Sauga waldas rätseppa Jaan Petermanni pissukenne ello toakenne ärra. Keik mu assi janud sisse, riete kirsto ja ellaja lomad sanud häddast wälja, mis jubba ka kaunis pöllend olnud. Rätsep heitnud, et pühhapääw öhto olnud, aegsaste omma naese lastega maggama,  et esmaspäwa hommiko jälle warrakult üllestöusta. Silmad põlle agga weel kinni läinud,  kui korraga aknast näinud öuet walge ollewad, läinud watama, mis seal olla, siis näinud  tulle kambre poolt kattuse ungast wälja käiwad, ruttand taggasi ja aeanud naese ja lapsed maast ülles ning saatnud wälja ja isse hakkanud asjo wälja weddama; et abbi kassin olnud, sepärrast põlle muud sanud, kui riete kirsto rietega wälja. Kust tulli wälja peasenud,  ei tea kegi. . sUus Selle ülle on paljo nurrisemist ja urramist olnud, et uus seadus mitte Eestitele ikka wälja ei tulnud ja Postimehhed  said ka omma ossa augutada, et nad sedda rahwa kätte Eestitele ei tonud, mis ommetige  nende kohhus polnud. Nüüd on üks jaggo seal ja on igga kohto ja mõisa peal luggeda. On nüüd kellegil middagi tarwis teada, se mingo omma mõisa ja pallugo sedda sealt luggeda; leiab ta sealt ka mõnne terra ennesele seal sees seiswad, siis noppigo neid walja. Teine jaggo nimmetud seadussest saab wist pea järrel tullema; sest muido on walla kohtud kammitsas, ei tea eddasi egga taggasi, on kui pimmedad kannad. sUppu misse Ehk kül teame, et surrelikkud olleme ja ükskord siit mailmast peame ärraminnema, ommetige ei sowi ükski ennesele sesuggust äkkilist surma, waid tahhaks parrem omma sängis sest waewa ellust lahkuda ja ommad silmad ommakste ees kinni panna. Oktobri ku 20. päwal olli üks meie linna tömees, jubba 6il aastat wanna ellatand mehhikenne neid silla otsasi parrandamas, kust söupadi peale sõidetakse. Kui ta öhto kaunis hilja seal toos olnud, olla ta jõkke libbisenud, ja et keddagi muud innimest  seal polnud, kes tedda õlleks wälja awwitanud,  ka sennasamma paika janud. Naene ja lapsed nuttawad tedda tagga, agga kes annab tedda neile ennam taggast!? Mees maggab alles jöe põhjas! Pernomakonnast. sW al l a kohto Sest asjast kirjutab üks söbber: «Uus tallorahwa seadus on kaes ja iggal pool walmistakse selle wasto, neid selle sees nöuetawaid  walla ammetmehhi wallitsema, agga kuida se uus wanker ilma mõisa wallitsusse abbita saab jooksma, on üks küssiminne, kelle peale ma praego ei tea wastata, sedda peame arraotama. Jsseärranis on ta selle polest kardetaw, et mehhed iggas maldas sedda põlle, mis nad peaksid ollema ja walla rahwas neid ka sepärrast nende ammeti järrele ei mõista auustada. Nad ei panne sedda ka mikskis, kui üks ehk teine neid wahhest söimo sönnadega  teotab woi äkkilise melega matso pihta annab. (Siin peame jure lissama: woiwad ka issegi mehhed olla, kes teiste ees jalgega tõugata on.) Sedda ollen isse omma silmaga pari näddala  eest ühhe koggokonna kohto jures näinud,  kus üks tallo perremees omma renti ja pearahha maksma tulli. Kui rahha olli laua peale pannud, piddi ta sest pissut taggast  sama, agga kohtomees wöttis 29 koppikad  mina rahhaks mahha, et mees põlle magasini  wilja mõetma tulnud. Sedda kuuldes sai mees tulli wihhaseks ja ütles kohtomeestele  kohto laua äres: «teie lontrussed" trahwite  mind mina rahhaga se eest, et ma meest põlle saatnud! Et ma selle polest süüdlane ollen, on tössi, agga mina rahha ma teile ei maksa, pannen 39 koppikat meel jure ja siis pallun se 59 koppikat waeste laekasse panna ja sellega on jut otsas. Otse nendasammoti  tulli ka üks teine perremees omma rendi rahha maksma, täis joobnud, et omma jalge peal ei woinud seista, egga ennesest suggugi arro ei sanud, misläbbi ta kirjutajat seggas, kes ommetige keik selgeste kirja peab pannema,  se pällus joobnud meest sepärrast trahwida  ja tedda päwaks ja ööks kinni panna. Agga wõtta näppust! kes kulis temma palwet? Meest kästi koeo minna ja üks teine kord selge peaga tulla, agga ..lontrusse" ütlejat jäeti üsna 347