Senni kaua agga, kuida ööldud, tõusis Noma likinas ommeti mässamine ja paatost piddi jallad  alla wõtma ja merre äre Civita vecchia sõalinna põggenema, kus ta wallide tagga julge wõib olla, ehk, kui hädda peaks kätte tullema, laewa peale minna ja kaugemale põggeneda. Noma linna mässamissest, isseärranis kui Garibaldi  neile abbi ei pease tvima, ei wöi tvist suremat wäljatulla. Temma poead on kül lahti ja issa eest platsis, sellegipärrast ei olle neil suurt lotust, ja wanna „pühha pappa" saab tvist jälle Roma linna taggasi tullema. Italia rahtva meel isse on ka nago HZlle-tulli. Tänna kissendatvad  möda ulitsaid: „Ellago Garibaldi! Kaddugo Rattazzi!" Home on kõik jälle ununud, kui teised  ei aita. Sedda teab Napoleon ja paawst ka, sepärrast wõiwad nõnda tehha. Garibaldi on parlamenti lige, agga parlament ei ligutagi ennast temma tvangiwõtmisse pärrast. Nemmad  ei olle isse ennast Austria käest peasnud, ei Lombardia egga Wenetsiamaad kätte sanud, ei sa ka Roma linna paawsti käest ärra, kui ikka teised ei awwita. Et nad nüüd Garibaldi pärrast möda linnast käed rusflkasse ja suud pärrane aeawad, ep olle ka muud middagi, kui hõlle-tulli, mis Home jälle ärrakustub. Mis Napoleonil nõnda tvigga onuna tahtmist tehha? Teiste armust ellad  a ja tvõera ohhelikko otsas käia, tundwad Italia rahwas kül raske ollewad, agga ei sa ennast  ommeti weel lahti lödud. Noh, kes isse ei mõista käia, se ärgo pango immeks, kui e dda ninnapiddi weetakse. Se on tertve rahwa jnres nisamma. Prantsussemaatt. Agga kuida sealsed zeitimgid nüüd kõllawad, et Italia ni „sõnnakulelik"  olnud ja nõnda „ilma sundimisseta" s?) Garibaldit kinniwõtnud ning seläbbi ürrakeelnud, paawsti peale minaemast! Sealt paista jälle wälja, mis Prantsusse sõnna wõeral maal maksab  ja kui suur õn se Italial on, Prantsusse sõbber olla. sJah, kui Italienid ka seddasamma räkisid!) Kuida Prantsussed omma naabrid käppa al ehk ohheliko otsas Püüdwad hoida, tunneb nüüd igga laps Italiamaal, agga ei rõmusta sest mitte. Nende „Septembri-lepping," mis järrele  Prantsusse soldatid Roma linnast ärraläksid, ei to neile mingisuggust kasso; sest igga silmapilk ähwardab Napoleon neid jälle taggast sata. Wiktor Emanuel peab isse omma käega, ni was- Lomeelt kui se temmal on, paawsti ilmlikko ammetit  kaitsma, ehk Prantsussed tullewäd Noma linna jälle taggasi. Mis ta sel wisil muud on, kui Prantsusse politseimeister Italiamaal? Assi ei sa seläbbi mitte parremaks, et Italia „sundimatta"  Prantsusse tahtmist olla teinud. Mis sundimatta se on, kui sõalaewadel Toulonis käsk käes on, seddamaid Italiamale minna, kui seal ei peaks tehtama, mis Prantsus tahhab? Mis häddapärrast tehtnd, nimmetawad nemmad weel sundimatta teoks. Otsekui pilkamisseks nimmetawad  Prantsussed iggaüht Italia waenlaseks, kes peaks sowima, et Italia ennast Prantsusse paelust lahti lööks. Kas agga Italia sel wlsil Prantsusse sõbraks peaks heitma, kui ta Saksama wasto wälja tahhaks minna , on jälle teine assi. Ja ommeti, olgo aeg pik ehk lühhike, peab Napoleonil Saksama wasto sõanõu süddames ollema, ehk kül uled rahhust üllejookswad; sest ta walmistada  ennast ma ja merre peal nõnda, nago tulleksid  waenlased Home temma kallale. Sõ aminister  olla temma armsam minister, ning ta odata sedda päwa, mil se ütleb: „nüüd on kõik walmis!" kui senna ka weel mõnni aeg peaks minnema. Paawsti sadik olla keisrit tännauud, et temma holekandmisse läbbi Garibaldi olla löga läinud ja mitte „puhha issa" toli rapputama peasnud. On siis Napoleon ni suur paawsti svbber ? Ota senni! Kui temmal rahwa Pärrast mitte paawsti tarwis ei õlleks, siis möiks paawst parrema ehk pahhema pole langeda, ei lähhäks Napoleon tedda üllestõstma; agga  paawstiussuline  rahwas ta aujärg ta poeg :c., se aeab tedda paawsti toetama. Inglismaalt. Seal arwawad rahwas ka, et Napoleon omma Italia rõhhumissega mitte sõbro ei koggo. Abissinia söawalmistamissest  ei olle middagi üdist kuulda. Selle assemel wõinie teada anda, et nemmad seal kord jälle ülleluggenud, kui mitto ussoseltsi nende maal leida on, ja olla liggi sadda isseärranis seltsi leidnud, kelle nimmed meie siin kõik ei wõi üllesanda.  Igga selts tahhab isse ommal wisil õnsaks sada; agga rõmo ei te nisuggune seggadus  mitte, ja nende hulk kaswab ikka weel suremaks. Ni pea kui kaks innimest ühhe ehk teise piiblisalmi jures kokko ei sünni, assutab 310