Rööwlid. Agga nüüd Peame Marsi jälle pahha kulutama. Kaupmees Leontjew läks ohto podist koeo, õppepois kasas. Tee peal tullid kuus taskolõikajat wasto ja, kui neist mäda  tahtis minna, kargasid nelli temma kallale, tõmbasid tedda mahha ja hakkasid taskusi läbbi otsima, kuuni kaks temma kissendajat Poissi tagga  aeasid. Kaupmees pudis käed rinna peal hoida, kus 4000 rubl. rinnataskus ollid, künni  rööwlid ta su kinnitoppisid, et karjuda ei saaks. Taskudest ei leidnud nad muud kui podiwõtmed, mis ka ärramõtsid, agga poisi kissa  peale tullid teised innimesed appi, kelmid pannid  putkama ja kaupm. 4000 rubl. jäid tasko. Tallinnast. Rahwa rõõm omma tul-- lewase raudtee ülle on wägga suur ja kes wähhegi  arro saab, kui sureks kassuks raudtee kõigile on, rõmustab end wägga, et nüüd tö tullewa kewwade ommeti tõeste peale hakkab. Rüütliseltsi  wannem paron Pah leu ja paar'Tallinna suremaid kaupmehhi ollid mässimata selle asja eest murretsenud, said sellepärrast ka Tallinna koddonikudest suurt tänno ja anustust. Rõmotullede.  kõnnepiddamiste ja tännokirjadega käisid  linnakoddanikud hulgani neid tännamas ja rõõm olli sedda surem, midda ennam jubba kõik omma loiust hakkasid ärraheitma, kui ei tulleks Tallinna raudtee ehhitusest middagi ennam wälja. Aitab nüüd lummal meid rasket talwet kuuni kewwadeni ärraellada, siis saab kül kogguni teine ello Tallinna ja Peterburgi wahhel ettewllema. Kas raudteed üksi ühhelt poolt ehk kahhest otsast korraga peale hakkatakse, on meil alles teadmata. Narmast. Väljarändajad. Hädda aeab innimesi mäda maadilma werema, ja se on: häddast weel surema häddasse. Narmast kirjutakse meile: „Se nädda! Ollid Narwa linna innimesed ühhe kurwa  luggu pealt Matajad. Zsel Dets. jõudis seia hulk Eestlasi, ühtekokko Z 65 hinge. Nad tullid Hapsalo ümbrelt ja tahtsid ka Peterburgi minna. Agga Narwa kõhtudele olli Tallinnast ja Peterburgist käsk antud, neid mitte Peterburgi lasta, waid Tallinnamaale taggasi sata. Sellepärrast  siis Midi need innimesed marsi politseisse,  kus nende nimmed ülleskirjutadi ja leiti, et neil muid lubbakirja ei olnud, kui ommad wallapassid. Politseist sadeti neid wängide kasarma  kõik unnikusse ühte tuppa. 4mal Dets. tahheti neid Tallinnamaale taggasi sala. Agga rahwas pandis wasto, ütles: „ Saatke meid parrem Siberi ehk otsekohhe jõkke, meie lähhame rõmoga; agga taggasi meie ei lähhä, kus meil maad egga koddo ei olle ja kus meid pikkaline näljasurm otab. Laske meid eddasi, tööd ja leiba otsima!" Sekord jäeti siis rahwa saatmine nõndasammoti. Agga 5. Dets» läksid kasarma ette tillemad kahhe roodo soldatidega. Siis hakkati neid wäggise üksawalt ulitsile wälja weddama. Aega möda tullid kõik nähtawale: mehhed, naesed,  tüdrukud, lapsed, kõik walge juukse ja musta kuelised Eestlased, ja naestel ommad kõrged kübbarad  peas» Nutmine, kissa D kärra täitis kõrwad ja wõis kiwwist snddanWgutada. Haiged  ja poolsurnud, nende seas ka üks naene, kel' sealsammas kasarmas laps sündinud, isseärranis  ja sadeti hospitali, üllepMhtkaks koormat.  Kõik teised terwed innimeseo ja ka üks kot kahhe lapse surnokehhadega pandi wankridele ja reggedele, kolm soldatit püssidega igga koorma tahha, ja siis hakkas õnnetuma innimeste moor Tallinna pole taggasi likuma. Taggasi sadetawad  mehhed ollid pool nälginud ja waggased kui lambad. Narwa linna innimesed kinkisid waese rändajatele leiba ja rahha. -- „Mis aeas neid waesid innimesi ommast sündimise kohhast wälja? Nemmad ütlesid endid kõik rannaäärsed pobbulid ollewad, kellel mingisuggust  ei olle ja kes näljasurma eest pakku tahtsid minna. Peteröurgrst. Endised wäljarändajad.  Ammuks se olli, kui neist räkisime! Jani ku lõppetuses läksid essimesed 157 hinge Hiomaalt  Peterburgi, selle lotusega, et neid sealt silmalt Kaukasia piddi sadetama ja kõik antama, mis tarwis on. Se mõtte olli wallemõtte ja neid sadeti koeo taggasi. Agga sest sadik ei piddanud neid ennam kegi kinni. Kord ennam, kord wahhem, olli nende järg allati pikka teed kõndimas. Hädda ja pudus aeas neid kotto wälja, aggamis piddinendega, naesed lapsed kasas, Peterburgis tehtama? kust korteri, kust üllespiddamist wõetama? Põlloteggia  rahwas kel olli seal kerge neile pealinnas  sündsat Lööd leida? Ja kui ka essimestele sure waewaga wimaks tööd leiti, tulli ikka ust jure. Mis tööd ja waewa Eesti kirriko õppetajal ja teistel nendega olli ja on, olleme jubba kõn- 405