dele waljad õlleks suhho sanud. Kaswab pois emma jures üllesse, siis on tal onuna tubba ja lnbba lapsest sadik käes. Esmalt ei tai emma „waeselapsele" ial alwa sõnna anda, weel wähhem  nappo temma külge panna. „Temmalwäetimal  põlle jo muidogi ennam issa egga eestkostjat  ma peal," ütleb emma ja pühhib silmi. Pois kargab ümber, teeb wallatust, õppib laiskust,  aeab kiuso, annab emmale igga sõnna peale kümme wasto, sõimab ja mutsib teisi lapsi ja karjub isse, kui õlleks temma lüa sanud. Nenda lähhäb ta pääw päwalt kangemaks ja pahhemaks. Weel ei olle ta ni suur, et emma temmast mitte jaggo ei saaks, jah, ähwardab ka kümme kord Päwas: „Kule pois, kül sa näed, et witso saad!" Sedda on pois ammo kuulnud, selle järrele  Põlle ial middagi tulnud ja teab kül, et emma tedda ei täi karristada. Emma hüab igga Päaw metsa, kust middagi wälja ei tulle ja pois lähhäb aeg aealt wallatumaks. Nenda kaswab ta üllesse. Nüüd lähhäb isse leiba temma.  Sonnakuulmist, kassotäitmist, ussinust, truustec., nago teenri kord ja kohhus on, põlle temma jo ial õppinud. Nenda kui tal emma wasto allati õigus olli ja emma temmale järvele  andis; nenda kui ta emmale allati wasto aukus ja sedda ni paljo teggi, kui ta just isse tahtis, nenda tahhab temma nüüd ka wõera ees tehha. Seal on siis kõlwato Lener walmis. Se ei wõi teiseti tulla, sest temma on seks ülleskaswanud.  Kui tedda pürrast nenda ei lasta tehha, kui temma tahhab, siis on lummal ja keik inmmessed süallused, agga temma üksi õige. Kes on ial ommast melest ni ilmasüta kui süallused?  Keik mõrtsukad ja wargad pannewad pahhaks, kui neid seks nimmetakse, mis nad on. Nenda on nüüd mchheks kaswanud „waesel-lapsel"  emma põlle al werri sarwe alla tulnud, südda sureks paisunud, su laiaks wenuinnd ja kael kangeks läinud, et ennam murda ei anna. Kui ta nüüd pea pahhainnimcste kirja saab, ühhe perremehhe eest teise ette käib ja pärrast kõrtsist kõrtsi hulgub, siis on sedda kül wägga kahhetseda,  agga mitte immeks panna; sest temma olli jo seks ülleskaswanud. Et keik nenda raisko ci lähhä, tulleb lummal tännatud sest, et keik lessed emmad ja nende poead mitte ühhesuggused  ei olle. Kuida on agga nendega luggu, kedda emmad omma kätte peal toita ei jõua ja lapsest sadik wõera ette sawad? Parrako mitte parrem! Mitte üksi kui nad pahha perremeeste ja käksuja perrenaeste ette sawad, waid kui nemmad ka keigeparrema ja mõistlikkuma leiwawannemate ees teniwad, kes neid ristiinnimesse wisil omma lastega .ühhes hirmule wõtwad, on neil ilma emmata weel tuhhat ellitajat ja õigusse andjat. Susõnnaga maenitsus ei aita, ja seddagi pannakse teiste polest jubba paljuks; peab nüüd leiwawannem lapse omma eddespiddise õnne Parrast mõnni kord ka witsarago prukima, noh siis on mailm  põllemas. „Waese lapsel" ei olla armoheitmist  egga järrelekulamist; kust aed maddalam olla, sealt astuda keik ülle; ommad lapsed sada hoitud, waeselapsed linnaharjaga soetud ?c. zc.," kui sest ka mitte sonnakest tossi ei olle. Lesk emmake kagutab isse, nago kanna, kelle poege hirmutakse. Kuida tohtida wõeras temma lapse külge näppo pista? Kas ta omma last sellepärrast  olla senna annud, et leiwawannematel middagi  karristada õlleks? Eks se jubba hirmus kül ei olla, et laps wõera leiba piddada söma, kas ta piddada „waene laps" weel orjama ja seal jures witsapalka sama? Nenda ei tahta temma omma last mitte üht Päwa ennam wõera ees piddada. Kui temma ka koddo omma suust neid piddada söötma ja isse ilma jama, ei tahta temma omma „waesid lapsi" mitte wõeral pinata anda zc. w. Sedda keik kuleb pois pealt ja wõttab süddant. Koddo on temmal jälle omma  wolli käes. Toit on kül kassin, agga pois wõib ulla ümberkargada ja igga wallatusse eest jääb nahk terweks. - Kui emma essimenne wihha wõera peale on ärralahkunud ja lapsed leiba peale aeawad, mis tal anda ei olle, au- Lakse pois jälle teise perrcmehhe ette, kus luggu parrem ei lähhä. Nenda on ta kümme perremeest  ärrakatsunud, ennam aega ommeti emma jures weddelenud ja aeg aealt wannemaks ja pahhemaks sanud. - Se on kül pahha kuulda, agga meie koggokonna waestelastega ei olle mitmes Paikus mitte parremat luggu. Pangem keiki neid tähhele, kellest koggokond lahti tahhaks sada, kas nad ennam ehk wähhem mitte nisugguste  seast ei olle? Meie teame kül, et wägga 368