dud. Oh et iggaüks römuga annaks, sest römus  andja on Jummala mele parrast. Wõeralt maalt. Preiflmaalt. Ber- Uni rahwas panneb sedda nattuke immeks, et Hannoweri kunningas Jtaliama sadikut ennese  ette põlle lasknud ja kuida kunningas öölnud,  sepärrast mitte, et Jtalia asjad nattuke haisema hakkanud ja Saksama asjade jures, nenda kuida nad praego olla, temma mitte ühhe egga teise pole ei hoida woida; ja arwata sedda ennese kohhuse ollewad, ni kaua, kui Eüropa asjad ni tule hellewel seisawad, ühtegi sadikut ennese ette laska. —sS õa-ka rtu Berlinist kirjutakse 23. Aprillil. Tännased seitungid towad jälle ust sönnumid söa wasto walmistamissest nihästi Preisi kui Austria poolt. Preisi rigi wallitsusse  poolt olla kaardi wäggi ja 3. 4. 5. ja 6. jalla wäggi jallale aetud, kes peawad malmis  seisma, püs minnas, et kui kästakse, siis kohhe laska woiwad. Suretükki jmeestel ja hobbusse wäggedel põlle ka parremat odata. Säh, seal ta on! 25. Aprillil olnud jubba keige wäggedel käsk käes, malmis olla ja odata, kuhhu keige esmalt peawad minnema.  Et Preislane põlle järrele andnud, maid ikka walmistab, se olla Austria nabert nattuke pahhandanud ja sedda asja nende wahhel  pahhemaks agga mitte parremaks teinud. Ka seal hakkatakse nüüd ueste ehhitama. Berlinist 26. Aprillil. Eila pärrast lõunat  kello wie aea! on üks noor 24-aastane mees grahw Bismarki peale wiis korda püstoliga  lasknud, agga keik kulid läinud möda ja grahw jänud hawamatta ning wötnud isse omma mõrtsukast kinni. Kuida kuulda olla Austria wallitsus Preisi tingimissed, mil kombel ta rahhule tahhab jäda, nurka wiskanud  ja se olla Preislasi pahhandanud, et käsko annud ruttust malmis panna ja Gorlitso  linna kokko minna. Ühtlasse olla ka Hannoweri, Würtembergi ja Hessen-Darmtadti  wallitsustele sönna sadetud, ennast söa wasto walmistada. Jtalia ja Baieri wallitsussed  walmiötawad otse nisamma. Parisist kirjutakse, et Napoleon ka middagist könnelenud,  mis rahwale tullisid sussi jalge alla pannud. (Nenda hellisewad praego wäljama kellad!) Austriamaalt. sKurwad Sealt seitung könneleb sekord wägga kurwi asjo, mis seal lühhikesse aeaga ette tulnud. Ühhel päwal olla üks pankrotiks janud kaupmees,  Maks Meutner, ennast püssiga mahha lasknud ja selsammal päwal üks 70 aastane laewa pumeister ennast ärraupputanud. Kui kaua hiljem, sedda põlle ööldud, on Eduard Beer ennast kihwtiga surmanud ja temma armoke  ennast peale selle ärraupputanud. Et sesuggusid hirmsaid asjo seal ni saggedaste ette tulleb, sepärrast olla rigi wallitsus ommad silmad ennam rahwa pole pöörnud, misläbbi ta lodab selle hirmsa isseennese tapmissele otsa peale tehha. Winist kirjutakse: „Se ei maksa sedda waewa,  et rahho pärrast weel sönnu peaks kullutadama.  Meie waenlassed tahtwad södda, olgo seal ees mis tahhes, sest ei holi nad." Olmütsist, mis Austria parralt, kirjutakse 21. Aprillil. Olleme ustawa mehhe käest sönnumid  sanud, et rigi wallitsus nõuks wötnud 60 tuhhat hobbust osta. Inglismaalt. lnglased  ei tahha ommast ussust weel koggoniste järrele anda, ehk kül nende tö jubba paar korda tühja läinud. Nad on jubba kahhele korrale katsunud telegrahwi tradi otsa surest atlandi merrest läbbi, Amerikamale wia ja seläbbi  Amerikamaad Jnglismaga kokko sidduda, agga möllemil korrail läks assi nurja. Nüüd walmistawad holega jälle selle peale ja lodawad  selle töga Jani päwa aeges hakkatust tehha.  Kas se neil sekord korda saab minnema, kes sedda teab ette kulutada. sEllajate mis möda läinud aastal sea! hirmus pahha teinud, on kül ennamiste  lämmatud, agga hawad, mis ta lönud,  weel mitte parrandud; rahwas olla 143