juhtus üks mees tühjalt sealt sammast Mäest ülles minnema, mees pällus tedda pool koormat  omma hobbuse peale wötta ja mäest ülles  künni lahhema kõrtsi jure wia, ning lubbas  temmale selle eest 30 koppikat ja pool korteri  wina. Kaup olli walmis, mees wöttis püt sola, heina, kaera ja leiwa kotti, ree ja loga  ennese peale ja ütles ennast A. mõisa sullase ollewad, ning nenda hakkas mäest ülles  minnema. Ugga ni pea kui mäe otsa sanud,  on sadan temmale öölnud: mis sa weel otad, sul on koorm peal, lasse agga käia ja sedda teggi mees ilma Zummala kartmata, andis  hobbusele wallu ja läks kohhe maante pealt metsa. Sola perremees läinud künni kõrtsi jure, agga kui palgatud meest eest ei leidnud, siis näggi kohhe, mis mehhega ta kokko sanud. Ta jättis omma koorma senna ja läks ratsa hobbusega kallist sõbra otsima. Sai ka warsi jälge peale ja kui senna küllasse  tulli, kus warga koddo olli, wöttis ta kümniko ja hakkas sellega otsima ning leidsid kus ta ühhe ja teise asja mahha pannud. Kui keik asjad ollid leitud hakkas warras sedda  wöerast meest hirms wäärt sõimama nago se ikka wargade mood on. Mees andis  asja A. walla kohto holeks ja se nõudis mehhikest nattuke mõisa ning seal pandi kolmeks  päwaks ühte üksikusse tuppa istuma, kus tal aega olli omma tööd järvele mõtteida, agga et pühhad peale tullid, separrast lasti lahti; warsi parrast pühhi woeti assi jälle ueste ette ja tunnistusse meeste läbbi tõeks tehtud, et temma ja kegi mu se warras põlle, ning makseti  need 30 agga mitte ennam koppikud waid nende assemele hobid kätte ja kortre wina assemele,  mis piddi sama, peab ta mehhele 10 rubla otsimisse waewa tassuma. Waat säh! se olli parras! said kätte mis otsisid! mitte suggugi parrem, kui Sweitsi ja Jtalia ma tee-rööwled. Niast. sUu s kindral Meie uus kindral kubberneri herra grahw Shuwalow on 9. selle ku päwal õhto hilja peale Ria linna jõudnud. Keik linna üllemad  ja rae-wannemad läinud raudtee howi temmale wasto tedda terretama, ning sedda au andma, mis igga allama kohhus üllemale anda on. Saremaalt. sTüdrukud ja Ria seitungist olleme üht kirja luggenud, mis nemmad Kurresarest sanud, kus wägga kurwad asjad teada antud, mis meie ka omma sebradele  tahhame kõnneleda. Seal seisab nenda: ..36. Detsembril 1864, läksid krono metsawahhe  Ado Paasma kahheksa aastane poeg ja kaks tüdrukud, üks 15 ja teine 26 aastane  senna metsawahhe lähhedale metsa kuiwi  pu - oksi korjama. Korraga kargas üks hunt pude marjust wälja ja otse selle wannema  tüdruku kukkile, tüdruk püüdnud ärrapöggeneda,  agga metsa loom põlle lasknud. Teine tüdruk ja pois wötnud wemlad kätte, ning matterdanud tedda mehhe modi, wimaks lasknud tüdruko lahti, karrand agga kohhe norema kuklasse jälle kinni ning tõmmanud mahha; nüüd jooksnud teised kartusse pärrast  senna lähhema tallusse perremeest appi kutsuma se tallo olli monni sadda sammo neist emal perremees ei wiitnud ka aega, tõmbas püssi kätte ja jooksis ruttust senna ja laskis hunti, kes alles tüdruko kallal olli. Selle peale laskis kurri loom tüdruko lahti, ning jooksis mehhe kallale, kes agga tuggewam olli wasto pannema, lõi tedda taggasi ja surmas  ärra. Hunt sai otsa, agga tüdrukud mõtlema  d raskeste hawatud, issiärranis se norem,  kelle kallal ta kauem omma murdaja tööd teggi; ta on kuklast, öllast ja silm näust hawatud; pealminne mok läbbi hammustud. — Misläbbi se metsa loom ni julgeks sanud, et innimeste kallale julges minna, sest ei sa kegi arru, muido on nad ikka kartlikud, et ka pissukesse  karja-lapse kissendamisse peale pöggenewad.  Monned piddawad tedda hulluks, agga se ei woi olla, sest hul loom ei jä paigale  seisma; teised arwawad jälle, et ta kussagil  koddo kaswatud ning lahti peäsenud, mis kül tösst woib olla. Tüdrukud on praego piddalis tohtre al; kas lota, et parremaks samad,  sest ei woi weel kita. Keige ennam immeks  on panna, et hunt tüdrukud selle wahhe 22