pitkuö 2 arsinat 41/4 wersoki, kehha kuiwetand  ja käib nattuke eddasi kürus, misläbbi Lal küür selgas, juuksed lühhikesseks leigatud ja jubba nattuke halli seggased, silmad: pahhem  hal ja parrem silmal hal kaal peal, silma kulmude peal wähhä karwo, ninna parraja ja su keskmisse surussega, silmnäggo kuiwetand  ja kortsus. Sedda kubbermango wallitsusse polest teada andes, tehhakse keige linna ja ma politsei kõhtudele  kohhuseks, holega järrel kulada, kust se üllemal nimmetud naesterahwas parralt peaks ollema, ja ni pea kui sedda arro sanud, kohhe Ria sillakohtule teada anda. 1479. Kuramaalt. Ohto poolt Kurama otsast kirjutakse 22. Augustil: „Tänno taewa Zssale, kes meile 24. Julist sadik wägga sojad ja kennad ilmad on andnud 18 künni 22 kradi soja, jubba se lähhäb korda. Seläbbi on nüüd mamehhel  woimalik olnud, keik omma heina ja ristikheina warrandust kattuse alla murretseda,  mis läbbi ta omma näggo ka paljo Lahkemaks  läinud. Nende nelja näddala aea sees, on agga mönni kord wihma tulnud, ja 9. Augustil õige raske mürristaminne kolm tundi järge moda. Üks wägga kenna, agga ommetige  kohhutaw Jummalik lodusse seädus seisis lõuna öhto pool kulges taewa lautusses meie silmade ees, allalinne wälgo heitminne, kelle järrele iggakord rasked mürristamissed üks teise järrele käisid. Et pikne kahjo teinud,  sest põlle kuulda. 15. ja 29. Augustil ollid öhto jälle wälgo heitmissed, agga mitte mürristamist kuulda ja 21 sel olli nattuke mürristamisse  wihma. 8. Augustil ollid essimessed  rukki wihhud wäljal nähha. Wäljaandmisse  polest on rukkis se aasta waene, agga leib peab hea ollema. Kartuhwle warred  on iggal pool jubba jälle mustad ja maddala  made perremehhed jäwad sest toido wiljast  kül koggoniste ilma, olla jubba puhha mäddand; sui wiljast ei tea weel middagi räkida, sest se walmistab ennast alles. Wilja pu aeadest põlle ka suurt saki lota." Peterburgist. Üks wenne seitung teab könneleda, et Keisre Herra 22. selle ku päwal Krimmist wälja sõita tahta, ning 29. koddo olla; agga Keisre Proua peab paar näddalat hiljem tulla tahtma, enne 10. Oktobri ku päwa ei pea ta mitte tullema.  Otse nendasamma olla ka kuulda, peab Kreka kunninga laulatus Suurwürstina Olga Konstantinownaga parrast Keisre Proua koeo tullemist ollema. Zggas asjas peawad seadusse ohjad meid kohhe hoidma, kui middagi pahhandust ei pea tullema. Ehk jubba ennegi raudtede peal siggari pölletamisse polest köwwa seadus seal olli, ommetige on se wahhest ülleastutud, stpärrast olla rigi awwaliko tede minister tubbaka  pölletamisse parrast raudtede peal uut seadust andnud, kus sees kui sure trahwi alla need langemad, kes julgemad selle kässo ülle astuda. Se, kes seal waggongis, kus tubbaka suitsetaminne keeldud, julgeb suitsetada,  maksab üks rubla trahwi, kes agga raudte jama maeas, ühhes sesugguses kohtas julgeb suitsetada, kus tulle kartust, seal peab 10 rubla trahwi maksma. Sõidab kegi eddespiddi raudte peal, se jätko parrem pibo koeo, et mitte te peal pahhandust egga asjata kullu ei saaks ollema. Selle wimase rahha pabverite wälja losimisses Isel Septembril, on se suur wöit, 200 tuhhat rubla, ühhe Peterburgi pürjeri Dmitri Kononow Semenowi kätte läinud. Liwadiast. Keisre Herra ja Proua olla 30. Augustil, se on Keisre Herra nimme päwal, omma keiserlrko lastega lossi kirrikus käinud, Jummalat tännamas, kes neid ni armolikkult hoidnud ja kaitsnud, et sedda kallist päwa jälle nähha sanud, ning pärrast sedda önnesowijaid wastowötnud; pärrast lõunat  kello wie aeal olnud suur rahwa piddo, mis sured rigi wannemad watamas käinud. Õhto olnud keik lossi park kenna römo tulledega  walgustud ja lossi ees sanud kenna tullewärk  tehtud. Saratowist. üks wenne seitung toob 300