nud. Wilja ja mu toidusse hinnad peawad üllematta kallid ollema. Wöeralt maalt. Preisimaalt. sArndti Sest issama armastajast mehhest, kes omma issama lauludega Saksama waenlase „Punnapartile"  ommal aeal ni paljo tülli teggi, olleme enne ka jubba könnelenud. Kui 90 aastat olli ellanud, läks ta minnewa aasta maggama. Bonni linnas, wasto Prantsusse radda, ellas ta ommad wiimsed ellopäwad, seal hingab ta nüüd ja senna tahtwad Sakslased  temmale nago se nende kidowaärt pruuk on mällestusse kujo ehhitada. Temma  olli saksa laulik, kelle issama-laulud igga Sakslase suus hellisewad. Kui ta laulud kül mitte ni kõrged ja penikesed ei olle, kui Shilleril,  siis on nemmad helledad ja waljud, nago trompeti heal ja sättentawad pallawast issama armas tussest. Ta armastas omma issamaad ja rahwast, rahwas armastab ka tedda ja peab temma mällestust meles. Te head, siis leiad head, nenda peab se iggal aeal ollema, ehk kül meie Masing alles omma  mällestusse märki otab. sPreisi murret Preislaste koddused  waidlemissed ei sünni paljo nimmetada, sest neid ei jõua kegi ärranimmetada egga üllesarrutada, meil põlle ka sellega middagi Leggemist; iggamees peab omma wammust kandma ja ommad kingad nenda teggema, et nad ei piggista. Ägga Preislastel on ka weel wäljaspiddine murre kaelas. Neil on teine pool Reini-jöggi üks ninnahabbemega naber, nimmega Napoleon, kedda nemmad ni wahhe ussuwad, kui tuld takko koonlas ehk rebbast linnolautas. Kui se mees. ütleb: rahho,  rahho, siis ei olle weel ammo rahho. Preislased teadwad kül, et temma Pola riki sowib, sest Polakad on hommikopoolt Eüropa Prantsussed ja Prantsussed öhtopoolt Eüropa Polakad. Need olleksid allati ühhes nöuus ja Prantsussel sellepärrast allati asja omma ninna hommiko poolt Eüropa asjade wahhele pista. Sedda tahhaks ta, kui se kerge sada õlleks, fellepärrast olla temma ka, kui se tossi on, nenda tassakeste Pola mässajate leris kulata  lasknud, kui kaua nad arwada weel jöudwad  omma mässamist eddasi aeada? Se teeb Preislastele murret ja kes teab, kas se murre üsna ilma asjata on, sest nende ma on just Prantsusse naabris ja tee peal. Ommeti kartko Preislased ni paljo kui tahtwad, meie ei karda siiski, et rebbane pallawa sutte peale maggama heidab. Shweitfimaalt.  Minnewa  sui olli sähhärdune piddo Saksamaal ja mönni tuhhat kütti kous, tännawo tahtwad Shweitslased seddasamma nalja ommal maal assutada. Keik aupalga kingitussed, mis stamale jubba kokko tulnud, peawad 106,000 pranki wäärt ollema, ja üks shweitsi prank on 38 kopp. Kes keigeparrem märki lassewad, samad  aukingitussed, olgo kes on. Seal saab siis paugutud, et körwad ulluma jäwad; ka Saksa-, Prantsusse- ja Ztaliama küttiv on lubbanud senna kokko minna, kus neid siis jälle tuhhandekaupa kous on. Kas mönni meie küttidest ka lähhäb, põlle ma weel kuulnud. Jtaliamaalt. sNuhheldud Õppetamatta katoliko rahwaga peab luggu weel wägga waene ollema; seal sünnib weel asjo, mis muido ükspäinis pagganate seas Ahwrikamaal ja löuna-merre saarde peal leida  on. Seal kummardawad pagganad omma  surnud jummalad, mis nende ommad käed teinud, ja kui need waesed pu- ehk kiwwitükkid  nende palweid ei kule egga täida, siis taplewad  nendega ja pekswad neid, wiskawad ka ärra ja tewad ued. Se on paggana pimmedus  ja jölledus. Agga katoliko usso paawsti laste jures ei naita assi mitte paljo parrem ollewad. Ztaliamaal kaebab rahwas praego sure wihma pudusse ehk põua ülle, mis nende  wilja kinni panneb. Nad on awwalikko palwbid teinud, nad on omma pühhade kujud ümberkannud - ei aita! Se teeb rahwast nukraks. Zggal paigal on omma isseärranis 168