P õlakad isse peawad tunnistama, et nende mässaminne isseennesest middagi ei aita, agga nemmad tahta sedda ni pikkaks wennitsda kui ial wöiwad, et se labbi wöerad, kennest üllemal  könnelesime, neile appi tulleksid. Zölle lotus! Se on kui tahhaks üks kangekaelne tenitud witsa al senni kaua isse wasto panna, kui wöerad Lemmale appi tullewad. Mähhärdune  mõistlik wöeras teeb sedda? Polama linnad peawad ennamist hantwarkedest  ja mu wallalissest rahwast tühjad ollema.  Küssid sa: kuhho nad läinud? siis on wastus: .Läksid metsa!" se on: mässajate sekka.  Sesamma luggu on ka Warsawis. Meistrid  on sures häddas, sest keik sellid ja wannemad  öppipoisid on ..metsa läinud," ei olle, kes tööd tewad. Mis peab sest wimaks wälja tullema? Midda kauem sesinnane kurri mässaminne  turib, sedda õnnetumaks Polama saab. Nälg ja haigussed sawad mäösamisse essimessed  järgmissed ollema. Jummal parrandago!  . Wöeralt maalt. Prantsnssemaalt. süks tükkike keisri Napoloni endisest Napoloni Pola sõbrus ep olle just mitte eile hakkanud. Kuulge,  mis temmal wiimse sure Pola söa aeall juhtus» Wannemad innimessed mälletawad kül, et P õlakad ka 1831 suurt mässamist teggid ja ennestele sega suurt õnnetust kaela saatsid. Sel aeal ellas Napoleon omma emmaga  Sweitsimaal. Seal tullid ühhel päwal Pola mässajate sadikud ja tahtsid tedda omma  kunningaks. Ta wottis neid kahhe käega wasto! sest kunninglik kroon peab ühhe printsi silmis, kellel sedda muido lota ei olle, imme wisi hiilgama. Agga temma emma olli targem  ning ei arwand üht kroni mingisuggust onne towad, mis mässamisse werrest puhhas ei olle. 23. Augustil 1831 olli prints emma  maeast korraga kaddund, kellele ta üht kirja olli järrele jätnud, kus sees ta emmale teada annab: ..temma läinud ennesele kroni otsima." Seddamaid satis emma igga tee peale järrele. Augsburgi linnas sadi tedda wimaks tagga, kus ta nukra näoga wöeraste maeas laua äres istus ja seitungi lugges. Miks ta nukker olli? No eks sellepärrast, et seitungis üllewel seisis: «Jubba Pola mässaminne  lõpnud ja Warsawis jälle rahho." Tulli mehhike liig hilja. Mis ta senna ennam  läks? Ei tea kui ta Pola kroni õlleks kauem otsima sanud, ehk õlleks raud keed kaela leidnud ja praegusest Prantsusse kronist iggawest  ilma jänud. Se wanna mällestus wöib temmale ehk nüüdke P õlakaid meletulletada. RyytfimOGkt. söahimm  st. kunningas Valmistab ennast ka tülli wasto, ilma et kegi temmaga tülli püaks. Ta olla minnewa kuus öölnud: kui Prantsus paar söalaewo sia Lane - merresse tahta sata, siis olla temma Valmis 100,000 nzeest neile abbiks andma. On nähha, et nad ilma häddata hädda otsiwad. Mis wastust nemmad  Wenne sadiko Viimse küssimisse peale annud, ei olle weel seitungis luggeda. Kirjawastussed. 54) ?. v. S. P s. Olleme 24. Apr. keik trükkimmast  (agga lahti) kätte sanud ja pallume kirja läbbi pikkemat wastust odata. 55) A R. M l. Mis Teie kirjast olleme prukida  wöinud, leiate jubba sessammas numris mu könnede seas. 56) M. D. P.... s. Tänname wägga. Enne kui sesmnane  nummer Teie male üllatab, ollete meie wastust kirja läbbi jubba kätte sanud. -- ~Kartohwli teggemissest" rägiksime meie hea melega, kui mitte mönnes paikus Eestiperremehhed  ennast Rammo Reinust ei ütleks ammo mödas  ollewad ja pöllotö övpetust pahhaks ei panneks. Hea õlleks kui se nenda õlleks! —> Teie köngutate pead? No minna ka. Targad pöllomehhed wist ka. Wötta kinni, kus õigus on. 137 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 30. April 1863. Teadaandmissed. Keiserliko Tarto Landrihti kohto polest saab Me Mbi kulutud/et 27. Mai ku päwal 1863 enne lõunat kel 16 Kabbina mõisas keik suggused raua tükkit ja pöllo riistad ning massinit auksjoni wisil sawad müdud. Tartus, 15. Aprillil 1863. Landrihtt kohto herra N. v. Oettingen. M 364. Carl v. Riekhoff, Sikkertär. s2^