olla Siberia katk lojuste ja innimeste kallale tikkunud. Potamaalt. rahwa lotus.j Meie armolinne Keisri Herra, ncnda kõnneldakse,  Lahhab isse süggise pole jälle Saksamale minna ja Keisri Prouat sealt taggasi tua. Minna ei tea, kuida se jut on tõusnud, et Keiser selle tee peal Saksamale minnes Warsawist  wõttaks läbbisõita ja seal sõawägge ülle wadata. Nad teadwad kiil, et Polama egga Warsawi lin Keisri wöerakstullemist mitte ep olle ärrateninud, agga nad lootwad ommeti, nago Keiser Aleksander armolmne on, ehk Ta tahhaks uatwke kauemaks nende linna jada ja nende sola leiba wasto wõtta, neile ka nende südi andeks anda ja ärraunnustada. Kuida kulukse,  olla hõbbe riistad jnbba tellitud, kelle peal Keisrile wenne prügi järrele sola ja leiba tahhetakse pakkuda. Kas nüüd Pola loius tõeks lähhäb ehk mitte, sedda ei wõi meie teada; agga nipaljo on ommeti selge, et kui Keiser sealt labbi sõidab, kui Ta nende sola leiba wastowattab  ja nende palwed kuleb, et Ta siis ka Pola mõisnikude ja koddanikudele mõnned sõnnad saab kõnnelema, mis neil ello aeg melest ärra ei lahku. Need sõnnad sawad wist waljumad  ollema, kui sel aeal, kui Keiser essimest korda parrast aujärje peale istumist Warsawi linnas kõuneles. Pola rahwas on selle wahhe aeal paljo pahha teinud. Keisri helde südda saab ehk kül neirda lodetakse arnio naitma, agga kurja Põlakate mässamist ärra unnustada ja Polakaid jälle nenda uskuda, kui ep õlleks middagi sündinud egga wõiks middagi sündida: sedda ei wõi ommeti kegi mõistlik innimenne Keisri Poolt nõuda. Selle peale, mis Palakad  teinud, peab neid weel mõuni aeg Lerrawa silma al hoitama, kuuni nähha saab, kas nemmad aega möda tõeste parremat wilja hakkan?ad kandma. Polamaal olli õigus ja wolli õppetajaid wallitseda, siamale nisa;nma mõisnikude käes nago meilge ja koggodus piddi selle preestriga rahhul ollema, kedda mõisnik wottis, olgo melepärrast ehk mitte. Nüüd e.n agga Polamaal õppetajate wallitsemisse õigus mõisnikude käest ärrawõetud ja koggoduste omma holeks autud; sest paljuks on mõisnikul õppetajat tarwis, agga koggodusse hingede! alla!i. Wõeralt maalt. Skswig Mis rahwas  isse omma asjust arwawad.j Ni hea meel kui rahwal sest on, et nad omma Piggistaja  käsist peasnud, ni kähhe wahhel sn mõnned ommeti, mis neist eddespiddi peab sama. Teine raske assi, mis neil süddame peal rõhhub, on soakullo ja rigi wõlla jaggannnne. Sõakullo peab tassutud sama, selle wasto ei nurrise nemniad  mitte. Agga nemmad ütlewad ka: hädda selle innimessele, kelle läbbi pahhandus tulleb. Dani kiuso läbbi on sõdda tulnud, Dani kukkur peaks ka kullo kandma. Dani wae sust lükkatakse  ette, agga se on walle. Preislane ja Austria ei tunne Taanlast: Danima olla läbbi ja läbbi rikkas ma, ja naerda Parrast mütsi sisse, kui teised sedda maksta, mis Lemma olla rehnuti  peale wõtnud. Noh, sõakulloga ehk tahta nemmad weel kannatada, ehk kül seläbbi ue rigi tiwad warsi sawad kinnistutud; agga siis olla neil ommeti lubba ka Dauiga nattuke arropiddada.  Danima olla 12 aasta sees hertsogirigidest  52 miljonit taalrit ennam wäljapiggistanud, kui õigus olli ja neid ärranelanud, kust kül ennam middagi ci olla taggasi sada; agga neil olla peale selle weel 46 miljonit taalrit Dani käest sada, ja kui wõlla ossa, mis nende peale langeda, 35 miljonit wäljateeb, siis wvida Taanlane  ni hea olla ja neile weel 11 miljonit wäljamaksta.  Sellepärrast on Dani hirm hertsogi rigide lahhutamisse eest ni suur olnud, ja kui meie nüüd rahhoteggemisses kuleme, mis meil Lemma eest, agga mitte mis Lemmal meile on maksta, sus näeme jälle, et Sakslased kül tuggewamad, agga Taanlased ommeti kawwalamad olnud. Sellepärrast  pistwad ka Danimehhed kihhisedeö pead kokko ja õeruwad kässt, et asjad ni hõlpsaste läinud, ja hertsogirid peawad essimesse priussega  warsi ühhe miljoni innimeste kohta 66 miljoni wõlga kaela wõtma, ilma et üht ainust koppikut olleksid wolgo teinud. Jälle on wõ idetud  Taanlane omma wõitjaid hästi ninnapiddi ümberweddanud ja ärrapetnud. Se e: te rahwale  mitte rõmo. 268