sa kül auuga omma nimme ja rahha kannad, kui sa seädussest keddagit ei tea ja saggedast üsna poisikse pärralisse sulleweddaja järrele jah ja ei ütled ning nenda teadmatta üllekohhut  ja kahjo teed, mis sa Zummala egga seadusse ees ei jöua wastada? Jummalalt pead sa ammeti tarkust ja abbi palluma, agga parremat öp petamist ja juhhatamist  ei leia sa kuskilt, kui seädusse ramatust, mis sul tuttaw peab ollema, nago Kalender. Eks sa ilma selleta olle kohto möistja ehk kohtootsja allati nago kanna takkus ei olle? Mis sa tead tallomaast, mis möisa maast, mis rentkassast, mis mönnefuggusest rentimisse kombest, mis seädusse järrel kohha pöllo prukimissest, mis perremeeste ja orjade öigussest, mis sadda muust asjast, mis peab ollema ehk mitte ollema, kui sul seädus tuttaw  ei olle? On seädusse tundmist igga innimessele  tarwis, siis kahhe wörra weel sellele, kes teistele seadusse järrele peab öigust ja kohhut  möistma. Agga kuida ööldud, mitte üksi kohtomehhed, waid igga innimenne peab omma seädust tundma ja norelt tundma; sest iggast mehhest wöib ommal aial kohtomees  sada, ja kellegil ei tulle sest kahjo, kui ta arro saab, kas se, mis kohhus temmale ehk teise liggimessele mõistab, ka seädusse järrele öige on. Kuida wöib ta agga arro sada, kui ta mitte ei tea, mis seädus kässib ehk kelab? Kui kül küllakolides laste norusse  ja rummalusse pärrast se assi suurt ei aita, siis ma ei ussu mitte, et se kihhElkonnakolis,  kus suremad ja targemad nored mehhed  kous on, ilma asjata õlleks, kui koolmeister  kord ehk kaks näddalas seädusse ramatut  kässile wöttaks, poistele etteloeks, kergelt  ärraselletaks ja neid meletulletamisseks tihti küssiks, kas nemmad ka öiete arro sanud  ja meles piddanud. Minna tunnen ühte, kes omma kirriko wöörmündri herra loaga  ommal aial sedda teggi ja sellest römo näggi ja tundis. Tundmatta seädus on surnud  seädus, ja kes ei tahha öppida ja silmi lahti aiada, se ärgo pahhandago, kui ta mönni  kord ülle arro ikket kannab. On ehk mönned  weel mailmas, kes ütlewad, nago 13 aasta eest üks junkor ütles, kes nüüd Zummala  ees on: tallorahwal tarwis seädust  tunda ehk kolis õppida, lähwad ninnatargaks  ja unnustawad ärra, et junkro kep nende keige selgem seädus on, nago piits laisa  hobbuse kaera woder" —: siis ei wöi meie senna mitte parrata. Mitmed lomad, kes pimmedas omma sömist otsiwad, ei salli päikese  tõusmist, wöi ta sellepärrast töusmatta jääb. Nisugguste hea söbrade mele heaks ei wöi meie mitte omma seädusse ramatut luggematta  jätta. Mis kasso meil sest Keisri annist siis õlleks, kui meile lukko pandud ramatuks  jääks? Mis pärrast õlleks ta siis makele trükkitud, kui marahwas tedda ei peaks luggema? Et meil nüüd tänno Zummalale seädus on ja lubba sedda luggeda, noh, siis ärge jätkem tarwilist ning kassolikko asja mitte prukimatta. Kui pühha kirja prugime, egga meie sellepärrast köstriks egga kirrik'sandaks ei püa sada, ja kui omma seädusse ramatut tunneme, egga meie sellepärrast kohto wannematte  egga adwokatide ette ei tungi, waid tahhame teada nago lapsed, mis peame ehk mis ei pea, ja kas keik, mis kästakse ehk keeltakse,  ka seädusse ka loga kokko sünnib. Sedda ei wöi ommeti ükski öige innimenne meile pahhaks panna. „Postimees" ei wöi muud, kui meletulletada, mis wägga tarwis õlleks tehha; teggeminne isse jägo nende omma holeks,  kes sedda tundwad tullusa ollewad. Uddo  on weel küllalt, saatko Jummal walgust! Sönnumed ommalt maalt. Ria linna al ollid minnewa aasta (1860) käinud: Amerikamaalt 5 laewa, Belgiamaalt 2 „ Bremenist . 3 Danimaalt 203 Inglismaalt 397 „ Prantsussemaalt 101 „ Hollandimaalt 262 „ Hannowrimaalt 283 „ 18