räkima ! Üht hirmust murdjas kelle Prrnastei kõrbedes, metsades, soodes ja rabbades leida põlle, ollete teie ommasse maeasse wötnud ja temma eest hoolt Kas teated hirmus haigus kallal, jooksin ma kättemaksmise jännus  ftie omma surmaga ka teid surmama ja õnnetumaks tehha ! Agga nüüd! oh sa hirmus ja iggawenekohtomöiflza! kas so jures ennam hallastust põlle?" - Korraga langeb ta ärranörkend ja rammeto omma asseme peale mahha. Risti pandud kätte ja wessiste silmadega taewa pole wadates, seisab metsa issand omma abbikasaga, Möldre asseme äres. Agga se iggawene kohtomöistW ello ja-surma Issand, kelas omma surma ingelt ftnüä maeasse  minnemast, kus jummalakartlikud ellawad. Haige jäi raskeste maggama ja hakkas kangeste  higgistama. Kui ükskord ärkas, näggi tä omma armast perremeest tüddimatalt temma eest hoolt kandwad. Essimest korda temma ello sees, pällus ta südda. Siis wöttis ta omma heateggiate kaed, waotas neid omma wastõrindo ja suud, ja leppituse römopissarad weresid, kui sured höbbeterrad ta palgist mahha. Mönne päwa parrast tõusis mölder assemelt ülles, terwe ja iggawesest surmast peästetud. Löppetuseks sowime, et õige rohkeste sesuggusid  meie armsa Eestirahwa seas leida õlleks, kes otse nendasamma teeks, kuida meie noor metsa issand omma nore abbikasaga, kes sedda köwwaste meles ollid piddänud, et kirri ütleb: «Armastage ommad wihhamehhed, tehke head neile, kes teid wihkawäd ja palluge nende eest kes teile liga teggewad." Neid wöttab ka Zummal õnnistada ja keige kurja eest hoida. Ommalt maalt. Riast. sLeitud laps.j Pühhapäwa ösei, 28. Septembril, on kello pool kaksteistkümmend,  ühhe trakteri ukse takka üks, wanna varrude sisse mässitud, tüttarlaps leitud, kes wist alles selsammal päwal sündinud. Lapsoke antud uhhest aeast Ria linna Mangi kdea haigede  tulgutaja naesterahwa holekandmise alla ja politsei issi tahhab katsuda, kas selle jälge peale sada, kes sedda lomakest ilmale kandnud ehk ka sedda kätte sada, kes tedda senna ukse tahha winud. Kuramaalt. Manna asjadele!- dus.j Septembri ku 10. päwal on latti öppetud seltsi liikmed Mitawi linnas koos olnud  ja sial olla öppetaja Btelemann koos ollewa seltsile üht wägga tähhelpannemisewäärt asja teada andnud ja sest tahhame siin allamal  könneleda. Mödaläinud suil on Autsi kihhelkonnas, Dobelsbergi mõisa ma pealt Üks arroto hulk wanna ellopöllisid raud, prongse ja kiwwi asjo leitud, kus 1100 tükki rauast, mis umbes üks perkpund kalunud. Nende seas on 650 raud-odda, ennamiste keik köwwera  terrawa otsaga, mis wist söas prugitud 140 rauatükki, kellel terrawad otsad, mis umbes  üD kunm kaks tolli pikkad; 50 kirwest ja haki, kellest esstmesed wägga kennaste tehtud  kas ka söa woi puraiumisi tarbeks,- kes sedda woib teada, need wimased, se on hagid, näitawad wanna rahwal ennam põllokui  söariistad olnud ollewad; siis üks paar haamrid, kuus wanna püssitükki, kolm kaerauda,  üks prongse rongas, kellest et tea, kas kaela wõi pea ümber kanda, 15 preesi, kellest üks höbbedast ja Leisid rauast ja mõnned sõrmused ja träditükkid; wimaks weel liggi 60 wägga kennaste tehtud kiwwaist werkriista,  mis 2 —3 Lolli pikkad ja terrawa kandilisi  otsaga. Mis tarbeks si aegne rahwas neid prukinud, stdda ei woi meie teada ja mil aeal näd prugitawaks olnud, põlle ka üllespandud,  wist põlle neil aasta nummert peal olnud. Kes neid ennesele pärrinud, sest ei könnele  ka seitungid ja mis pölwe rahwas neid mahhamatnud, sidda ei tea kegi. Peterbttrgis piddi jo essimesest selle ku päwäst künni 15. ku päwani Äennema sarwellajäte  näitus öllema, noh, jo ta ka wist olli, sest se sai jo ammogi ette kulutud. Et se näitus ülleüldse ette on wöetud, selle eest woiwad  Wennema ellajate kaswatajad meie Keisre Herra wenda, keiserliko kõrgust Suurwürst Nikolai Nikolajewitshi tännada, kes fedda allustas  ja Keisre Herra ja Proua, meie keiserlikud  Majestätid, tedda ses -asjas awwitänud.  Kuida seal keik peab minnema ja mis seal weel muud tallitada ja õiendada, sedda keik tallitab üks komite, kelle peawannem Suurwürst  Nikolai issi on ja kelle juhhatuse al keik 333