312 Verantwortl. Redacteur J oh. Ja nn sen. Druck v. H. Laakmann. ma. - Ühhelhobil antakse seltftliikmetele teada, et nüüd MihMpiiwast künni » Mai ku päwani talwe läbbi igga pühhapääw öhto seltsimaeas  könnepiddamrne saab ollema; neid piddawad ja mis ülle? saab eddespiddi  teada antud. Maalt ja woera linnadest wöiwad  küllalised igga kord pilletiga sissetodud sada- Annan teada, et ma pitserilöikamise tööd, igga metalli sisse, ui hästi kõrge kui ka süggawa  kirjaga, nõnda kui: kohtode ja koggokonnakohto pitserid rigikulliga, sugguseltsi pitserid (wappkd,) üksikud  tähhed ja täied nimmed, hauaplatsid, ftemplid, pölletse  rauad, pu, korgi ja sarme peale märkida, oddawalt  lõikan; ka wöttan minna kõige ride peale nimmed  märkida. Minna ell au paggar Frey maeas kreiskoli ja Laakmanni trükkimaea lähhedal. (3) P. Sapotzky. Maakoht ja maea, mis üsna Tarto lähhedal Emma jõe kaldal, ellomaea ja körwalised honed heaste ehhitud, kohhase põllo ja henamaaga, on oddawalt müa. Lähhemat teadust annab Tartus Wenne praos ja prohwessor Aleksejew. (3) Maakoht müa. Walga linnast 20 wersta, Koiwa jõe äres (Aa), Adsel-Koikülla mõisa Piri kõrtsi lähhedal on Lahne pärriskoht kõige inwentariga  müa. Seal tehhakse ka ristikheina ja metsa on rohkeste. Kauba tingimist? polest annab kohha pärrispiddaja  sealsammas isse lähhemat teadust. (2) Sellie mõisas Rapla kihhelkonnas samad tallo perrekohhad ning ka kahhepäwa wabbandiko kohhad  rendi peale antud. Lähhemat teadust annab MöisawallitsuS. (!) Tulletikkud, head seltsi, on sada: Tallinnas wabrikandi G. Lohbexgi jures Peruo maantee äres, Paides W. Hoffmanni ja Tartus Z. Kurr,i-koffi  jures. (2) Minna ellan nüüd Peterburgi ulitsas Hirschsoni  maeas Lambi kõrtsi körwas. Korsnapühkia-meister P. Lais. (2) Kawasto mõtsan müün odvawa hinna eest kiiksuggu ehitamisse tarwis palke, latte ning ka tullepuid  ja haggu; päle selle annan meel teda, kea tahhawa  wötta tullepuid weddada, se vm, kuiwa kessapuid,  Kawasto mötsast Tarto lina. Kui paljo keage tahhawa wötta henne päle weddamist, ne tulgo kaupa tegggema R. Umblia manno. (2) Laud o ja palke om kigesuggust malmis lõigato  ja müün oddawa hinna eest, minno puu kontoris Tarto linan ja ka minno laua lõikamise massina man, se om Kuikatse mõtsan pikkasilla liggidal Röngo kihhelkonnan, ja tarwitakse senna puu lõikamise päle rahmast nink eentullewa talwel hobbese tö rahmast palke wälja meddama. R. Umblia. (2) Kea tahhawa wSttaZüts mes minnewa kalmel mahha lasto ja pude pale ütles kaoto, kigest !999 palke, wälja weddada, weddamise wahhe on 8 wersta, need wöüva tulla kaupa teggema minuõ  männu Tarto lina, ehk pikkastlla lähhedal lana lõikamise  massina man. Palge ommawa Adseri mötsan Helmja kihhelkolüian,. ossast om mötsaft wälja weeto, uiuk ossast om mötsan. R Umblia (2) Luunja n. Allatskiwwi mõisas on mitmed tallvkohhad, nisomma mõisa kui walla maa peal, rahharendi  peale sada. Renditahtjad wõiwav kohte nahha sada ja kaupa tehha Luunja mõisas !4. kuuni !9. Septembrist ja Allatskiwwi mõisas 29. kuuni 25 Septembrist sadik, ehk ka hiljem. (!) Awwinurme laat, mis L ohhusu küllas peetakse, ou pühhapäwa parrast tenuawo pääw hiljem, se ou: 7. ja 8. Oktobril. (!) Lambid. Praego ueste sanud !999 mitmesuggust  pleklampi, kus kiwwi-ölli sees pölletakse, ni walgelt  kui 2 künalt pöllewad, agga ni oddawalt kui üks peniks raswakünai müakse. Tartus Dom - ulitsal C. Sakfendahl. (!) Kõigeparremat walgelt pöllewat kiwwiölli,  mis paljo oddawam kui küünlad, müakse Tarto linnas nekrudiwötmise maea körwas, Biegeli maea al keldris. (2) KO rubl. tfhetwert müakse wägga head, puhtad, rasked ja tuimad rukkid Talinnas Laia-ulitsal Eggerfi kontoris. (2) Mango riistad, nõnda kui: Tuba, Tenorhoru,  Althorn, klarinette !c. on sada, nöndasamma ka öppetnstneid puhhuma, Tartus tisler Eshholzi maeas, A. Hoffrichteri jures. (!) Tammepuust wadid, mis head ja tuggewad 6 raud witsadega, müüb, 49 kopp. tük, Tartus Domulitsas  C Sakfendahl (!) Minno maea, mis Aleksandrs-ulitsas Binerti aptegi wasto seisab, tahhau ma arramüa. Ka on minno jures mitmesnggused lukkuseppa tööriistad oddawalt  müa. Lesk Charlotte Lieth. (3) Kõiki neid , kes Tarto weteriuärikoli tarwis 1869. aasta peale 3999 puda Heino, 899 puda hölgi ja 149 tshetwerti kaero murretseda, enneste peale tahtwad wötta, kutsutakse selle läbbi !4. Oktobril s. a. enne lõunat kello 4L sia omma pakkumist nimmetama. F. Unterberger . Täieline Wäljamumine Naesterahwa. peakatted,  nõnda kui kübbarad, mütsid, tanuud:c. müüb Thrämeri maeas oddawalt S. Leisik. (3) Häid kuiwi rukkid ja rukkijahho on ueste sanud ja müüb Tartus C Hennig (l)