sioni lehtis ollerne sest sarest ja temma rahwast  saggedaste könnelenud. 26 aastat olli seal kunninga emma Ranawalona al raske ristirahwa taggakiusaminne, künni se kurri innimenne liggi pari aasta eest (Augusti kuus 1861) omma paika läks ja Rabama 11, kes ristiusko ja rahwast armastas, temma assemele sai. Minnewa aasta, 23. Septbr. 1862, sai ta kronitud. Sestnnane kunningas Rabama, kellest ristirahwas seal pagganate hulkas ni paljo head lootsid, on nüüd enne kahhe aastast wallitsust 30. Aprilli k. p. üllekohtusse surma sanud ja meie minnewa aastane kartus hirmsal wisil toeks läinud. Ta sai ommas maeas mässaja Howa paggana üllemate läbbi  ärralämmatud ja temma ministred ja nõuandjad,  27 meest, üllesse podud. Seitungid kulutawad sedda asja nenda: Rabama 11. pea nöudminne olli se, Eüropa  harritud ellowisi ka Madagaskaris assutada,  ja seks laskis temma ka ewangeli ja katoliko missionärid seal ristiusko öppetada. Agga ta olli waimo polest nattuke nörk mees ja ei tundnud hästi innimessi, teggi sepärrast ka mõnda, mis ta Howa üllemaid liig pahhandas  ja ärritas, isseärranis weel kui Prantsustele  maad lubbas, mis koggoni wanna Madagaskari prügi wasto olli. Nad wötsid kurja mässamisse nõu ja kuida arwata, süttis  tulli kunninga ettewatamatta teo läbbi sedda  ruttem pöllema. Miss. Ellis olla mehhi saatnud seal küllas jutlust piddama, kus Ranawal  ona haud on. Se olli praegusse kunningana melest wasto oksa ja mehhed sadeti  taggasi. Miss. Ellis kaebas kunningale  ja küllawannemad said selle eest nuhheldud.  Nüüd olli tulli lahti. Mässajad Howa  üllemad piddasid warsi nõu ja kunningana  nende hulkas. Kunninga ministrid hukkati  ärra, ja et kunningas omma sõnna taggasi  ei wötnud ja nende nöuusse ei heitnud, teggid kurjad pagganad temmale ka otsa. Kunningana  Raboda, kes kül mehhe surma ei ja 170 lehhekülje peal, kus ta kujo seisab, ja tännawo 1863. aasta .N. XII, 94. lehhekülje peal rägitakse Lemma kroninnssest. olla tahtnud, wöttis nüüd wallitsusse ohjad omma kätte ja missionärisi ähwardadi surmaga,  kui nemmad ue wallitsusse wasto middagi  peaksid teggema. Muido ei olle Eüropa rahwale middagi pahha tehtud. Mis nüüd Prantsus ja Inglane sawad teggema ja kuida ristirahwa kässi seal jälle eddespiddi käima, on alles teadmatta. Rada ma olli Prantsussi  ilma tollirahhata kaubelda lasknud, uus wallitsus ei lasse egga anna ka jalla täit maad ärra, mis Prantsus wist waggust ei kannata; wöiwad weel kirjud päwad tulla. Missionilehhed sawad sest wist eddespiddi laiemalt  könnelema. Kirjawastussed. 85) J. A. S s. Kui Teie kirri kitsast wärrawast läbbi peaseb, siis hea melega. Agga hirmus on kuulda, et Teie pool ni werrekani seltsi lubjad on. Jsse Eestlased ja eesti werre jännulissed urjah! Nisugguste üllekohtuse.  lomade peale ei peaks jo eesti koer ennam wet laskma. 226 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 16. Juli 1863. Teadaandmissed. Ma annan teada, et ma omma uut wttlakrasimisse  masstnat jubba minnewa näddala siin F. Schilleri rauawallamisse wabrikus (enne  Strahlbergi) ollen käima pannud ja wöetakse  seal willo krasida ja kedrada. Krasida  üksi maksab 10 kopp. nael, kui malmis  kedrada, siis 35 kopp. nael. Toob kegi 50 naela ja ennam korraga krasida, kui üht seltsi, siis wöetakse 9 kopp., kui 100 naela ja peale selle, siis 8 kopp. naela krasimisse  hinda. Ühhelhobil töutan minna ka omma ausa töandjate tööd öigeste ja korrapärrast  tallitada. Pernus, 8. Zulil 1863. J. Laas. Wiggala mõisas sawad 20. Zulil, parrast lõunat kello 3, umbes 13 noort wäljama sõnni, auksjoni wisi, kohhe maksetawa rahha eest arramüdud. sl^ Kes Willandis üht maea peaks osta  tahtma, se mingo selle ehk tullewa ku sees senna sillakohto lambori Stadeni käest selgemat arro küssima.