nistada tedda ka selle eest tuhhandest põlwest sadik. Keisri poeg, printskabral, pissuke Napoleon, olla Baieri kunninga käest omma sure tenistusse eest, et wist „1 kord 1 on 1" Pähhä olli õppinud, autähhe rinda sanud. Waene printskabral lonkab  agga teist jalga alles ja meie sowime, et „pühha Humbertus", kelle autähte ta Baierimaalt  sanud, Lemmale parremid jalgo alla panneks,  muido seisab Napoleoni suggu wägga nõdra jalge peal. SHantamaatt. Seal on kõik wanna wist werrine. Suur hulk mässajaid wangisi on Ahwrika ja Asiama saarde peale sadetud, kus klima neid pea mailma karrast lahti teeb. Tahheti weel 10,000 meest järrele sata, kui saatmine ja söötmine  mitte nr paljo rahha ep õlleks maksnud. Seal tullid kunningana Isabella ja lemma minister  hea nõu peale: eks se üks puhhas ei olle, kus wangide kehhad kõddunewad? Ta laskis neile parrem wangikoeas joossõlmega hasad kaela panna, nattuke kinni tõmbata, mehhed siplesid weel wähhe walmis! Nõnda olli assi paljo hõlpsam ja oddawam. Lissa. Tartust. Sündsad, puhtad ja oddawad törahwa  ellökorterid on linnades ikka weel arruldased leida. Tartus on nüüd Ellistwerre grahw Stakelberg  selle polest hea sammo eddasi aitnud ja 28 leibkonnale omma Karlowa- ulitsas ehhitud kahhekordses  törahwa maeas sündsat rumi murretsenud. Selle maea assutus on selge hea-teggo, mis tännoga  peab wastowöetama. Assutaja ei nõua egga sa sealt mingisuggust kasso. Korterid on sündsad, üür oddaw ja igga perrekond wöib teistest lahhutud  issepäinis ellada. Olleme isse omma silmaga maea lädbiwaatnud ja wöime sest teine kord laiemalt  könnelda. Üsna hea on, et seal maeas puhtusse  ja korralisse ello peale wadatakse ning üksi laitmatta törahwaft üri peale wöetakse. Austria keiser olla Prantsussemaalt taggasi pöördes Würtembergi ja Baieri kunningaga kous olnud, kedda ta nüüd kül Preisi küljest ennam ahti ei sa kistud. Jtalia asjad peawad wimaks jälle sel wisil nattuke parranema hakkama, et Prantsus ka onuna wägge Noma linnast taggasi kutsub, ja siis katsnwad  kaupa tehha, kuida eddespiddi paawsti ilmlikko wallitsussega peab jama. Mnidogi tulleb ILalial eal hästi järrele anda, ehk - kaubast ei sa middagi. Kirjawastussed. 223) M. D. K s. Mis meie asjast arwame, ei wol siin mitte ärraselletud sada. Kui hobbused köik kutsari  sönna peale rewad, mis ta tahhab, siis ei wöi ommeti kegk weel üttelda: se sünnib armastussest. 224) O. B. P s. Sündko millal sünnib. kui agga sünnib; muidogi on warrem parrem. 225) S. T. K l. Ei olnud ennam rumk? peale selle same nattuke lühhendama, sest need asjad on köik kui kannamunnad ühhefuggused; tulleb neid tihti, siis jäwad iggawaks. . 226. 227 > „ —v —" Möllemad käes, agga mitte weel möllemad sees. 228) M. G. W .... l. Kahjo, tulli selle numre tarwis liig hilja. Tullewa kord leiame eest, ehk kül harjaksed püsti aeab. 229) L. E. A...... s. Olge terwe; saab missist ammal kohbal tullema. ' 239) Vr. B. T. ... s. Tanname wägga, et meie palwet ollete kuulnud ja waewaks wötnud, sedda täita. Tullewases numris wöttame kassile. 351 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 31. October 1867. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit polizeilicher Bewilligung.) Kohtopoline kulutus. Kui keiserlikko Linuma  hoowkohto kässo peale, mis 11. Septembril f. a. Nr. 4296 anti, nõnda on seatud, et endise rentnifo August Heermey eri pärrandusse tallitus siin kohto ees peab ärratallitatud sama, siis kutsub keiserlikko Tarto linna Raekohhus kõiki neid, kel surnud rentniko  ja pandipiddaja August Heermeyeri järrele jänud warrast ehk pärrandu ssest, olgo kui möllaehk  ossapärriad, ehk kel muido kellegi õigusse nimme al pärrimist peaks ollema, sedda ühhe aasta ja 6 näddala aeal sest proklama päwast arwata, se on hiljemast künni 27. Nowembri ku päwani 1868, siin Raekohto ees üllesanda ja tõendada, selle maenitsussega,  et parrast sedda aega keddagit ses pärrandusse asjas ennam kuulda ei wöeta. Siin jures ei tohhi ka mitte nimmetamatta jada, et ka kõik need, kes jubba V. Tarto ja lil. Perno kihhelkonnakohto ehk Perno - Willandk makonnakohto ees omma parranduste nõudmistega on käinud, meel üllemal nimmetud aeal omma pärrimist siin Raekohto ees peawad üllesandma ehk omma üllesandmist teiste kõhtude ees siin nimmetamas käima, ehk muido jäwad ka selle alla, et neid pärrast ennam kuulda ei wöeta. Tarto Raekoeas, 16. Oktobril 1867. Tarto linna Raekohto nimmel ja polest: Nr. 1169. Kohto-purjemester Kupffer. Üllemsikretär R. Stillmark. (3) Tallo kohhad müa. Et Peinurme mõisa pärrisherra (Zärwamaal Peetri kihhelk.) mõnneks kuuks wäljamaalt koeo tulnud, siis antakse teada, et Peinurme mõisas, senni kui pärrisherra koddomail on, t all ok ohte kassulikko tingimissega müakse. Kes osta tahtwad, töttago aegsaste kaupa kulama. (2)