ette wõttab ja kuida lummal neid ennam õppides  ning ka aealikkus ellus pääw Päwalt kossusdes  eddasi aitab, se jääb toeks: omma ewang. Lutterusse ussoga seisab ja langeb lemma.  Aitummal, sedda teab ka „Wannemuine". Need ollid piddokõnne peamõtted. Agga kas sellega nüüd ellorõõm, seltslik kousolleminne, römus  laul, õppetlikkud kõnned:c. zc. peawad pahhad,  ärrakeeldud asjad ollema, nago mõnned sedda ütlewad? Walle, kümme kord walle! Mis monni mu kele ninnatark „Wannemuine" seltsist mõtleb ehk ütleb, selle peale ei wata kegi. Parrast sedda, kui telegramm, mis armsad Perno laulosõbrad seltsi aastapäwa õnnesowimisseks oltid saatnud, keikide heaks meleks sai etteloetud, kannetes  weel üks teine tallitaja lige seltsi allustussest  ja essimesse aasta eddasiminnemissest. Minnewa Janipäwal ollid 14 meest lotusses kokkoheitnud, se olli wähhe ja mitto kõrwalt waatjat kõngutasid pead, agga selle aea sees on nende hulk 104 peale tõusnud. On ka mõnned sekka juhtunud, kedda tuul nago hagganaid, jälle ärrawiib, sest põlle wigga. Kus on need puud, kel kuiwi oksi ei olle, weel wähhem et keik wilja 'kannaks? 50 neljahealega meestelaulo, on lauljad liikmed selle aea sees kätte õppinud. Teise aastaga on neil nõu igga Pühhapäwa  õhto parrast meeste laulo üht lastelaulo  tundi assutada, kus terrasemad Eestilapsed,  kel lunnnal healt annud ja lusti õppida,  ilma hinnata õppetust wõiwad sada. Selle polest wõiwad lastewannemad linnas seltsiwannemate  käest selgemat teadust sada. Pärrast kello 6 aeal läksid lauljad lippo järrel jõe Üre ja Padiga Oleski kaskede alla, kus seks pengid ollid walmis pandud, lautoga päwa õppetama. Lauljate padi ümber sõudsid weel 25 teisi paatisi möda jõgge lillesse. Paljo rahwast olli senna koggonud ja keigil näitas hea meel ollewad. Wasto kesk ööd tullid jõe peal lauldes linna taggasi ja nenda sai „Wannemume" essimenne aastapaäw löppetud. Etinnimessedsealjuresjännus egga nälgas ei ellanud, on muidogi teada, agga pahha ei olle meie kellegist kuulnud egga näinud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. sSoa Se werrine tants näitab nüüd Vömimaal otsego lennates eddasi minnewad. Siamale on Preislane  ikka alles wõitmas ja Austria kautamaZ« Kuida minnewa kord kuulsime: Türnau pissw kese linna jures wõitsid Preislased; Trautenau, losepstadti ja Gitshini linna jures suremas lahhengis, kus nad 3 päwa heitlesid ja Austria hirmus sure kahjoga lahhengit kautas, wõitsid Preislased; Munkengrätsi linna jures, mis Türnaust Paar pennik. lõunapool, wõitsid 16. lunil jälle Preislased, lõid 2000 waenlast mahha ja wõtsid 600 wangi, kautasid isse ka omma jaggo agga said wõito, ja nenda on nende õn ja Austria õnnetus siamale eddasi läinud. Berlinis ja keige Preisimaal piddawad rahwas rõmopiddusi>  agga Winis ja keige Austriamaal on rahwal pead norgus ja kartwad nüüd ennestele sedda tullewad, mis nemmad Preislastele ähwardasid  tehha. Nenda lähhäb mõnni kord luggu, kui iunimessed ni üllemeelsed on, karronahka ärra» müma, enne kui karro käes. Austriamaal hooplesid  enne üttemad ees ja avamad tagga ja Püüdsid, nenda öölda, WZidopiddud enne wõito ärrapiddada, agga nüüd hakkawad silmad lahti minnema, et se nattuke liig warrra olnud. —- Watame nüüd selle nciddala sõnnnmid järgemöda  läbbi; linnad, kedda siin nimmetame, on ennamiste pissukesed. Preisi kindralid Herwarth,  Steinmets, Horn w. näitwad imme tnllised mehhed ollewad. Sõawanaisi wetakse mitme tuhhandekaupa Preisimale. 17mal läksid neid korraga 8000 meest Posimale swasto Pola radda), kus neid kinni hoitakse, künni rahho tulleb, mis lotusse järrele mitte liig kaugel ei wõi olla; sest meie arwates ei wõi Austria sel wistl mitte ennam kaua wastopanna. Keige weidram  on, et Austria omma seitungides keik neid lahhengid, mis ta iggapääw kautab, kidab wõitnud ollewad. Agga kui pikkuksed walle jallad on! Keik mailm näeb stlmaga, et luggu nmda ei olle. Seitungides lasseb omma rahwale  ette puhhuda, kuida nemmad Preislasi lönud,  agga isse tagganewad iggapääw Laggasi, üks lin teise järrele langeb Preisi kätte ja mehhi lüakse mitme tuhhande kaupa mahha ja wõetakse wangi. Et seal ka Preisi poolt mehhi langeb, on muidogi teada, agga neid on ikka paljo wähhem  ja need langewad wõites. Austria olla, 208