, Teises salmis, Kalat. 6, 9. maenitseb apostel  nõnda: „Agga kui meie head teme, siis ärge tüddigem mitte ärra, sest meie peame  ommal aeal löikanla, kui meie järrele ei anna." Oi jah, se on tõssi kill! Head tehhes pea ärratüddida, olleme kõik Malmis, nõndasamma ka waeste holekandmisses. Meil on seks ni mitmesuggused wabbandussed käe parrast: aead kallid, kõik assi kassin, tenistus raske leida, ommal mitto suud sömas, maksud rasked, anded  prugitakse kurjaste, midda ennam anname, sedda ennam tahtjaid ?c. Kes julgeks salgada, et se pVrako ennam ehk wähhem ka nõnda on? Kokka hoidmist on tarwis kiil, isseärranis selsinnatsel  waesel aeal. Agga mil peab siis kristlik armastus ennast ennam naitma, kui nisuggusel  waesel aeal? Mis armastus se on, mis üksi siis annab, kui küllalt käes anda? Kristlik wend, anna ja ohwerda ka siis rõmoga, kui se sulle mitte mängo assi ei olle, maid kui mõnni kord omma kõhho pead polele jätma, et waene ka middagi saaks. Sealt tunnukse õiget  ja ellawat usko, mis armastusses teggew on ja mitte ärra ei tüddi. Usso pudus on heateggemisses  tüddimus. Tüddnuust wõib ka tehha, et andmine ei tahha paljo awwitada. Kerjamine olla agga Tallinnas paljo wähhemaks jünnd ja peab jo jäma, kui 131 waest, kes enne kerjamissest ellasid, nüüd waestemaeades asset leidnud ja 254 waest iggas kuus abbi sawad, et kerjama ei lähhäks. Neist olla mõnned kül jälle sallaja kerjama läinud  ehk omma sadud anded karjaste prukinud,  sellegipärrast wõida waeste holekandjad julgeste tunnistada, et wähhemast 300 kerjajat  Tallinna ulitsate peal wähhem olla, kui enne olnnd. Kui siiski weel kerjajaid olla, siis olla need maalt sissetulnud ehk muido ümberhulkujad  wõerad. Nende wasto wõib üksi Politsei  awwitada, agga sedda mitte waeste holekandmisse  süüks anda. Agga waene ja wässitaw lnggu olla ikka weel sellega, et nutte igga koggodus omma waeste eest ei sada hoolt kantud, ja se kaebdns langeda jälle eesti koggoduste peale, kelle'waesed ikka weel ennamiste sakste andidest ellada, mis läbbi nende ommad waesed paljo wähhemaga pid- dada rahhul ollema. Sedda ei kule meie mitte rõõmsa  melega! Mikspärrast kandwad Eestlased sedda teotust, et teised nende waesid peawad toitma ja nemmad isse ei tahhaks omma waeste wasto mitte hallastust tunda? Lasko Jmnmal sedda pea teiseks  sada, et tullewa aasta arroandmine ennam nõnda ei kaeba. Olla ka sel aastal jubba eesti koggoduste waeste anded hea tük rohkemaks läinud,  kui enne sedda, agga süddamest sowiksime meie, et eesti waesed ka eesti leiwast wõiksid ellada! Kristlik armastus ei küssi kül mitte rahwa  suggu järrele, sedda ep olle Jummala rikis tarwis; agga kas siiski mitte illusam ei olle, kui igga emma omma wäetimaid ka isse omma rinna otsas toidab? Tulleb. abbi muialt jure, noh, aitummal, agga selle peale ei pea kerjaja melega mitte lodetama. Mõttelgem iggal pool omma waeste peale, need on koggodusse warra, ja ärge jätgem neid tuimal mclel wõeraste holeks. Rõõmsaid andjaid  armastab lummal, ja temma armastus peaks meil ammeti middagi wäärt ollema. Järwa mallonnast. Sealt Poolt kirjutakse  neile nõnda: Wägga halle lnggu, mis Nr. 33. lapse uppumissest kuulsime, agga põlle parrako lummal mitte essimine kord! Kui kerge assi õlleks kaewudel rakked ümber ja kaned peal piddada, agga ikka weel peame lasteuppumist kuulma! Jubba mõnne aasta eest andis Tallijina kubbermango wallitsus kõige linna ja ma politseiwallitsustele  käsko, kangeste selle ülle walwada,  et kaewud ilma kaneta ei pea ollema, mis agga sellegipärrast ikka weel leitakse. Kui nüüd wallawallitsussed selle kässo täitmisse polest  wastust peawad andma, siis on jo nende kohhus selle peale käia, et küllades egga talludes  ennam ilma kaneta kaewusi ei pea leitama. Ka olleme hea melega Ulu mõisa laulo piddust 24. numris kuulnud, isseärranis kui laulo piddud  Jummala sönnaga samad hakkatud ja lõppetud,  mis igga laulopiddo jures peaks ollema, ja ommeti paljo tullusam õlleks, kui ilma selleta allustada ja purjutamissega lõppetada. Se pahha uddo peaks igga laulopiddo jures lahhutud  sama, et laul tõeste süddant kergemaks, meelt lahkemaks, pead terrasemaks ja tööd lõbbusemaks  teeks. Kinnitago lummal sedda meelt ja mõistust igga lauloseltsi põhjaks ja seadusseks." 269