nende sõnnadega: „Sleswil-Holsteini mehhed! Se kord ei õlle Leie isse mitte omma issama eest sõariisto kannud, ei ka mitte mees mehhe körwas sõddides onuna werd selle eest arrawallauud. Teie Saksawennad otlid need auwäärt mehhed, kes teie peiusse eest onuna werd ja ello ärraaudsid, jn Preislaste mehhine tormijooksmiunc Tüppeli kantside peale on meie issama ja rahwa pinamist hauda saatnud. Agga Leie assi on nüüd selle eest murretseda, et waenlaste kirjlltnsse sulled sedda jälle ärra ei rikku, mis sõbrade svariistad korra peale on saatnud. Murretsege selle eest, et Saksama wäcnlased mitte Saksama seadusse teggiaks ei sa! -- Sepärrast on se teie pühha kohhus, julgeste ja waljuste Jummala ja inuimeste  ees onuna healt tõsta ja ühhel melel tunnistada  , et teie kellegi ohtopoolse kässo peale, ei ka Daanlasse tahtmisse järrelc, neste omma waenlase alla ei heida, kelle alt wenna werri teid on peastnud. Tottage Nendsburgi linna kokko ja tunnistage seal nhhel melel keige Eüropa kuuldes, et teie ellades ennam Dani alla ei tahha heita." Sesinnaue kokkotulleminne, kuida ööldud,  piddi ülleeile sündima. Kuida se sündinud, mis nõu neuuuad piddanud ja kuida nende wastased  ja awwitajao sellega rahhul olnud, on meil alles teadmatta. Danimaakt. sDani svawäggi.j Kel paljo ei olle, se ei wõi paljo kautada, ja kui ta paljo kantab, siis ei jä ennam Paljo ülle. Dani sõawägge olli enne sõdda 45,000 meest. Sõahakkatusses nõeti 6,090 nekruti, nüüd 3 näddali eest jälle 6,500 nekruti, se teeb ülleültse 57,500 meest. Neist on agga wiimsed nekrndid alles annnetit õppimas, ja teistest on stmna, wangiwõtmisse, haigusse ja ärrajooksmisse läbbi liggi 17,000 meest ärrakaddunud. Siis on j õrrele  janud 34,000 meest püssi al, ja neist ollid 8,000 Jütimaal, 4,000 Pridritsias, 2,000 Wüni sare peal ja mis ütle sedda, need on Alseni sarel, Kopenhagis ja mu kindla paikade peal. Mis tahhab Pissnkenne Danima selle pissukese hulgaga  stne Saksama wasto tehha, kus Preisi al l 7 miljonit ja Austria al ülle 9 miljonit Sakslasi  ellawad, ja Danil olli enne soa hakkatust Paljast Z miljoni innimessi, mis tal nüüd Pärrast  Shleswig-Holsteininta kautust ennam ei ol- lcgi? Kust tahhab temma sedda jõudo wvtta, onuna kiuso eddasi aiada? Teeks wägga targaste, kui rahho pälluks. Nago Sleswig-Holsteinima, nenda on ka Intima, Hennol makaardi raniat on, se tvaatko isse järrelej terwelt Sakslaste käes. Kegi ei ussu, et Taanlased Al seni sare peal, mis Düppeli kantside lähhedal, ennam sumt hakkawad wastopannema,  mis ka middagi ei aitaks. Keige hädda sees, mis Taanlaste peale langenud, on nemniad  ommeti onuna suremat waehulka weel ärrahüwwitamisse  eest jõudnud hoida, mis nüüd Wüni sare peale kokko koggowad ja sealt Parrast wist sõalaewadega, kui Sakslased neile waljaid Pähha ei sa, kord ühhest, kord teisest kohhast nokkida  Püüdwad; mis agga nisamma tühjaks tööks jääb ja middagi ei aita. Nende pea tallitus olla nüüd saksa kaubalaewa risumisse läbbi omma  waenlastele kahjo tehha. Küllad saab nähha, mis Londoni konwerents teeb. Prantsussemaatt. slapani sadikud.j Kaugelt hommiko poolt Japammaalt on jälle sadikud PrantsuSsemale tulnud, agga üks neist Marselje linnas haigeks janud ja ttrrasuruud. Kui teised sedda Parisis kuulda said, andsid nemmad käsko, et nende seltsimees Marselje linna wõib mahhaniaetud sada, agga enne piddid surno juuksed Peast ärraleigatud ja uende kätte sadetud sama. Peale selle, sest et nemmad umpagganad on, ei piddand ükski ristiusso preester teuuna matmisse jures ollema, waid pusärk mässiti walge linuase ride sisse ja pandi nenda sumo-kabbelisse, Nlis selle tarwis ueste tehti. Kas needsinnatsed lapani  sadikud jälle nisamma ühhest Europa pealinnast  teise käiwad, nago miunewa kord, sedda ma weel ei tea. mässamissest.j lubba 34 aastat on Alshiriama, põhjapool Ahwrikama rannas, Prantsusse kässo al, agga nutte hea melega. Enne ollid muhamedi usko Arabiamehmehhed  seal isse issandad ja pannid wasto, ?unni nende üllem, Abd el Kader, kes nüüd Damaskusses  Prantsusse armoleiwast ellab, wanqi sattus,  nago meie wanna Shamil Kaukasusses, ?eS nüüd Kaluga linnas istub ja Puhkab. Alshmas on wngga paljo Prantsusse werd ja rahha enne wolanud, kui ma nende ommaks jäi ja Arabia- 147