Peterburgist. Sealt kirjutakse 3. selle ku päwal, et keigekörgema  kässo peale seal kaks wenne seitungi, separrast, et pahha toito rahwa kätte kandnud,  ärrakeeldud; pannud käed pea alla ja heitnud maggama. sKolera Peterburgi linna üllem wallitsus' (Stadt-Duma) olla 17. Mail sedda nõu piddanud, ni pea kui kolera peaks senna ilmuma, 70 tuhhat rubla selle tarbeks kullutada, et iggal pool holega terwise hoidmisse  eest saaks hoolt kantud, ning 30 tuhhat  rubla ühhe sure kolera piddali walmistamisse  eest, kesk linna, wälja anda, kuhhu iggalt poolt kohhe haiged woiwad sisse wia. Üks sealane Wenne seitung toob meile need kurwad sönnumed, et Mai ku hakkatusses,  Dwina jöe jeä minnemisse aeal Holmogori  linnas suur upputus olnud, mis seal suurt kahjo teinud. 4. Mail ösel, olla Dwina jöe jeä likuma hakkanud ning korraga hakkanud ka wessi jões tõusma ja pannud keik maddalamad kohhad wee alla. Ühtlasse olnud ka keik ulitsad wee al, et kegi ennam ilma padita kuhhugi ei sanud. Ka nendega olnud waewalinne ühh"est kohhast teise sada, sest et jeä kamplad neid ähwardanud purrustada.  Teisel hommikul olnud lin ja keik sealt ümberkaudne ma wee al, mis kui merri laenatanud.  Lõuna poolt linna ossa, kus ka kirrik ja klooster, on kõrgema kohha peal, need seisnud,  otse kui ühhe sare peal. Ohto pole olla wessi, rahwa sureks hirmuks wee! ennam tõusnud. Kirriko kellad kutsunud rahwast õhtuse  jummalatenistussele, agga kellegil põlle wöimalik olnud liggi sada. Jeä kamplad läinud  sure mürrinaga, keik mis ees ollewa olnud,  neid ärra purrustades eddasi. Kirriko aea ja uksed lõhkunud kamplad mahha; preestre ja temma abbilisse wanna maeake olnud jubba polest sadik wee sees, ellajad tulnud tallidest wälja ja ronninud ülles sõnniko unnikute otsa, kust laened neid ähwardanud mahha wia. Tuul olla kaunis walli olnud, agga wimaks hakkanud hirmus torm mässama, mis sedda weel lõhkunud, mis wee oost ja jeä kamplatest  järrele janud. Iggalt poolt olnud inni- meste hädda kissendamist ja appi hüüdmist ning ellajate rökimist kuulda. Teisel hommikul  janud se hirmus torm taggasi ning päike wadanud lahkeste keige selle peale, mis messi ja torm ollid teinud. Selgemad teadussed keigest önnetussest ja kahjust puduwad meel. Wöeralt maalt. Kuida uemad seitungid könnelewad, ei põlle wäljamaal ennam head lota, waid nüüd on tulli kül pea lahti. Ei tea mis siis tewad, kui meie leht söbrade näppo wahhel wadata; kardame wägga, et jubba ühte teist raiuwad. Preislane olla ilma pikka j uttu ta, ni pea kui sest arro olli sanud, et kegi Austria poolt on, sedda ühheks söa kulutusseks piddanud. Ta põlle teistele aega annud järrel mõtteida, waid on ommad wäed jubba Sakseni ja Hannoweri pinde  sisse läkkitanud, enne kui nad olla öölnud, kuhhu pole tahtwad jada. Kurhessen olla nüüd wimaste päwade sees Austria pole heitnud. On se tossi, et rahwas Kasselis mässama hakkanud,  siis on se Lunnistusseks, et nad selle wasto on, mis rigi wallitsus teinud. Sealatse  rigi seestpolised asjad haisewad jubba ammugi ja on parrast aega odanud, mil kat rigiwallitsusse wasto ülles woiwad tõsta, nüüd on wist parras aeg tulnud, kus Preissi abbiga lodawad sedda tõeks tehha. Preifimaalt. sPreislase Berlinist kirjutakse 4. selle ku päwal: ..Meie kunninglik wallitsus, on eila Hannoweri, Kassett  ja Dresdeni wallitsejatele kirjutanud ja selle läbbi nõudnud, et nemmad, kui södda hakkab, rahhule peawad jama, egga koggoniste  mitte teiste tülli sekka ennast seggama, mispärrast siis söariistad jälle nurka peawad pannema. Sakseni ja Hannoweri wallitsussed  põlle agga temma nõudmist wastowötnud sepärrastholla ka Preisi wäggi jubba nende made sisse sadetud." Kuida praego olleme kuulnud, olla Preisi wäed Sakseni ja Hannoweri made sisse tunginud.  Möllemate rikide kunningad slla om- 189