Warsawift. Seal on 20. lunist sadik 965 innimest kolerahaigeks janud, 232 terweks sanud, 392 ärvasurnud ja 34! alles piddalis. Wärskeaeawilja  sömisse järrele olla kolera kangemaks läinud. Würzburgist. Seal juhtus  hiljuti, et arseniko kihwt, mis prussakate karmis  walja olli pandud, ühhe paggari jures koggematta  saia taigna sisse sai. 460 innimest, kes sest saiast sõid, on kõik haigeks janud ja hirmus oksendanad, agga ommetegi ep olle kegi ärrasurnud. Kauba sönnumed. (Pernus, 12. lulil 1867.) Tuulesed, pilwis, Villud sa Vihmased ilmad, mis meil minnewa näddalasi sadik kinni peab, on liig paljo kahjo heinama ja Vilja põllule teinud; hein on mäddenemas, sa willi tükkati mahhapekstud, tükkati wee al. Linno tulli selle ku hakkatusses kaunis rohkeste sisse. Laewo on aurolaewadega ühte kokko 10l sisse tulnud sa 90 wälja läinud. Kauba hinnad: Linnad, v-linnad 54, llv-linnad 59, rbl. pärkpund. Willi, nissud 10, rukkid B'/s, odrad 7V«, kaerad äVs rubl. tscht. Sool, pnnnane 7 rubl. 50 kopp., walge 7 rubl. püt. Heringad, 13—l 4 rubl. püt. Räimed, 12 rubl. püt. Wöi, 8 rubl. puud. Kartohwlid, 130 kopp. wak. Raud, 20 rubl. pärkpund. Tubbak, 120 kopp. teisik. Kiwwisöed, 120 kopp. püt. Törw, Kurama, 5 rubl. püt. Uus Ramat. „Emmajöe õpik." Sest pissukesest, hiljuti siin H. Laakmanni jmes wäljatulnud ramatust kirjutakse meile nõnda: .. Immelik suWwi on meil tänuawo. Lehheku toi lund, lanipääw käo kukkumist ja öpiko laulo. Ei olle weel näddal möda, kus nende laulikute wisid  pühhajärwe kaldal mo meelt rõmustasid ja kus ma hüüdsin: lummalaga seks aastaks! Agga wata, Emmasöe kaldal kostis mulle uest öpiko laul wasto, mis ni wäggewaste mo süddamesse tungis, et sest ka teistele pean Mustama. Üks weikene uus ramat: "Emmajõe õpik," putus siin mo kätte, ja selle öpiko wisidest tahhan sulle, söbber, tänna rakida. «Wimaste aastades on meid mitmed laulejad ja laulikud omma annetega katsumas käinud. Mönne laulud on muist ka sure römoga wastowöetud,  suremast ja ust agga piddime ütlema: kahjo, et sandi salmikutega saapaid ei wöi tallutada, seal olleksid neminad omma õige kohha peal! Sedda surem on sepärrast meie rõõm, kui meile fellesugguse  inneto karra wahhel jälle mönned wisid wasto küllawad eesti wisid, eesti süddame süggawussest wälja kenud kelle sees wäggew laulo maim õhkub. Nisuggusilaulusi leiame agga „E mm aj õe õpikus" paljoge, nõnda kui: ..Sind surmani- (l. k. 13.), "Üht eesti laulo" (l. k. 25.), „Mo issama, nad ollid matnud" (l. k. 32.), ..So priust ollid matnud"  (l. k. 53.), ~Kül tabhaks nad" (!. k. 56.), "Mõtted Toom-mäel" (l. k. 59.) ja mitto muid, ja kui so südda waljumine ei lö, so rind ruttemine ei tuksu, siis ta sedda millalgi ei te. Tõeste, togo eestullew aeg, mis ta toob, kuulsaid laulusid ja laulikuid üllemal nimmetud laulud samad nende körwas ikka köllama ja ella ma kuuni eestikeel ellab. ..Agga kes on se „Emmajõe õpik?" Allandlik eesti linnoke, kelle jarrele sa ei tohhi otsida; sest kus öpiko maitse laulometsa tungitakse, sealt Lemma  laul ennam wälja ei kosw. Olgo sul ta laulo healest kül. Opiko laulo kuuldes ei püta jo lemma  sulgi nähha, muido jääb wait." C. R. J. Kirjawastussed. 149) Ka T. M . . .. s. Jummala ilmad ei olle meie parrandada. Nöu, mis meile annate, räkige enne omma öppetajaga kokko, arwame, et sealt isse parrewat nöu sake. 159) T. R. C l. „Tanno'laulopiddo" nöu, kellest ollete kuulnud, ei olle kül mitte muido „tu!ekohha," waid tossine nöu; agga sest ei olle aeg enne rakida, kui asja tallitajad teada saivad, kas selle tarwis Kvigeüllemast kohhast lubba antakse ehk mitte. Küllad ommal aeal ka selgemat teadust same. j 51) p. M. P Saab Teie tahtmisse järrele tallitud. 152) J. T. T Wagga tossi innimeste ju-- res- parrem on pakkulud arm, kui pallutud arm. Teie sowimine saab taidetud. ISZ) P. W. T . Pallume tnllewa korda ärcaodata.  154) C. R. J. T Olleme kätte sanud ja prukinud,  agga löppetusseS wasto omma tahtmist nattuke muutnud. Intressi pabberid. tPeterburgis, 15. Julil.) 5 protsent!, wöidolaenopabberid i. saggo !12—1i27-. 5-prots. wöidolaenop. li. jaggo IW—IW'/- 5 „ rigi pankpiUetid 80. 97^. 5 ~ imperialid V Serie 71 °/o. 4'/ z protsent!. Liwima pantkirjad 97'/, —9tt '/- 5-prots. ~ „ 87. 231 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 17. Juli ?867 Teadaandmissed ja kullitamissed. (Mit Polit s e il ich e r Bewilligung.) Kostilapsi wöetakse wasto Peterburgi ulitsas Fischeri maeas, kus nemmad saksa ja wennekeles koddo awwitud sawad. Wennekeelt kuulwad iggapääw. (1)