Kes middagi ei õppi, se middagi ei mõista; Kes middagi ei mõista, se middagi ei wöi; Kes middagi ei wöi, sel middagi ei olle; Kel middagi ci olle, on Noh, mõttelge isse, mis nisuggune on. Ta on wägga wähhe ennam, kui mitte middagi. Irwala kolipiddo hakkas esmalt neljahealega kinikolaulo ja õppetaja kõnnega, kus sees kolikaöso  kideti ja Kurama mõisuikude kolide holekandmist  au ja tannoga nimmetadi, kui ka sedda, mis koolmeister Sadowski 25 aasta sees teinud.  Õppetaja könne seisis Samueli sõnnade põhja Peal: „Siamale on lehowa aitnud." No muidogi, ei kegi mu. 2500 kolilast ja liggi 300 noort koolmeistrit ollid selle aea sees sealt kotist wttljatulnud. Praego olla Kuramaal 308 rahwakoli, kus 16,000 last õppetakse. Suur hulk sest tulla Irlawa seminari kännuks. Selle peale kõnneles mõisnikude wannem ehk wollipiddaja, tännas koolmeistrit ja keiki, kes koliasjo aitnud eddasi aeada ja rõmnstas ennast, et nipaljo tallorahwast piddule tulnud ehk enneste assemel sadikuid läkkitanud, omma tänno wäljaütlema, et mõisa wannemad nende kolide eest ollid murretsenud. Ta ütles ennesel wägga hea meel ollewad, nende tänno wastowõtta,  sest need kaks, mõisnik ja tallopoeg,  ei wõida ial waenus teine teise wasto ellada, waid piddada kässi käes eddasi minnema ja kuida Lemma kindlaste lota, sada nemmad ka ikka rahhus ning ei mitte waenus ellama. Selle peale andis ta koolmeistrile teada, et Kurama rüütlikoggo sest püwast sadik lemma aasta palka 500 rubl. suremaks  tõstab, mis ülle koolmeister üsna ärrakohmetanud.  Selle peale teggi Kurama piiskop Lamberg kvnnet, tännas keige õppetajate nimmel koliassutajaid  sa Mespiddajaid ja kinkis koolmeistrile illa teiste õpp. nimmel) illust kirjutusse lauda, toli ja piibliramatut selle sowimissega, et Lummal  koolmeistrit weel kaua aitaks, nago fiamale, kristlikkus meles õppetada ja ellada. Selle peale tulli jälle ühhe latti õppetaja Vielensteini kõnne Lattirahwale, kes kokko ollid tulnud, piddorõmust ossawõtma. Ta tulletas neile ueste mele ja selletas ärra, mis innimenne ilma õppetusseta ja waimo harrimisseta on ja mis lemmast õppetusse läbbi wõib sada, ja kui suur wahhe mõllemate wahhel on. Õp petus teeb innimest innimesseks. Wimaks könneles meel üks latti õppetaja, kes siit poolt Tünajoe Lihwlandimaalt ka piddule  olli läinud, ja terretas Irlawa seminarikoli  Lihwlandi Lätlaste nimmel, kust ka fiapole mitmed tublid koolmeistrid ollid tulnud. Selle järrele tulli koolmeistride wägga illus neljahealega korilaul, misga se essimennepiddojaggoärralõppis. Teises jaus piddas esmalt üks koolmeister lättikele kõnnet, tännas koliassutajaid ja juhha- Lajaid, koolmeistrit ja temma abbilessi, kes keik Lättirahwa waimoharrimisseks tüllo kannud ja waewa näinud, et nüüd jubba pea igga Lätti talloinnimenne luggeda, kirjutada ja rehkendada mõista, ning mitte ennam kottis ei tahta ellada. (Kas Eestlased ka ni kaugel on??) Selle peale kõnnelesid weel mitmed koolmeistrid,  ui õnned lätti-, mõnned saksakele ja kinkisid peale selle Sadowskile üht suurt ja illust klawwerit  (Flügel) mällestusseks, kes 25 aastat Kurama kolitaimelabba holega ja truiste olli tallitanud. Wimaks tulli nüüd koolm. Sadowski omma kõnne. Ta räkis nende sõnnade ülle: „Missest südda täis on, sest rägib su." „Ja siiski" —- ütles temma „kui südda wägga täis on, jääb su mait ja rägib silm pissarate läbbi, ja nenda on tänna minno luggu. Ma ollen heateggemistega  alla mahharöhhutud. Mind auustakse  ennam, kui ma wäärt ollen ja kanda jõuan." Irlawa koli nimmetas temma lapseks, kelle ristmissele  temma 25 aasta eest senna maeasse olli tulnud; ristmisse järrele tulla, kui laps on ülleskaswauud,  loetaminne, ja seks piddada temma tannapäwast piddo. Agga luggemisses piddada innimenne ka omma patto tunnistama, ja seal tunnistada siis ka temma (Sadowski), et paljo olla ta teggema piddanud ja tehha tahtnud, agga wähhe tehha wõinud ja teinud, ja sestge, mis ta mõistnud ja wõinud, ei olle keik tehtud sanud; agga temma lotus seista lummala armo peale. Pärrast kõnneles ta weel pikkemalt 84 Taw. laulo ülle: „Kui armsad on sinno honed w." Selle peale löppetadi illusa korilaulo ja õnnistamissega. Meil Eestirahwal, ei olle minno teada weel mitte nisuggust koli. Kas sedda ei wõiks olla 320