kord ei olnud, agga nüüd on seal teised mõtted pähhä tulnud: mitmed näod kahwatand. Prantsusemaatt. Isabella ellab ikka weel Pau linnas Napoleoni warjo al. Temma meel peab alles wanna wisi kalk ja kõwwa ollema. Kui ta kulis, et nüüd Hispanias parrast tedda igga nssoseltsile lubba antud, omma usso tunnistuse  järrele lummalat tenida, olla ta ütteldanud:  „Hispania troni peal ei õlleks minna sedda ial sallinud!" Temma igga päine ello peab ühtlane ja iggaw kül ollema, kuid lapsed, kes emma meletuskusest ei mõista weel ossa wõtta, jookswad rõõmsaste parkis ümber. Kunninga ehk sullase laps laps on laps. Prantsuse zeitungid, kui Hispania asjust juttustawad, ei olle polegi ühhes meles. Uhhed  laksutawad kassi ja rõmustawad, teised Lewad kibbeda happo näo ja sowiwad neid Hottentottide  jure, kes kunningana troni ollid ümberlükkanud.  Kõige pahhasemad on paawstlaste zeitungid. Muidogi mõistsid nad kül ette ärrateada,  et preestride luggu wanna wisi ei wõinud jäda, agga et Hispaanlased kloostrid hakkasid kinni pannema ja mungad nurmed omma teed saatma, teiste ussulisi katolikude sarnatseks tunnistama,  koliõppetust preestrite käest ärrawõtma :c. zc., sedda ei õlleks Hispaanlastest kegi uskunud,  kedda pappid ni sure holega rummalaks ollid kolitanud. Ja jah, nõndap se lähhäb: kuida külw, nõnda lõikus. Jesuitid lõikawad nüüd paar wihko sest, mis nad ni kaua külmanud. Kui tõssi on, mis kõnneldakse, siis olla Napoleonil nõu ni paljo sõamehhi kveo sata, et paljast 350,000 meest weel järrele jäwad. Nisuggune  assi on temmale hirmus raske, sepärrast ei tea weel, kas tõeks lääb. Hispaanlased on omma mässamisega temmal ni mitmed ettewõetud nouud tühjaks teinud. Hisyaniamaail lähhäb tuttaw luggu omma sodo eddasi, ennem liig ruttu kui liig pikkalt. Sallawaenlased  hakkawad ka jubba pead tõstma. Üks olla kindral Primi püssiga lasknud, agga mitte Pihta sanud. Prim käskinud mõrtsukat omma teed joosta lasta ja mitte tagga aeada. Ologaza olla ka Madridi läinud ja nisamma rõmohoiskamisega wastowoetud sanud, nago enne Serrano ja Prim. 3. Nowembril saab seal 9500 koggoduses parlamendiliikmete  wallitemine ollema. Need liikmed, Peawad parrast Parlamentis otsust andma kes eddes piddi Hispaniamaal wallitsema saab. Seal wõib ikka mõnda seggadust weel tulla. Mitmed nõudwad,  etpaawsti sadik peab omma kullo peal ellama  ehk koeo minnema. No hul olli enne kül: paawst piddas sadiko Madridis, Hispania rahwas  piddid temmale palka maksma. Temma sai Hispania kukrust aastas 9000 piastrit piaster on 5 pranki ehk 1 rubl. 25 kopp. h.), isse olli temma pri korter ja teenrite palk. Nüüd ei tahheta sedda narri palka ennam maksta. Kolidega on nõnda seatud, et elementarkolides kolirahha mitte ei makseta, sedda annab rigi wallitsus, agga pannakse mu maksude kõrwa. Amerika ühhendub rigides on parlamendiehk  kongressi liikmed ärrawallitetud, ja selle järrele, kuida need sauud, arwatakse, et kindral Grant uel aastal rigi präsidenditoli peal saab istuma. Lissa. Moskwas on 7. Okt. 6 maea ärrapöllenud ja kahjo 60,900 rubl. suur. Kirjawastused. 139) M. G. K— Se assi on jo wagga kerge- Kes meie kirja lühhendamise ülle pahhandab, se kirjurago isse lühyem. siis on möllemate waew wahhem. 149) ?. M. K. O— Wennal on raske wenda lüa; ommeti, kui muud nöu ennam ülle ei ja, siis karristawad ka ella emmad omma raiskoläinud lapsi ja nutwad seal jures. 141) J. J. R— Kuida jubba näinud ollete , ollid need asjad enne Teie kirja meil tutwad, ja mis peale selle sealt leiame, on liig mannad asjad. >42) P. W. U— Pahha, ikka pahha, tahha ehk arra tahha! Sulg on mönni kord üsna tüddind sönniko hargi assemik olla. Waesel aeal sigginewad kelmid, nago semed weslises aeal. 335 Von der Censur gestattet, Dorpat, d. 15. Oktober. 1888. Teadaandmised ja kulutamised. (Mit polizeilicher BewiUigung.) „Wannemuine." Tullewa pühhapäwast könnepiddamist on Rosenthal ennese peale wötnud. Hobbnse riistad, nõnda kui kõigesuggused waljad, iendsid, sedtulkad, rangid, rihmad:c., walged ja mustad, ollen Moskwa linnast wägga rohkeste sauud  ja müün praega oddawa hinna eest Walga linnas J. Skuien. (3) Peterburgi tallad, kõige parremad, kidetud Sokowi «vabrikust, kus krono wäe tarwis tallad pargitakse, müün minna jutta wisi, mis Peterburgis mõedetud ja lõigatud, kui ka puda kaupa, praega oddawa  hinna eest Walkas Z. Skuien. (3)