tööd ja jöudo kodduse pöllo tö tarwis prukida,  kus muido teoorjus neid keige kibbedamal to-aeal enne mõisa pöllo ja heinama peale kutsus,  kui kodduse tö peale wöisid möttelda." ..NL hästi rohkema metsama teggemise, kütüse  ja allepölletamise. ja, wimaks issiärraniö wägga laiendud Mnna teggemift läbbi hakkas tallonikude sissetTÜMine rohkem kaswama, agga  ilma et surema kurnamise wasto põllule ka suremat rammo õlleks ttaggasi antud: pöllomehhed  mõtlesid üksi selle peale, kuida nemmad,  m paljo kui wõimalik, rahha wöisid tenida,  et rentnikust pärrisma piddajad wöiksid sada. Kas nisuggune pöllotö ja piddamine eddespiddise aea peale kassolik ehk kahjolik olli, sedda ei tulletand kegi mele, waid watas üksi selle peale, et rahha sai, mis tal silmapilgul  tarwis olli. Nad teggid ja tewad surem  ossa weel praego nago se, kes kihlweo peal wöido aeab, se on, kes wie minnutiga wiis wersta keige enne ärra sõidab, saab wiis rubla. Wie minnutiga wiis rubla tenida, on assi kül ja ei tulle iggapäaw ette, agga kui wie rubla eest wiekümne rublane hobbune on wiggaseks aetud, mis siis? Meie arwates peaks sest mitte üksi igga tallonik, waid ka igga tallolaps  arro lgga assi, kust ennam wõetakse kui jure pannakse, peab wähhenema sa wimaks ksggoni ärralöpma. Just nendasamma  peab ka luggo wimaks meie pöllorammuga  tullema, kui tedda ennam kurname, kui rammutame. Sest kui põld ja ma endise pöllotö  ja prukimise wisil, kui mitte ennam, siis ommetige wahhel puhkama jäi, saab ta nüüdsel  päiwil rohkem kurnatud: tallonik püab jo omma pöllo kaptali rahhaks tehha. Ta wöttab  wähhe aastadega omma põllust ni paljo wälja, kui ta siamaalse rammutamise wisiga mitme aastaga ei õlleks piddand wötma, se on: ta lüpsab paljo rohkem kui ta södab. Praegune tallonik kullutab sepärrast kaptali keige intressidega ärra ja jättab omma järgmisele  täieste wäljakurnatud ja lahja põldo järrele. Mis ma siin ütlen, ei wötta ma mitte tulest, waid keik ümberkaudsed tallokohhad  tunnistawad seddasamma. Pärrast sedda, kui nad endisest nöripölludest ue mamöetmise läbbi üksikuks kohtaseks on sanud, on nemmad ka wälja ja pöllo jaotamist nenda kui uut seemne järgi enneste jnres prügiks wötnud, mis selge sönnaga muud ei olle, kui pöllo kurnamine".  «Essimene assi mõistlikus pöllopiddamises, olgo põld suur ehk weike, on pöllotarwituse järrele mõistlikult seatud seemne järg." ~Kus heinamaad puduwad ehk kassinad on, nendasamma ka, kus karjamaad kitsad ehk paljad,  seal ei olle wanna kolme wälja prügiga, kui ka tallokohhad, nago nüüd mitmes kohtas sünnib, 5 künni 8 wäljaks olleksid jaggatud, ilma ristikheina ja mu rohho külwamiseta middagi  tehha. Seal peab pöllomees ennam  pöhko ja selle läbbi keige sddäwamalt  katsuma  Hurretseda.  Selle läbbi saab meie karjaga luggo parremaks; meie pöllo kaptal ei sa selabbi mitte kahhanema, waid kaswama ja julged intressid kandma." «Kui nüüd meie tallonikWe põllud jubba 5 künni 8 põlluks õn jaggatud,.siis on esflmesel  wisil nende seemne järg ennamist nenda: Rammu tud rukkid odrad li n - nad kaerad linnad." „Wiewälja perremees, keige kassinam rammoprukia,  peab agga üht wälja linnaU al. Mõnnes palkas jäetakse ka, olgo essimese ehk teise korra linnade Brrele, põld puhkama» Pöllo puhkamisest näitwad tallonikud ülle srro suurt luggo piddawad ja kes sedda teeb, peab ennast jubba targemaks pöllomehheks^ „Kes agga pöllotööd süggawam tunneb, teab kül, et puhkamine põllule isseennesest middagi  kasso ei sada, waid panneb tedda wee! öhhu sisse tungimise eest kinni ja kui muud kassoliko asja, nago karja peal käimine, senna jure ei tulle, siis ei sa põld puhkamise ehk seiso läbbi milgi wisi! rammüsamaks. Põld ei wässi mitte ärra egga ei tarwita puhkamist. Te tedda aasta aasta järrele, agga murretse selle sest, et sedda jaggo rammo, mis Lgga suggo willi temmast wälja kurnab, jälle ue wäe läbbi taggasi annab, ülleüldse ei tahha ma siin mitte issiärranis pöllo puhkamisest könneleda, waid agga sest, et kegi pöllo kurnaja  sedda mitte pöllorammutamiseks ei pea nimmetama, kui ta mönni aeg pöldo kurnamata  jätnud. Kui mönni armoto pöllokündja ehk worimees omma hobbusele päwaö läbbis- 180