temma seadust jalgega tallab, se ommad jallad  pölletab. Kes tuult külwab, se tormi leikab.  Sedda on Pola rahwas teinud, ja ommast  kurjast külwist kurja wilja leikanud. Jgga  oige innimenne otab selle pahha tulle kustumist.  Wöeralt maalt. Saksa- ja Danimaatt. pärrimisse tülli, Sesinnane tülli õn jubba suur ja ähwardab weel suremaks minna. Ni hästi terwe suur Saksama kui weike Danima  on kähhisemas ja kohhisemas. Sleswig- Holsteinima ehk hertsogirigid on nende tülliöun,  kelle kallal nad taplewad. Saksamaal on iggast nurgast se ainus jut kuulda : ..Sleswig-Holsteini  hertsogirigi aujärjepärrimisse järg on seadusse järrele hertsog Augustenburgi  käes ja temma peab selle ma hertsog ollema." Sellepärrast petakse iggal pool nöupiddamessi  ja rahwas karjuwad omma wallitsejate  körwad täis, et Sleswig-Holsteini hertsogile Dani wasto peaksid appi tõttama. Mis Saksama ja rahwas olla, piddada ka seks jäma ja omma suggu hertsogist wallitsetud  sama, kui mitte heaga, siis kurjaga. No hea kül; agga mis ütlewad Daanlased? Sa kallis aeg! nemmad turtsuwad kihwti ning ei tahha sest middagi teada. Nimmetud hertsogirigid  olla enne Dani kunninga al olnud ja piddada ka eddespiddi seks jäma, sest ei anda nemmad mitte musta künewäart järrele, kas tükkid tagga. Londoni protokol (1852) olla nende poolt, mis järrele Dani kunningas  ka ühhes Sleswig-Holsteini hertsog olla. Seal on nüüd hea nõu kallis, mis sest asjast  wimaks peab wäljatullema? Sakslased löggistawad moeka, Daanlased tewad ommalt poolt seddasamma. Suremad saksa rigid, nago  Austria ja Preislane, seiswad alles kahhe wahhel. Nemmad ehk rägiksid ka teiste Sakslaste  wisil, agga önnetusseks ollid nemmad 1852 Londoni protokolli ka allakirjutanud, mis läbbi nende käed nüüd seutud on. Agga  saksa rahwas ja mitmed wähhemad wal- litsussed ütlewad: ..Mis meil Londoni protokolliga  teggemist, hertsog Augustenburgil on sulla õigus, ja peale selle ei olle Dani kunningas  isse jubba peale 10 aastat omma protokolli  ial piddanud, —kes wöib meid keelda,  Slesmig-Holsteinimaad Danimaast lahhutada  ?" Ugga et Daanlased heaga maad kätte ei anna, waid rüggementi rüggemendi peale Sleswig Holsteinimale saatwad, kes minnas  püssidega rahwa seas rahho peamad hoidma:  on üsna teadmatta, kuida se sassis assi ilma söata peab arrutud sama. Sleswig- Holsteini rahwas isse, kui wahhe peaksid lubba  ja mahti sama, tahhaksid wägga hea melega  omma hertsogi alla heita. Kui rahha wöiks awwitada, olleksid jõukamad marsi malmis,  sedda andma. Üks rikkas Haige olli töwwewodi peal 6000 rubl. selle tarwis annud,  ja nenda tewad ka meel muud Saksa rahwas, isseärranis Badi- ja Koburgimaal. Ugga kuida ööldud, et se assi rahhus tallitud saab, ei tahha ma mitte uskuda. Jtaliamaalt. sPölg'tud Prantsusse keisri onnopoeg, prints Napoleon, on Ztalia kunninga wäimees, ja selle parite sündis minnewa aasta noor poeg, kes nüüd jubba 15 kuud wanna, agga praego alles ristimatta on. Kuida nenda? Noh, sure rahwal on ka ommad häddad ja wead, ja suur suggu, siid ning sammet egga rinna tärnid ei hoia pahhandust egga melehaigust igga kord mitte kaugel. Lapse issa on keiserlik  prints, lapse wanna issa koggoni kunningas,  agga laps on alles ristimatta. Lapse  issa ja emma tahtwad wannaissa wadderiks  palluda ja temma käe peal lapsokest ristida;  agga mis tehha, kunningas Wiktor Emanuel seisab kirriko wande al, paawst on temma peale wihhane, ei lubba temmal' ristiinnimenne olla egga ristiissaks heita, ei ka önsaks sada. Selle pölgtud wadderi pärrast  peab nüüd temma tütrelaps 15 kuud ilma  asjata ristmist ootma. Paawst nääb kül, et temma kirrikowanne Ztalia ja mu rahwa silmas ammo wannaks plekind ennemuistseks juttuks on sanud, kellest kegi ennam luggu 384