Eesti Postimees ehk Näddalaleht z. W 4. ma- ja linnarahwale. Gssimemre l Tartus, 8. Zanuanl.j aasta. Ses lehhes seisab: Eesti Postimehhe nimmest ja näust. Ommalt maalt. Tartust. Pühhad selja tagga. tziddud ees- Riaft- Passi andmisse seadusest. Uus telegrahw Wennemaal. Ue aasta terretaminne WarsawiS. Massamisse wähheneminne. — Zi.insti wangiwõtminne. Mässajate warrandus saab kohto alla. Wöeralt maalt. Saksa ja Danimaalt. Nelja Prantslaste turri nöu. Mekstko asjad. Inglaste taggast waatminne wanna aasta peale Dani tüllist. Ucmad fönnumed Tartust ja Wrllandimaalt. Mönnesugguscd sönnumed. Rasutesed. „Eesti Postimehhe" nimmest ja näust. Selle juttoga olleme ruttu walmis. Mis on meil tutwa innimesse nimmest paljo könnelda?  Temma on „Eesti Postimees" ehk nisuggune,  kes Eestirahwale igga nüddalas ued sõnnumed kätte kannab, head ehk pahhad, rõõmsad  ehk kurwad, nenda kuida juhtuwad ollema, ja seal jures isse ka kord kita, kord laita saab, et parremaid ep olle tonud. Ta pallub agga, et head innimessed igga kord mitte padda ei sõimaksid,  kui leem su parrast ei olle. Postimees ei woi jo mitte sõnnumid tehha, wäid Lua, ja mitte ennam km tasko lähhäb, muido ribbiseb Paun lõhki ja ootjad jäwad üsna ilma. ° Temma näu st õlleks wee! wähhem kõnnelda. Iggamees nääb Ledda jo omma silmaga. Ta ei näita ennam poisike ollewad ning sedda ei pea temma ka mitte ollema. Nored nokkad on kiil nobbedad könnelema ja nored kokkad ussiuad leent keetma, agga - no teate issegi, kuida noorde asjad mõnni kord on. Postimehhel ei tohhi su- naM suäärsed ksldsed egga werrisulled selgas olla. Ta on jubba wannadusse pole WMke , kelle näust arratunda, et temma päwad just mitte keik pulma päwad ep õlle olnud. Sellegi Parrast, kes terrawast ta silma watab, leiab warsi, et temma suust ja sullest ka mõnni naljatilk wõib langeda, mis aeoti nisamma tarwis on, nago tuld pibo peale. Ehk kül tubbakas kõhto ei täida, waid ennem tasko tühhendab, on temmal ommeti aeawiteks piip suus ja toeks kep käes. „Polla", mis ta kõmas jookseb on temmale trmks seltsimehheks.  Et ta malmis rukkipõllo äres käib, peab temma süddame sowimist tähhendama, et ta Eestiwendadele lummal igga aasta head rukkist  leigata annaks. kirrik ja aed kirriko ümber tähhendab, sedda põlle mu! tarwis selletada.  Kuida näme, temmal põlle mitte paljas tantso kamsol selgas, misga tallisel aeal hambad suus lõggisewad, waid omma oige rie ümber, mis ihho soendab, ja kuillMmad ruttulisse käima peal tülliks on, siis pistab neid wö alla. Et ta Eestimees on ja Eestirahwa seas kõnnib, sedda