ma öppetajaid ehk mõisawallitsussi palluma, nende lomasi ehk muid asjo Ria komitele kirja labbi nimmelt teada anda. Tehko nüüd sedda mõnned isse, ehk lasko iehha, siis peab peale nende nimme ja ellokohha weel kirjas selgeste  üllewel seisma: 1) mis nemmad wäljanäitmissele tahtwad sata, Z) kas omma wäljanäitmisse lomi ehk asjs ärratahtwad müa ehk mitte ja kui sure hinna eest ja 3) kus nende wäljanäitmisse loom sundinud ehk assi tehtud ja sadud. Kes Riga selle asja parrast kirjutab, peab nenda adressi kirja peale pannema: Au äie Lxeeutiv»(?oMit6 Äer AusZtel- ZUUS Zu ZiiKS. sEestikele ei maksa kül kirjutada, sest komite liikcked eimWAMstseaL Nttimaal meieeestikM.^ Kes omma Leadaandmist siin Tartus tahhab üllesanda, nende eest lubbab keiserlikko Lihwlandi põllomeeste-seltsi sekretäri herra C. Hehn sedda tallitada, kes Dom-ulitsas seltsimaeas ellab; agga nemmad peawad omma asjo lemmale keige hiljem  asi 11). Mai ku Päwani üllesandma, et lemmal  weel aega jääks nende Pärrast Niga kirjutada. Lomade wastowõtminne wäljanäitmisseks on Rigas 13. ja 14. lunil. Semu kui wäljanäitmisse  aeg kestab, ei tohhi lomad ilma konM  loata mitte teise kohta widud sada. Lomade wäljanäitjad peawad isse nende tallitamisse eest hoolt kandma ja sawad Põhko ja muud lojukse söki parraja hinna eest komitö käest. Kui lomi ehk asjo peaks tahhetama wäljanäidata,  mis seks ei kõlba, siis wõib komite neid pärrast üÜlesandmist warsi ärrapõlgada, ehk senna wies taggasi sata. III. Aupalgad. Auutassumist, mis wäljanäitjatele antakse, on rahhakingitussed ja aupalgad. Rahhakingitussi  on üksi komade peale pandud, kui sedda wäärt on, ja üksi nende komade peale, mis siin Balti kubbermangudes kaswatud. Aupalgad on hõbbe ja prongsi rahhad keiserlikko Lihwlandi põllomeeste seltsi polest, ehk auustawad attestatid  ja kitusse tunnistussed. Et nüüd tallo maeameestel wägga raske ehk üsna wõimatta õlleks nisnggusi lomasi wäljaseadida,  mis sure perremeeste ehk mõisa komadest parremad olleksid, ssparrast sawad tallo ellajad meie ma ellajasoust wätjanäitmisses isseärranis üllewadatud ja nende headus arwatud ja on nende peale need rahhakingitussed pandud: ' Keigeparrema pimalehma eest, Mis Nhwlandimaal ?aswatud ja kedda tallsmees Wljanäillnissele  tonud, 25 rubl., wähhem paMna ML prongsi aurahha ja weel wähhem parÄua eest kitusse attestat. (Nendasamma on kdlm Eestima ja kolm hinda Mlrama tallo lehmade peale pandud.) Keigeparrema Pulli eest iggast Z kubbermangust  on tükki pealt 20 ruU panM ja teised hinnad Me aüurahha ja kitusse Mi. Keigeparrema lehmikwassika Hst ig- Hast 3 kubbermangust tükki Pealt 15 Ml. ja Wsed hinnad nisamMa W GWM MMetud. Ülleültse on masugWt MM tallorahwast wäljanäitmissele iodüd, U rahhakingitust  pandud, mis 180 rubl. wäljatewad, peale selle 9 aurahha ja 9 kitusse kirja. Nende meie ma lomade peale, mis mitte tallorahwast wäljanäitmissele ep olle todud, on 3 rahhakingitusse,  3 aurahha ja 3 kitusse kirja hinda pandud, kokko 60 rubl. Peale selle on weel ennam hinda st nende lomade peale pandud, mis wõexama lomade, nago Inglisse ja Holsteini seltsi on, ja on nende jauks 5 rahhahinda kokko 140 rubl. 2 höbbe, 10 prongsi aurahha ja 13 kitusse kirja. Nendasamma sawad tallorahwast kaswatud ja wäljanäitmissele todud põllohobbused ka isseärranis üllewadatud ja nende headus arwatud.  Keigeparrem tä? ja märra wähhemast seltsist,  sawad 20 rubl. tük, wühhem parremad 10 rubl. ja weel wähhem porremad kitusse kirjad. Suremat suggu tallohobbustest sawad keigeparrem  täk ja märra 20 rubl. tük, wähhem parremad  aurahha ja weel wähhem parremad kitusse  kirjad. Põllo hoostest, mis mu rahwas wäljanäitmissele  tonud, sawad 4 rahhakingitussi, 4 aurahhasid  ja 4 kitusse kirjasi. Peale selle on weel weohoostele 2 rahhahinda,  kokko 60 rubl., 2 aurahha ja 2 kitusse kirja arwatud, ja wimaks on keigeparrema uhkusse hoos tele 6kitusse kirja hinnaks pandud. Keigeparrema siggade tarwls on 3 prongsi 110