laste käest jälle taggasi toma. Se tahhab käl kassin olla, tulgo m paljo Peetrusse-penningid muialt. mailt kokko, kui tulleb. Selle Prantsusse  kindraliga on ka kenna luggu. Wapper  MFes peab ta kül ollema, agga ta ellas nüüd jubba möntza aastat Belgiamaal Napoleoni  eest pelgus, sest sel aial (1852), kui Napoleon keisriks sai, ei olnud se kindral mitte selle asja nöus ja piddi separrast pöggenema. Nüüd on ta wasto Prantsusse rahwa tahtmist  paawsti tenistusse heitnud, ja imme kül, Napoleon ei olle omma wihhamehhele sedda ammetit mitte keelnud, waid selle peale hölpsaste  lubba annud. Sealtep se nüüd tulleb, et need, kes Napoleoni kawwalust tundwad, ütlewad: „Pange tähhele, temmal on sellega kirjo nöu. Ta lasseb melega sedda kindrali paawsti tenistusse heita, et Sardlane teisi paawsti maid ka arra ei nela ja se läbbi liig tuggewaks ei sa." Wöib tössi,. wöib walle olla, kes senna male selgeste teab; agga ni paljo on tössi, et paawstil nüüd üks terrane üllem kindral on, mah härdust tal enne põlle olnud.  Mis se mees nüüd ta söameestega eddespiddi  teggema hakkab, same eddespiddi kuulda. Prantsnssemaalt. Nitsa lin ja makond,  mis enne Sardinia parralt olli, peab nüüd, tahtko ehk tahtko mitte, ommeti Prantsuöse  ommaks jäma. Mis se wastotörkuminne tuggewama wasto aitab? Seal linnas, kuida mälletate, ellab meie Keisri Herra Emma jubba minnewa suwwest sadik, sest et Zummala  ilmad ja klima seal paljo pehmemad on nödra terwissele, kui siin külmal maal. Agga Prantsus on ikka penike mees. Et nüüd Sardinia soldatid Nitsast ärrapiddid minnema,  pakkus Napoleon marsi ommalt poolt Keisri Herra Emmale omma keige parremast  kaardiwaest nelli kompanid wahhiks, mahhardust  aupakkumist Keisri Herra Emma ka ep otte arrapölganud. Meie auustud önsa Keisri Proua ep olle siis mitte ennam Sardinia, maid essimissest pühhast sadik Prantsusse  wöeras, ehk kül sealsammas linnas, kus ennegi olli, agga lin ja ma on ue perremeh? he sanud. Prantsusse kindral, kes paawsti tenistusse  heitis, peab wist Prantsusse söawäel tuttaw mees ollema, sest 731) pealikkut on sealt maalt pallunud, et neid ennese alla tenima  wöttaks. Temmal peab kül nöu ollema  Romanga makonda möega läbbi jälle paawsti wallitsusse alla taggasi wöita. Saab nähhä. Prantsussemaalt on üks hertsog paawstile 12 ja Baieri kunningas 13 suurtükki kinkinud;  ennesel on tal neid enne ka, ja mönni hea innimenne ehk kingib weel jure: kül siis parrast same kuulda, mis „pühha issa" nende tulleriistadega teeb. Üks nou tal ikka wist on. Üks wägga halle nalli. Pea aego olleksin unnustanud, mis mönne päwa eest seitungis luggesin. Napoleoni ainus poeg ja lotusse järrele ta aujärjepärria, on jubba sündwissest sadik wäetenistusse kirjas ning kabrali  nimme al, ehk kül alles nelja —wie aastane  poisike, kes keppi selgas ratsa söidab. Ta kannab ka omma surust möda. kabrali mundrit ja arwatakse igga piddi mäemeeste sekka. Möttelge sedda õnnetust, se suur wäetener  on omma kabrali nimme kautanud ja liht söameeste sekka lükkatud sanud. Mis suur eksitus temmal siis olnud? Jah, kabral olnud ühhel päwal wägga wallaty ja ni ülleanneto,  et jubba omma keiserlikke emma wasto julgenud kabrali kat üllestösta. Warsi lasknud  Napoleon sedda halledat mängo tehha, et söakohhus temma lossis kokko tulnud kabbral,  kui süallune waetener kutsutud ette ja temma peale mõistetud sedda hirmsat kohhut, et omma kabrali nimme peab kahheks näddalaks  kautama ja liht soldatiks sama. Uks manna kabral kästud süalluse nöbid ja turtid mahhakiskuda ja se on sedda ka ni tössise näoga teinud, kui õlleks keik sulla tödde. Prints-kabral agga, kes alles ni noor on, et ommast süüst egga surest aukahjust weel middagi  ei mõista, naernud selle kurwa lou jures weel sure heälega. Kas se põlle kurw luggu? Keik Parist' lin on sedda kissa täis, et keisri poeg sanud liht soldatiks ja issa ep olle omma aino pöiale arwo annud. Prantsüstel  on sähhärdune tühhi assi ka suur assi. 124