Perno Postimees ehk Näddalileht ss. tSSt Wt-s kesknäddal 27. Septembril.^ aasta. Ses lehtis seisab: Eesti kolidest. Ommalt maalt: Suurwürst Aujärjepärria. Essimenne assi. Laewa õnnetus. Wöeralt maalt: Kunningas Willem Kölnis. Saksa söalaewad. Jtalia asjust.  Seitungi juttud Uus wallitseja. Ued ramatud. Eesti kolidest. Minna ei tea mitte, millal parrajam aeg õlleks neist könnelda, kui just praego, kus nad jälle omma tööd allustamas on. Andko  Zummal nüüd ue hakkatussele jälle uur õnnistust. Oh walgust, walgust on meil wägga tarwis! Surem Eestirahwa hulk se on raske üttelda aeleb alles rummalusse  ja tuimusse peal, ning ei mõista parremat  nöuda! Sepärrast peame weel mönnest  suust könnesid kuulma, mis meile auuks egga kassuks ei olle. Oh, kes leikab ses asjas  kallo Eestirahwa silma pealt, et nad arro saaksid, mis neil töeste tarwis on! „Tallinna seitung" könneleb ka ommas 191. numre lissalehtis Eesti kolidestja kui waewalinne sellega luggu Tallinnamaal weel olla. Mitmed olla sellega jubba üsna rahhul, et suur hulk Eestlasi luggedamöis- ta ja sest tunda nelymad, et Eesti kubbermang  milgi kombel se rummalam ei olla Balti kubbermangudest, sest seal möista mitto luggeda,  ja kus sahhärdusi „kirjamehhi" on, sögge! egga seal rahwas ennam rumma eil olle. Se tulla keik heast koddosest öppetussest,  mis paljo mönnusam olla, kui sant koliöppetus.  Eestlased olla ka koddose öppetussega  wägga rahhul ja ei tahta ennam muud suremat; koli sata nemmad ommad lapsed allati wäggise zc. (Nisugguse jutto eest peame silmad mahhalöma ja tunnistama: oh et se walle õlleks! agga se on terme tössi! Keik harrimatta  Eestlased ormastawad ilma öppetusseta  pahnas ellada ja nendega ühhewärilissed olla, kes pahnas ellawad. „Mis meiesuggune  tarkussega teeb?" on nende manna jut; agga kus rummalad omma kahjo nöudwad, sea! ei peaks ommeti ükski öige innimenne nende  tahtmist teggema.) „Tallinna seitung" tunnistab eddasi: „Meie kubbermango koli asjad põlle ülleültse mitte mannad. Aastal 1847 sai essimenne seminar  ehhitud, *) ja meie üllem „kolikohhus" on alles 1859 ilmale sündinud. Siiski on *) Meie teada olli Attasse seminar Peetri kihhelkonnas nattuke wannem.