km muido. Ni hästi aurolaewad kui mõllapa-- did piddand puhkama; ei olle julgenud wäljaminna  Onnetussi ei olle sealt poolt mitte kuulda, muud kui et torm linna silla puid ja palkisi täis aeanud, mis ruttu piddid ärrakorristud  sama, muido õlleks sillale kahjo wõinud tulla. 1. Septembri on 33 aurowankert 3000 innimest Ükskülla mõisa winud, mis ta Riast kaugel Dünajoe äres. Seal seisab wäggi laagris ja se teggi nimmetud päwal kindral-kubbemeri  herra silma al sõamängo prowi, mis Ria rahwas hea melega nähha tahtsid. Ollid Ria wõerad senna jõudnud, siis tõttasid keik raudtee pealt Ükskülla mõisa, kus sõakrawikaewajad  ja sillateggiad Düna kaldal omma prowi piddid naitma. Illus rüggemendi passunamäng  wõttis neid seal wasto ja selle mängo al hakkasid sõamehhed warsi töösse. Seal on kalda ja jõesare wahhel Düna arro, mis 150 sülda lai ja mõttelge ommeti, 37 minnutiga olli sild peal, et innimeste hulk wõis sare peale minna. Sare peal ollid suredtükkid üllesseatud, misga 1 i/z wersta peale üht pattareid lasti. Innimestel uganud kõrwad ja kannanahk olnud ihho peal suretttkkide mürristamist kuuldes ja nahhes, kuida pombid omma Purrustamisse tööd teinud. Parrast  sedda tehtud prowi, kuida Püssirohhoga wee alt waenlase laewo rikkutakse, kus lodja palgid Purruks ja 250—300 sülda laiali lend anud. Sedda pärrast läinud rahwahulk weel paar wersta kaugemale, kus sõakantsi- ja krawitööd wõisid immekspanna ja emalt wadata, kuida üks lõhkumisse  kaewandus ehk ma-allune Püssirohhokeller (Mine), kus 90 Puda Püssirohto al ja 4 sülda paksuti maad peal, wasto taewast üllestuiskas, nago küllawadderi pibust tubbakas, kui wallatumad  Poisid mõnni terra Püssirohto alla pannud. - Keik se sõaprowi mäng olnud ni immelik, et innimessed kül muist wärrisedes, agga ommeti sure hea melega pealt watanud. Sowidakse wägga  uisuggust asja eddespiddi weel saggedaste nähha sada. sWargad.j Parraks peab neist ikka jälle kuulda ollema! Kokenhusi (lätt. Koknesse) mõisas, ka Ria raudmaantee äres, on 5, 6 warrast 37. Augustil õhto öse trahteri keldri lahti murdnud ja lihha, wvid, jodawat wina:c. 300 rubl. eest ärrawarrastanud. Kui tuppa Püüdsid tungida, är- kasid innimessed üllesse ja wargad klotsid Pilkad  jallad alla. Põggenejad wargad on tggaaeajaid  Püssiga lasknud, need teinud seddasamma wasto, agga pimmedas ei olle kumbgi pihta janud.  Teisel päwal leitud metsas pradiwaagnad ja sampanja puddelid, agga tühjad. Wargaid otsitakse kohto polest holega tagga.  Kokenhusi  koht on wägga illus; wannal aeal olli seal Sakslaste loss ja selle ümber weike lin. Järwamaatt. sTullekahjo.j „35. Aug. ösel on Türri kihhelkonuas Rikkassare karjamõisa  karjalaudad keige ellajatega ühhes ärrapõllenud!  Sisse on jänud: 34 lehma, 2 mullikat,  25 lammast, 5 sigga, 15 kanna, 4000 W härja pea Heino, hea plaanwanker, hobbuste riistad ja sahhad, äkked, mis wäljas pool seina ares seisnud, keik ärrapõllenud. härjad, sead ja anned, mis teine Pool lautas lahti olnud, on isse wälja jooksnud, sest et seal uksesi ees ei olnud. Tulle seest on ka üks lehm wälja jooksnud, kel sarwed, uddar ja muud paigad  jubba põllend on. Tulle hakkatus on alles teadmatta;  sest kui maea rahwas kel pool üks üllesse ärkasid, ollid jubba keik kohhad tuld täis, et ei wõinud liggigi minna." „Agga lummal on siis ka omma armo jälle wäggewaste üllesse näitnud, sest põlleks temma mitte parraja põllemisse aeal tuult teisite pöörnud, siis õlleks ka ellomaea, mis agga 20 sammo emal olli keige innimestega tulle roaks wõinud sada. Tulle leek on ni palla olnud,  et rosid läbbi akna arrakõrwetanud ja innimessed  kattussel põlle wõinud olla. Keigil honetel  on õlle kattuksed. Karja laudad ollid tullekassas  üllesse wõetud, mis eest pärrishärra wälja Maksetud saab, agga surem kahjo jääb rentnikule. Hoidko lummal igga ühte uisugguse õnnetusse  eest!" Tallinnast. sKa tormi st.j Selsammal aeal kui Rigas, on ka Tallinnas torm möllanud  ja 3 laewa kaldasse aeanud; innimeste surma  ei olle mitte kuulda. Arwatakse, et torm maal paljo kahjo olla teinud, mis agga weel teada ei olle. Narmast. Sesamma torm, mis Rigas 307