nada, mis need õnnetumad mitte ilma öppetusseta  ei woi. Aidako iggaüks ja ärgo arwago  sedda mitte paljuks aastas middagi nende önnetumatte heaks andes. Iggaüks ei woi kül omma andid sia tua, waid andko neid omma öppetaja kätte, kes sure tännoga neid saab wasto wötma ja senna saatma, kuhhu neid tarwitakse, ja Jummal saab teid ja teie andid õnnistama. Otse kui teie pagganate  heaks annate, nenda andke ka tummade  heaks, sest se on lummala mele parrast. Ommalt maalt. Pernomaalt. Söbber  kirjutab meile tullekahjust, mis jubba paar näddalat enne Zöulo pühhi olnud. Kes talli - teed kaudo Pernust Willandis käinud, teab kül, kus Killingi 'Lutso kõrts Kikkeperre külla lähhedal olli, kus te-rahwas saggedaste ö-kortert piddanud. Kõrtsimees olla hommiko Willandisse sõitnud, egga põlle selle peale möttelnud,  mis õnnetus tedda saab otama, kui taggasi tulleb, ja koddused rahwas otse nisamma  ilma murreta; iggaüks teinud päwa otsa tööd ja öhto heitnud keik rahhoga maggama.  Perrenaene ärkanud korraga ülles ja näinud, et tutti toa-laest hakkab sisse tullema. Sedda nähhes olla ta wägga kohkunud, agga ommetige olnud weel ni kabbe, ärratanud  perre ja lapsed maast ülles ja weddand pöllewast toast wälja. Kui nüüd neid, mis tal need keige armsamad olnud, toast olli wälja sanud, põlle temmale ka ennam aega antud, weel middagi toast wälja tua, maea langenud kokko ning nenda olla keik rided, rahha, willi, ellajad ja mu maea kraam sisse jänud. Keik kahjo arwatakse ülle pea kolm tuhhat rubla suur ollewad, mis körtsimehhel olnud; kui suur mõisa kahjo, on alles teadmatta.  Kust tulli olli wälja läinud, ei tea kegi. Koeo tulles ei leidnud kõrtsimees muud eest, kui palja korsna kesk tuhha unnikut püsti seiswad, egga teadnud, kust naest ja lapsi piddi leidma. Need ollid küllasse witud,  kus armo polest peawarjo, ihhokattet ja üllespiddamist ollid sanud. Nenda woib lühhikesse aeaga rikkas waeseks jada! Niast. sTullekahjud ja näitawad Ria linnas pärris koddosed asjad ollewad; mitte üht seitungi lehte ei tahha ennam möda minna, kus neist pahhast asjust sees ei seisa üsna immeks panna! Wanna aasta wimase rede ösel wasto laupäwa,  on ühhe kaupmehhe selli toa uks kuida arwatakse munk-wötmega lahti tehtud  ja ta rided, mis ühte kokko 161 rubla wäärt, puhtaks ärrawarrastud ja peale selle weel 15 rubla selget rahha; agga kes se teggia  olnud, se on teadmatta. Tullekahjo olnud jälle selle ku 4 päwal enne lõunat kello kümne ja ühheteistkümne wahhel Mitawi allewis.  Aggarad kustutajad sanud pea tulle ülle woimust, et ta suurt kahjo põlle sanud tehha. Aggarus ja ussinus, kus need teine teise käes käiwad, woiwad suurt head tehha, olgo mis tahtes asjas. Tartust. Kuiva loeme, olla Tarto Eesti laulo seltsil „Wannemuinenõu  olnud kolme kunninga Pühhal, sealatse ue kirriko ehhitamisse tarbeks Maarja kirrikus üht waimoliko kontserti anda. Selgem teadus sest asjast põlle weel meie kätte ullatand. Wolmrist. Selle ku 4. päwal on pöllomeeste seltsi liikmed ja nwnned muud herrad seal jälle koos istunud ja Ria- Tarto raudte parrast mõnda nõu piddanud. Nad olla omma noupiddamistega nüüd nenda leppinud, et se te Riast Tarto ülle Wönno ja Walga peab käima. Kelle isseärralikko üllewatamisse alla se te ehhitus peab jäma, sedda olla nad Lanstoa koggo otsuse andmisse holeks jätnud, ka sedda, kas se nende mele ja tahtmisse järrele, et te Wönnust ja Walgast peab läbbi käima. Mis kullo se ees läbbi katsuminne teinud, sedda olla nad isse maksnud.  Tallinnast.  Tullewa  kewwade olla nende öppiate aeg, kes seal 19