ralik kulus aasta olnud, kelle sarnast 50 aasta  sees põlle olnud» Aastal 1830 on Pridrik  Willem lii Prantsusse, Belgia ja Pola mässamistes ning Pridrik Willem l>. 1848 künni 1850 kül ka mõnda kitusse wäärt tööd teinud, agga ommetige omma kroni mitte sesugguse  loorberi krantsiga ehhitanud, kuida meil se on möda läinud aastal olli. lummala inglid watawad romuga meie peale, sest meie olleme omma waenlaste peale woimust sanud ja meie söa-wäggi ja riistad wöido lippudega ehhitud. —' Mis asjad neil selletada, sest ei könnele seitungid weel mitte, agga küllad issi teadwad, mispärrast kokko läksid! Austriamaalt. sSuur Prints Pridrik Karl ei tohhi Austria male minna? Säh! nüüd te sõidetud! põlle wigga middagi. Pühhapäwa õhtul parrast uut aastat, na kello 8 aeal, jõudnud Wini linna, kus tedda sure auga wastowoetud. Austria rigi üllemad olnud raudte howis wasto, tedda terretamas  ja keik ulitsad ni murdo rahwast täis, et ivaewalt läbbi peäsenud. Austria keiser omma prouaga odanud tedda keiserlikkus lossis,  kus ta korter olli. Keige surema au pakkumissega  woeti tedda wasto ja parrast terretamist  jäid weel pariks tunniks senna juttu puhhuma, kus süddame kinnitusseks ka tassi teewet ärra jõid. Teisel pawal olli keiser üht suurt palli ja piddo söma aega lasknud tehha. Italiamaalt. sM ässa minnes Kas sealt rahwas peaks siin ellus ka ükskord waggusi  jama? Se on üks küssiminne, kelle peale minna ei tea wastata! Ma kardan: ei mitte. Seitungid towad se kord jälle pahhad sonnumed  ja issiärranis Korwu sare pealt. Rahwas  teinud seal hirmus mässamist ja ähwardaba  selle sare pealinnale suurt tülli tehha. Kui nad omma sönna piddawad, siis on seal kül waene luggu ja kust se wihha tulnud? palja pöllo-seadusse pärrast, mis nad ennestele  tahtwad sada, põlle agga weel kätte sanud.  Kui suremat põlle, siis olleksid woinud kül weel nattuke kannatada. Jtaiiama kunningas on üht kommissioni seadnud, mis seal need keige kennamad asjad wälja otsib ja Dublini näitussele murretseb. Noh, egga seal neist woi pudust olla; agga peaks nad mitte näppo mehhi senna saatma, kellest neil ka just pudust põlle. Essimesset Mail peawad malmis ollema tele minnemas. Prantfussemaalt. Seal pannakse sedda  wägga immeks, et Sleswig-Holsteini asjad ni waggusi seiswad ja Preisi kunningas ka omma troni könnes sest sönna põlle lausunud. Seal rahwa suus jookseb könne üsna awwalikkult:  Preislane tahhab need hertsogimaad illuste kokko mässida ja omma tasko pista. Jubba marsi hakkatusses arwasid nad, et assi nenda saab tullema, kuida praego nähha on ja et ta kellegi mu kui omma kasso parrast Dani peale läinud. Et Austria ja teised Saksa rigid sedda ni waggusi pealt watawad on üsna immeks panna; Prantslane seisab waggusi ja naerab ennesele peusse, et ni hästi lähhäb. Ta otab rahhulisselt, mil keik malmis  on, siis ütleb Preislasele: .Noh, manna naber, mõista nüüd isse kui mõistlik mees, mis so kohhus on mulle, mo su piddamisse eest anda, õlled nüüd suretükki tasko pistnud, leika mulle jälle ommast üks nattuke, muido hakkan kissendama, et ma ja taewas kokko langemad; anna mulle Reini jõe ärest nattuke su piddamisse palgaks?" Pikki silmi otawad agga sedda aega, kuida Holsteinis assi selletud  saab. Napoleon põlle wist ni rummal, kui monned tedda piddawad; kes rebbast ussub,  se woib tedda ka uskuda. Ma kardan,  et Preislane wimaks seal pead kratsib; kus kegi ei näe. Uemad sõnnumed. Peterburgist. Telegrahwiga on meie armolinne Keisre Herra 8. selle ku päwal Nitsa linnast need rõõmsad sönnumed sanud, et arm õlisse Keisre Proua ja temma laske terwis tänno Jummalale wägga hea olla. Kauba laewade arru, mis !7. Aprillist  künni 17. Nowembri ku päwani 1864 24