wad teggema, kellel salwe egga salwe sees middagi  ei olle? Peust suhhu ellada, on muidogi raske, agga kui tenistust otsides middagi peusse ei putu seal hallasta Jummal isse! Meie Tarto lin on neile, kellel weel koppik Laskus on, tännawo otsego magasiniaidaks sanud, kust wilja maale weetakse. Rukkid, mis möda Emmajõgge Peipsi poolt ütlestullewad, makswad siin kümne rubla ümber Lshetwert ja ostetakse paljo. on järg otsas, agga odetakse jälle tullewad.) Nago enne Pernus kewwadisel aeal ranna rahwast  näggime tühjalt linna tullewad ja koormaga taggasi minnewad, nõnda näeme tännawo süggise  maalt innimesi, nago Jakobi poegi, tühjalt Tarto tullewad, „leiba ostma," ja koormaga jälle taggasi minnewad, kuid wahhe on se, et keddagit tagga ei aeta, egga losepi peekert wiljakottist  ei leita, ei anta ka kellegile hinda taggasi.  Leiwa hind on kül kallis, agga kuida kuleme, maal weel kallim. Olleme isse siin ka jubba leiba sönud, mis 4H2 rubl. wak maksis. Olgo kül, et siit ostetud willi mitte allati tännawune  ei olle, siiski on õnneks, et sellegi hinnaga  weel sada on. Kui suur pudus wõib olla, näeme siin ka Kerjaja lastest, kes iggal pool ülistate peal ja uste tagga kiunuwad, Jummal parrako! seal jures mitte head, waid paljo pahha õppiwad.  Nõnda tullewad mõnned palwekirjadega, kedda üht ehk teist ausamat innimest ütlewad otsego kerjamise lubbaks annud , ollewad, mis agga suggugi tossi ei olle. Üsna halle on näh ha, kuida igga kirriko aeal katkend rides lapsed  ümber kirrikute ja möda ulitsaid, nago põrsad,  ümberjookswad, aeoti ka hästi wallatust tewad  ja siis, kui kirrik waljahellistakse, igga nurga peale ette tõttawad, kerjad es andeid palluma  ! Et nisugguste waese rahwa laste ellokombed  sel wisil mitte õiguse ja õnne pole ei Sitse, waid neile saggedaste pikkad näppud kaswawad,  mis parrast wägga rasked on liihheudada:  sedda ei olle jo koggoni immeks panna, agga wägga kahhel seda. Kes ial jõuab, se awwitago sSnna ja teoga, künni Jumvml meid isse aitab waesest seast ülle sada, et mitte sah  '.eun. cmmc, m.el jubba norest PÄwest ' m-br. a n.tt e. .'Nasu, l. --ett M parrast ka palja muud tehha. Aus on allati tööga middagi tenida; häbbi on allati kerjades  teiste silma wahtida. Hoidko lummal ka waesel aeal meie rahwast ja temma lapsi selle teotama mele eest! Leisik kerjatud leiba ei kalu üht sutäit teuitud leiba lillesse. Otgo üksik iuniniene,  olgo terwe rahwas: te tööd ja pällu lummalat, se on: aita issennast, siis aitab lummal,  agga ärra wahhi teiste silma, ja semu kui ial woid, ärra pista kerjatud leiba suhhu! Andko lummal, et sedda pea kellegil tarwis ei õlleks! Agga Maene aeg kaswatab ka kelmide, hulka. Kus ei kuulda nüiid Margusest? Kõik ei sünni kül mitte waesuse Parrast, agga saab waesel aeal sedda ruttem harjund wisiks; senna jure tulleb meel, et ülleannetumad onnnast kõige parremast palgast, se on peksust ilma jäwad, mis sellele, kes auust egga häbbist ei tea, ikka weel tullus meletulletus olli. Riast. Ria -Mitawi raudtee proow olla 22. Septemb. essimest korda ärrasõidetud. Ria zeitung teab sest esfimesest prowisõidust kaunis pikka juttu tehha, kuida nemmad pühhapäwa  ennelõunat, raudteehowist mäljasõitnud, kus nad kinnipiddanud, kuida jamad ja sillad olnud, kuida ühhes kohhas raudtee ühhe kõrge silla alt läbbi käia, kus hobbustega pealt Me käiakse :c. Mitawi raudteehoow ei pea kül Meel üsna malmis ollema, agga mõnne näddala  parrast Malmis sama. Uus raudteesild ülle Aajõe peab 525 jalga pik sama; seimiks kui Malmis saab, on häddasild tehtud üllekäia. Kõige selle jürrele arwata, saab Riiglastel jubba tännawo süggise 2 raudteed ollema: üks Mitawi,  teine Dünaburgi linna, ja sealt, kuhhu isse tahtwad. Ja meie teised Baltimaa pessalised,  mis peab meitest sama? Kaua jõuame  meel ilma raudteeta kannatada? Tallo maade kaup lähhäb ka omma sodo eddasi, kui agaa hinnade kõrgus mitte hinge kiuni ei piggistaks. Igga maakonnas nihkub assi eddasi, kui ka Na weel liig pikkalt. Ülleüldse on siamale ärea ostetud 87,372 taalr. 83 krossi peale tmiljoni rubl. eest. Tnl! ekohjnsid on miimewn lu essimeiee  z-eles jülle -1 1 rnbl. eest olnud. Mmm .mmmal, sitsi .dinaunla! 2 nuddalaqa ui paljo 323