sast, kes aastal 1523 werrejannulisse Kristjan 11. assemele Dani kunningaks sanud. Printses  Dagmar olla Pridrik l wannema poea, Kristjan lil. sugguarrust ja temma poeg Johann  on Sleswig-Holstein-Sonderburg-Glüksburgi  hertsogid? pea-issa. Printses Dagmari issa on, aastal 183! ärrasurnud Sleswig- Holstein-Sonderburg-Glüksburgi hertsogi poeg, ja sai aastal 1863 Dani kunninga Pridrik VII. järrel selle nimme al Kristian IX. Dani kunningaks. Suurwürst ja Aujärje pärria Aleksander Aleksandrowitshi pea-issa on Kristjan  111 norem poeg Adolw, Sleswig-Holsteini  hertsog. Hertsog Adolwi poea poeg olli Holstein-Gottropi wallitsew hertsog Kristian  Albrecht, temma poeg Pridrik IV. astus issa assemele ja olli kunninga Kare! Xli. õemees  ja sai 19. Julil 1702 Klissswi lahhingis  mahha lastud. Temma poeg Karel Pridrik  sai temma assemele ja wöttis Wenne Keisre  Peter I. tütre Anna Petrowna ennesele abbikasaks  ja nende poeg Peter 11l olli Wennema  keiser, kelle sugguwössa praego Wennerigi  aujärje peal istub. —' üks Peterburgi seitung könneleb, et 24. Septembril 34 innimesse peale, kes keik Karakosowi  seltsi mehhed olnud, kohhus mõistetud.  Neid keik nimme järrel nimmetada, arwame asjata rumi raisuks, sest et nad meil tundmatta Wenne mehhed, agga ni paljo nimmetame,  on seal mehhi iggast seisusest, üllemid  ja allamid. Üks nende seast, kelle sü otse  nisamma suur, kui Karakosowil, sanud ka nöri kaela, agga teised sedda möda, kuida kellegi  sü surem ehk wähhem leitud ollemast, pitkema  ehk lühhema aea peale wangi ja trahwi töösse mõistetud. Kolm neist on 20 aasta peale raske wangi töösse Siberimale mõistetud,  teised 12, 10, 8 ja weel wähhäma aastade  peale muido wangi töösse ning wimased on agga kue ku peale wangi pantud. Umerika merre wäe üllem, kapten Murrai,  kes Peterburgis ja ülleüldse Wennemaal ni ütlematta suurt ja lahket wastowötmist leidnud, olla Rootsimaalt Stokholmi linnast admiral Krabbele üht tänno kirja saatnud, kus sees ta weel üks kord selle eest tännab, et neid ni lahkeste siin wastowöetud. sKaebtus sandi kauba Üks sealane seitung könneleb mitme suggustest kaebtustest,  mis wäljama konsulid siit ja sealt Wennema kauba ülle tõstnud ütlewad kaupa sandi ollewad ja keige surem kaebtus on wilja ja linna semete ülle seal olla paljo purro ja umbrohho seemnid sees, ei olla hästi puhhastud, mis Wennerigi kauplemissele sureks kahjuks saab ollema. Linna seemne prowi jures on wälja tulnud: «Seemned, mis ohto põhja poolsest kubbermangudest ülle Tilsiti  sadud, olla 166 naela pealt 40 ossa puhtid seemnid 44 ossa umbrohho seemnid  ja 15 ossa purru; Odessa seemnetest 76 ossa puhtid seemnid, 26 ossa umbrohho  seemnid 4 ossa purru; kus wasto Bombaieri seemnetes paljast 3 ossa umbrohho  seemnid ja 2 ossa purro on." Sesuggune  kaup tehha ostjatele paljo tülli ja kullo, peawad keik ueste puhhastada laskma, sest et ilma puhhastamata kuhhugi ei kõlba. Ka ölli teggemisse jures anda Wennema seemned  paljo wähhem wälja, kui hommiko India ma seemned. Ehk wimased hinna polest kül paljo kallimad, kui essimessed, siiski tahta wäljama kaupmehhed enne neid, kui Wennema seemnid osta. Otse nendasamma olla se ka keige mu wiljaga, mis wälja wiakse, ikka paljo rohkem purro ja prüggi sees, kui muialt wiljal.  Noh, armad Eestiwennad! ollete teie tännini santi kaupa turrule tonud, ehk sedda kaupmeestele kaubelnud, siis wadake ette, et sedda eddespiddi mitte ennam ei saaks ollema, muido wihhastate wöerama kaupmehhed koggoniste  ärra ja siis on teil pinike peus; - mis tahhate siis linna semetega tehha? Kronstadtist. Õppetaja Bosse olla koleea többe hakkatusses sealt teiste lahke süddamega innimestega nöu piddanud, waese rahwale omma kullu peale teenusele  kinnitawat soja toito tehha ja anda laska, ning on sedda söma kohta Lutterusse usso kirriko maeasse assutanud, kuhhu igga waene igga paäw peab söma tullema. 56 317