- Irkutskist. sJosikud.) Sealatse kubbermango  seitungi läbbi antakse teada, et kümme P õlakast hiljuti katsunud sealt ärrajooksta.  Nende kättepüüdmisse jures sanud kaks neist surmatud ja kolmel olla se õnneks läinud, eest ärrapoggeneda, et praego alles weel kaddund ja teadmata, kus nurkas endid pelgus hoiawad, ehk kül neid holega otsitakse. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Bremenist kirjutakse,, et Lks nende kauba laewadest, Hma merre-rööwlitest,  lonna' poo! Hainani, kinniwöetud, ärrarisutud  ja läbbi puritud sanud.  Hiinlastest,  Saksama laewade peale jahhe teggemissed,  põlle ennam kellegi salla assi ja nende merre peal röWimissed keigi! tuttaWad. Saksama  laewad on neil kui masikad, kelle järvele  ni kohhe jooksewad, kui agga silma putuwad.  Muid kaitsjaid neil laewadel seal põlle, kui Inglisse ja Põhja-Amerika. söa-laewad;  need ojowad seal wette peal eddasi ja taggasi; egga põlle ka neil rööwlitel armo, kedda nad juhtuwad näggema, pannewad neid m kohhe merre põhja, ehk kui sedda ei te, siis powäd neid laewa mastide ja wantide külge rippuma. Üks Bremeni  „Lesmsna",  kapteiW Steinike, on omma reisi peal Hongkongist Saigoni minnes rööwlite kätte sattunud. Peale selle, kui rööwled laewamehhi  ollid sundinud keik kätte andma, mis nende silm MMud ja mis nad. ennestele sõnn  nub, põlle need pörgulissed ja sadava sullased  sellega weel rahhul olnud, waid ni hästi laewamehhi kui reisijaid, kes laewa peal ollid  , kui heringaid ühhe pissukesse rumi sisse kokko pakkinud ja luki keige sugguste raske asjadega pealt kinni matnud, nenda, et kegi wälja ei pease, ning wasto öhtad weel laewale  augo sisse lasknud, et merre põhja peab minnema, ning siis isse ärraläinud. Kui õnnetumad  laewa rumks sWd arro sanud, et röõwled neid pina. surWaAslskö jätnud, olla nad ihho ja hinge wäest katsunud luki lähti sada, mis neil ka wimaks õnneks läinud. Laewa lae. peale sades , on nad näinud Missuggune  õnnetus meil Lullemas oüi. .Stsskm üks. ärrauppuja ommas keige, suremas häddas,  La ühhe öllekörre külge kinni kargab, lotes,  sega ennast surmast peästa, nenda ei janud  ka neil muud nõu ülle, kui omma wiggaseks  tehtud pati omma maggamisse rietega kinni toppida, et sellega surmast peästa. Põled  mehhed ollid söudnud ja põled allati wet padist wälja lopinud ning nenda olla nad siis wie päwa parrast elluga randa, sanud. Königsbergist. Seal on 1. Augusti ösel suur tulle kahjo olnud, mis ühhe töldmaakre  jures lahti läinud. Wiis maea ja keik puwarrandus, mis ta ennesel ja Ühhe teise töldmaakrel ning pumeistre Berdaul olnud, on ssutumaks ärm pöllenud. Ehk kü! Berdau  puwarra assekurantis üllal olnud, siiski sanud ta arrutuma kahjo; teistel weel koggoniste  räkimata. Wernowits, kedda selle polest  süüdlasseks arwatakse, on kinni pandud. Nende ilmad olla iggapääw otse msamma pallawad, kuida nad meiegi jures on. Hamburgist. Mis Pranslassed issi ei tahha teada ja kellest nemmad issi suud lahti ei te, sest teawad teised könneleda. Hamburgist  kirjutakse 1. Ztugustil, et tudendid 30. Julil Parisis nattuke mässamist teinud, mis neile esmalt telegrahwiga teada antud, agga parrast sanud kirja läöbi selgemat teadust, kuida assi olnud ja tülli olla ühhest pissukessest  asjast tulnud. Liggi 500 tutenti olnud ühhes koos mässamist teggemas, kellest 10 künni 20 kinni wöetud ja lukku tahha pandud. Mehhed  põlle muido tahtnud platsi pealt ärraminna,  politsei olla seks piddand nattuke aitama  ja omma woimust prukima, et rahhule jänud ja koost ärra läinud. Memelist. Se karra, et Wennemaal siin ja seal ellajate surma likumas, on ka senna üllatanud ja sepärrast seal köwwa käsk antud, ühtegi ellajast Wennemaalt senna tua, mis mitte enne põlle holega terwise hoidmise komiteest läbbi wadatud; kardawad nenda ellajate surma  senna todawad. Tappetud allajate nahkade  ja sullamd raswa parrast on issi seadussed  antud. 264