paawsti kätte. Nüüd tunnistasid rahwas hulgani,  et Neapoli kunningast ja paawstist lahti,  Sardinia atlamaks tahtsid sada. Paawsti  l polnud ennam kui Roma ja Prants 11. Gaeta lm. Nüüd olleksid piddand asjad hästi ja södda otsas ollema; agga ota senni! Paawst ja kunningas Prants ellasid alles ja ellawad weel praego. Gaeta linna kallal taks aega. Senni hakkas rahwa patta südda  jahtuma. Keik ei sanud, mis tahtsid. Nurriseminne  hakkas töusma. Paawst kihhutas ommalt ja kunningas Prants ommalt poolt tuld alla. Mis karta otti, on sündinud: sesamma  rahwas, mis mönne näddala eest kissendas:  „Wiktor Emanuel ja ci kegi mu olgo  meie kunningas !" kissendab praego jälle mitmes paikus: Ellago Prants 11., meie tahhame  tedda taggasi!" Meie wöime nisuggust rahwast kül kergemeelseks nimmetada, se on peage tehtud, agga sellega potte södda ja mässaminne  vmmeti weel löpnud. Sardinia wäggi  peab ni mitmes paikus nüüd rahwast, mis hiljuti katte jalgega temma wasto jooksis, tulle  ja möegaga sundima sönna kuulma, ja werrewattamist  on jubba sellepärast saggedast olnud!  Peäle pühhasid otti suretükki mürrin Gaeta linna al nattuke waggusi; agga et kunningas  Prants omma lotust wist nende peale panneb, kes temma nimmel Sardinia wasto mässamist tewad, ei annud ta heaga mitte järrele, sepärrast läksid Prantsusse söalaewad merre poolt eest ärra ja nüüd antakse Lemmale  ma ja merre poolt tuld , et kaljud suretükki  paukudest ööd ja päwad wärrisewad. Saab nüüd nähhä, kui kaua ta wasto panneb,  ja mis sest wimaks wälja tulleb. Danimaalt. Oi wennike, Daanlastel on nüüd harjad punnased! Sest sadik kui Preisi uus kunningas mönni mehhelik sönna suust olli walja lasknud, hakkawad nemmad arro sama, et Sakslaste kannatus nende üllemeelse  Holsteini rahwa waewamisse pärrast ka mitte iggawenne ei wöi olla, ja se teeb neid wihhaseks. Nad kartwad, et Preislane Holsteini appi tulleb, mis neid hirmus pahhandab.  Se on ikka nenda: lihhonik saab ka wihhaseks, kui lammas temma noa al paljo sipleb, ja kul pahhandab, kui kanna ta käes karjub. Et Preislane röhhutud Holsteini ähwardab  appi tulla, sedda pannewad pahhaks; ogga et nemmad isse üllekohto röhhuwad, sest põlle wigga. Nüüd peawad nemmad ni sure holega söa wasto walmistama, kui õlleks keik Eiropama nende wasto walja astumas.  Keigesurem lotus on neil omma söalaewade  peale, misga, kui tülli peaks tullema, keige Balti merre randas Sakslaste kaubaaiamist  tahtwad kinnipanna. Teise silmaga waatwad  ka Prantsusse peale', et se peaks Sakslasi  Reini söe poolt ähwardama. Küllad sa- - me nahha, kui kewwade käggud kukkuma hakkawad,  mis laulo siis Daanlased laulwad. Sönnumed kirrikutest. Peterburgi linna Jani-kirriko hitaminne ja pühhitfeminne. (Mis Nr. 2 polele jäi.) Minnewa kord nimmetud Mai kuust sadit 1843, olli nüüd Eesti koggodussel igga pühhapääw  omma Jummala tenistus ja igga kahhe näddala takka peti ka saksakele jutlust. Selsammal süggisel seäti ka koolmeister ja ue aastaga 1844 hakkas kool peale. Nenda läks luggu eddasi kuuni nende öppetaja Reinseld  1849 haigeks jäi ja pärrast Narwa linna arrasurri. Kool jäi korraks jälle seisma.  Reinfeldi assemele tulli 11. Septembril selsammal aastal Kornelius Laaland, kes Tartus sündinud ja kaswanud ning neil praego  öppetajaks on. Warsi selle peale tehti Eesti koggodusse kool jälle ueste lahti ja igga  piddi olli tunda, et karri ennam ilma karjatseta  ei olnud. Keik asjad läksid nüüd jälle kirrikus ja kolis, nago kord ja kohhus on. Nüüd hakkati ka holega selle peale mõtlema,  kuida koggodus wimaks üht platstkest piddi sama, kuhho ommale isse kirrikut wöiks ehhitada. Se ep olnud mitte ni kerge assi. Senna olli paljo koppikut tarwis, kust piddi se tullema? Kahheksa aastat õhkasid, wöitlesid,  pallusid ja korjasid nemmad, künni Js- 30