ta sedda kiil mitte ei ütle, agga ta südda naeraks  rõmo parrast sees, kni need kaks tõeste sarwipiddi  kokko lähhäksid. Mis saaks siis Italia, mis Wenetsia Leggema? Mis asjaks saaks Napoleon  Neinijõgge piddama? Tossi kül, Italia pool ja Austria pool wähhendakse ka soawägge, agga nenda, et neid, kedda koeo lastakse, pari näddataga  Me wõib taggasi sada. TõSsi kül, Napoleon  teed ni rahholikko ja lahke näo, kni ep õlleks temma süddames mitte sappi tilka ollewad;  agga se maksab üksi sellele, kes tedda ei tunne, ja kes tedda tunned, ei pakku temma rahho sõnnade eest mitte koppik waske. Napoleoni  pea on hea, Lemma mõistad politika seinakella  nenda seadida, et ikka temma kassuks pead käima; agga temma südda peasta meid ärra sest kurjast! Au ehk habbi, tossi ehk walle on temmal üks puhhas, kui agga seal jures omma kasso wõid leida. Kas mõnni tuhhat surred ehk ellad, rahwas õnnetumaks ehk Znnelikkuks saad, sest ei olle eddasi egga taggasi middagi, kui agga omma kasso leiad ja tahtmist saad. Italiamaal pead ta kunningast ja paawsti mõtlemad omma käppa al; agga ta tahhaks wägga, et need käppaallnsed isse teine teisega kokko sünniksid,  siis teeks se temma tööd Paljo kergemaks. Ni paljo on tossi: tulleb temmal weel kord Roni  a ja Wini linnaga arro piddada, nago 1859, siis saad se põhjani selletud. Napoleoni politika  tallitus sees pool rigi raddasi on ka selle järrele seatud. Mis wõimalik ja ni paljo kui temma troni kinnitusseks tarwis on, annad ta rahwa sowimistele ka järrele, olgo kül silma kirjaks. Ka kiitled temma jälle Inglaste sõbrust  wägga kalliks ja keige Europama kassuks, ja kui Napoleon sedda teeb, siis on tedda keigewähhem  uskuda. Inglased on temmal nago kimmid jalgns, kellega ta muido käidud ei sa, wõttad neid parrem sülle. Sakslastest ei olle tal middagi karta, need et sünni muial ühhe teisega  kokko, kui seal, kus neid üksainus on. Inglismaalt. sAtlanti ehk kül nsna tossisid sõnnumed weel merre pealt tagqasi  ei olle, näitab täunawo jälle tühjaläinud asjaks  jäwad. Selts, kelle kullo peale traat tehti, olli 28. lulil kous nõupiddamas ja arwasid keik, et wist nurja on läinud ja nemmad omma rahha ilmaasjata mahhawiskanud. Agga nenda on Inglased. Kus teised olleksid kassi kokkolönud, karjunud, kahhetsenud ja kirrunud, et teist korda ui mitto tuhhat rubla wette läinud, seal ei lausu uemmad sest sõnnagi, waid piddawad waggusi nõu, kuida nemmad seddasamma tööd, kui peaks tünnawo tühjaläinud ollema, tullewa aasta kolmat  korda jälle peale hakkawad ja kui paljo selle peale ueste rahha tarwis lähhäb! Jah, nenda on Inglased. Kui üks suur tö ehk ettewõtminne  9 korda hukkalähhäb, siis ei tähhenda se nende silmas mitte ni paljo nago sedda kümnet  korda ennam ei pea ettewõetama; walle! nemmad hakkawad ikka jälle neste peale ja arwawad  kahjo, mis neil sennamale olnud, kolirahhaks,  mis nad Zppetusse eest annud. Syaniamaalt. on Spaniama  allama rahwa seas hirmus suur. Pappid  on rahwa õppetusse eest ni hõlega murretsenud,  et igga 100 innimesse seas mitte enuam rummalaid ei olle, kui 95 ja igga 1000 peale 950, kes ei luggeda egga kirjutada ei mõista! Se on kül hirmus hul kuulda, agga seisab ommeti musta walge Peal luggeda. On sellega Jtaliamaal ja iggal pool, kus õppetus pappide käes on wakka al piddada, ka willets luggu kül, siis on Spania rahwaga ikka weel willetsam. Mis wõib nisuggune õppetamatta rahwas isse mõttelda ehk räkida? Sedda peab keik teiste holeks  jätma, ja pimmeda käiminne eestweddaja warral on waene käiminne; sest kui eestweddaja wagga näoga kelm on, siis lasseb tedda allati porri ja soppa sees tampida ja kidab sedda temmale  keigeparrema ollewad. Tõssi kül, meie Eestirahwa harrimisse põllo peal on musta lappis:  weel küllalt, agga tänno lummalale, ni pimmedad ei, ei! ni pimmedad ei olle meie ommeti mitte, et 100 innimesse pealt Paljast  5 ainust luggeda mõistaksid. Spaniamaal smreksid keik „Postimehhed" nälga ärra ja neist ep õlleks ka mingisuggust kasso, kui rahwas luggeda ei mõista. Kui ka meiegi maal mõnned  mehhed on, kes „Postimeestele" rahhulist hingamist haua Põhjas sowiksid, siis ei olle neid õnneks mitte paljo ja rahwas hakkab jubba õppetusse pole hoidma, mis aitummal enuam ehk wähhem iggas koggodusses leida on. Kus 276