mad, iggaüks omma seltsiga järgemöda. Ue kirriko platsi ollime ka nattuke kennemaks ehhitanud:  esmalt üks kahhekordne auwarraw, kust keik üllemad ja rahwas läbbiläksid ja altari  kohta trep ja weik? kantsel. Jnnimessi seisis arroto HM ümberringi. Ni pea kui oppetajad nahha ollid, hakkasid mosekandid kirriko platsi peal mängima ja lauljad laulma. (Seks ollid isse laulud trükkitud, kelle müminne  liggi 2W rubla kirrikule sisse toi.) Pärrast laulo piddas Ollewesti-kirriko suppertent  Girgensohn saksa kele konnet ja meie omma wannem öppetaja Luther ma kele; wimaks weel meie noor öppetaja Frese, (kes sel päwal alles kui kirriko peigmees koggodusses  olli) üht armast palwet. Selle peale said paar salmi lauldud, siis hakkati alluskiwwi  pannema. Parremat kat altari körwa sai 8-tolline auk kiwwi sisse tehtud,- kuhho üks tinnast kastikenne' sisse pandi ja selle sisse kaks selle aasta Kalendrit, saksa ja eestikele; iggasuggu meie aegset rahha; üks pabber, kussa keik meie aegsed wallitsejad ja linna wannemad nimme jarrel üttespandud, peale sedda praegused wilja hinnad, törahwa pawapalgad  ja mis. muud arwati mälletada tarwis ollewad; Tallinna selle aastane essimenne  seitung ja kas sa tead? üks ..Perno Postimees" ka omma pibo ja keppiga,  kus tedda ja neid teisi asjo, Jummal isse teab millal ja kelle silmad weel nahha sawad. ..Olli kastike kiwwi sisse pandud, siis pandi teine kiwwi augo peale ja purjemeister Mayer löi haamriga senna peale ja teggi mönnusa könne, lotusses, et Zummala nimmel tö saaks hakkatud ja temma abbiga ja auuks ka lõppeta  d. Selle peale tullid kubberner ja teised wannemad ja öppetajad järgemöda, lõid ommad  hobid haamri ja sönnadega senna peale ja nenda sai ue templi allus pandud ja lemmale  nimme antud: Johann esse ehk Janikirrik.  „Mtko nüüd Issand isse eddasi,ja saatko tarwilist kullo meie kätte ja tehko innimeste süddamed lahti meile omma koea ehhitamisses  wahwaste abbiks olla, et kui ello on, meie ka sedda päwa nähha saaksime, mil temma sees Zummala suurt armo kulutakse, mis Lemma Poea sees pättustele ilmunud. „Agga pea kinni, Postimees! kuhho sa jooksed? Mul on weel middagi üdist. Sa tead jo, et meie wanna kallis öppetaja Frese minnewa aasta 43. Mail omma külwitööd löppetas  ja omma karjatse keppi mahha panni, pärrast  sedda kui ta 43 aastat meie koggodust sure holega Selle jure olli juhhatanud, kes meie keikide te, tödde ja ello on? Nüüd ollid koggodussel pea aastat otsego lesse rided selgas. Agga se mees, kes ennese sarnatse poea järrele jättab, ei olle mitte surnud. Ka wanna armas Frese on auwäärt poea ennese assemele jätnud. Kui essimest korda omma healt meie kirrikus tõstis, sossis tas rahwas . ühhe teisele körwa sisse: ..se on meie tullewane  lotus; sõnna ja heale polest nago wanna issa." Et ma se kord ka üks heal koggodusses  ollen, andsime omma sowimist surema koggodusse wannematele teada 'ja nemmad ollid  meie. nöuus. Noor'mees tulli ka meile ja sai 46. Septembril Ollewestr-kirrikus öppetaja ammeti peale sisseönnistud, ja 23. Septemril  wöttis meie koggodus tedda ommas kirrikus  nago omma peigmeest wasto, kus kirriko. konwent, Mldewannemad, pürjemeistrid ja mõnned  raewannemad nago käemehhiks jures seisid  , kui tedda kirrikoga laulatadi. Supertent  Girgensohn ja üllemöppetaja Ripke ollid Ollewesti-kirrikus temma sisseönnistajad ja siin kätte pealepannemissega kirriko peale laulatajad.  Nemmad õnnistasid ni hästi wannemat öppetajat  Lutherit, kes jubba 49 aastat meile taewa manna jaggab, kui ka noort Frese, kes nüüd alles hakkab. Möllemad ollid pölweli altari  ees omma truust lubbanms ses raskes ammetis,  mis üksi kergemeelne wöib kergeks nimmetada.  Tehko nüüd suur hinge piiskop ja körgepreester neid passunaks ommas koggodusses,  agga ka Samariamehhiks Ewangeliumi  ölliga hawo wöidma ja kinnisidduma. Sedda pallume süddamest. ..Et meie kindral-supertent Kristian v. Rein, kes ka peale 28 aastat Toombe öppetaja  olli, 49. Septembril hinge heitis ja 26. maetud sai: sedda sa wist jubba tead. 316