senni kui jälle rahha same. Et nüüd sähhärdusi  rahha-markisi jubba wägga paljo, ja mitmet  näggo on, sepärrast tahtsin omma sebradele  ni paljo üttelda: waatke ka nattuke ette, kui neid wastowöttate. Jubba on sedda  ka küllalt juhtunud, et walksid innimessed walksid margid wäljaandsid ja liggimest petsid, nago siin pari päwa eest paar korda sündis. Mönni tulleb sellega ilma süta kimpo, minne wötta siis pärrast kinni, kust sa said? ja kahjo kannab ikka se, kelle käest walsk mark leitakse. Peale sedda on keige markide wigga se, er nad makele kirja ei kanna. Sepärrast waatke  ette, enne kui wastowöttate ja tasko pistate,  et kegi kahjo ei sa. Lasseb agga mönni ennast petta ja ei küssi järrele, siis ärgo aiago sedda „Postimehhe" süüks. Tallinnast. Püssirohho õnnetus. Kolm söa-aurolaewa, mis liggi Z aastat Peterburgist  ärrä ollid, kaugel hommiko pool Asiama otsas, Amuri-jöe suus, need ollid sealt nüüd koio tullemas ja 18. Augustil lõuna pool Saremaad merre peal, kui pärrast lõunat  kello 5 kolmas laew äkkiste püssirohhust purrustud sai. Mis läbbi se laewa põhjas pöllema hukkanud, ei olle mitte teada. Mitto pealikud ja peale 70 madrust on seal äkkilisse  surma sanud ja maggawad merre põhjas; agga mitto sanud ka wee! peästetud ja mönned  öiete immelikkul wisil. Nenda olli laewa tohter, kes joosja haigusse pärrast karkudega piddi käima, sest surest ehmatussest terweks sanud;  agga kuida temma sandike laewa pealt merresse sanud ja seal ennast wee! peal wee hoidnud,  künni teised laewad appi jõudsid, sedda ei tea ta issegi üttelda. - Imme kül, need laewad ja laewamehhed ollid eddasi taggasi pole mailma ümberläinud ja teises mailma otsas ellama ja terweks jänud ja piddid nüüd üsna koddo lähhedal ni õnnetuma surma sama! Jah, õnnetus ei sõida kellaga ja surm wöib iggas paikus ja iggal aial tulla, ni hästi merre peal, kui maal. Tallinna seitung könneleb jälle raudmaanteest,  mis neil suur lust olla assutada; kui ka mitte weel aurowankrid, siis ommeti hobbusse wankrid tahhaksid nemmad raudröpede  sees Tallinnast Pihkwa ja Narwa jooksma  panna. Se ei lähhä kül ni rutto, kui auroga, agga olla ka kümme kord oddawam, kui aurowankrid. „Zah ütleb mönni hobbusse ja omma wankriga wöime jo nüüdke omma söidud soita ja worid weddada, mis meil senna raudröped tarwis?" - Tossi kül, agga kule: Tannini on seädusse järrele 20 puda hobbuse koorm, ehk kui te tassane ja loma! jöudo on, wöid ka ennam peale panna;  agga raud.röpedega wöid sa 500 puda ehk 25 hobbuse koormat ühhe hobbuse tahha panna ja loom lähhab ilma lia waewata priskeste  eddast, se on sõites; jalg jallalt weddades wöid 50 hobbuse koormat ühhe peale panna, agga aiawidust põlle tarwis. Kergema koormaga söidab hobbune lahhedaste 12 wersta tundis, mis sa weel tahhad? Nemmad on ka tee pikkust jubba wälja arwanud. Tallinnast Balteski (mis warrase laewatullemisse parrast körwale ei jäeta) 42 wersta ja 11 möisast läbbi. Balteskist ülle Kosse kirriko Tallinna kubbermango  rajale Peinurme möisa.92 wersta ja 19 möisast labbi. Peinurmelt ülle Pöldsama,  Tarto ja Wörro linna, Pihkwa rajale, 1421/2 wersta ja käiks te 20 möisast läbbi. Pihkwa rajalt künni Pihkwa linna, on weel 53V2 wersta, ja nenda õlleks siis raudtee pitkus Tallinnast ülle Balteski, Pöldsama, Tarto ja Wörro linna Pihkwasse, täies te 330 wersta. Teine te Tallinnast Narwa, Kosse kirrikust peale hakkata, 36 möisast labbi, on 164 wersta. Nenda õlleks siis Tallinnast Pjhkwa 330 ja Kosselt  Narwa 164 wersta, mis ülleültse just 494 wersta walja teeb, siis õlleks ka meie maa! 6 linna ja liggi 100 möisat raudteega ühhendud  ning teistel põlleks ta ka ennam kaugel. Kas se põlleks kenna tük? Agga pea kinni, se ei lähha ka ilma koppikuta  malmis. Hobbuse raudteega, kuida öeldud  , peab kül kullo hopis wähhem ollema, agga ommeti ka 5000 rubla wersta pealt wötma, mis ülleültse 494 wersta peale mitte wähhem wälja ei te, kui 2,470,000 höbberubla;  agga aurotee ööldakse mee! kümme kord 285