wabrik Essi linnas. Seal olli jubba aastal 1866 ütleültse 155 auromassinat, 49 aur oh amert,  mis kokko 13,850 leisikat kaluwad, (üks nende seast 3000 leisikat). Nimmetud aastal tehti seal 63,500,000 leisikat terraskaupa malmis,  ennamist suredtükkid. Igga pääw prugib wabrik 22,500 wakka kiwwisüssa ärra ja igga õhto põtlewad 9000 gaaslattert, et 15—30,000 innimest näewad tööd tehha. Seal lähhäb middagi wälja, agga tulleb ka sisse. Meie Keiser ja Keiserina olla 12. Augustil  Kissingist Darmstadti linna läinud, Keiserina  suggulasi watama. Keisril olla nõu, pea koeopole tulla, Keiserina jäda weel kauemaks. Meie kuleme Berlinist, et prohwessor Frommann, kes enne Peterburgi Peetri-kirriko saksa õppetaja olli, kindral-supertendiks ja kindral-konsistoriumi  wiitse-präsidendiks olla nimmetud  ja selle ammeti peale Peterburgi li Ma taggasi tulleb. Austriamaatt. Küttid on onuna teed läinud, piddo mödas ja tagga järrele wõiwad lustilikud Wiinlased wäljarehkendada, kui paljo se nalli neil maksma tulnud. Nago Austrial iggas mu tallituses, olla neil ka küttipiddo kulluga  pudus tulnud; agga mis sest wigga, kui kahhe näddalane unnenäggo illus olli? Nad soid Wini worsti, jõid õllut peale, piddasid pilkad  kvnned, ollid kord jälle Sakslased Sakslastega,  kui ka Preist hobid melest ärra ei läinud, mis sa weel tahhad? Tulleb ka mõnni tuhhat  kuldnat linnal jure maksta, tühhi assi! egga ni kenna piddusi ommeti ilma hinnata wõi tahta. Piddo peal olnud agga ennam saksa sõbrust nähha ja kuulda, kui Ungritel melepärrast on, kes saksa sõbrnst ei salli. Ungria zeitungid kärratsesid  hästi selle ülle, agga Wini zeitungid Pistsid pead tiwa alla ja jäid üsna wait. Prantsusemaatt. Hiljuti said Keiser Aleksander  ja kunningas Wilhelm Reini jõe äres kokko ja lõid, nago suggulased, kät. Teiste ristiinnimestel ei tulle nisugguse asja jures middagi pahha mele. Agga Prantslased sinna kallis aeg! Warsi kõllasid nende zeitungid! Egga se head wõi tähhendada; tahtwad ehk sodda ärrakautada; mis siis aeawiteks tegge- ma hakkame?" Ja jah, kui mitte Prantsus ni üksi ei seisaks, Inglane ja muud rigid rahho  ei armastaks: Prantsuse Parrast wõiks sõdda  Home tulla; agga üksi ta ei julge pead tullesse  pista. Ta rägib parrem rahhust ja mõtleb sõa peale. Preisi- ja Wennema peawad Prantsuse lodud waenlased ollema ja temma wasto tülli otsima, ehk kül kegi selle peale ei mõtle. Peaks tülli tullema, siis ähwardab Prantsus  Preisiga sedda tehha, mis Preislane Austriaga  teinud, se on kui korda lähhöb. Kuida praego Eüropa järjed seiswad, ei olle sõdda mitte  karta, kui kiil Napoleonil ja temma Prantslase tel seks head tahtmist ei pudu. „Latre" karra  ei olle ka weel waggusi janud ja selle waljaandja  alles kohto al. Tõt ei tahha ükski muddane süddame tunnistus hea melega kuulda, weel wähhem Napoleon. Inglismaalt. Kurri tö ei tahha kohhegil kadduda. Kunningana Wiktoria on praego Shweitsimaal  maggestiko klimas omma teiwist korrastamas.  Senna olla üks pahha Irlane tale järrele  romanud, et temma ellule otsa tehha, agga tigge loom on, enne kui kurja ärrateinud, kinniwõetud  ja saab omma parrajat tööpalka. Raudtee õnnetused tullewad ka meie maal mõnnikord ette, nago hiljuti Ria-Dünaburgi  raudtee peal; agga Inglismaal (isseärrauis weel Amerikas) paljo saggedam. 8. Augustil läksid seal kaks rautee rongi kokko, üks mässin ja kolm wankert läksid purruks ja 20 inmmest said surma; agga Inglismaa zeitungid rägiwad sest ni külmalt, nago ütleks teine küllanaene teisele: „meie raiusime ommad kaapsad jubba mahha." Inglased rägiwad Paljo Prantsuse Napoli  onipawast, olla kõik muido sunnitud wäljaspiddine  assi, kel tuma sees ei olle. Jnnimesi tulla kül suur hulk kokko, agga kellegil ei olla assi süddamest. Prantslased tunda arra, et nad temma wallitsuse al ohheliko otsas küiwad, mis ni pik ehk lühhike on, kui Napoleon ommast peust lasseb. Keisririik sada 16 aastat wannaks, rahwas olla wassind temma juttasi kandes, ja sellepärrast ei olla Rapoleonipääw egga muud sellesaruatsed mängoasjad nende melest suremat wäärt. Keisririik olla rahho, agga nisuggune rahho, mis pealaest jallakannani sõariistus seisab» 271