Eesti Postimees ehk Näddalaleht jH 51. Tartus, 16. Detsembril. -MUU ma- ja linnarahtvale. MMi- Esstmmne aasta. Ses !ehhes seisab; Eeötiradwa ellust listnapaikuS. -- Ommalt maalt. Tullekahio. Tullekahzo pulma peal. Õnnetuesed. Wallus Mardi-nalli. -- Linnaweddaja. Naesewötminne liiskowötmiese wasto. Hea kaup keeb ikka romo. Wennemaalt. Peterburgi kaupmeeste and. Mõrtsuka tö. Hundid Moskwa ümberkaudo. Wilja ja pöhho Malbus. Kaukasia tallcraywa prius. —Wö eralt maalt. Preisimaalt. Austriamaalt. - Jtaliamaalt.  Spaniamaalt. Kolmekordne armoleib. Uemad sönnumed. Tartust. Ued ramatud.  KirjawasruSscd.  Teadaandmissed ja kulutamissed. Eestirahwa ellust linnapaikus. on, kes ei teaks, ei meie maal Eestirahwas  mitte üksi küllades sa talludes ei ella, waid ka linnades, ja sellepärrast on ka „Eesti Postimees"  ennast naddalalehheks „ma- ja linnarahwale"  ninnnetanud. Eestirahwas on Eestirahwas,  ellago nenimad kus nad ellawad ja kandko rideid, mähhardusi lal jõudwad ehk tahtlvad. On nemmad oiged innimessed, siis peab neil allati Eestimeel ollema ja eestikeel armsaks jama, mõistke  nemmad ka seal jures kümme teist keelt ja piddago kes teab mis ammetit. Ommasuggn nimmest häbbenema ja tagganema, on se mmmalam  tö, mis Eestlane wõib tehha. Endisel aeal mõis ehk nwnni sedda meel selle ehk teise asja läbbi wabbandada, nüüd mitte ennam. Kes ennast onnna Eestinimmest tahhab hübbeneda, se peab ennast ka onnna eesti munast ja näu st häbbenema, mis ommeti kegi ei te, sest et need just nendasamma on lodud, mi keige mn innimestel.  Kes häbbeneb, se habbenego ennast omma  rummalussest, mis üksi ausat Eestinimme alwaks ja Testimeest nwnue mu silmas näotumaks  teeb; agga lemma keel ja rided ei te sew da mitte. Jgga lind kannab omma sulgi ja laulab omma laulo, nenda kui lemmale on lodud, ja meie ep õlle mitte näinud, et tedred ja mõt- Lussed ennast vabogoide ees omma nimmest õlleks habbenud. Wõi on sedda mõnui näinud? Agga sest ei tahtnud meie tänna mitte kõnneleda, waid Eestirahwa ellust linnapaikus. Kuida se siis on? No waatge, mõnnes linnas, kuS rmni ja peatoidust leida on, ellab tuhhandekanva  Eestiinnimessi, saggedaste weel ennam, kui neid, kes muud nimme kandwad. Need sinnatsed  Eestiinnimessed ei olle mitte üksi sullased ja ümmardajad ehk temjad poisid ja tüdrukud, hkes, kui ausaste ennast üllespiddawad, nisamma ausa innimesse nimme kandwad, kui keik teised) waid nende seas on ka wägga paljo isse omma maeaja  perrcmehhi eh? ka nisuggust ürirahwast, kes mitte teiste teenrid ja kässoallused ei olle, ei ka mitte passide peal linnas ei ella, waid omma  kätte to ehk ammenga ennast toitwad ja linna ommad maksud makswad, ossast ka omma pär-