„Nende wimaste tullekahjude läbbi ärrakohkunud  ja ommandussest ilma jänud Peterburgi  koddanikkud, hakkawad nüüd aega möda  jälle nago toibuma ja julgust sama. Aina pöllend warremed ja silma pissarad neist önnetumaist,  kes sedda hirmust kahjo on kannud, on neile ommandusseks ja pärrandusseks jänud,  ja mis mailm ei näe. Kül tewad mitmed seks seatud komisjonid wässimattalt tööd, nende waeste önnetumatte hädda omma jöudo möda wähhendada; agga ommetige jääb se meletulletus,  sest hirmsast kahjust, kaua weel nende süddamettesse ellawaks." Peterburgi seitung  wöttab seal igga tullekahjo isseärrranis lühhidelt kokko ja nimmetab neid linna jaggusid,  mis ollid ärrapöllenud ja sedda rahwast kes seal ellas. Kelk need suremad tullekahjud  ollid sesuggustes linna jaggudes, kus waesem  rahwas ellas. 21. Mail pöllesid Ohta peale kolmes ulitsas 25 ellomaia ja ka keik muud maiad ärra, ning jäid seal paljo hobbusid,  lehmi ja muid koddo ellajaid sisse. Selle linna jau sees ellasid ennamiste keik puseppsd  M MNud sesuggused aMmetmehhed» 22. ja 23. Mail pöllesid Karotnoilinna  jaus, möllemil pool Ligowka, liggi 20 maia ärra ja parrast weel üks neljanurgelinne tük, ennamiste worimeeste-, waeste tömeesteja  mu waesema innimeste korterid. 23. Mail olli jälle keik pissuke Ohta lausa tulles, kus umbes 80 maia ärrapöllesid. Selsammal ja parrast neil järgmistel paiwil pöllesid seal weel, agga mitte ennam ni hirmsaste. Wimaks hakkas  28. Mail tulli jälle Uprakstn- ja Tsukin- Dworis pöllema, kus se waesem Peterburgi rahwas riete ja muud toidusse asjadega, mis rahwal igga pääw tarwis, kauples, ja pöllesid seal ärra peale 2000 podi, paljo teist maiasid  ja ka üks krono ministeriumi maia, ning ka mitmed pu platsid, kus arrutomatta paljo puid olli kokko wetud. Kolide ministerium, rigipank ja Gostinoi-Dwor ollid sures haddas,  ja hirmus õlleks ka olnud, kui tulli sealt weel õlleks eddast läinud, sest siis õlleks ta weel ärraräkimatta suurt kahjo teinud; agga känno sure Jummalsle, kes pritso- ja politsei meestele sedda rammo andis, tuld keelda, eh- dasi minnemast. Suur olli kül se hädda, agga  Jummal olli selle pealinnale ühhe mehhe annud,  se on, meie armolist Keisri Herrat, sedda omma rahwa Jösa ja Temma kallist abbikasat,  kelle läbbi ta neile troosti ja abbi läkkitas. Ta seisis isse kest rahwa seas ja Temma julgust andaw heal, seal kesk hädda sees trööstis ja jahhutas neid waesid häddalessi,  et nemmad julgust said omma hädda kannatada ja need essimessed hädda kergituöse  armo anded waeste häddalistele, tullid teisel päwal Temma ja Temma armsa abbikasa  käest ühhest armastajast ja häddatundlikkust  süddamest. 20. Juni ku päwani ollid eestmurretseja komisjoni jures 3000 innimest käinud, ja kui keik nende perre ehk wamil ühtekokko  wötta, 9000 hinge, kelle seas jälle 3000 wäetimat last on, abbi pallumaö." Oh hädda ja ahhastus on ütlematta suur, sepärrast aidake, kel ial wennalik armastus süddameö on, sest römus andja on Jummala mele pärrast. Nende häddaliste abbiks ja silmame kustutusseks  on 17. künni 24. Juni ku päwvni 11,930 rubla 6 kopp. selget rahha ja 400 rubla krono pabberites kokko tulnud. Ülleültse  on 31. Mai ku päwast sadik rahha kokkotulnud 307,283 rubla 44 kopp., ja se keige körgemalt kinnitub komisjon, kes sedda rahha jälle waestele nende hädda ja tarwiduste  möda ärra jaggab on 40,779 rubla 05 kopp. kohhe wälja jagganud, ja praego on meel kassas 206,503 rubla 65 kopp., mis ka pea igga häddalissele temma tarwidust möda saab ärra jaggatud. Kronstattist. Japani savikud. Zapani  savikud jätsime wimati Hollandi male, agga nüüd kuleme, et need wöerad ka meie male tahta tulla ja selle, tarbeks minna Kronstattist  aurolaew „Smeli" Swinemünde neile wasto ja kaptein leitenant Kosnakow, kes kaua Zapanimaal ellanud ja nende keelt selgeste mõistab ning nende ellowisiga tuttaw olla, minna  nende wasto. Rägi takse, et nimmetud savikud  wägga holega keiki merre asjo tähhelepanna  ja keik järrele nöuda, mis selle polest 219