Rahhakorjaminne Garibaldi söapiddamisse  tarwis peab omma luggu ikka eddasi minnema, agga aukingitusse nimme al. Seitungides  teäda anda, kui paljo kokko tulleb, se on ärrakeeldud; agga kassinaste ei wöi sedda olla, sest ühhest ainumast sadeti peale 2000 rubla, ja wies jaggo sest rahhast olli wabriko antud. Hispaniamaalt. Ikka jälle Garibaldist!  Sea! Ollid wannas kuulsas Hispania linnas, nimmega Salamanka, tudendid hulk rahha kokko pannud ja tahtsid selle eest esmalt  (minna ei tea, mis ammeti peale) üht laewa osta; agga ni pea, kui Garibaldi söapiddamissest  Neapoli wasto kuulsid, on nem« msd omma laewa ostmist kohhe tühja jätnud ja ühhel melel nöuks wötnud, rahha Garibaldi  abbiks kinkida. Hollandimaalt tullewad ka halledad tormi sannumed. Purjo - ja aurolaewo on paljo kaldasse ja kaljude otsa purruks aetud, ühhe ainsa aurolaewa peal, mis teisel Nellipühhal  kaljo otsa purruks aeti, on 60 innimest  surma ssnud. Kallamehhed on kiggi 50 laewokest kautanud; kui paljo innimessi surma sanud, ei olle weel teada. Ühhes paikus on peale 20 kaubalaerva kaldas kinni seisnud, kust peale 2000 weikse loma wälja wiskatud, mis torm surnult kaldasse aianud. Mitmest kohhast  on torm tammid, mis seal maddala kallaste  parrast merre tormide , wasto tehhakse, labbi uhtunud ja waljad ning küllad wee alla pannud. - Asiamaalt. Japani säre peal on suur Eiropa rahwa taggakiusaminne töusnud, kes omma sure ahnusse parrast ZapanL rahwa wihha alla langenud. Omma enneste wallitsejat,  kes Eiroplaste poolt olnud, on nad ärrahukkanud, ja tahtwad keik wöerad omma sare pealt ärrakautada, kui se neil korda lahhab. Hinama asjad on alles waggusi. Prantsussed  ja Inglased on ommad tingimissed Hina keisrile teäda annud, agga se põlle neid mitte waöto wötnud; mis nüüd selle järrele tulleb, on muidogi tulli, kui nad üsna tühja ei tahha jätta, Mis nad ni sure Fissa ja kulloga  ollid ette wötnud. Hinameeste wiimne wöit Inglaste peate, kellest ommal aial olleme räkinud, on neid imme uhkeks teinud, et nüüd ei tahha ennam järrele anda. Agga kes teab, ehk hädda aiab neil pea jälle härja kaewo; agga sedd.a peame ärraotama. Amerikama on kartohwlide, tubbaka ja mitme mu asja issama. Ni head tubbakat,  kui Amerikast tuakse, ei tulle muialt kuskilt.  Meie ma tubbakaö on selle wasto, nago sandi kak saia pulli wasto. Keik kallimad sigarid tehhakse Amerika tubbakast, ja on neid rikkaid mehhi küllalt, kes rubla eest päwas ärrasuitsetawad. Et sedda tubbakat sealt paljo wälja wetakse, name sest, et sealt §859 mitte wähhem kui 22 miljoni Dollari (1 D. - §25 kopp. hödb.) eest on wälja widud. Kus Hea tubbakas kaswab, seal on isse ka head pibomehhed,  kes hea hulk koddo ärrasuitsetawad. Hul on ta kül. Kui sedda keik kokko wöttaksime,  mis innimessed nisugguste asjade eest wäljaandwad, mis, nago wiin, tubbakas, :c., ihho ei toida egga katta kül sedda hirmus hulk rahha õlleks! Agga küssi mönne hea asja peale paar koppikut, siis on käed russikas  ja kulm kortsus. Jutto jätkud. Kenna kulutaminne. Saksamaal andis üks perremees hiljuti seitungis  teada: „Ne!ja näddala eest on mul 2 härga ärrawarrastud. Kes neist teadust teab anda, saab head tassumist, ja härjad kingin  omma wäimehhele; agga kui nad mitte wälja ei tulle, siis kingin neid omma ausa .opmannile, kes neid wist ärra ei pölga." Testament. Wini linnas surri mönne naddala eest uks liggi 60 aastane preili ärra, kellel wagga suur hirm selle eest olli, et tedda ehk enne mulda 183