sTeniate kula mis st maeaj olla Rigas wügga tarwis ja nemmad piddada seal nõu, kmda nisuggpst keige hõlpsam ja kassulik-- kum assutada, et Lenistusst andjad teenrid , ja need jälle leiwawannemaid wõ iksid leida. Keisri polest olla ka Peterburgis lubbatud sähhärdusi  teniate kulmwsst kontorid assutada, kus tenistusse otsiad ja andjad taksi järrele seatud makso eest teadust Wöiwad sada. Meine kclssi pesseb teist.j .Nenda Maks Kallati allema, mitte Ust kätte, waid ka inmWstie ja nende seisuste wahhel, Nemmad pmksid allati stine sstist armastama ja awwilama,  agW mitte wihkama ja murdma. Arm .Piia kedhagit röhhuda, siis ei rõhhu kegi wasto; .ehk tejse sõnnaga: te head, siis leiad head, kui sa mitte iggakord. Keddagit innimest ei Põlga egga wihka õige innimenne temma suggu parrast.  Igga innimenne ommas põlwes ja seisusses  on auwäärt innimenne , kui ennast sedda möda ühespeab. Üllem ei pea uhke, egga allam  kadde ollema, selle sees on keik. kous ja siis pesseb teine kassi teist. Atlashe mõisas, Ria makonnas, põlles rehhe ärra. Ke olli rehhepeksmisse aeal suur õnnetus.  Agga mis teggid auwäärt tallopoead? Nemmad  heitsid kokko, weddasid Palgid walja, andsid  iggcruks jõudo moda ommast käest kattusse õlgi, et herra kahjo sel wisil wähhendud sai. Muidogi ei teinud st möisaherm süddant kõwwaks,  waid pehmeks. Ta kinkis t 0. Nowembril koggokonnale 200 rubl. tullekahjoseltsi assutusseks,  et kui eddespiddi mõnnel se õnnetus juhtuks  tullema, temma sealt abbi wõiks leida. Sesamma mõisnik olli koggokonnale aastal enne sedda omma kullo peale waestemaea üllesehhitannd,  kllhho jure tallonikud muud ei aunud, km et kiwwid kokkoweddasid. liendasamma on temma ka omma rahwale üht luggemisse seltsi assutayud ja isse esmalt 20 rubl. eest ramatuid  kinkinud ja muido iggawisi kui issa omma laste eest murretsenud. Mis immeks panna, kui rahwas tedda jälle nago lapsed issa armastawad:  seal pesseb jo teine kässi teist. Nenda peaks se iggcrl pool qllema. argus. Teisipaäw, ZO. Now. hommiko kello 6 aeal on wargad Nigas burgi allewil) ühhest urimagasinist - ehk sodist, uksed lahti MMeS, terwe kaShitW (114LÜN) Laskmist ja 150 rubl. rahha ärrawarrastud, mis kokko 150 P rubl. wääst olnud. Oh Leie häbbe- Matta koevad i Kahjokaudja pakkub 200 rubla .waewapalka , kes tedda wargade tvsstse jälgede Male teab juhhatada. Ria seitungi lissalehhes Nr. 279 on keige nende uride numrid/ Wescpandud.  KareMattch jPõlletaja mõrtsukas,j hellest paar korda olseme kõnnelenud olla .ennast Plbha süMusefs tunnistanud. Ta tuimaks  läinud kurjattggiakidelnud kohto ees, et jkeik sedda hstmust tööd üsna külma süd.jeinud.  Nahha olla tedha taggasundinudsest  kõrtsmikud põlle, epnam wina iwZlgozalmud, ja ilma selleta ei mõida jo innimenne mitte ellada seal olla Lemmal siis mõtte tulnud: „sel mehhel sedda tühja mammnnaton ja peab muido kastis; eks lähhän kõpsin mMemad  ärra, wõttan nende xahha ja pistan sauna põllema, mitte koer ei augo tagga." Nenda olli ka .sadana orri omma kurja töyd teinud» Parrast on ta õel loom hõdbe rahhaga, mis kottis õllal kqnnud, omma teed läinud, nago õlleks ta sedda omma kauba eest sanud. Temma jurest olla peale 200 rubl. leitud. Nüüd on kmjateggia omma otsust ootmas. Pölletaja. mortjukas! oh kui wttgga hirmus on se paljas sõnna jubba kuulda! Oh, et temma issa egga emma ennam  ei ellasid, sedda wallo tundmas! Ka tedda on emma walloga ilmale tonud, ta on ristitud ja laual käinud ja nüüd Jummal Hoidko! Tallinnast. sKelm kinnis Et Tallinna innimeste südda Lackneri hirmsa mõrtsukate peale täis on ja neile keige-i raskemat nuhtlust sowimad,  on ehk kul karre, agga mitte imme kuulda. Nende kurri teggo on zo ni hirmus, et igga ellawa innimesse werri sedda kuuldes kema hakkab. Sellegipärrast peab assi ikka nende tallitada jama, kedda Keisri polest selle peale seatud. Agga sellega põlle pahhad asjad sealge weel lõpnud.  „Mõnne pawa eest ütleb „Tallinna seitung" leidis üks trahteripiddaja Temskopl,?s  omma kõrwalisses hones üht wõexast innimest  warjul ollewad. Trahteripiddaja küssimisse 411