järrele janud» Kahjo arwatakse 4WV rubla suur ollewad. Ka seal ei tea tännini weel kegi, kust tulli lahti peasenud. Wöeralt maalt. Berlinist. Meie Suurwürst ja aujärje pärria Aleksander Uleksandrowitsh ja temma wennad Suurwürstid  Wladimir ja Aleksei käinud 25. Aprillil Preisi kunningast terretamas. Nad tullid Nitsa linnast ja laksid koeo pole. Preisi kunningaö olla ka parrast nende jures käinud,  enne kui sealt ärra sõitsid. Aprilli ku 30. päwal on Preisi kunningaö Aaheni linna sõitnud. Meie Keisre Herra wend Suurwürst Mihael Nikolajewitsh on omma prouaga  Darmstatti sõitnud, kus ta omma kurwastud  wenda tahhab trööstida ja temma kurwastussest  ossa wötta. Söa laewad, kellega  õnnis Suurwürst Wennemale tuarse, jõudnud  29. Aprillil Lissaboni linna saddamasse alla ja 1. Mail tulnud nad sealt jälle wälja. sSleswig-Holsteini Preisi ja Austria wallitsussed ei sa omma asja lallitustega  hertsogi made selletamisse polest mitte karwa wäärt eddasi; kullutawad ennam sulge ja pabberid, kui assi wäärt on. Preislane tahhab ikka sada ja Austria raiub tuggewaste wasto, egga ei tahha anda, sepärrast on sured  pikkad juttud seitungides, mis aina nende waidlemissed. Minna ei tahha ka neile kohto mõistjaks minna; küssigo agga Sleswig-Holsteini  rahwa omma käest, küllab nad siis kuulma  o, kellel õigus. Austria on ka ennam Sleswig-Holsteini  kui Preisi poolt; ta sowib et nende tahtminne saaks sündima. Sleswig-Holsteinist kirjutakse, et Preisi wallitsussel köwwa nöu olla, sealt söa-wägge monni tuhhat meest wähhendada; tehha ilma asjata suurt kullu. Se nöu olli Preislassel jubda ammugi, agga se jäi künni tänna päwani  paljaks nõuks, suremat ei tulnud sest wälja. Küllad same nähha, kas sekord peaks kaugemale sama, kui lubbatud on? Ma kardan  wägga: jääb keik wanna wisi. Ülleüldse olla seal söa-wägge: Preisi wägge 12,060 meeft ja 1500 hobbust ning Austria wägge 5,090 meest ja 400 hobbust, keik neid peab se ma toitma! Näitad selle pissukesse ma kohta  nattuke liig ollewad; saaksid wähhemaga kül läbbi! Jtaliamaalt. Kuida teame on Italiama  kunningas Wiktor Emanuel, Jtalia söast savik, wanna paawsti wande al, ja kes temma  wande al on, sellel põlle ka iggawesse ello lotust, selle eest on taewa rigi uksed lukkus. Agga mis kuleme nüüd? Wanna paawst arwab  sedda parrema ollewad, et temmaga ärra leppib ja omma wannet taggasi wöttab; sest et kardab: Kutsub Napoleon omma söa-waed sealt ärra, kelle tuggide naeal ta wallitsus tünnini  seisis, siis ei häbbene Wiktor Emanuel mitte tedda Roma linnast wälja aeada ja tulleb  issi sisse, sepärrast olla tal nüüd nöu ärraleppida  ja sõbraks sada, kui siis peaks ka ollema, et Prantsusse mehhed ärra lähwad, põlle tal karta, et tedda sealt wälja aetakse. Prantfusfemaalt. sKeiser Alshiris.^j Se on meil jubba teada, et Prantsusse keiser Alshiri male läks ja praego just koddo põlle. Tänna loeme, missugguse sure römoga rahwas  tedda seal wasto wötnud; nad ei teada koggoniste, mis keik ärra tehha ja kuida tedda auustada. Üks kirjutab: „Armad sobrad! Kui keiser wie aasta eest siin käis, siis ütles ta: „„minna tullen jälle!"" sedda on ta meles piddanud, ta on jälle tulnud; ta tahhab keik omma silmaga nähha; sest, mis omma silm näinud, on paljo teisem, kui se, mis ette rägitakse.  Ühhe wallitseja sönnad on pühhad ja meles piddamisse wäärt. Meile Alshiri rahwale on se sureks õnneks, et ta omma sönna piddanud ja jälle tulnud. Peaksid agga keik meie rahwas armastussega temma wasto jõudma ja iggapiddi üllestunnistama, et nad tedda armastawad; se õlleks meie tullewase ello kassuks ja õnneks." Keiser issi olla hea terwise jures. 156