tat ellada, teised jälle ei tahhaksid 1l)0 pawa eunam odata. Italiama ühhendnsse sõbrad ootwad  Parrast temma uinumist asjo teisemaks minnewad.  Temma kunninglik au ja wäggi ei prügi eunam langeda, se on jubba kassin kül. Mis Prantsusse pajouettide warral paawsti maast ja wallitsu.lest weel üllewel seisab, on paljas warri, ilma ellota ja rammota. Paawsti ennesega  Peab ka se tühhi kest hauda pandud sama. Ue paawsti wallitsenlisse jures kartwad uemiuad kolmekordset kroni mõnne Prantsusse pähha sawad, ja se õlleks nende metest Pahha, agga ühhelhobil  ka tullns; sest seläbbi minna katoliko usko wallitsussed isse teine teise wasto. Wini, Miinkeni  ja Madridi linnas ei sallita kül mitte Italia  rikide ühhendamist, agga nisamum wähhe ka üht Prantsusse paawsti, kedda keiser Napoleon kaenla alt peab kandma, ehk kes temma a.must peab ellama ja temma ettekirjutud nodide järrele laulma! Sel wisit peaks Prautsus Roma linna nisamma, kui Austria Wenediko linna. Nimmetud  ühhendnsse sõbrad tahtwad nüüd, et Nomas ja Wenetsias nisamma peaks rahwast küssitama, nags sedda SlcSwig - Holsteinimaal tahhe takse tehha. Peale selle tulletawad nemmad keige katoliko  nösulistele mele, kui pahha se õlleks, kui rahwas iihhe wäggise peale tungitud paawsti ilmalikko  wallitsussega ka temma waimolikko nmllitsust wasto ei wõttaksid. Uus paawst peaks siis keigest  ilmalikku st asjust warsi eestotsa koggoni pnhhastud  sama. Wimaks ütlewad nennnad: kui Sakslased Slestvigimaad taggasi nõudwad, mis pohjapool nende ma serwas seisab, siis wõime meie ka Noma Linna nõuda, mis kesk Italiama süddames asset on." No eks peame otama, künni paawst mailma mahhajättab; siis same nahha, mis saab. Inglismaalt. sKonwerentsist.j Inglane  kardab onnneti asjad nenda minnewad, kn! lemma mitte ei tahhaks, sc parra st katsnb ta kord cihwardades, kord melitades teisi koittverentsi  liikmeid õige tee pealt wilto weddada. Wimaks on La sedda nõu annud, et, kui juttud konwerentsi peal mitte kokko ei sünni, ning Daanlane  ja Sakslane ueste karwopiddi tahtwad kokko minna, nennnad siis Prantsussega, sõariistad Pens, wäggisi wõttaksid wahhele tungida. No mis Prantsus selle peale kostnud? Temma õölnud,  sedda ep olla nutte tarwis, sest tulla parrast suur tülli, se südata keik Europamaad põllema, ja Prantsus ei teada mitte, miks ta sedda tuld piddada puhhuma? Olla Sakslastel ja Taanlaste!  lust, omma kanna teine teisega katkuda, siis katkugo peale. Nennnad olla jo konwerentsi peal küllalt Head nõu kuulnud, mis temma senna wõida parrata, kui nad sedda wasto ei wvtta? Sennikaua kui Sakslased ja Daanlased  üksi teine teisega rielda, jäda Dani sõdda ikka Dani sõaks. Kui agga teised sekka minna,  siis sada sest Eüropa sõdda, mis ommeti kegi ei wõi sowida. Peale selle anda temma ikka sedda manna nõu, selletust Sleswig-Holsteinirahwa  omma holeks jätta; nenda sada assi kergelt  selletnd ja ei olla üht ainust püssi laengit selle tarwis kullutada. Kuida nüüd sähhärdune jut Inglase mele parrast peaks ollemv? Oh sa kallis aeg —ta Pörab pea kõrwale ja süllitab tuld! Prantsus on nago kiwwi ta jalgus, mis tedda hüppata ei lasse. Ta lähhäls ka hea melega ilma Prantsusseta,  agga sedda wõib rummal laps ärramõista,  mis sest parrast wäljatulleks. Nenda on loud ja minna ei tea, mis sest parrast saab. Mõnnesuggused sönnumed. (Abbi ma-kirpude wasto.) Seemned pannakse paar tundi enne mahhaknlwamist terptini  õtli sisse. Üllestoustes on taimedel seläbbi ni kange hais jures, et makirbud nende külge ei Putu. Kui hais Parrast cirralahkub, on taimed jubba ni sureks sanud, et södikud neist eunam jaggo ei sa. luttikate wasto.) Seks wõetakse rohhelist seepi ja sullatakse pallawa wee sees cirra.  Neudasamma sullatakse ka puhhaslud pansrömi  ja nmnaiubbakat pallaw wee sees ja seggatakse  sebi sekka. Selle salwiga märitakse uüüd keik sätigisambad ja muud praod ärra, kus luttikad  korteris ellawad. Mis ta ees on, et nemmad  ei kao? (Abbi koide wasto.) Ridid Lulekcies kloppida,  on parrem abbi koide wasto, keige 199