redad olla? Eks põlle teie altari ees teine teisele  armastust töutanud? Kuhho on siis keik janud, mis Zummala pühha palle ees lubbasite  ja teine teisele tõotasite? Ehk mis öppetust  sawad teie lapsed teist, kedda ommetige karristusses ja Issanda manitsemisses peate kaswatama? Jummal parrandago isse sedda pahha ja saatko keik lahkunud pärid õige tele! Ommalt maalt. Pernust. sLaat.l Omma süggisest lata olleme 23» ja 24» Septembril ärrapiddanud. Ilmoke olli wägga kenna ja teed head, sepärrast  olli ka rohkeste rahwast kokko tulnud ja iggaüks sedda kaubale tonud, mis kellegil kaubelda  olli. Ellaja lomi olli wägga rohkeste, agga üht head raswast loma ei olnud mitte leida, mis wist selle süüks tulleb anda, et mödaläinud  suwwel sure pallawaga pissut toito sada olli. Ka sea põrsaid, lamba tallest ja annesid olli sada, agga keik ni sures hinnas, et iggaühhel söma isso ärrakaddus. Ms muud lavast könneleda õlleks, se on jubba wanna tuttaw assi, ommetige ei woi meie sedda nimmetamata jätta, sest et üks assi meid wäggise sunnib sest könnelema. Ehk kül aeg kallis ja leiwa palloke sures hinnas, siiski ei woi meie öolda, et joobnud lada innimestest pudu õlleks olnud, neid olli pea igga nurga peal nähha. Kui wiin köhto täidaks, siis ei panneks meie sedda immeks, kui sedda märjokest  prugitakse; agga et sedda põlle, sepärrast  on se pöllastamisse wäärt, et nenda tewad;  ja üks mees õlleks pea omma ello kautanud,  sest et pea täis ja silmad kirjud ollid. Ta meleto olli sure silla peal, kesk jögge, omma hobbust jota tahtnud, kus jures hobbune  ülle pea ja kaela silla pealt jõkke kukkunud  ja meest, kes rahhulist wankre peal istus, wankrega tagga järrele weddanud. Õnneks olli mees kartsa pudest kinni sanud ja nenda ennast senni wee peal piddanud, künni laewa madrused senna jooksid ja tedda tuttipiddi jõest wälja tõmbasid; hulga aea parrast said ka hobbuse ja wankre kätte; agga asjad, mis wankre peal ollid, pärris jöggi ennesele. Siin wöime nüüd küssida: „Kes teggj? Issi teggi! 01l eksid pea ja silmad selged olnud, põlleks sedda õnnetust olnud. Nenda on meie armas rahwas weel wägga wina ahhetas  kinni ja ehk kül paljo temma läbbi surma sanud, ei holi nad sest ommetige mitte. Tahhame  siin weel ühhest teisest wina sõbrast könneleda,  kes naddala kahhe kolme eest taggasi ärrauppus. Torri walla perremees N. N. kes ka suur wina armastaja, olli omma w'a körwatsega Pernus käinud ja taggasi minnes olla mees iggas kõrtsis, kui, kes teab missuggune  inspektor, katsunud, kas wiin hea ja kradide järrele sedda on, mis peab ollema. Tali wannas kõrtsis olla mees weel tubliste purjutanud ja kui naene tedda kül olla kutsunud  ja pallunud ärratulla, põlle ta sest holinud,  waid ähwardanud naest koddo weel selle eest, et ta tedda rahhule põlle jätkud, tubliste läbbi toggida. Kui omma pealmist tubba kül pallawaks olli kütnud, tulnud ta kõrtsist wälja, istunud wankre peale ja sõitnud ärra ning jätnud naest jallamehheks. Jõest ülle minnes olla hobbune lodja körwa jõkke läinud ja mees, kes wankre peal kummi al pikkali maas olnud, uppunud sealsammas paikas ärra. Külla rahwas,  kes sedda näinud, et hobbune jõkke läinud,  jooksnud kül ruttust appi, agga enne kui hobbust wankrega wälja ollid tömbanud, olli mees walmis surnud. Kül olla nad katsunud  tedda hinge aeada, agga keik katse olnud  asjata, ta olli surnud ja jäi ka surnuks. Jggaüks woib nüüd naese kohkumist arwata, kui senna sades omma meest jõe kalda peal surnud näggi ollewad. Rahwas, kes ei teadnud,  et naene jalla järrel tulli, arwas tedda jões ollewad; agga kui wägga römustasid ennast, kui tedda mäest alla näggid tullewad ja issiärranis temma lapsed. Kes tappis nüüd sedda meest? Ei ükski mu, kui wiin! Riast. sSöa-saddama assutamis- Wnnini ollid soa-laewade korterid ja jama kohhad Balti merres, Kronstadtis ja Tallinnas, agga nüüd olla üks kauniste kõrge pulga peal seisaw merrewäggede üllem Wennema  merrewäggede ministeriumile sedda nõu andnud Riga ka üht söa-laewade seiso kohta ehk jama assutada ja selletab sedda ärra, kui wägga häddast sedda rigi kasso parrast tar- 319