sedda piddago Lemma kalliks. Lõunapoolsed soead maad on kül mitme asja polest wägga head, agga neil on ka ommad wead. lawa ja Madura  sare peal, India merres, said aastal. 1862 ühhe sm sees smeie wisi talwet seal ei olle) 356 innimest piksest mahha lodud, 148 tiigridest  arranmrtud, 49 krokodillidest ärrasödud ja 43 kihwtise ehk mu suurde usside läbbi surmatud.  Kui luggu uenda pahha, eks jäme siis parrem onnnale male ellania ja tänname lummalat  selle eest, mis ta meile siin annab. Kirjawastussed. 57) Z. T. R. . . .s. Olge terme. Wökte isse jubba luggeda. Musta ei nimmetama. 58) M. J. P. . . .s. Sedda mahhaunnustud lehti olleme enne kahhelt poolt pallunud, ei saderud. Nüüd on lääs. olge terme. 59) P C. L. J. G. Möllemad kirjad olleme tännoga wasto wötuud ja prukinud. 69) N. K. S. . . .s. Ärge olge kannakamatta egga kartlik. Mis peab tullema, se tulleb ilma meie murreta. Ehk meie kül mitte kassi ei pea rüppe pannema, siiski ka mitte peaga läbbi seina jooksma. 115 Von der Censur erlaubt. <Rr. 56.) Dorpat. d. 30. Mörz. !864. Trükkitud H. Laakmanni jures. Teadaandmissed ja lulutamissed. Selle kulutusse läbbi autokse keikile teada, kel tarwis on, et Walgesoo meski willakrafimisse massinatel,  mis meega ümberaetakse, ued krasid on ümberpandnd  ja jälle käima seatud. Walgesoo weske on Ahja mõisa järrele Mõnno kihhelkonnas, Põlwa kihhelkouna piri peal. (Z) Tartus kaupmchhe Kelleri podis kaubahowi nurga peal Nr. 2l 23. müakse Anilini wärwi, kellega woib wärwita finnist, punuast, rohhelist, kollast, pruni, lilla ja wioletti karma, meikese puddelite sees ühhe naela willa tarwis malmis kolatud  ja maksab 20 kopp. puddel. Wärm on eht ja ci lahhä ial pessemisses wälja. (^) Nored koli õnnapnud on oddawalt müa. Kus kohhal? selle poleft annab teadust Tartus kaubahowis, kaewo pool kulges märrawa kõrwas (3) kaupmees C. Peterson. Ueste tulnud OStashkohWi fapaid müüb kulli ja pari wifi oddawa hinna eest <3) kaupmees C. Peterson. Musta mulda ja ehhitusse prnggi annab ilma hinnata vm ma chhitusse platsi peal pl» silla otsas Königsmanu. (2) Tartus Peterburgi ragatka lähhedal, waeste laste maea kormas Nr. 126 on 2 maea ühhe platsi peal keige wiljapu- ja kedomilja aeaga, mis l makkama suur, ühhes kous ehk jautud, müa ja selgemat teadust saab sealsammas. (2) Tartus E. J. Karomi jures ja Hermanni podis. Witlandis E. Z. Karowi, Tallinnas F. Kluge «B Ströhmi ja F. Wasser manni, ja Peruus R. Jakobi ramatopodis on sada: Knssimissed ja kostmiSfed mannast ja uest Testamentift. (Wändra öppetaja kirjutud.) Maksab pogilud 20 kopp. Uus saksa kele õppimisse ramat marahwale.  Endise Wänvrä oppetoja kirjutud. Essimeune jaggo. Maksab pogitud 25 kovp. Jasep Haideni eUokäik. Äks illus jut, kirjutud A. Jakobsonist. Maksab pogitud 20 kopp. Addamerre mõisas sawad 22. Aprilli ku p. (se on pääw enne Jürripäma) oksjonni wisil müdnd: TN noort lüpsilehma, 2O noort härga, AO lehma mullikat, A härja marsi, 3 pari künni-härgi, Ä pulli, jaksama seltsist, ja põllo riisto ja muud maea krami. (2) Witlaudis, C J. Krentzdahli ramatopodis, mis „Pcrno koupmehhe" masto, müakse Masingi Piibli luggude teiu e jagg 035 kopp. eest. (2) Tallinna linna lähhedal sure Aremjewi-ulitsal Nr. 985 on üks ausaste kohhendud ellomaea kõrwalisse  honetega ühhes müa. Kes osta tahtwad, wõiwad  igga pääw keüo lO enne lõunat künni kello 2 parrast lõunat watamas käia ja kaupa kuulda, (l) Wägga head Narma räimed müüb 6 rubla piit, Tarto kaupmees „I'ännes" (loh. Kurrikoff) Jama ulitsal. (l) Wägga head Narma silgud, 6 rubla püt, müakse xarto linnas Kauba-homis ,'Orrawa" podis Nr. 33 kaemo masto. (!) Minna annan teada, et ma künni Zürripämani Kiddijärme sae meski peal kantlaudo, pindlaudo ja laua piudo õkete otbamalt müün; peale selle ka tulle pu d, lattisi, teimaid ja muid sellesarnatsid maea türmis  puid, ja hinna oddawus tulleb sest, et ma weske Zürripäwal ärra annan. Teadusi myib minna jureS Tarto linnas ja igga esmaspäwal ka Keddijärwe mõisas sada. Kaupmees Umblia. (2)