lased, „küssige enne, kaS meie fedda ka lasseme?" Hammer laskis ommaö mehhed püssid ladida ja ähwardas lasta. Seal astus sarewannem ette ja ütles: „ Hammer, mottelge hästi järrele, mis Teie tete: ni pea kui üks meitest langeb, langete teie keik järrele ning ei pease kegi elloga taggasi! " Sedda ep õlleks kapteitt mitte uskunud; La panni immeks ja tahtis jalt taggasi minna. Agga nüüd ei tahtnud rahwaS neid tühjalt ka ennam taggasi lasta, waid wangiwõtjaid endid tvängi wõtta. Sure palwete  warralpeasis kaptein wimaks minnema, parrast sebdä kui ta kirja lädbi olli tunnistanud ja lubbanud, et ial ennam omma jalga Sülti sare peale ei pista. s Düppeli kantsid j, neid Peab ülleültse 10 tükki ollema, on nüüd, kuida ööldnd, Dani Wiimne lotus Sakslaste wasto; nendasamma ka Pridritsia, mis tiik maad põhja Pool lütima jauS. Möda weikest Belti smel-rekael lütima ja Wüni sare wahhel) wõiwad temma sõa-monalaemad  eddast ja taggasi käia. On need mõllemad  kindlad Paigad ka langenud, siis ei olle Danil Sleswigi- egga lütimaal ennam paika, kuhho jalga wöiks mahha panna. Düppeli kantsid  ei pea agga mitte naero aLsi ollema, waid ni kindlaks tehtud, kui ial wõimalik. Seks olli Sakslaete aeawidus Dani õnneks. Needsinnatsed  kantsid seiswad hommiko pool Sleswigima rannas, weikse Belti ares, wasto Alseni saart, kus Dani sõameeste ja sõamona korterid asset on. Danewargi kantsid Sleswigi linna jureS oslid Dani kassina wäe kohta liig laialissed hoida, ja kui ncmmad sealt mitte ep olleksid Põggenud ja Preisi wäggi neile hommiko poolt ülle Shlei kanali ette läinud, siis õlleks terwe Dani wäggi, nago hirid lõksus olnud. Düppeli kantsidega on teine luggn. Zteed seiswad Sundewitti poolsare  kaela peal, kust Austria egga Preislane kumbagilt  poolt muido cdd asi ei sa, kui peawad kantsid enne ärrawõtma, mis palja werd maksab; peale selle seiswad nemmad weel mäe ringa otsas, mis nende ärrawõtmist sedda raskemaks teeb. Sõaiillemad,  kes nisuggusi aSjo tundwad, arwawad seal wägga pallawad tööd tullewad. Katseks on ka jubba laskmissega hakkatust tehtud ja praego wõib seal palla tö käes olla. Daanlased olla keiksnggn tembud ärra teinud, mis ial Sakslaste Wrmijooksmist wõib raskeks tehha. Esmalt ott nemmad omma kantside ette postid püsti lönud ja nende wahhele jämmedast tradist aeda teinud , mis waenlast nende kulide ees järsko unnikns kinni peab; teiseks on nemmad mitmesuggused  augud ja kinnikaetud krawid ette teinud, kuhho tormijooksjad peawad sisse kukkuma ja raud oddade otsas surmatud ehk hawatud sama; kolmandaks ou nemmad mitmesuggused jalg-snged ja ümberpöördud raud äkkid tee peale ette pam nud ja neljandaks weel pikkad mõek naelad saelaudadest  läbbi lönud ja lauad lappiti mahha pannud ning mullaga kinnikatnud, nenda et tulliterrawa  mõeknaelde otsad maga tassa seiswad. Peale sedda peawad keige palgide ja Maiade otsast  terrawaks ihhutud möegad ja pigid walja wahtima. Kmda näeme, Danimehhed ei Lahha omma wimast loiust mitte oddawalt ärraanda. Et agga Sakslased sellepärrast omma tööd polcle ja sedda tükki Sleswigimaast Daänlaste kätte jätwad, ei olle mõtteldagi. lütimaal astuwad Sakslased ilma pallumatta eddast ja keik mawallitsejad  ja kohtoüllemad wõetakse sõawangiks ning ei küssita, kaS ausad Dani üllemad sedda tahtwad  ehk tahtmatta. Prantsussemaalt. sPrintS Maksimilianj,  tullewcme Meksiks keiser, käib nüüd enne wäljarändamist omma abbikasaga häid sõbro ja naabrid watamas. No eks ta olle! Meksiko on kaunis kaugel ja süggawa wee tagga, kes teab millas sealt jälle suggulasi ja sõbro watama saab. Essitnenne te läks Parisi kroniandja jure, kus sure innimcstele sured piddud ja sömaaead tehti, teatrid, pallid ja sellesarnatsed asjad- Parisist oüi neil ka nõu Londoni minna, kus Printsi äiataat, Belgia kunningas, pracgo Narrul on; sest Inglisse aujärjepärria pissukeaujärjeparriakene sai nende päwade sees ristitud ja pandi Wiktor Albert nimmi. Kui prints Maksiniilian sest teekäigust  on koeo taggasi tulnud, siis tahta temma keisri nimmi kandma halkata, ja siis mimw Parrast ka kohhe Meksikomale minna. -- Sähhardust  wäljarändajaid põlle seuua Eiiropamaalt paljo enne läinud. sTelegrahwi sõnnumidst Niast: Ülle-- eile, V. Märtsil tehti Lihwlandima nouseltsi hakka tust. 86