telda, kuida söa-wäggi suur ja walmis õppind,  agga ommetige ka sesuggune on, kes kronule  ja rigi üllamatele ülle liga kullu ei teeks, kui keik rahhus puhkawad, egga kegi omma naabrile ülle aea russikast ei näita. Ta olla sedda asja öiete järrele arwanud ja nenda keige parrema leidnud, et igga aasta üks nimmetud  ossa wägge pilleti peale lahti lastud, kellest eddespiddi üks abbi wäggi (Reserve- Truppen) saab, kedda waeno aeal jälle tenistusse  kutsuda. Selle wasto tulleb jälle igga aasta seddawört nekrutisid wötta, et tenia-wäe jaggu täis seisab; mis läbbi nüüd eddespiddi igga aasta nekrudi wötmist saab ollema. Ükspäinis  selkombel woib Wenne rigi wallitsus waenlaste pärrast kartusseta olla, kui tal üks walmis õppind abbi-wäggi pilleti meestest taggawarraks  on seismas. Sedda ei woi ialgi sündida, et kui rahho aeal 400 ehk 450 tuhhat  meest pilleti peale lastakse, seddawört waeno  aeal nekrudi wötmisse läbbi jälle woib kokko nõuda? Seal on mitme suggused wead ees. Esmalt põlle se ühhe ni sure ja laialisse  rigi sees, kus teed weel mitmesuggused, koggoniste woimalik ni ruttu üht uut wägge kokko sada, waid se tarwitab aega ja kui neid peaks ka ni paljo kokko sama, siis ei kõlba nad nenda prukida, waid peawad enne öppetud  sama, ja se põlle päwa egga kahhe tö, waid seal on ennam aega tarwis, enne kui söa-kunsti kätte sawad; ja wimaks õlleks üks isstärralik nekrudi wõtminne, kus keige wähhemast  15 meest tuhhande pealt tulleks wötta, rigi allamatele liig raske korraga anda; seläbbi  saaks ma-mehhe tö-rammo ta käest risutud  ning ta peaks wasto tahtmist omma tödega taggasi jäma ning pealegi põlle ka nekrudi  andminne mitte ühhe ehk teise pölwe, waid igga pölwe rahwa wölg ja kohhus kronule  anda. Söa-minister on sedda wägga hea leidnud ollewad, et igga aasta üks jaggo  wannemid wäe-tenijaid pilleti peale lahti lastakse, kellest eddespiddi abbi-wägge assutada  ja nende assemele jälle nekrutis: wöetud,  et tema wäe surus ikka ühhesugguseks jääks. On pilleti meestest ükskord üks abbiwäggi  walmis, siis woib Wenneriik igga waen- lassele julgeste öölda: Urmas naber, hoia omma mammust! on parrem, et taggast pörad.  Otse kui igga aasta pilleti peale samad, nenda on ka igga aasta nekrude wötminne. Tännini põlle Wenne wallitsussel meel üht sesuggust  abbi wagge, ja se wöttab ka meel aega, enne kui sellega ni kaugele saab: sest et aastast 1856 künni 1862 nekrudi wötmist polnud, kus tenia wäggi pillete meestega sai täidetud. Enne ei woi sellega korra peale sada, enne kui nekrudi wötmissed korra järrele  igga aasta on. Kui ükskord omma jaggo abbi-mägge jubba koos on, siis woib rigi wallitsus ilma kartusseta tenijat mägge wähhendada. Eddespiddi ei sa nekrudi wötmissed  ka ialgi sured ollema, maid neid wöetakse  otse ni paljo, kui wanno eest lahti said. Sedda ei sa ka ialgi ennam ollema, et pole rigi kaupa nekruta wöetakse, sest et se selle laialise rigi sees meestele hirmus raskust ja kronule  kullu teeb, maid igga aasta wöetakse ülle keige rigi ühhe tassa. Jubba sepärrast on se wägga tarwiline, et igga aasta wöetakse, siis põlle rigi allamatel karta, et kui södda peaks tullema, nekrudi wötminne raskem ehk surem õlleks, waid se käib ikka ühhe tassa, olgo söa ehk rahho aeal. Olleksid nekrudi wötmissed enne igga aasta ja ikka ühhesuggused olnud, siis õlleks se praego  kerge ollewad, abbiwägge allustada ja koggoda, agga et se nenda polnud, sepärrast on meie wäggi rohkem pool ossa neist mis 1851 künni 1856 aastade sees wöeti ja mis nüüd nende kahhe wimase wötmisses kokko tullid, agga kuus aastad seal wahhel, kus wötmist polnud; sepärrast puduwad sealt wahhelt  mehhed. Kui nüüd krono sedda auko tahhaks täita, siis peaks aastat kaks järge möda kanget wötmist ollema, mis rigi allamattele  suurt waewa teeks ning söa-wäggi  õlleks rummal. Rigi wallitsus tahhab sepärrast wäe tenistuse aega ni paljo kui ial woimalik on lühhendada, misläbbi nekrudi wötminne saaks kergitud ja abbiwäggi usstnam  kokko koggutud. Kuida enne nekrutist woeti, se ei kolba ka ennam: se teeks agga sedda asja nihästi rigi wallitsusele kui rigi 379