pmego Wmmalik põlle, sest et MM-Ms - sega põlle olnud, ennast wasto Malmistada; wimase mäddalate sees on meil issiärralikult  Wagga paljo ja suurt teggemist olnud, kuhhu keik omma aega ollen piddanud ärraprukima  ja sepärrast põlle se mul wmmalik  olnud, ennast, selle wasto walmistada ja Teile, üht süddant wasto tua, mis tais õlleks sest surest.-römu piddust, mis- tänna pühhitseme.  Kähheteistkümne aastakest sai se nöu essimest korda ettewostud ja Wbi rägitud ja olleme Murrelikult tööd - teinud. ehk kül ka selle roahhe sees meie issaMa ssa ahhastusse al olli, mis meie ettewötmissele mõnda kartust teM; sellegi parrast olleme Zummala armo ja keige Hutterusse ussuliste wäggewa abbiga omma Zttewötmist korda saatnud, mis eest Hui? Ms nödder selle liMa poeg, omma piskust zsudo selle sure tö tarbeks ollen prukinüd.  Tänno, mis se komite siin ehk õlleks teninud za mis lemmale peaks antama, ei woi meie mitte wastowötta, waid se jääb selle sure asjale, mis meile õnneks , enneste kätte Wötta ja korda sata vn olnud. Minno herrad  ! kes teie iggatt maalt, m hästi Eüropast kui Amerikast selle piddo peale ollets ruttanud,  mo südda on ni wägga römus, et meie tänna asjata siin koos põlle. Keik õige usso ülleswötmisse sobrad ja ka mehhed, kes muido mae wasto seiswatz, on tänna Wormsis ja LggaMs ömma ennese süddame tunnistusse peale. Peaks iggaüks awwitama sedda ühhendust,  mis se suur ja wäggew Mees on tahtnud  korda sata , löppetada ja et ses keik ühhes  meles olleksime. Ma tännan keige komite nimmel keiki uniwersitätisi, kes walgust laiemale  laotawad, agga issiärranis theologi jäggusid,  rigiwallitsussi, kirrikute ja linnade seisussi,  kes sadikuid sta läkkitanud. Peale selle, kui sai nõutud, et iggaüks kes peaks sowimK  piddo könnesid piddada, astus prohwessor  vr Schlottmann wätja tänno ja terretamisse  kõnnet omma umwersitäti nimmel piddama  z lugges tänno kirja, mis komite katte piddi andma, ette ja nimmetas wimaks wsel, et katoligi ussulissed sest mällestusse samba ehhitussest ja pühhitsusM ossa wNnud/ misgatunnistawad,  et se suur usso Lssa ka nende kirrikute suurt head teinud. Löppetusseks tun- nistsZ ts weel, et LNtterNs UD tsssim rahwa söbber o!nud, kuids ?egi NN tedds põlle olnud, et würstid ja rahwas ch rohkeste temma au-päwa piddo pühhitsimisfls-Nkko tulnud sedda pühhitsema. (Muist lMb Allewa  korraks»). , - . / /u Ommalt maalt. Pernust. sKurri ts»j Sest meie- lahti ei sa, et meil kurja ja pahha tödest kõnneledä pollskö; ikka sünnib middagi, mis meie ihho karwad püsti aeab. Jani päwal parrast lõunat, jubba ennam wästo õhtud, on üks Wäljawäs soldat noago ühhe naesterahwa peale läinud ja tedda kukla tagga raskeste hawanud.  Mis assi tedda sedda teggema aeanud,  põlle weel stlge, sest et kshts kulamissZ al on, agga tö on isfiennessst kurvi ja pahha» Rägitakse kül mõnda, agga kes woib sedda keik järvele räkida, sest innimessed wälja pool seina teadwad wahhest paljo rohkem, kui seetse pool ja Lewad juttust, mis tulest woetud. Saab ükskord assi selgeks, eks könneleme siis jälle eddasi; ni paljo on ommetigs tõssi, et naesterahwas issi ka just liig auus mmmene põlle; tallanud õMMK au jubba psrm sees arm» Jnnimene on praego piddalis tohtre psrrandamisse  al ja teadmata, kas terweks saab ehk mitte, sest haaw olla wägga süggaw ja pahha» sTullekshjud.j Tänno Zummalale, ei woi meie selle ülle kül mitte kaebada, et tullekahjud meil liig saggedad olnud; iggaW walwab holega selle ülle, et üks sssuggune õnnetus ei peaks sündima; agga minnewa neljapäwal, wasto õhtut, olli tulli, eitea kuida, ühhe aida pealmisse korra peal, kus kaupmehhe B. takko puudad sees ollid, lahti läinud, mis agga warsi jälle, meie tullekustutamisse  seltsi sggarusse läbbi kustutud sai. Kui suurt kahjo tulli teinud, põlle meil weel teada; agga m paljo olleme kuulnud, et kaupmehhe!  põlle middagi kahjo, sest takkud olnud assekurantis ülleswoetud, kust kahjo Lassutud saab. LaupäM hommiko kello nelli, ärra? tas trummo lõja meid maast ülles ja kutsus tuld kustutama. Merreküllas olli M üksik wanna maea, kus üks wanna soldat sees ellas, pöllema läinud; et maea wanna ja köddund 213