aeas laewa keige j eaga ühhes ranna pole. Tahheti kül auro-laew temmale wasto sata, tedda sisse toma; agga jöe jeä olli liig köwwa, ei jõudnud teed läbbi tehha. Berlinist. (Telegramm.) Meie armoline suur Ketserina Maria Aleksandrowna on 6. selle ku päwal Lõuna aeal Preisi kunninga  Willema jures wöeraks käinud, mis kunningas  Willem ka jälle wasto teggi; pärrast lõunat kello 5 aeal olli kunninglikus lossis suurde wöeraste auuks wöeraspiddo sömaaeg. 375 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 12. Novbr. 1868. Teadaandmissed. Perno wogtei - kohhus annab seläbbi, raekohto  kässo peale 28. selle ku päwast M 2476 teada, et pankroti janud pookbindre meister B. Gildenmanni parralt 2. linna kwartalis  nummer 194/73 a! seisaw pu ellomaea keige selle parrast körwaliste honetega, weel ükskord awwalikult peab ärramüdud sama ja wäljapakkumisse päwad on 26., 27. ja 28. Nowembri! ja neljas ning wimane termin, kui sedda peaks nõutama 39. Nowembri ku päwa peale kinnitud. Keiki neid, kes sedda maea keige temma krundi ja körwaliste honetega  osta tahtwad, kutsutakse nimmetud päiwil,  iggakord ennelõunat kello üksteistkümmend,  sia kohto ette omma pakkumist ja üllepakkumist  pakkuma ja siis otama, mis jure lömisse parrast saab mõistetud. Pernus, rae-koea peal, 29. Oktobril 1868. Oberwogt Brakmann. B4B. Sikkertar A. G. Mors. 2 Sidi-, willast- ja poomwillast riet wärwib igga karwa ja otse nendasammoti saab ka kennaste trükkitud, ruttust ja oddawalt Perno- Ria allewis podrätshiko Marka wihtlemisse sauna wasto. Wärwia Semenow. 2