pea pärrast sedda lödud. Kes wöib nüüd immeks panna, kui Wenne söamehhed tullist wihha täis sawad, kui nendega kokko juhtuwad? sPaawst ja Se on kentsak kül, et pääw päwalt ennam awwilikkuks  saab, kuida wanna Roma „pühha issa" Pola mässamissest mitte ilmasüta egga puhhas  ei olle. Se on nenda eht Jesuiti mood, pühha tekki al kurja tehha; agga kui teised innimessed tahtwad pühha kattet pealt ärratömbada,  et kurri awwalikkuks saab, siis karjuwad  maad ja taewast appi, et nende pühhadust  olla rojastud. Nenda ka paawsti, temma  munkade ja Pola mässajate luggu. Et nad omma kloostrites mässamisse tuld puhhusid,  mässajaid marjul piddasid, mässamisse kirjasid trükkisid ja mönnesuggust muud kurja teggid, polnud mitte pat; agga kui Wenne wallitsus wimaks neid ussipessad iäbbi otsis, kurja awwalikkuks Leggi ja söamehhed kloostridesse  wahti panni, noh, nüüd kissendawad  Roma linnast sadik: nende pühhad paigad  olla ärrateotud ja rojastud. Paawst Roma  linnas teab kül kuida loud on, agga piggistab  Pola teggude peale wadates teise silma kinni ja möirab sedda ennam selle ülle, mis Wennelased teinud: nemmad julgenud rööwlid ja wargaid kirrikus kinniwötta. Ta lasseb Roma linnas awwalikkult Pola mässajate eest palwerongisi piddada ja neitsi Mariale kaebada,  et Wennelased ei lasta.Põlakaid mitte keik hullo teggusid tehha, mis nende kurri lihha ja werri tahhab. Ta ommad kardinalid, kes ka kamelid allanelades iggakord just köhhema ei hakka, peawad isse jubba mönni kord wastopannema  ja ütlema, et se mailmal üsna jälk ja inneto nähha olla, kuida nemmad «mõrtsuka  seltside" eest piddada palweid piddama, agga paawst pörratub jalga, ütleb: wait! minna tean, mis ma teen." No miks ep tea, sest paawst on jo ..Kristusse assemik" ja seal jures paawsti usko mees. Oi, oi, kui kimpus olleksime meie, kui sel, kel melewald on taewas ja ma peal, mitte parremat assemiko  ei õlleks, kui Roma paawst on, kes Pola mässajatega ühhes ikkes weab! Mässajate seitungid Sest sadik kui söamehhed kloostrides seiswad, on endised mässajate seitungid, mis nago ma alt wälja tullid, üsna waggusi. Eks se selgeste ei tunnista, et kloostrides nende sündinusse paik olli? Kas se nüüd nenda jääb ehk kas aega möda kaugemalt kloostridest jälle hakkawad wäljatullema, on teadmatta, agga praego peab mässajate kirjadest Warsawis nattuke rahho ollema. sMässajate liggimesse armas- On innimessed kurja tee peal, siis on nende asjad kurjad seest ja wäljaspiddi. 9. Septembril wöeti Warsawi ulitsa peal üks noor 19-aastane mees kinni ja leiti temma  taskust lubbatäht, et ta mässajate salgast kümneks päwaks olli koeo käima lubbatud. Ta on sündinud Warsawi linna mees ja wägga  rikkas. Et nüüd teised körwalissed suggulased  warrapärriaks saaksid, murretsesid nemmad  selle eest, et noormees mässajate hulka heitis, sest nende suggulase armastus (?) ütles  neile: saab ta surma ehk sattub wangi, siis on suur pärrandus meie pärralt. Mönnesugguse  ähwardamiste ja pettusse läbbi heitis  noormees wimaks mässajate seltsi, mis suggulased tagga järrele warst ülles kaebasid ja nenda temma warra prukiaks said. Säh, nemmad armastasid ka omma suggulast ja sowisid temmale sedda au „issama eest" wäljaastuda;  mis nad selle eest wöisid, kui ta warra neile armsam olli, kui temma isse? Sesinnane noor mees on ka tunnistanud, kui kibbe ello mässajate seas peab ollema. Keigewähhema  törkumisse eest saab mees warst ärrahukkatud; arrapöggeneda on wägga raske ja kui mönni, kedda wägga wäggise mönneks päwaks koeo lubbatakse, üks ainus pääw kauemaks  jääb, kui lubbatud, se peab kahhest ühte wallitsema: kuul läbbi pea ehk 199 keppi hopi selja peale. Sedda wisi hoidwad nemmad  weel ommad salgad kous, muido joseksid keik omma teed. Warsawis on werresandarmid ühhes sures wöeraste maeas jälle ühte politseiüllemat põueoddedega  ärratapnud, agga selle eest on ka suur maea seddamaid soldatide kassarmiks tehtud. 317