Perno Postimees ehk Näddalileht HR J? t» 69 IFnes kesknäddal 17. Septembril.^ aasta SeS lehhes seisab. Tänno-piddo. Ommalt maalt. Peruust: Kauba-aeamisest. Riast: Posti teadaandmine. Ellajate többest. Aurolaewa Nikolinka surm. Rööwle tööst. Nurga kiwwi. Tartust: Uus auro-laew.  Eestimaalt:  Koli-piddo. Kronimise pühha pühhitsemisest. Peterburgist: Õnnetusest raudte peal. Wee-upputusest. Pensast: Wilja sagist. Kankasiamaalt: Mawärrisemisest. Polamaalt: Töteggemise kool. Wöeralt maalt. Saksamaalt: Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh. Merre reisist. Suur ümbermuutmine politika asjus. Romast: Paawsti walmistamisest. Jtaliamaalt: Ministritest. Londonist: Õnnetusest sutte aukus. Brüsselist: Keiser Napoleoni haigusest. Teadaandmised ja kulutused. Tänno-piddo. Igga mõistlik innimene sööb omma leiba tännoga, agga mõistmata tännamata süddamega,  se on jubba ammust aeast tuttaw assi, egga peaks ennam immestlemise wäärt ollema; agga et se aasta igga innimene paljo surema ja süddamelikuma tännoga Jummala ette peab astuma, kui muido, se on ka tõeste tössi ja wastorakimata igga ristiinnimese kohhus. Eks põlle meil kaks aastat järgemöda: essimesel aastal sure wihma ja teisel aastal sure põua läbbi willi pöllo peal ärraöndanud ja nälja surm püsti igga mehhe wasto seisnud; agga Zummal on meid armust hoidnud ja üllema wallitseja ja teiste hea innimeste läbbi üllal piddanud, et kegi põlle nälga surnud ja se aasta on temma meie pöldusi rohkeste õnnistanud,  keik mis ta kaswada laskis, sedda laskis  ta ka malmis sada, on sedda külma ja mu õnnetuse eest hoidnud; kas ei peaks seal tännolikud südddamed endid ühhendama ja ühhes  meles Jummalale tänno andma? ja sedda on Sarema rahwas mõistnud tehha, kellest meie olleme könnelenud ja mis meil jubba tuttaw;  agga seal on weel üks kihhelkond, kes sest põlle kül arwanud, et rahwa savikud üksi rahwa nimmel Kurressare linnas tänno-piddo piddanud ja Jummalat tännanuv, ei, nemmad on issi sedda ka kehha tahtnud ja sedda piddo ollid nemmad pühhapäwal 3. Augustil piddanud  ja se olnud Kerla kihhelkond, kes issi omma tänno Jummala pühha aujärje ette tahtis mahha panna ja omma pölwi temma ees nikkutada. Kuulge nüüd, kuida nad omma tänno winud. ..Peale selle, kui jummalatenistus pühhas koeas olli lõppenud, wenninud arruto rahwa rong kirriko jurest kirriko mõisa pole, kelle ees üks kennaste walmistud piddo lip ja selle kihhelkonna  laulo koor läinud. Kirriko mõisa õue sades, pannud nad omma lippo ukse kohta püsti seisma ja rahwas, mis keik pühhapäwa ehtes, koggunud sure rohhelise mõisa õue peale lippo ümber kokko. Peale selle, kui üht waimoliko  laulo ollid laulnud, astunud tallopoeg Magnus Lõhmus, keige rahwa hulga ette ja piddanud keige rahwa nimmel tänno könnet,