willetsad Jõulud olla. Lin on ümberpiritud ja tullepombid lendawad ülle wallide. Pudus on mitmest asjast ja sisse ei peäse middagi tullema. Uks kunninga Prantso wäe üllem kirjutab sealt omma söbradele: „Meie ello on siin Gaeta linnas wägga kurw ja willets. Minno eilne päine moon olli 126 oa terra, ja nattuke leiba, ei sola egga muud leiwa körwast.  Leib on jubba hirmus kallis ja lähhäb paigal kallimaks. Sest nattukesest, mis päwas  antakse, peawad naesed lapsed ka sönuks sama. Suur Sardinia tullepombide laskminne  on igga pääw odata; se saab hirmus ollema.  Perrekondade warjopaigaks on merre pool külgis tühjad wilja-aidad ja kopad. Igga  hommiko näikse naesi sealt omma maiadesse  taggasi pöörwad, kahwatand nago surmawarjud.  Hospiddali peal on must lip üllesse  tömbatud, et Sardinia sured tükkiv sedda laskmatta jättaksid." Peale sedda peab neil ka pesso riettest suur pudus ollema ja peälikkud mitto näddalat ühhe särgi sisse jäma;  kuida saab weel waeste soldatide luggo ollema? Nad ei pea ka mitte ennam üksi omma riete sees ellama, waid teisi lomi ka nendega. Mis Jõulud wöiwad seal olla! Siiski ööldakse kunningas Prants köwwa ollewgd ja mitte järrele andwad, senni kui ta merre poolt weel mona sisse wöib sada, mis Prantsusse kaubalaewad nattuke awalt towad. Senni kui kunningas Prants 11. Gaetas on, ei olle Neapoli rikis rahho lota. Mitto, kes ue kunninga al keik sedda ei sanud, mis lootsid, hakkawad nüüd waest rummalat rahwast tagga kihhutama, et jälle endise kunninga  pole hoiaksid, sealt tullewad mässamissed  siin ja seal, et Sardinia söamehhed issegi ei tea, mähhärdust tuld peawad kustutama. Paawst annab ommalt poolt nõu J Hispania sadab rahha, misga mässamisse tuld südatakse, Prantsus hoiab merre poolt Sardinia käed kinni, et asjad Jõuluks jälle sassis küllalt on, ja kegi ei tohhi ette üttelda, kuida keik weel saab minnema. Sealtep se tulleb, et Prants 11. Gaetast ei tahha tagganeda. Tal on ikka weel lotus omma aujärge taggasi sada,  sepärrast tahhab käepärrast olla. Meie arwates ei Lahha se kül ennam wöimaljk olla. Agga Prantsus solgib ka paljo senna wahhele. Senni kui temma wäehulgad Romas ja söalaewad  Gaeta al on, ei sa Jtalia rahwaö omma asjaga eddasi egga taggasi; ta ei aita ühte egga teist, waid pitkendab tülli. Agga se on nenda wanna tuttaw Prantsusse wiis. Suur hulk Jtalia rahwast, kes üks kord rahho  tahhaksid sada, on Napoleonile kirjutanud ja pallunud, et omma söamehhi Roma linnast  ärrakutsuks ja Jtalia asjo nende omma tallitada jattaks. Ka kunningas Wiktor Emanuel  on isse temmale kirja saatnud, et nende tüllist tee pealt eest ärralahhäks. Selle peale on nüüd kuulda, et ta kunninga Prantsvle olla nöu annud, et Gaetast ärralähhäks, ja kui ta sedda näddala päiwil mitte tahta tehha,  siis ähwardada ommad söalaewad Gaeta alt ärra kutsuda, et Sardinia käed lahti sawad. Küllab same nüüd eddespiddi kuulda, kas keik nenda on sündinud. Prantsus ei lasse paljo senna, kuhho ta sihhib. Kui agga mu nöu ei aita, siis tahhab Sardinia  omma tullepombide peale lvta ja ma poolt küljest neid ni paljo sisse wiskada, et Gaetas ennam hinge rumi ei pea jama. Lodetakse,  et Gaeta ni hirmsa tullewasto, kui Sardinia tahhab tehha, mitte kaua ei suda panna. Ms sest walja tulleb, same parrast kuulda. Prantsussemaalt. Prantsusse keisri proua, keS, kuida teame, Inglismaal olli meelt lahhutamas, on sealt Jöuluks jälle kõiv tulnud.  Kui paljo ta meel nüüd lahkem ja südda  kergem on, sedda minna ei tea. Ugga sedda  kulutawad Prantsusse ommad seitungid, et ta omma illo ja ehte armastusse läbbi wägga  rahha raiskaja innimenne peab ollema, kes ial ei küssi, kas wöin ehk ei wöi? waid kes allati teeb, mis tal ial mele tulleb. Kahhe  ainsa kuga on ta omma riete ja tubbade wäljaehhitamisse eest terwe miljon höbberubla ehk 4 miljonit pranki wälja annud. No seal peab kukkur ollema, kes sedda wälja kannatab. Olgo kül keisri kukkur, sel kombel tulleb ommeti  wimaks auk pöhja. Wöib olla, et ni- 395