mend nelli pürjerit olla ssal nõuks wötnud, Somema önnetumatte heaks rahha korjata, et nende ütlematta suurt hädda pissutki wahhendada.  Mis seitungid nende häddast könnelewad,  teeb igga wähhegi liggimesse armastaja süddame pehmeks, et neil korjajatel ennam pikka jutto põlle tarwis tehha, waid se hädda, mis seal rahwast pinab, kissendab meie keikide wasto: aidake, muido surreme nälga! Tallinnast. sArm o Seal linnas olla 10. Aprilli ku päwani Some õnnetuma  rahwa heaks, mis liggimesse armastajad  innimessed kokko pannud, 408 rubla rahha ja 7 tündert rukkid kokko tulnud. Kas tallorahwas ka senna pissut andnud, sedda meie ei tea. Wägga kenna õlleks, kui nemmad  ka selle romo eest, et lummal meie armolisse  Keisre ello hoidnud, middagi annaks. sLojuste Eestima pöllo harrimisse selts olla nõuks wötnud, se aasta 2. 3. 4. ja 5. Julil, üht awwalikko ellajate näitust ja watamist Tallinnas piddada. Nimmetud  selts olla sedda ka keige Eestima ellajatte  kaswatajatele jubba teada andnud ning neid kutsunud, sest ossa wötma. Näidata wöetakse: hobbusid, ellajaid, lambid ja siggo agga ükspäinis neid, mis Eestimaal käswatud.  Kellel tahtminne omma ellajaga senna  minna, se peab sedda künni 1. Juni ku päwani selle seltsi sikkertäri v Bremenile, kes Pikka ulitsas baron Dellingshauseni maeas asset, teada andma; agga enne mitte kui kaks päwa enne näitamisse loma hakkatust linna toma, mis kohhe näitusse maeas wanna wina maea Narwa nlitsas - sawad wastowoetud.  Noh, Eesti wennad, Tallinnamaal, olge mehhed õige rohkeste ellajaid senna kokko  wimas. Peterburgist. sZärrel kulamisse kommi Ni pea kui se õnnelik tund olli möda läinud, et Jummal sabana kurja nõu, meie wagga armastud Keisre wasto olli tühjaks teinud, seadis Keisre Herra üht kommissioni, kelle peawannemaks endine Wilna kindral-kubberner Murawjew sai. Selle kommissioni kohhus on esmalt sedda järrel urida, kes se laskja öiete on, ja teiseks, kas temmal ka seltsim ehhi? Nüüd olla selle kommissionil ka woimalik olnud temma pärris nimme ta suust wälja kiskuda. Ta olla igga piddi pöikanud ja püüdnud wallega teiste küssimessi  wastata, agga middagi põlle aidanud, künni wimaks olla tunnistanud, ennast Saratowi  kubbermangust ollewad ja pärris nimmega  Dimitri Wladimirow Karakosow. Ta issal olla seal kubbermangus, Serdobski makonnas  üks weike mõisa. Ta isse üks endine Moskwa sure koli tudent, kes agga saggeda pea haigusse parrast sealatse klinikumi tohtrite käest olla rohto prukinud; többi olla ikka raskemaks  läinud, mis ka wimaks ta meelt seggaseks  teinud. Ükskord olla ta kirja läbbi üht tohtert pallunud ennesele opiumit (kihwti)  anda, et ta omma ellule, mis m wägga raske olla, woida otsa tehha. Keige selle ülle nõutakse praego selget tunnistust. Kaks korda olla ta se aasta Peterburgis käinud, essimenne kord Webruari kuul ja teine kord Lihhawötte pühhade aeal. Peterburgis põlle ta ialgi omma pärris nimme teada andnud, waid kord nenda, kord teist wisi ennast nimmetanud;  ka sealatse tohtride käest rohto prukinud.  Järrel kulaminne kommissionis lähhäb  eddasi, et teada saaks, kas temmal ka seltsimehhi olla. sOnne sowi misse  langeb  allati weel iggast küljest kokko. Keik allamad  on üpris wägga rõõmsad, et se hirmus kollete tund Jummala armo läbbi meie arm õlisse  Keisre Herrast möda läinud ja iggaüks tahhab omma romo temmale sönnadega üllestunnistada.  Peterburgi wenne seitung „Nord. Post" toob omma wimaste numrite sees 7Z sesuggust kirja luggeda, mis sönna sönnalt senna üllespandud. Keisre Herra nimme körwas seisab iggas kirjas ka temma peastja Komissarowi nimmi, mis nüüd igga trui allama  suust köllab. Tuhhande kaupa ostetakse  temma piltisi, sest iggaüks tahhab ka sedda ausat meest, kui mitte ellusalt, siis ommetige  pildi pealt nähha, kes keige Wennerigi pealt ni ütlematta suurt õnnetust ärrasaatnud. 140