luda wägga, et kunningas mitte pahhaks ei panne, agga temma sada Neapoli pole Jtalia rahwast tömbatud ja lükkatud. Kui ta sedda omma peästmisse tööd olla ärra teinud, siis tahta Lemma hea melega omma möeka kunninga  jalge ette mahhapanna ja ello aia sauna  kuulda. Säh nüüd! siis wöime kaua odata; sest Garibaldi tö ei olle enne malmis, kui Prants 11. ja Pius IX. aujärjed on langenud  ja Wenetsiama Austria käest ärrakistud, ja nisuggune tö, kui ülleültse korda peaks minnema, ei olle wist näddala kahhega tehtud.  Kuida kulukse, peab essimeune ots temma mäest, ISW meest, ülle Messina merre-kaela  jubba Reapoli rikis kaldas ollema. Mis temmale iggalt poolt abbi tulleb, se on imme. Ka kaugelt Krekamaalt tullakse tedda appi, nago hiljuti jälle 5W meest ilma kutsmatta temma mäe abbiks töttanud; nendasamma  ka muialt. Neapoli linnas peawad  rahwas igga pääw Garibaldi tullemist kartma, ja kunningas selle wasto wagge linna  kokko korjama. Wöerad konsulid ja savikud  ei julge ka ennam omma naesi lapsi linna sees piddada, maid saatwad neid saddamasse söalaewade peale ellama. Tulleb Neapolis lahhing,  siis saab se wist weel hirmsam ollema, kui Palermus, kus nüüd söatulli mödas on ja laggund maiasid ehhitakse ueste ülles. Ülleültse  ei pea Neapolis ennam üllem egga allam  teadma, kus ta pea seisab ehk mis peab teggema. Kalabria makonnas jooksta söamehhed,  kes Prants 11. eest peawad söddima, rüggementi kaupa Garibaldi pole. Mis seal ennam wöib lota olla? Küllab same pea sest ennam kuulda. Prantsussemaalt. Prantsussed pannid  immeks, et paawst kahjo ja pahha melega, mis tal Romanga makonna parrast on, waese Siria katoliko rahwast, kedda Drusid murdwad,  mitte sanna ei lausunud. Nüüd on ommeti  „pühha issa" kulutusse kirri ka jubba Prantsussemale üllatanud, kus sees ta omma wagga süddame wallo kaebab, et temma karja lambad Siriamaal ni hirmsaste Türgi huntidest  murtud sawad. Ta kidab Prantsusse keisrit, kes neile rutto abbi sadab, ja maenirseb  keiki katoliko usso wastasid nuhhelda, et seädus ja öigus ku ssagil rikkutud ei saaks. Enne kui Prantsusse keiser ommad söamehhed  Siriamale satis, on ta nendega nenda könnelenud: „Prantsussema on römus teid Siriamale sates, sest teie lähhäte neile appi, kellele üllekohhut tehhakse. Teie ei söddi seal mitte mu kunninga, waid kurjusse wasto. Ma lodan, et teie nende ausad pöiad ollete, kes enne teid ristiusso söalippo senna male on winud. Teie ei lähhä mitte sures hulgas; agga teie waprus tehko teid hulgaks. Zgga ma rahwas teadwad, et kui Prantsusse söalippud  kotto liguwad, siis peab seal assi tagga ollema, ja teadwad ka, et nende lippude tagga üks suur rahwas seisab." (Sannadel, mis Napoleoni suust tullewad, on ikka nattuke hooplemisse ja uhkusse maggo jures.) Siria õnnetuma innimeste tarwis rahha korjama, on Prantsussed kidowäärt terrased. Keiser annud 25,000, keisri proua 10,000 pranki, ja nisuggused andjad kiskuwad teiste suurde kukrud ka lahti, kes au pärrast ei tahha andmatta jätta. Prints Napoleon annud 2000 ja temma abbikasa printses Klotilde 1000 pranki. Seitse ministrid annud iggamees 1000 pranki. Mis immeks on panna, ka ju did on jubba Parisis liggi 49,000 pr. kokko pannud, ning Rootshild annud ommast taskust üksipäinis  15,000 pr., mis keik Sinama ristirahwale  sadetakse, kedda Türklased paljaks risunud ja pölletannd. (Ma ei tea mitte kiusada, kas ristirahwas jutide häddas seddasamma olleksid teinud. Küssige isseennast.) Essimesse Augusti ku päwani on 158,526 pranki Siria waeste tarwis kous olnud. Inglismaalt. Jrima paawsti abbimeeöte  on jubba 116 meest happo meiega ?oio taggasi tulnud. Ei olle keik kuld, mis hiilgab;  ei olle ka iggal pool hädda, kus karjutakse.  Zrimehhed ei tea nüüd, kuida omma hädda peawad kaebama, mis nad Jtaliamaal ja pilka tee peal eddasi taggasi käies on näinud  ja kannatanud. Nad pahhandawad keige ennam selle ülle, et kateliko usso pappid neid, 254