näggo ei kannud egga sõnuo ei räkinud, olli wäljatõugatud innimenne, kui lähhäb hukka, siis lähhäb. Jah, ui kui mitmed waagnad, mis wäljaspiddi pestud, smnohauad, mis pealt lubjatud,  ka seestpiddi puhtad, ehk teise sõnuaga: > kui keik, mis wäljaspiddi allandlik, wagga ja pühha näitas ollewad, sedda ka seestpiddi õlleks olnud, siis müts mahha ja su wait! Agga agga - ei ollekeik kuld, mis hilgab, egga keik piim, mis walge on! Sel aeal sai meie Eestilaul ka kinnimässitud ja surnokirsto pandud, ehk kül surnud ei olnud. Mis temmast weel ülle jäi, olli soppane koor ja rapped, mis kõrtsides  ehk muial paikus ütle joobnud innimeste ulede jooksis. Seal ei olnud ennam puhta sönna arro ja wiis olli iggaw ja inneto jorro, mis kegi kuulda ei tahtnud, kes ial parremat olli kuulnud. Neljahealega korilaulust ei olnud  juttogi, ei ka kirrikus egga muial paikus, waid monni wäetike ütles sel ka ilmalikko haiso jures ollewad. Tänno olgo Jummalale, se uddune aeg on kaddumas, mis Eestirahwa iggapäwast ello kaua kammitses piddas; ka se umbund assi on mõnne õnnetusse polest süüdlane, mis Eestlaste ja Eestlaste  wahhel on lahhutust teinud, et mõnned nüüd nuttawad, kui omma wendade laulo kuulwad!  Uemal aeal on asjad parrema pole pöörnud.  Mitmed auwäärt mehhed, nago õpp. C. Maurach Põltsamaal, õpp. A. L. Paulsen Amb las , õpp. M. Körber Anseküllas :c. on iggaüks jõudo möda Püüdnud selle eest murretseda,  et Eestirahwa! ka middagi kirrikus, koddo ja kolis laulda õlleks. Köster Erlemann Helmes,  on ka uodiõppetusse ramato kirjutanud, mis iggas kolis tuttaw ja prugitud assi peaks ollema. Ni mitmes kihhelkonnas on õppetajad ja kihhelkonnakoolmerstrid  tänno olgo neile  lauloseltsid  assutanud ja siin ja seal jubba kontsertid ja laulopiddud petud. Se keik teeb rõmo ja kinnitab loiust, meie rahwa eddespiddise ello ja harrimisse polest. Õnnis Lutterus teadis ommeti ka middagi, ja temma piddas Ewangeliumi kõrwas  laulust ja musikast keige suremat luggu. Sepärrast, armas Eestirahwas, laula ja lasse omma lapsi laulma õppida, sa ei laula ennast tõeste mitte rummalamaks egga totramaks, waid ergemaks ja targemaks. „Kus lauldaks', senna istu rõõmsast mahha, Sest egga kurri rahwas laulda tahha." Mis mul laulust 1869. aastal süddame peal seisab, woin teine kord jutlustada. Põltsamaalt. sPiiblipühha.j Meie kitsas  ruum ei anna hea sõbra kirja pikkalt üllespanna  ning piiblipühhad ei olle aitummal ka mitte ni arruldased egga tundmatta asjad. Põltsamaal  on 2. Oktobril piiblipühha olnud. Piiblipühha  on jo ikka waimolikko leiwa leikussepühha, ja kes ei peaks leikussepühha! mitte rõmus ollema?  Põltsama koggodusse waimoleib on agga se kord nuttuleib, mis wõeraste käest peawad wastowötma, künni lummal omma karristusse tuled pörab. Üksi usklik allandus ja kannatus wõiwad neid päiwi lühhendada. Kirrik olnud seks päwaks lilledega kennaste ehhitud ja rahwast ni paljo kous, et kirriko ei mahtunud, waid paljo piddanud uste tahha wälja jama. lummala tenistnsse hakkatussel lauldud: „Nüüd paistab meile :c." Willandi õppetaja Hörshelmauu on altaritenistust ja Eksi õpp. Theoll jutlust piddanud, Luk. 6, 47 —49. rummalast ja mõistlikkust koeaehhitamissest ja on sedda tarwilist küssimist: „missuggune tarkus ehhitab õnmstusseks kodda kaljo peale?" mõm nusalt ärraselletanud. Kui koggodus olli laulnud: So sõnna meile k.", läinud Willandi õppetaja kantsli peale ja könnelnud sest, kui suurt kasso katekismusse  õppiminue jubba õige usso ülleswõtmisse aeal noorde ja mannadele saatnud. Ta maenitsenud  wannemaid ja koolmeistrid selle ülle walwada,  et se kallis ramat keigile õiete tutwaks saaks. - Jah tõeste, kes meie weiket Lutt erusse katekismust Meel ei tunne, se ei tea ommast ussust  mitte paljo, ja olleksid temmal muido ka mitmed paksud ramatud peas. Ni pissuke kui ta on, ei tea meie piibli järrele mitte teist ramatut,  mis ussoteed õnnistnsse pole ni lühhidelt ja selgelt ja ommeti ni süggawalt ja täielt juhhataks,  .kui Lutterusse katekismus. Ilma Latterusse  katekismuöseta ei olle ka Lutterusse usko egga koggodust; sest sellega langeks ka lummala sõnna. Sepärrast olli Willandi õppetajal kiil asja nenda maenitseda. Lutterusse koggodus seisab ja langeb omma katekismussega. 328