siis ei prügi meie selle polest ka ennam kahhe wahhel olla; mingo aega mis lähhäb, agga tülli on tõeste lõppenud. Preisi ja Austria rigi wallitsussed on sedda heaks arwanud, Augustenburgi pärris pärriat prints Pridrikud kutsuda omma pärrimisse õigust tõeks teggema, mis ka keik Saksa ühhendud  rigid heaks kiitnud. Kas ta käinud, sedda ei tea meie. Shwalbahhist. sKeiserlikkud wöe- Meie armolinne suur Keisre Proua on omma lastega seddakord seal, et sealt hallikate  weega omma termist kinnitada. Kuida saksa seitungid könnelewad olla temma ja ta laste termis seddakord kaunis hea.  Weimari  suur hertsogi proua tulnud omma tüttardega  tedda watama, ja kuida kuulda, olla tal nöu päwaks otsa senna jada. Olga Nikolajewnat  odetakse ka senna tullewad. Austriamaalt. sMönnesuggused Wini linnast kirjutakse, et Keiser Napoleon Dani kunningale sedda nöu andnud, Sakslastega rahho tehha, egga koggoniste  mitte ennam wasto seista; olgo se mil kombel nad sedda temma käest nöudwad, pakkogo ta neile lahkeste kat. Sesamma seitung könneleb, nago õlleks grahw Rehberg Londoni ja Parist teada andnud,  et se keige wähhem assi, mis Saksa ühhendud  rigid Daanlasse käest nöudwad, olla, et keik hertsogi maad terwelt Dani küljest peawad  lahhutud ja ühheks issi rigiks sama. Teised  aeamad sedda jälle walleks ja ütlewad: „Ta põlle middagi kirjutanud." Minne wötta nüüd kinni, kes õigust rägib. Teine konwerentsi koos olleminne peab tänna ollema; mis nad seal läbbi räkinud, same eddespiddi kuulda. Dani kammerherr Sikk peab ka senna tullema,  agga mitte et ta konwerentsis istub, maid, et ta Dani sadikuid nende tõde jures tahhab nattukest awwitada. Konwerentsi koos ollemissed lähwad omma sodo eddasi, savikud sönnadlewad ja waidlewad,  öiendawad ja seadwad, agga ei tahha wanna laggund rahho weel kuidagi wisi kokkv sada. Mis kord liinist lahti läinud, ei tahha  ennam ni pea kokko jäda; noh kui salvad  ülle höweldand, küllad siis kokko jääb. Kui ommad juttud keik sawad läbbi räkinud, mis tal wigga, et ei peaks ühte passima? Kui ka monned asjad weel arvutada õlleks, eks pitk meel ja kannatus keige wasto ei sa? Praego on suur lotus et waen kaub ja rahho assemele astud. Ammugi teada, wanna taewa tädike tõmbab iggas asjas riipso ette ja ütleb:  „siit sadik ja mitte kaugemale." Temma tahtmisse järrele tõuseb waen, temma tahtmisse  järrele lõppeb waen; nenda sündko ka nüüd temma tahtminne! Söa-riistade rahho on weel ueste pikkendud  ja nimmelt sepärrast, et Dani sadikutel mõnnes asjas weel lubba küssimist tarwis. Inglismaalt. sUest telegrahwist. Inglisse rahwas on üks immelik rahwas, kui nemmad kord üht suurt asja ette wötwad, egga nad sedda ni pea järrele jätta, kui ta neil ka kord peaks käest raisko minnema,  hakkawad eest jälle ueste peale ja müllawad  senni ta kallal, künni wimaks peab minnema. Pari aasta eest wötstd nemmad nõuks sure Atlandi merre põhjast telegrahwi trati läbbi Amerikamale weddada ja said ka wimaks otsa mäele, agga ommetige ei wõ'tnud  ta hästi sönna kuulda. Pahhandasid korra kül ka omma meelt, agga mis se aitas, parremaks ei läinud ommetige mitte, waid mis raiskus olli, jäi raisko; nüüd olla neil jälle se mõtte süddames tõusnud, sedda tööd ueste ette wötta ja jälle katsuda, kas siggeneb woi mitte. Tradi meistrid tewad holega  uut trati ja tahtwad tullewa sui sedda ueste jälle merre põhja laska. Kes ellab, küllad se nääb, kuida tö korda läinud. Portugalinraalt. sWilja Sealt rahwas kaebab wägga selle ülle, et nende wilja põllud liig waesed olla, ja seläbbi leikus waene, kellega ei arwa aastat ülle samad;  sepärrast on nemmad jubba ette, omma rigi wallitsust pallunud, neile lubba anda, 246