uskuge mitte, et se meie Eesti aöjo eddafi aitab. Zummal on kül pikkamelelinne ja rikkas  heldussest, agga ei lasse ennast pilkava. Nisamma tõeste, kui temma önnistamissed pühhapäwa pühhitsemisft peale, sawad ka temma  nuhtlussed selle rikkumisse peale tullema. Ma ei hakka nüüd jutto wennitamisseks keik pahha asjo, mis pühhapäwal sünniwad, mitte järge möda üllesluggema, kuhho se mahhuks? Möttelge kõrtside ja wina peale, möttelge kadduwa  mailma lusti ja römo peale, möttelge keige kissa ja karra, lihhahimmo ja kimalusse, roppo könnede ja laulude, tülli ja rio heale: mil tenitakse neid ebbajummalaid ennam, kui pühhapäwal? Wannad käiwad ees ja nored tagga, et esmaspäwal weel järgi kõrtsi pingide  alt ja maantee krawide körwast leitakse! Kuhho peab se wimaks meid wima? Kas sel wisil Eesti au peab tõusma ja Jummala õnnistus  meie peale langema? Kas sel wisil sigginewad  jõukad rentnikud ja pärrismade ostjad?  Aitke, armsad „Postimehhe" sõbrad, kes teistest mönni sam ees ollete, ka ommalt poolt selle eest söddida, et Zummala pühhapääw  jälle omma au sisse saaks,, tõeste, siis lähhäksid mitmed asjad parremaks. Sest pühhapäwa  rikkuminne rikkab keik meie õnne. Ommalt maalt. Tartust. Tarto uest aurolaewast,  mis maddala wee parrast mitto näddalat 21 wersta linnast emal Kärrewerre mõisa al seisis, olleme ennegi könnelenud. Emma-jöggi  aeas omma raud lapsega otsego kiuso, ei tahtnud eddasi lasta. Nüüd agga 30. Okt. on laew ommeti lubba sanud, Kärrewerre  kiwwidest ilma mutsuta möda minna ja seisab nüüd Tarto linna al ühhe sündsa kohha  peal, kus tedda tullewa kewwadese söido peale, Tarto ja Pihkwa wahhel, taieste walmistakse.  Noh, anna Zummal head teed ja tööd! Riast. hawatud Pola kurja mässamisse läbbi on ka mitmed waprad Wenne söamehhed surma ja mitmed hawatud sanud. Auuga surnutele ei wöi meie kül middagi ennam anda, agga hawatud söameestele  tullewad nüüd iggalt poolt Wenne rigist auukingitussed kokko, mis nende wiggase  ello kergitusseks keiserlikko tännoga wastowöetakse. Ria linna Zakobi-kirriko koggodus  on ka 300 rubla saatnud, agga ma ei tea mitte üttelda, kas Nia linna Eestlased,  kes ka nimmetud kirrikus Jummala tenistussel  kous käiwad, ommalt poolt middagi senna jure annud, wöi on se rahha üksi saksa koggodussest tulnud. Peale selle teab Ria seitung könnelda, et mu Lihwlandi koggodustest  selle tarwis 1021 rubla kokko tulnud, agga ei nimmeta mitte, mähhärdused koggodussed  nimmelt selle tarwis andid saatnud. Mis ülle minnewa näddala Wändra koggodusse  andist kuulsime, ei wöi kül weel ni ruttu seal seas olla. Agga kidowäärt assi on, kui need rigi allamad, kes koddo rahhoga omma tööd wöiwad tehha, ka tännoga nende wendade peale mötlewad, kes nende assemel waenlast taggasi törjuwad. Tallinnast. sPahha Zubba kolmat korda on Tallinnast innimesse tapmist kuulda ja nimmetakse ka neljat! 15. selle ku päwal öhto tullid, üks hantwärgi sel, kes ennast  rahha eest nekrudi assemikuks olli annud, ja 2 temma tutwat ühhes Narwa-ulitsalt Zaroslawi  trahterist, ja käisid mitmest ulitsast labbi künni Makeri-ulitsale. Seal jäi nekrudi-assemik  tük maad teistest tahha. Korraga  tullid 2 krono madrust temma liggi ja teine neist pistis noa ta küljelude wahhele. Hawatud mehhe karjumisse ja appihüüdmiöse peale jättis mörtsuk noa hawa sisse ja möllemad  pannid pöggenema. Agga teine selli tuttaw  sai ommeti ruttu appi ja mõrtsukas wöeti kinni ning widi wangi. Nugga olli 3 tolli süggawast  mehhe külje sisse pistetud. Arwatakse, et kurjateggiad nekrudi-assemiko käest tahtnud rahha risuda ja sellepärrast temma peale tulnud. Nendasamma nimmetab ka Tallinna seitung,  et Pajaka mõisa opman mönne näddala  eest tee peal ärratappetud, siis surnult 373