wa-nlitsas ja tuhkjat maial paikudes ka sured uhked maead ja Podid on, siiski näitab, kui tahhakS nad Newski-nlitsas ikka weel uhkest uhkemad  olla. Seal nlitsa äres on ka pahhemat kat meie nsso suur kahhe torniga Peetri-kirrik, katoliko kirrik ja Armenia kirrik; parreni pool ivenneusso Kasani-kirrik, kelle ees würst Barklai ja würst Kutusowi wallatud kujud seiswad. Sesinuane  kirrik sai 1801—1811 keisri Aleksandre i. aeal ehhitud. Kirriko sees on 56 randkiwwi. sannnast, mis 35 jalga kõrged ja kirriko ümber ja ees 132 nisammasnggust sammast, mis Ronm Peetri-kirriko wisi üllespandud. Kullast ja hvbbedast ei olle kirriko sees pudu. Aastal 1837 on altari wäär puhtast hvbbedast. tehtud, mis tarwis Doni Kassakad peale 3000 naela hõ bbedat annud. Nimmetud ulitsas on ka suur keiserlik  ramatokoggo maea, kus peale 450,000 trükkitud  ja peale 17,500 kirjatud ramatut, keik illuste pogitud ja üllespandud, sees seiswad. Kafani-kirriko, sure Mishanski-ulitsa ja Mõika kanali wahhel seiswad keiserlikkud waestelaste kaSwatamisse maead, kuhho aastas 4—5000 waestlast kaswatada wõetakse. - Newski- ja sure Sadowa-nlitsa nurga peal seisab Pctcrburgi keige surem kaubahoow, Gostinnoi-Dwor, kus arruto paljo podisi sees. Õhto pole minnes, seiswad ka sealsannnas Sadowa-nlitsa äres pahhemat  kät need kaubahowid, Apraksin-Dwor ja Shtshukin-Dwor. mis pari aasta eest Nellipiihhil ärrapvllesid, agga nüüd jälle paljo uhkem on üttesehhitud, kui enne; keik ei olle weel walmis. - Liteiuaja ehk suretükkihoow, 7. lisinajaggo honnniko pool kulges, on Peterburgi kõrgem ja terwem koht, seal on ka kulus suur haigemata, kus peale 3000 haiget aastas põetud ja mitto tuhhat teisi weel ilma hinnata rohto sawad. Seal Leteiuaja ulitsas leidis 21. lunil hea sõbrade jurcs ka lahket wastowõimist ja kaetud lõunalauda, mis Peale ta weel sõbro terretades  praego tanu oga taggasi mõtleb.  Kahheksama  ja iihheksama linnajausse, mis molleuiad  honnniko pool kulges on, polte ma omtna jallaga sanud; ueuda paljo agga tean, et essimesscs  Tauri a palee, onis keiser Katarina !l. würst Potemkile laskis ehhitada, kes Tanriamaad ehk Krimmi poolsaart Wennema alla olli saatnud)  ja teises Aleksander Newski klooster seisab, mis keiser Peter I. ehhitada laskis; aastal 1776 —9O ehhitas Katarina 11. suurt kirrikut senna jure. Wasili-Ostrow, km 10. linuajaggo, on suur saar kahhe Newa-jõe arrude wahhel, ja senna peale wiwad kaks silda: Palee-sild, mis siiggise ärrawõetakse ja uus Nikolai-sild, niis rauast tehtud, likumatta seisab. Neist olleu ka mõnda korda jalta ja hobbusega ülle käinud. Wasili-Ostrow on suur ja itlus linuajaggo, kellest agga, nenda silmalt arwata, kolmas ossa jubba linnaks tehtud, mis siiski weel paljo surem on, kui meie Tarto. Pikkuti  honuniko Poolt õhto pole käiwad 3 suurt ulitsat läbbi ja lõuna poolt Põhja pole peale tossina põik-ulitsaid, uus weel pikkemad on, kui cssimessed. Maead on uhked ja sured, ulitsad illusad ja laiad. Keige tähtjamad maead on enuamist hommiko pool ssre otsas, nenda kui: suur kulus kauba maea (Börse), mis ma kaupmeeste  raekoeaks nimmetaksin. Siin tehhakse keik hinnad, siin allaueb ja tõuseb kuld hõbbe ja intrcssipabberid; siin tellitakse saddatuhhauded ja kantakse ka, kui juhtub; siin on rahha werretuksnminne.  Ümberringi seisab kiwwisammaste ridda, 44 tükki reas; kaubasaal seal sees, on 136 jalga pik ja 66 jalga lai, ja peab ommeti mõunikord ka kitsaks jäma; walgus paistab klaaskattuksest sisse. Tollihone ja kaubamaggasinid seiswad seal lähhedal. Nigi-kollegiumi maeas on 1819 assutud Uniwersität ehk suurkool, nago meil Tartus; tahhetom on 1835 aastast sadik Pulkamas,  mõlmi hea werst Peterburgist lõuna pool, Sarskoje-Selo lähhedal. Keiserlik Akademia  maea, pea üsna Nikolai-silla otsas, wägga illus ja suur maea, kõrge raudkiwwi allusmüriga,  kus suur ramatokoggo ja tuhhat näggemisse  waärt asja sees. Sealt poolt küljest otame  ka meie cddespiddi omma ecstikele Leksikoni ehk sõnnakoggo ramatut tullewad. Seal nmcas, nago mitmes muus, olleu ka isse sees käinud. Wasili-Ostrowis on weel paljo suri ja tähhelepanucmisse  waärt maeasi, agga kuhho peame neid omma kitsa rumi peale keik mahhutama? tlleljandamast ja kahheteistknnmemast põik-ulitsast leidsin armsaid sõbro, kedda süddamest Lerretan ja nende lahke wastowõwnsse eest Lännau. Siit ülle Newa jõe arro seisab 11. ehk „Peterburgi  linuajaggo." Siin on Peter I. Peter- 243