Sepärrast suur tänno keigile hea innimestele, kes sel wisil meie rahwast harrida ja parrandada püüdwad! Willandi Baron Ungern-Sternbergi herra olla nüüd ka sesuggune heateggia. Koli pühhitsemisse päwal olnud temma isse ka omma prouaga kolimaeas ja passunapnhhnmissega on koolmeistrid ja rahwas neid terretanud ja wastowõtnud.  Ka sel päwal ei olle need head mõisawannemad  omma peo mitte kinnipiggistanud. Peale waimolikko roa, mis Zppetaja jagganud, kui maea sisseõnnistas, on. Baroni herra kullo peale keige rahwale ka ihho kinnitust wäljajagga-- tud, kohwi ja saia, kus mitte pissut ülles ep olle läinud. Muidogi olnud rahwa südda rõino ja tänno täis, nihästi nende ande kui ka armsa, lahke ollemisse eest. Kolimaea hinda ei tea meie kirjasaatja weel tõeste, agga arwab, et herra peale 1000 rnbl. senna jure ommast taskust kullutanud. Kui mitto tewad sedda? Maea olla 11 sülda pik ja sülda lai ja keik, mis senna sisse ning jure tarwis, olla ausaste tehtud. Aitaks Lummal ka ausaste pMkida! Tallinnast. sKirri klikk ust waeste holekandmi  ssest.j Mönni ehk mälletab weel, et meie sest asjast pari aasta eest olleme kõnnelenud.  Se ettewõtminne on lummal tännatud stamale eddast läinud, agga ka tööd ja waewa omma jaggo teinud. Essimessel aastal olli neil waesteandeid 2330 rubl. kopp. ja teisel aastal 3412 rubl. kopp. sissetulnud, se on Mai kuust Mai kuni. 1) Olla kiil anded kaswanud, siis ka weel enuam ande tahtjad. Keige ennam kaswada nende hulk seläbbi, et maalt paljo waesid innimessi  linna kokko langeb, kes agga maal weel suggugi ei tea, misgast linnas peawad ellama. Lootwad kiil ehk linna tulles omma kümne sõrme  peale, agga kui need tööd ei leia, ehk liig wähhe leidwad, siis wahhib pudus aknast sisse. Suur hulk neist et olle sepürrast suggugi linna koggodusse liikned, waid maalt, ja ommeti on linna kirriklikko waesteholekandmissel keige pealt linna waeste eest murretseda, et need kerjama ei lähhaks. Nende iggalt poolt linna tulnud häddalistele  on nüüd hadda anda, hädda neid ilma jätta, ja ommeti ei wõi kegi mailma sojaks kütta. Seal õiget wahhet ja arro tehha ning mõeto piddada, teeb waesteholekandmist wässitawaks  tööks, kus tuggewat liggimesse armastust Larwis on, kui mitte lummala waesed lummala omma holeks ei pea toita ja katta jama. 2) Olla Tallinna eesti koggoduste waeste hulk saksa koggoduste wasto liig suur ja sepärrast  olla ka wõimatta, et igga koggodus omniad  waeste anded üksi omma waestele annab,  niis muido kül nenda peaks ollema. Eesti koggodussed olla mödaläinud aastal kül rohkem annud kui enne, agga nende armastusse anded piddada weel paljo rohkemaks minnema, kui nende waesed mitte woeraste kätte peale ei pea watama, egga neile koormaks ollema. Jääb ühhel ehk teisel middagi ülle, siis antakse muidogi senna, kus ennam abbi tarwis on. passeks lummal  Eestlaste süddant omma waeste wasto suremaks  ja soemaks minna!) 3) Keige raskemaks tehha agga waeste holekandmist  mitme waeste korrato ja kölwato ello, mis waggast ja ausast ellust emal mudda sees tahhab röbbeleda. On waene ka omma mele ja waimo polest jalge alla langenud, et ennam hea egga kurja, au egga häbbi wahhel wahhet ei mõista piddada, siis on tedda keige raskem awwitada. Mis aitab temmale andminne, kui andeid seddamaid  karjaste prugib? Seal peawad waesteholckandjad  tihti süddame walloga hädda näggema, kus wannemad neuda raisko läinud, et waeste lastelgi abbi ei wõi sata. Et nüüd südda ei anna neid üsna ülleanda, siis katsuwad isse ja palluwad  teisi, ommalt poolt tehha, mis wõimalik on, nende ihho ja hinge waesust kergitada. - Waesid on allati meie jmes ja meie wõime neid awwitada, annaks Inmmal, et neid ka tahhaksime awwitada. Sest keige wah heina st warrast, mis Inmmal meile annud, on ikka muist weel waeste jaggo. Peteröurgist. l3. Oktobril  otlid Peterburgi lossikirrikus Suurwürst Aujärjepärria Tsesarewitshi Aleksander Aleksändrowitshi  ja Printses Maria Dagmari awwalikkud kihlussed. Printses pruti hütakse Keisri Herra kässo peale sestsadik Sumwürsti printses Maria Weodorowna. Nüüd ei sa wist pulmasõnnum ka ennam kaugel ollema. Kuida ütlema! kuulsime, on Dani kroonprints 345