- SoMVMU«M''Zkka ta?KPaMMaks> RaesterahWKs  ei tahha - ennSM sUka' -kuddujaks> lehmalüpsjaks, lastekasOatajaks zc» jäda, Waid Himmustab kaugemale-minna» SM ollä-jubba telegtahwide ja kantseleide^'sees no.es terahwa ammetnikusi kaunis rohkeste leida ja nüüd tahta möntted ka -apteekri ammetid õppida, Nispärmst tohterdamise Ällema wällitsuse-käest lubba pallunud ja sedda ka sanud. Wöiwad esmalt kui öppiad peale hakkata ja kui onuna õppimise aastad waljspiddanud, siisomMa eksami  tehha ja kui sowiwad, ka abbiliseks woi- Wäd sada. On nad sedda ammetid piddanud ja -vm Ma tarkusega - ni kaugele' sanud, et Memad  aptegi wallitsust woiwad ennese holeks Võtta, dn neil lubba sedda eksami tehha» Renda astuwad Some nassterahwas sam sammalt  eddast. Wöeralt maalt. GskfsMMKlt» Preisi ja Austria wahhelesist  politika asjust tahhab üks waljama seitung  mõnda teada ja issiärranis on krahw Bismarki seädimine ja õiendamine tähhelpanna.  Essimene assi on warsi Preisi sadiko wahhetus Maliamaal, mis teiste silmad püsti ja körwad kikki kissub ja kellest Saksa seitungid  paljo jutto teMd, otse kui õlleks krahw Zsedom, nago pölletamise ohwer leppitamise altari peal tappetud ja ohwerdud, et nenda Preisi ja Austria wahhelised asjad sega leppitud  saaksid. Selle wasto tewad teised walja- Ma seitungid suurt karra, nago õlleks tulli lahti ja andwad Preislasele siin mõnda süüd ja tahtwäd sellega öölda , et se mitte hästi tehtud põlle. Egga se ennam kellegi uus assi põlle, et mis üks heaks arwab, teine selle wasto rägib ja sedda sünnib igga päaw weel üllema ja allama suggo rahwa seas, et seal waidlemisi, kus asjad keik waggusi peaksid  minnema. AÄHriKMsalt. Suurwürst Wladimir Uleksattdrowitsh, ott 14. selle ku päwal Peterburgist  tulles, kalli terwisega Wini linna jöudnud,  kust ta lühhikese puhkamise peale Me eddasi künni ZtakiaMaale tahhab reisida. Austria  keiser on temma jures wöeraks käinud, ms-ka- SuUMürst roasto -teinud, - Nmsd wöeraks. > ' - BrNsfelW kirjutakse kl. Märtsil, et nende raudteed'Pranslasele pinnaks silmas olla, mis wägga torkida ja- sepärrast neib suud parrani kissendades. Üks Prantsuse seitung olla 6olnud  : kui PUrisis ka sellega rahhul ollakse, agga politika wallitsus si woida sellega keppida»  Pea assi olla, et Prantsuse rahhamehhed nende raudteesid omma näppo wahhele wötta tahta ja sepärrast olla neil nattuke waidlemist ja asjade wahhmdamist, mis kül ilma surema tüllita tallitud saab. Prantslased on agga kord et sedda wägga tahtwad, nende sõnna peab iggas asjas peale jäma, olgo neil õigus woi mitte, selle peale nad ei wata. Agga kuida "käiwad siis Prantlase ommad asjad  koddo? Põlle suurt kido waärt. Keiser olla wimüti kõnnet piddand, mis ülle ta keige suremad  sõbrad paid rapputanud, sest et selle kõnne sees ta ennese suurt nõdrast tunda andnud ja weder koggoniste ettnam sedda põlle, mis ta enne olnud. Nimmelt on nad kurwastusega tähhelpannud, et ta mitmes asjas järrel annab,  kus waljem peaks ollema jä lodab nenda omma waenlaste wihha tuld lämmatada. Et keisre armastus, isstärranis allama suggo ja töMeeste seltsi wasto liig palla põlle, sedda tunnißawad  rahwa awwalikud kekko jdoksmised, Parist allewites. Wagga melewasto olla könne lõppetus olnud, kus keiser ähwardab keige pähha wistks wöetud wiside ja kombete wasta söddida.  Woib neil, kes sellega tännini wägga harjunud ollid, kül wastomeelt olla, kui walsitsus  nattuke selle peale hakkab watama ja sedda mis pahha, kautama. ZtMiKMSÄtt. Se ma on üks önneto ma, ehk ta muido kül soe sa õnnistud ma on. Roöwled ja risujad sigginewad seal, kui nored  sened wihmase aeaga. Modena mäggedikudes  olla jubba mönni aeg rööwle seltsid ümber hulkumas, kes rahwale hirmus suurt kahjo tehha. Nende peamehhed olla kuktawad nored mehhed, kellest üks enne wäe üllem olnud.  Keik sedda seltsi arwatakse peale sadda peadsuur ollewad, kellel ommad püssid ja möegad käes; önneto se, kes peaks sulgema 102