Wõeralt maalt. Preisimaatt. Kuida tclegrahwi sõnnumed 16. lulil kulutasid, hakkata Preisi Bismar? arro sama, et keddagit wibbo liig kõwwaste kokko ei uõi tömbada, muido lähhab katki. Ta. tunda ärra, et naabrile õigel aeal nattuke järrele  anda, mitte kahjo ei te, ja sedda tahta tem-. ma siis Austria wasto tehha. Tunda ärra, et ähmardaminne teist wärrisema ei paune, sepärrast  olla Lemmal nattuke lahkemad sõnnad. Ta olla heast süddamest lubbanud järrelejätta, prints. Augustenburgi Helsteinimaalt wäljaaeada. (Meie mneste wahhel üttelda: minna ei olle ial uskunud,  et temma sedda saaks teggema, wasto omma  polemamehhe Austria tahtmist.) Nende kokkosüudiminne  Austringa peab siis Me kaswamas ja mõnni graad tõusnud öllewad. Mis agga Preisimaal Praego keigeennam kissa teeb ja keik suud täidab, on nende Parlamendi  sadikute rikkutud piddud Kölni linnas,  Nahwas tahtis seal omma sadikutele weiksed piddud tehha, et nende assemel Parlamentis ni wapraste  otlid waidlenud. Keik worstid ja Pradid ell d walmis, puddelid seisid Maagnate wahhe!, muud kni olge ni head ja istuge lauda. Agga mõtta nappust!  Kui piddomaeasse kokko tahtsid mnna, leidsid soldatid eest , kes neid sisse ei lasknud. Mis nüüd? Jah, ei lasta. Road widi piddomaeast  ühte lustaeda, kus söök piddi södud sama, ja senna läksid mõerad järrele. Siin ehk õlleks köhhud waggusi täis sanud, agga wöeraste toostid  ehk tmvissejogid, mis sömalaual ettetullid, rikkusid keik jälle ärra. Waewalt ollid paar toosti piddolaual mäljahütud ja klasid kokkokõllisenud,  kui jnbva sandarmid jälle tagga ollid ja neid sealt neste mäljaaeasid. Oh meie Maesed!  Kuhho nüüd millna? Nad läksid siit weel kolmanda kohta, nimmega Deütz, lootsid seal rahho leidwad, agga malle! Sealne pmjemeister olli nisamma karre ja ei lubbanud ka mitte kokko jäda. Nüüd läksid mehhed ülle Nasso raja teine pole, kuhho Kölni puejemeistride näppud ennam ei üllatanud. Siin mõtlesid nüüd pri pürrast siia, jua, kõnnelda ja laulda, Tühhi lotns! Neil olli piggi iggal pool ees. Ka seal ei sallitud  nende kousollemist. Parrast tullid Bremi linnast sõnnumed: tulgo senna ja piddago nende küttiseltsi piddomaeas ommad piddud. Bremi lm on Kölnist kaugel põhja Pool, minna ei teaweel,  kas nad senna on läinud. Agga nenda on Preisi seestpoolsed politikaasjad. Gateri ja SaKli minnistrid olnud neil Päiwil Leipsirsi linnas ka kous ja kõnnelenud asjust  mis Shleswig -Holsteinimaal eddasi egga Laggasi ei lähhä. Preisi Lorredusse parrast olla ncmmad nõu piddanud, kuida keik wähhemad saksa rigid peaksid isse ühhe teise wahhel kokko ja siis ühheskous Austria pole hoidma. Selle peale wadates peaks siis Preisi karredus nattuke kahhenema. WZib osta ehk se ka Preislast Austria  wssto wähhe lahkemaks on teinud. MMamaast. Sealt poolt on kolerätvbbe Egiptussemaal wägga lahti peab ollema) ja mawärris em i st kuulda. Koleea tõ bbi ei pea. Jtalias mitte liig murdaja ollema, ehk kiil ka ruttu hauda wima; agga mawärriseminne olla Katania makonnas paljo maeasid ärrapurrustanud, kus al ka mitto innimist olla surma sauud. Lõunapool Italiamaal, kus Wcsuwi ja Ätna tullemäed paigal  suitsemad, on iunimestel mawärriscmisse õnnetust  tihti kannatada. Wlorentsia linnast, mis hiljuti Italiama  pealinnaks sai, tullewad sõnnumed, et seal nüüd rahwa immekspannemisseks keik atjad Leiseti  minna, kui enne. Ust maeasid ja ulitsaid ehhitakse, et lin kollab käes. Enne läinud keik asjad, olgo kohto peal, tö jmes ehk türw peal, ui waggusi ja pikkalt, „kui ma tänna ei tulle, siis tullen Home;" agga nüüd sestsadik, kui knnningas  isse omma kõhtude ja söawäega seal ellad,  ei wZi linnarahwas ennam wanna wisi aegutada. - Prantsussomaart» Merrewäe piddud on meie teada ka arrnldased mis iggapääw ei peta. Prantsusse ja Inglisma wahhel on se mäng warsi tullemas. Inglisma sõalaewad tullewad  esmalt omma rannast Plimouti linnast sure illo ja uhkussega, prints Wälis nendega ühhes, Pranlsusse randa Sherburgi linna alla, kus Napoleon ZI!. neid msamma sure illo ja uhkussega wastowõttad, nlles Md ja omma? sõalaewadega jälle Laggasi sadab, kus Inglased 252