wad ülleminna. Linna sees on paljo maeasid mahha löhhutud sanud ja ulitsad laijemaks tehtud. Alseni wäina äärt möda, Sonderburgi  lähhedale on nemmad kaunis rohkeste wallisid ja pattareisid üllesehhitanud. Üks Kopenhageni seitung könneleb: „Pühhapääw  22. Märtsil põlles Sonderburgi lin mitmest kohhast. Kustutajad ollid kül haggarad  kustutamas, agga ommetige ei jõudnud wasto sada, sest pöllema panna on paljo kergem,  kui kustutada. Hakkatusses, kui alles laskma hakkasid, pannid nad meil liggi 100 meest maggama, agga parrast hoidsid meie mehhed ennast ennam eest ärra. Et nad ni hallastamata Sonderburgi peale on, se näitaks  nago sedda, et se üks eestmäng ühhest tormi jooksmissest õlleks. Meie sured tükkiv on neil, nago palgid silmas, kedda nad kül hea melega wälja kissuks, se on: nad püawad neid lõhkuda ja midda ennam se neil korda lähhäb,  sedda rammetumaks meie lähme." Ulkebüllist  kirjutakse: ..Preislased on 24 tundi järges Sonderburgi peale lasknud ja põlle seal selle aea sees mitte wähhem kui 1500 pombi lastud. Linna koddanikudest langenud 80 meest waenlasse kulide alla ja 50 maea on jubba tuhka unnikuks sanud." Dani söa-minister annab söa platsist teada: „Meie poolt lasti wallidaste waenlaste tömeeste  peale, et neid keelda omma tööd teggemast,  agga seläbbi sai waenlane nago ärritud.  Ta hakkas ueste jälle ühhe õige sure wihhaga Sonderburgi peale laskma, mis künni  kello 8 turis ja wägga paljo meie mehhi maggama panni. Sel päwal ei sanud kummagil  pool sured tükkid rahho, waid hugasid keik se päwa wastastiko. Sonderburgis panni  waenlane jälle mitmed maead pöllema". Prantsussemaalt. Mele pahhan- Seal on mönne mehhel kulm wagga kortsus ja käed russikas Inglaste ülle, mikspärrast  nemmad üht innlmest auustawad ja ni suurt karra tewad, et kelk mailm sest köllad,  Wis head on Garibaldi, kes ennam üks Italla röwel, kul heateggla olnud, nelle teinud, et nad temma parrast ni kassi laksu- Lawad ja öiskamad? Tühjad kerglased mõtted ja muud middagi. Ztaliamaalt. sPaapst kirrikus.^ Wanna Roma paapst julgenud omma äddise terwisega tännawo Lihhawötte essimessel pühhal  kirrikusse minna, egga põlle mitte kartnud,  et willud ja külmad ilmad temma terwissele  head põlle. Omma jallaga põlle ta just ka mitte läinud, maid tedda on senna kannatud. Neil on jo se pruuk, et „pühha issa" sel päwal  ommad pühhad önnistamissed rahwa ülle peab wäljajaggama. Kui omma õnnistamist olli räkimas, hakkas wanna mehhike korraga nutma, nenda et heal kinni jäi, egga sönna ennam sanud räkida, ning piddi mitto minuti puhkama, enne kui jälle wois eddasi könnelda. Se, ja ka temma wägga ärralöppend näggo ligutasid koggodusse süddamid wägga, et neil ka wessi silmi langes ja mitmed omma süddame pealt wälja könnelesid, et nad karta,  et wanna issake kül wimased Lihhawötte pühhad kirrikus neid önnistand. Wanna paapst olla ka omma keige ustawama ja truima meestele  omma sowimist teada annud,»mis agga ühhe wägga pakso kattega on kinni kaetud. Inglismaalt. sßahwa wälja jooks- Sealt rahwas hakkab nendasammoti  Amerikamale jooksma, nago meie rahwas  pari aasta eest Samara jooksis. Kuida Inglisse seitungid juttustawad, minna rahwas  küllade kaupa ärra. Karja kaupa jooksta  nemmad merre äärtste linnadesse kokko, laewo otsima, kes Amerika male lähwad, et liggi woiksid minna ja jubba mitto näddalat ette, olla platsid ärra maksetud, et sedha julgemad  wöiwad olla, kasa minna. Kas nad keik seal kulla unnikuid eest sawad leidma, on koggoni isse assi? Selle ku 4. päwal kirjutakse, et konwerentsi liikmed essite Palmerstoni maeasse peawad kokko  koggoma ja siis parrast ühhes senna maeasse minnema, mis neile nöupiddamisseks saab nimmetud.  Inglisse poolt peawad Russel ja Klarenton konwerentsi peale sadetama. 130