Ommalt maalt. Tartust. käsk nekruti wõtmisse  pärrast.j Et nel aastal Me nekruti wastowotminne 15. Januaril peab hakkama ja 15. Webruaril walmis ollema, sedda meie teame; agga kes Liwima rahwast seddasinnast käsko taieste ommas keks tahhab luggeda, se mingo omma mõisa ja pallugo Ria kubberm. seitungi Nr. 136 wälja, mis 25. Nowembril s. a. trükritud:  seal seisab eestikele taieste sees. s„Wannemuise-seltsi" 4. Detsembril kõnneles esmalt üks seltsilige,. T-R. A. Eschscholttz, Tarto linna ärrawõtmis-- sest keisri Peteri, läbbi aastal 1764, ja parrast teine stltsilige, G. Zimmermann, ühhe saksa rahwa seas tutwa mehhe, Aug. Herm. Franke, elloluggust, kes Halle linnas essimest waestelaste kaswatamisse ja koiitamisse maea assutas. Nenda paljo, kui meie silm üllatas näggema, kulas selts sure tähhelepannemissega pealt. sKoddanikude musse.j 4. Detsembril  olli Tarto koddaniko musseseltsil arruldane  piddopääw: nemmad piddasid omnm seltsi 75-aastast mällestusse ehk aastapäwa. Seal said siis ka mõnnesuggused kõnned peetud ja terwissed jodud; sest tähtjas assi on ta ikka, kui üks selts 75 aastat ühtejärgi laggunematta kous seisnud, mis isseärranis seläbbi on sündinud,  et musseselts isse omma maeas ja mitte wõera ullo al üri peal ei ella. Wereja kiwwil ei kaswa samblad peale ja raske ürimaksminne on seltsi üddikurnaminne. Ka siin peame ütlema:  Omma pessa on omma pessa. Srdda Pango need seltsid tähhele ja mõttelao jgrrele, kel omma pessa weel ei olle. Dorro makonnast. 525-aastane ammetipiddo.j  Olleme Wõrro poolt sõbrade käest 3 kirja sanud, üks maggus, teine „mõrru." neist teine teise järrele nende omma kelemurdes ettetulla. Wõrro poolt sõbrad peawad  ja igga naddalas meie kelemurdega leppima, eks meie wõi ?a wahhel sekka nende kelemmde järrele omma suud seadida. Katsume ommeti. Agga kirri on nenda: „Armastetu „Eesti Postimees!" Wõtta ossa Meie Karrola kihhelkonna rõmust, mes meil püh- hapäiwal perran Märtnepäiwa 13. Nowembril 1866 olli. „Meie Kar. kihh. Wanna Antsmõisa walla. Pattuperra külla Koolmeister luhhau Neiljan  olli Jummala sure armo läbbi 25 aastat nimmetetu külla koolm. olnu, selle waiwa al nüüd jo kaunis mannas uink nõrgas lännu, nimmelt omme silmi poolt, et Issand täl paljo silmawet  om ikke lasknu sel kurblikkul mõdalännu ajal rahwa ülle kui ka omma naise nink nutma armsa laste surma ülle. „Et meije armas Karrola õppetaja sel nimmitul päiwal homniungul omma koolmeistret temma maian terwitada es sanu, et terwis ei lubbanu, sis sündi to jälle kirriko man niuk kirrikun!  kigo koggodussega, ent kõstre nink ennambiste  kik Karrola kihh. koolmeistre, kihh. kolimannemb, Pattuperra külla perrmehhe omma wöörmündrega olliwa warra hommungul lautoga  omma wauna sõbra terretaman. sEt Poolpäiwal  12. Now. kauge tuisk olli olnu, te ösel koggone ärratuisatu olli, es olle latse ütten sanu!) „OH Mõtkem lummalat" laulti kõwwa häältega nink rõõmsaste kigist, rõmo silmameega terwiteti tedda mitma õnne soommiste al, Lennati  ka lummalat, ke omma süllast sedda aiga ol!i omma armosiwuga kige kahjo eest hoitnu, nink todi talle mitmasuggutsit armokingituist sõprust, ent kirriko nink õppetaja poolt sai luhhan  kallist piiblit kingitusses, mes illust kullatu olli temmä nimmega üttel, nink töisel pool ütte armsa piiblimärsiga. Köstre poolt uis kirriko lauloramat, et luhhan omma surmani ni lümmalale  laulas, kuida ta seni om laulnu. Ent ka sure kirriko üllemba olliwa omma kingituise saatnu. Tarto linast armas prauskihärra A. H. Willigerode ütte mäega armsat õnnesowimisse :c. kirja onuna piltiga, , mes tälle suurt rõmo teggi, nisamma ka Karrola kihhelk. wöörmündrehärra  Rittm. N. d. Grote poolt 120 topi hääd õllut selle sowimissega: et Lemma meel 25 aasta omma kallist koolmeistre ammetin mõis terwisen ellada. „Koolmeister luhhan Reiljan tennas omma sõpru man kottun, kui ka koggodussen Issandat selle rõmopäiwa eest nink tunnist, et temma selle sure armo wäärt ei olle olnu, enge pälaest amma? jallatallani täis pattuhawu nink nidade 399