nõlla peale andma, et im paarsadda tuhhat rublast  aastas ka ilma jäwad, siis ei olle se neil tundmatta assi. Nisuggusi ei olle muidogi mitte paljo, agga on mõnned ommeti. Immeks olla panna, kuida Nowgorodi ladal kauba hinnad tõusta ja allaneda. Nenda olnud seal esmalt sure sandarti swennekele: kalla hind 2 rubl. ja 2 rubl. 10 kopp. tük; agga 7. Augustil langenud  korraga 50 kopp. peale, ja tõusnud Parrast siamale jälle künni 1 rubl. 60 kopp. peale. Mis se tähheudab? Ei tähhenda muud nnddagi, kui et mitme kaubal ladal mitte kindlat hinda ei olle, waid kaks iummest ostwad nht ja seddasamma  asja, ja teine maksab teist hinda. Wöeralt maalt. PreisinmaU. lMi nistri teereis.j Preisi sõaminister on ka Nattuke Prantfusse wäeasjo watama läinud, et nääks, mis ehk Prantsnstel parrem on, kui Preisil, ja uõiks ka nenda tehha. Keige ennam olnud Lemma iggatseminne Eherburgi  saddamat nähha sada, mis ni targaste ja Luggewaste peab ehhitud ollema. Mis ta sest siis ni matab? Egga Prantsus omma saddamat  ärra ei mii. Ei sedda küt mitte; agga tnlletage ommeti mele, et Preisi mõtted mind allati lnerrewä?, sõalaewade ja sõasaddama pole on Pöördud. Preislane hakkab Sleswig-Holsteini rannas met näggema, sepärrast tulleb Lemmale ka wessilinno meel. Prantsus teggi omma Sherbnrgi  saddama Inglaste wasto, ja teggi kiud,la, Preislane tahhaks molleniate wasto ja meel kindlama  tehha. Ta teab kiil, kui wasto meelt se õlleks, kui Prantsus ehk Inglane Ledda kord Kili, Ekkernwördi, Plensburgi ehk Apenradi lahhcst  omma soalacwadega otsima tnlleks. Sepärrast  teeb ta üsna hästi, kui acgsaste selle eest nmrretseö, et monni Sherburg, Toulon ehk Kronstadt ka temma raunast leida õlleks. Ma arwan, nüüd sale arro, mis Preisi soaministert ni Sherbnrgi kissub. Seal on paljo wadata, ja tähhelepanna. Sest sedda wõib iggamees uskuda: on Preislane kord poleks Sleswig-Holsteinima  perremehheks sanud, siis ei nnnusta temma missist mitte ärra, selle ma rannas omma  merrcwaggi kaswatada ja kinnitada. Nemmad  on sest nüüd ka arro sanud, mis Wenne keiser Peter Z jubba 150 aasta eest ütles: „M suur riik ilma merrewäeta ei olle mitte suur riik; mawäggi üksi on agga pool mäggi." Sealt tulli Peterburg, Kronstadt ja Wenue sõalaewad, mis nüüd somuslaewus eddast kaswawad. Anna Jummal terwist ja õnne. saksimaalt. sPola kadakad.) Mid on nüüd mitmes paikns wõeral maal ning ka Saksi kunningrikis paljo kous. Agga kuida jubba enne olleme üttelnud, neil ei olle nnddagi käes ellada. Seal peab siis muist ka pettus ja libbe keel aitama. Nemmad on Dresdeni: linnas  ja muial Saksimaal kes teab mis lubbamissega  mehhe wisi hakkanud wõlgo teggema, ilma et nad teaksid, misga schda ellades Me ärratassnda.  Mitmed Saksimehhcd ollid ka sel wisil  lõnga läinud, kanvmehhed ja chantwärgid ?c. Ollid mitmele paljo iillespiddamist lamanud, parrast  läksid silmad lahti, et mõerastel >kusgilt maksta ei olle. Nüüd olli wessi ahjus. Seal tulli siis waltitsus ja satis keik need Polakad omma teed minnema, kes mitte ei wyinud näidata,  kellest nemmad seal, kui wõerad tahtwad Muido on Pola kadakad ma ristiks ja nnhtlusseks. Pranlsnsse wallitsus on hiljuti omma Piri üllew naijatele käsko annnd, mitte muid Polakaid ülle raja Prantsussemale lasta, kui üksi neid, kenncl ommast käest ellada on.) Et nüüd mitme Pola kadakal sel wisil wagga kibbe kätte talled, on kül tossi, agga kelle sü se on? Head wilja ei wöinud nemmad ommast  pahhast ktilwist mitte lota. Nemmad kütwasid  nõggesid ja leikamad nüüd kibbowitso ja ohhakaid. Austriamaalt. sN ahhokonw erentsi asjadj lähwad wägga pikkolt. Daanlased Pwiksid  hea melega, kui nemmad üht jalgwärrawat  leiaksid, kust kõrwale Mõ iksid puggeda. Igga tühja asja jures raiuwad nemmad rauda wasto ja Püüdwad aega wita, kuuni ehk middagi peins wahhele juhtuma, mis Inglast ehk PmntsuN nende tülli sekka kistuks. Agga kuida nemmad ka sikkutawad ja wennitawad, ei tahha ommen enuam middagi awwitada, mis lnhhäb, se lähhäb;  agga nad tewad aeawidust. 300