selle rummalate eksitajale üllekohhut, ehknago õlleks  temma mõnni usso parrast kannataja. Mõnned narrilased pakkunud temmale ka rahha, mis ta awwalikkult  mitte ep olle wõtnud, ööldes: „Onnisteggia  ei olle rahha wõtnud, siis minna, temma järrelkäia ka mitte." Uhhe lüderlikko naesterahwa lihhakogi eest, mis tale supärrast olnud, on ta just nenda õnnistanud, kui õlleks ta mvnni pühha wannem ehk tõssiue prohwet, ja mitte ahw olnud.  Kennel wähhegi Eestisüdda rindus on, mis omma rahwast armastab, üsna häbbi tulleb silma sedda kuuldes, kui paljo kannapäid Peruust wäljaminnes nuttes tcmma järrelkämud! Üks koerhammas on jutto wälja teinud, et Maltswetti  ahhelad 3 korda isseennesest kätte ümbert mahhalcmgenud ja nendap se hullo karjatse kannikas süakse hul kinnimessi uskuda sedda! lummal parrandago ja selletago meie waese Eestirahwa  mõistust, mis paigoti weel wägga seggane! Tallinnast. sSinodist ja Judirist- Tallinnama õppetajate sinodipiddamiune  hakkas 15. ja loppis 21. lunil. Hakkatusse  jutlust piddas Eestima kindral - superdent W. Schultz Dom-kirrikus. Selle aea sees on ka 20. lunil Dom-kirrikus missionipühha petud ja Jummalatenistusse lõppetusses mis meie maal arruldane assi on üks Jsraelimees, ühhe Warsawi üllema rabbini ehk preestri poeg, kes 37 aastat wanna, pühha ristmisse läbbi ristikoggodusse liikmeks wastowõetud. Kindralsuperdent  on tedda isse ristinud. Sesinnane Jsraelimees olli kaua aastaid kahhes mõttes wõitlenud  ja piibliramatus toe järrele urinud ja otsinud,  kuuni nüüd wimaks lummal temma waimosilmad  sclletanud, ewangeli LutteruSse usso tunnistusse peale ennast ristida lasta.  Kinnitago  Issand lummal temma usko ja tehko tedda teistele eesmärgiks. «Aaremaast. kolimaeast.j Et Saremaalt paljo sõnnumid ei tulle, siis anname allamal seiswat kirja terwelt luggeda, tänname saatjat ja rõmustame ennast temmaga ühhes, kui ka seal koli asjad hakkawad eddasi nihkuma, et meie Eestirahwas, midda warrem sedda parrem,  mõllema silmaga näggema saaksid. „ Armas Postimees. Algmissest sadik tul- led sa igga näddala minno ja mitme meie koggodusse liikme uksest sisse ja tood meile ued arrud ja sönnumed. Et sa ikka tulled ou meile rõmuks, -- ja peab ka eddespiddi armsaks jama,  isseärranis sellepärrast, et sel wisil keik Ecstirahwa süddamed sawad otsego kokko tombakud  omma sugguarro kurbdust ja rõmo teine teisega weuuakeste kohhus) ärra jaggada; kuidas õlleks se mnido wõimalik? „Et nüüd meil tsiin Kaarmal) ka üks isseärranis  rõmus Pääw on möda läinud, kuidas tohhin ma sedda so ennese ehk so sõbrade eest sallaja piddada? „Noh, mis isseärranis rõmo wõib teil ka olla? kössid sinna. Ota ma rägin, ning ärra panne meid mitte ni alwaks,  et mo jutto üksi omma teada pead, olle mehhekes rägi agga teistele ka. Mödaläind 30. Mai ku Pawal sai meie kikihelkonna  kolimaea, ledda koggodus liggi kaks suid ehhitas ja mis nüüd taieste malmis) wasto woetud ja ka sisse õnnistud, eks se meid ei römusta! Sa isse, ning muud tõssised Eestiwennad sate meie rõmust ka omma ossa wõtma, kui ma ollen ärra räkind, kuidas assi olnud. „Sel püwal, parrast lummala tenistust, tullid ue kolimaeasse kokko: Meie öppetaja, kirriko  wöörmüudri herra Baron Sass ja Kudjapä herra Baron Nolcken. Siin ollid neid wasto wõtmas:  Meie koggodusse 18 rottmeistrid, kihhelkouna  koolmeister ja keik meie waldade 19 koolmeistrid,  kihhelkonna ja kolme walla koli lapsed ja weel paljo meie omma koggodusse rahwast.  Kui keik kous ollid, lauldi esmalt nelja heälega: „OH wõtkem lunnnalat," - siis lugges  õppetaja Taweti Laulo ramatust 132 peatükki.  Selle peale teggi õppetaja üht tänno könnet lummala auuks ja koggodusse römuks. Siis tulletas koggodusse mele sedda kaõso, mis neil omma kihhelkonna kolist olnud ja meelgi ollema saaks, kui nad tedda eest-palme ja armastusse  kätte peäl seks piddawad, kelleks tedda assutud ja liggi 40 aastat petud. Ütles ka, mis keigist meie kolidest weel isseärranes sowida õlleks, ja macnitses koggodust, agga keige ennam  koolmeistreid, ommas ammetis ustamaks ning lummala ees truiks jäda, sedda kutsmist pühhaks piddades, kelleks neid lummala ja innimeste  ees on kõlbamaks arwatud, ning Issanda 228