liggi 3,500,000 tükki waljajaggatud, ning sedda keiges mailmas, kus ial innimessed jubba luggeda  mõistwad. Künni siamale on sesinnane piibliselts 60 aasta sees jubba 48,000,000 piiblit ärrajagganud ja surel leitusse päwal same teada, kui paljo wilja se lummala elloseme on kannud. Nemad sönnumed. Peenust. sMaltswet Perno tornis.) Wõtgo Maddis keik seitungid, mis läbbi mitme hea marga ja walleliko nimme ni tuimaks saab, et kuhho pea pistab, seal hütakse marsi: „Hurjah!"  Maltswetiga Põlle ka parremat luggu. Temma läinud ka Pernus ommal wisil räimede nimmel „innimessi püüdma," agga jalg sattund lõnga. Jubba naddalat 5 olnud ta seal räime rannas hulkumas ja räime ostmas, mis ta sealt male saatnud. Esmalt ellanud ta 3 päma ühhe omma Krimmist taggasi tulnud jüngri jures. Pärrast hakkanud merre pool allewi serwas omma  prohweti hullustamist ühhe manna soldati jures peale. Häbbi kül, agga paljo rummalaid naesi ja mönui mehhe narrilane jooksnud temma järrele. Seal hakkanud assi haisema ja kelm lippanud „Kirbo randa" (mönui werst Peruust õhto pool.) Sealt hakkanud aega möda ülle meike jõe allewis ennast pessitama, künni Ledda 6. lunil ühhe kirjopeaga mõldre jurest kesk naeste hulgast, nago mõttust laulo pealt, ülles leitud. Kirriko mannemad tulnud marsi senna ja wötnud tedda kässile. Liggi 1 tundi olla ta masto waidlenud ja kui sonnad ärralõpnud, wimaks roppuks läinud. Teisel päwal tulnud 3 kohto teenrit tedda terretama, agga küggo olli möldre pessast mäljalendanud. 9. lunil leiti Ledda ühhe Sauga tallopoea jurest jälle üllesse, Lodi linna taggasi ja pisteti puri. Seal ta nüüd on. Kuida ennast jälle wäljawalletab, on mul teadmatta. - Pernus on aitummal paljo mõistlikko innimessi, kedda wennalikkult terretame, agga, nago iggas paitus, kannapäid seas ka. Õlleks rebbane kaua lahti jänud, kes teab, kas Pernus sealihha mitte ep õlleks oddawamaks ja hallid rided kallimaks läinud, nago enne lärwamaal. Tänno kirriko ja kohto mannematele,  kes seal parreni ta kannul ollid. Talkittnast. sKaarli-kirriko koggodusj on 6. lunil omma aastapiihha piddanud ja Issanda ees rõmus olnud, kes sedda uut koggodust  assutanud, aasta eest neile häddakirrikut ehhitanud ja siamale hoidnud. Andko lummal neile ka armo, omma pärris kirrikut pea malmis sada. Eestimaal peawad teo orjusse- ja segga rentkontrahtid lürripäwal 1868 ka puhtaks ärrakautadama. Jälle sam eddasi. Tänno Jummalale. Ued ramatud. Tartus H. Laakmanni jures on trükkitud  ja müa: Ma-rahwa Wanna Juttomees ehk ammo odetud kütlalinne. Teine jaggo. Hind 20 k. Wiru lauliku laulud. Kokupannud ja wäljaannud  F. R. Kreutzwald. Hind 20. k. Mõista, mõista, mis se on? Arwata 3 pennikormat Peipsi järrve arest Wirro  pole olli karro pessa. Manna karro olli omma pessa wisiparrast walmistanud ja ellaS waggusi, mis keik wöisid tunnistada, kes ümberkaudo ellasid. Parrast lnbbas ta pessa nore karrule, omma lellepoeale  jätta, agga sedda oüi ta nattuke uimase peaga  teinud. Noh, kus lellepoeg noor karro ennam kärsis odata, maid tõttas marsi üht ja teist loma abbiks kutsuma, et wanna karro pessast wälja ja iSse sisse saaks. Seal tulli siis sik omma sarwewedega,  kass omma küündega ja esel omma pikka kõrwadega. Kas tulli sest abbi? Ei tulnud. Wanna  karro jäi ikka omma pessasse ja noor karro piddi häbbiga külma ja nälja kätte minnenla. Parras! Märka: Kes teisele auko kaewab, se iSse sisse langeb. Kirjawastussed. 143) F. W. P. . . - . . -l. Tänname wägga! Tulli  minnewa korraks nattuke liig hilja. 144) P. S. U !. Oige terwe, sedda vili wägga tarwiS. Kus teggiad, seal naggiad. !45) G. Zs. J s. Wägga hea. Kui isse õllele  arrakatsunud, siis wdib jo tossi olla, sest omma silm on kunningas. 213 Vsn der Cenfur erlaubt. (Nr. 116.) Dorpat, d. 14. Zuui 1865.