sedda piddasid, sus olli se weel suur heldus, kui kunninglik wallitsus Leggi, kui ep õlleks neist middagi teadnud. Nüüd on teised aead tulnud ja teine leht pöördud. Nüüdne Ztalia  wallitsus lubbab iggal innimessel omma usso tunnistusse järrele Jummalat tenida. Sepärrast on nimmetud ewangeli usso rahwal  köwwa nöu, seal omma usso kirrikut ehhitada.  Lasko Jummal korda minna! Oi, oi, kuida on aead ja asjad ni koggoni teiseks läinud! Kui õnnis paawst Gregor VII. (1073 —1085) alles ellas, oh kuldne aeg! kuida piddid siis kunningad paawsti kummardama  ja kui ollid temma wasto eksind, tedda kottiridis ja palja jallo andeks palluma, nago  Hinrek IV., kes sel aeal Saksamaal kunningas  olli, sedda Kanossa lossis piddi teggema.  Gregor VII. Olli paawstide seas sedda, mis Napoleon I. kunningate seas. Oh mis maksis pühha kirriko wanne sel aeal, kus innimessed  alles waggas rummalusses ellasid! Gregor õnnis panni paawsti aujärjele 500 aasta peale nisugguse põhja alla, kui ta nende  tahtmisse järrele piddi ollema. Miks ei pea nende südda önsa Saksama munga Martin  Lutterusse peale täis ollema, kes omma öigeusso ülleswötmissega neid nenda hawas, et ial ennam ei parranenud? Enne kardeti paawsti wannet hopis ennam, kui pikse noli. Kui paawst tahtis, surrus ta kunningatele ja nende rahwale omma pühha wannet nago weskekiwwi kaela, mis neid mahha röhhus künni temma jalge ette kummardasid; temma wanne kohhutas kümme kord ennam, kui pikse ' mürristaminne. Se olli kuldne aeg. Ennä nüüd! Ztalia kunningas ja temma rahwas on ammo mitme kordse wande al nad ei teage! Oh kurri mailm, sa lähhäd ikka wannemaks  ja pahhemaks, sest et sa  targemaks  lähhäd ja ernehirmutset ennam ei karda^ Pranfusfemaalt. Krono hobbused. Seal maal andis krono mönne aea eest wäehobbused,  mis rahho aeal muido seisid ja soid, pöllomeestele töösse, muidogi selle kaubaga,  et ausaste piddid toidetud ja kui kronul  peaks tarwis ollema, seddamaid taggafi antud sama. Kas pöllomehhed selle eest middagi  makswad ehk sootmisse eest hobbusid piddawad, on meil teadmatta. Nende päwade sees on nüüd krono p olest lomad järrele wadatud  ja leitud wägga head ollemast. Soldati hind. Ue nekrudi seadusse järrele on meie maal ka lahti ostmisse rahha pea 2 kord nenda kõrgeks tõusnud, kui enne  olli; agga Prantsussemaal on se hind weel surem. Kes seal ennast söatenistussest Lahhab lahti osta, wöib sedda ka tehha, agga peab selle eest 2500 pranki ehk 625 rubla maksma. Kes parrast omma tenistusse aega weel tahhab  tenima jada, saab 2200 pranki ehk 550 rubla makso. Inglismaalt. Poomwilla-wabrikud on Inglastel sedda maal, mis nende laewad merre peal nende pea toitjad ja hoidjad. On neil Lööd, siis on rahwal leiba. Amerikama  on poomwilla issama, ja et seal nüüd södda pölleb, sepärrast peawad Znglisma wabrikud  seddakaliggi kMnatama. Inglismaal on 1674 poomwilla kedrusse - wabrikut, kus 346,666 innimest tööd ja leiba sawad, isse weel need luggematta kuddumisse, raudriista, massina ja muud wabrikud, mis keik ühhe teise naal ellawad, nago pöllotö ja karjapiddaminne.  Kedrusse-wabrikutest on jubba 278 üsna seismas ja liggi 66,666 innimest ilma leiwata; suur hulk liguwad weel 1, 2 ja 3 päwa näddälas; paljast 497 wabrikud tewad weel terwe näddal tööd, ja se on nappist kolmas  jaggo. Sealt näme, et ..rikka" Inglismaal  se kord pudussest mitte pudus ei olle. Siiski, kellel weel tööd on, need ellawad priskeste. Hiljuti teggid Londoni tömehhed 76 Prantsusse tömeeste auuks suurt sömaaega,  kus 566 tömeest rõõmsast laua ümber istusid ja küllaliste terwisse peale ommad klasid  tühjendasid. Seddasamma tahta nemmad ka Saksa, Ztalia ja Belgia tömeeste auuks tehha, kes sure mailma näitusse parrast Londoni  läinud. LewiaLan, se tuttaw keige suren: laew mailmas, käib ka holega omma teed. Min- 261