Laiusse walla Radewerre küllas kesk lõuna aeal tall oma ea Põllema lönud ja iihhel hobil ka lehma  surmanud, ja se on toa tagga haggerikus  ühhe waese lesse ainus warra ja weewalgustus  olnud. Kui pikse hoop käinud, olla naene parmjalt omma lehma lüpsmas olnud, sepärrast Lemma teine kassi esmalt mõnni aeg parrast sedda alwatud olnud, ehk on sedda weel praego. Maea olla Põhjani ärrapõllenud, sest et heina aeal, kus kõik innimessed heinamaal ollid, abbi ei wõinud tulla. Kirrikus olla ui paijo rahha korjatud, et waene lesk jälle lehma sanud; agga kas perremees omma maea üllesehhitada  ka kohhigilt abbi sanud, ei olle meile mitte teada antud. Pernust. sEnneaegne surm.j „Tömees Hans Reinhold olli siamale ennamiste laewa tõumisse töga ellanud. l7. Aug. tulnud ta jälle reidi pealt mahha, töpalk taskus. Sest jänud nüüd mõnni kümmekond koppikuid ka kõrtsmikude ommaks, sest Hans olnud ka nende hulgast, kes arwawad, et kõrtsmikud nende holeks toita antud. Ohto hilja tulnud ta ühhest  kõrtsist walja ja hommiko leiti tedda sitta otsast postide wahhelt, pea allaspiddi jões ja pool kehha kuiwal uppund! Naene 3 lapsega  on järrele janud! Nüüd üttelgo jälle mõnni: „Olli surmaks antud." Iõlledus! sPüssisurm.j „Pörrawerre aidamehhe ainus poeg arwata 16—18 aastat wanna, läinud  kolme teise sõbraga jahhi peale. Metsa minnes olnud neil aeast ülleronnida ja ühhel winnas kahherauaga püss selgas. Kuida se winna janud ehk sanud, ei tea meie; agga aeast ülleronnides läinud püss lahti ja laeng aidamehhe poea kuklast sisse, kes mõune minnuti  pärrast hinge heitnud!" Oh et nisugguste tulleriistadega paarem saaks ettewadatud, siis õlleks tõeste ni halledaid asjo wähhem kuulda! sßia kaup ja Sues-kanaal.j Mõnned luggejad mälletawad ehk weel, et meie ommal aeal „Egiptusse uest jõest" paljo olleme juttustanud, mis läbbi Punnane- ja Wahhemerri  piddid ühhendud sama, ja seeb se Sueskanaal  on. Sest kanalist on Eüropa kaubale, mis Indiamaalt Lulleb, suur kasso tulleb julgem ja Paljo ruttem, kui laewadega ümber Ahwrikama ja Jnglisma kaudo. Kaup tulleb Indiamaalt läbbi Sues-kanali ja ülle wahhemerre  Triesti linna, sealt raudtee peal ülle Pola ja Saksama Wennemale ja Dünaburgi - kaudo ka Riga. Kaup, mis enne Indiamaalt tulles peale 3—4 kuud aega wõttis, wõib Sues-kanali kaudo 3 6 kord ruttem Riga jõuda, ja se on kauba jures wägga suur assi. Kõige selle Indiama kauba ülle, mis nõnda Riga tulleb, olla üks Ria kaupmees, Paul Sheluhh  in, tallitajaks pandud. Minnewa Oktobri k. kuuni tännawo Mai kuust sadik olla jubba 15,000 puda India kaupa raudtee peal R iga tulnud, mis weel oddawam ja paljo ruttem, kui purjolaewadega kätte tulleb. jLastepiddo.j Nia zeitung kõnneleb ka surest lastepiddust, mis Ria kolilapsed, 1300 pead, 18. Augustil piddanud. Wvis hea karjake  olla, 1300 last ja 80 koolmeistrit kasas! Naudteewallitsus, kus peal lapsed 3 pennik. Ükskülla (lättikele Jkschkille) kirriko jure wälja sõitnud, olla sõidohinda ka nõnda oddawaks teinud, et kullo lapse kohta mitte suremaks ep õlle tulnud, kui 20 kopp., ja se ei pannud weel kellegi hinge kinni. Üksküllas olla neid õppe- Laja ja mõisarentniko polest lahkeste wasto wõetud.  Kello 9 olla nemmad hommiko senna jõudnud, kus neile kirrikomõisa ma peal wägga kenna Plats mängida kätte näidatud; nmidogi olnud ka sögi jogi eest murretsetud. Esmalt piddanud üks koolmeister kõnnet ja maenitsetud lapsi ussinusse, sõnnakuulmisse ja allandusse pole kõige innimeste wasto, siis laulnud lapsed „Jummal,  Keisrit kaitse sa," ja musikandid mänginud ühhes. Siis hakkanud laste mõnnesuggused rõmomängid kuuni parrast lõunat kello 4, käinnd  siis rongis ka sõaleri watamas, kus nemmad  pealikuid ja need neid lahkeste terretanud. Peale selle läinud nad õppetajat ja rentniko jummalaga jätma, kes neid teine kord jälle kutsunud  wälja tullema. Kello 7 olnud Ria raudteehowis  jälle taggasi, laulnud sõaplatsi peal weel omma lippude al: „OH wõtgem lummalat,"  ja läinud siis koeo. Küssib nüüd mõnni: „Vl'is kasso neist lastepiddudest on?" siis?ostame  meie: Peale lapsilikko rõmo, mis kegi lastele  ei pea keelma, weel se suur kasso, et mõnnesugguste  seisuste ja mu ollemiste läbbi lah- 276