tarwis teada, sepärrast arwatakse, et nad ka Peterburgist Kronstatti lähwad, sedda watama. Wennemaalt. Tullekahjud. Sealt tullewad jälle need halledad sönnumed, et seal kahhes linnas sured tullekahjud olnud. Se aasta on wägga rikkas wihma saode ja tullekahjode  polest, mis meie meelt üsna norgo panneb ja peaksime kül jubba öppima Jummalat  süddamest palluma: „Peästa meid arra keigest kurjast."— Kamnets-Podolski linnas  on M. Junil mitmed maiad ärrapMenud,  kus ka paljo krono maiasid olnud ja sealane katoliko usso kirrik wägga suurt kahjo sanud ja nendasammoti Tsernigowi linnas, kus just selsammal päwal 14 maia, ennamiste keik worimeeste korterid, ärrapöllenud ja on seal ka kaks naesterahwast ja üks laps sisse janud. Kummagist kohhast ei olle teada antud,  kust ja kuiva tulli lahti peäsenud. Siberimaalt. Kurtvad sönnumed. Tobolski linnast tullewad meile sekord öige kurwad sönnumed, sest sealt kirjutakse nenda: „Mai ku löppetus on ka, agga keik lodus hingab  alles weel omma tallist kue sees ja ei olle weel ommast tallisest unnest üllesärkanud ja ellawaks sanud. Paljad puud, paljas must ma ja allaline külm, mis muido selle aiaga mitte ennam nenda ep olle olnud, need ärritawad  meie süddames suurt kurwastust. Ükski ei mälleta üht sesuggust kurwa kewwadit Tobolökis  näinud ollewad. Sured wee - upputussed  ja allalised sandid ilmad on keik asjad ni hirmus kalliks teinud, et waesem rahwas sure nälja hädda sees on ja ei tea ennam kulda  omma üllespiddamist sada. Leiba ehk saab siis weel, agga heindest, pudest ja lihhast on ni wägga suur pudus, et neid miska hinna eest kuskilt sada ei olle. Sealt ümberkautsed tallopoiad on sedda aega enneste kassuks prukinud  ja keik kauba hinnad ni wägga üllesse aianud, et ükski ei jöua senna jure jäda. Nenda  ei olle sest sadik kui Tobolski lm seisab, sedda weel nähtud, et üks koorm Heino, mis mitte raskem ei olle, kui 10 puda, 10 rubla ja üks nisamma suggune ölle koorm, pealegi weel sandid, IV2 künni 2 rubla maksab. Karjamaad  ei olle kussagil, ehk kui se ka nimme polest seal on, siis ei olle sealt middagit sada, sest se rohho libleke, mis soppa seest alles omma  ninna walja pistab, ei toida keddagit ellajast.  Kiewist antakse teada, et seal se nöu ette wöetud, sealatse sure koli körwa üht sesuggust koli assutada, kus külla koolmeistrid wöiwad öppetud sada, sest et neist seal tünnini suur pudus on. Oh! kui ma tohhiksin üttesda: ei mitte ükspäinis seal, maid siin ka; sest kui neid ka mönnes nurkas lo järrele omma jaggo  on, siis põlle nad weel kelk selle' ammeti peale ommased ehk kölblikkud. 12 noort meest, kes kelk jubba 18 aastased sest noremaid ei wöeta wasto lasknud ennast selle tarbeks läbbikatsuda ja on ka keik wastowöetud. Polamaalt. Warsawi lin on 26. Janil  üht römo päwa pühhitsenud, se on Suurwürstina  Aleksandra Josepowna sündimisse  päwa. Öhto olla keik lin römo- ja autulledest  serranud. Suurwürsti ennese kull haaw, kellest jubba minnewa numris rägitud, parraneb; agga ommeti ei wöi ta ennast weel mitte ridesse panna, egga omma kat öiete prukida. 22. Junil on Warsawi linna Latterusse  usso koddanikud omma usso kirrikutes üht tänno Zummalatenistust piddanud, kus nemmad omma Jummalat süddamest tännanud,  et Temma armolikkult meie wägga armastad  ja armolisse Suurwürsti Herra Konstantin  Nikolajewitshi ello on hoidnud ja mörtsuka kuul temmale mitte põlle wöinud kahjo tehha. Nendasammoti on ka suremates kolides ja palwemaiades, ei mitte ükspäinis linnas, waid ka allewites seddasamma tehtud. Selsammal päwa!, enne lõunat kello 11, on keik Warsawi kaupmehhed selle linna präsidendiga  sedda au sanud Suurwürstile önne sowida ja omma pöllastust ja süddame kurbtust  Temma wasto üllestunniötada, et üks jummalakartmatta innimenne ommas kurjusses  omma kat on julgenud Temma wasto ül- 220