Eesti Postimees ehk Näddalaleht 1863. Tartus, 8. Septembril. ja linnarahtt>ale.UM-- Teine aasta. Register: Arsti abbi külgehakkava haigusse aeal. Ommalt maalt. Tartust- Purjemekstri matmissest. Lihmlandi sinodist. Tarto makon.: Pikse kahjo. Willandi makon.: Önneto surm. Riast: Monnesuggused önnetussed.  Tormist. Wargad. Zärwamaalt: Tullekahjo. Tallinnast: Ka tormist. Narmast. Kuramaalt: Ka sinodist. Peterburgist: Uus telegrahwikirri. Moskwast. Kaukasiast: Pkddalitöbbi. Wöeralt maalt. Uemad sönnumed. Tartust. -- Peterburgist. Bessarabiamaalt. Parisist. Kirjawastussed. »» Teadaandmissed ja kulutamissed. Arsti abbi külgehakkaja haigusse aeal. Wlleme minnewa kord mõnni sõnna külgehakkaja haigustest kuulnud, siis kuulgem tänna, mis meie nisuggusel aeal õppetud arstist peame lootma  ehk woims lota. „Selle järrele" ütleb meie tohter sSõber  - „mis mödaläinud näddalal õppetasin, saab igga mõistlik innimenne arro, et kui haigusse  kihwt kellegi ihho sees kaswama hakkab, arst siis sedda kihwti ei wõi ärrawõtta egga haigust seddamaid ärralämmatada, nago innimessed  kül tahhaksid. On maea põllemas, siis ei wõi ka kegi tulleleki susõnna egga käppoga ärrawõtta.  Hea õlleks kül, kui kegi sedda wõiks, agga ei wõi kegi. Hea õlleks ka, kui arstid haigussi koggoni woiksid ärrakautada, isse muud ammetit peale hakkata ja aptegid paggarimaeaks sada, kuhho igga laps ja wanna parrem sisselahhäb,  kui apteki. Jah, hea õlleks, aggawõtta keik kinni, mis hea õlleks! Seeb se on, mis põddew innimessesuggu mõista ei Lahha. Arst Peab lummal ehk mitte middagi ollema, haigust käppoga ärrawõtma ehk mitte middagi  mõistma. Ja kui ta mitte kui lummal haigust käppoga ei woi ärrawõtta, siis lähhab rummalus parrem wanna naeste kui õppetud arsti jure nõu kussima ja abbi otsima. Nendap ou õppetamatta innimessed! „Ägga lähme eddasi. Teed sa Iõulo- ehk pulmaollut ja panned pärmi makki sisse, siis hakkab ta käima; ja kui ta käib, siis ei wõi sinna seal jures, olle ui tark kui tahhad, mitte middagi tehha, waid pead waggusi ärraootma, kuuni käimisse aeg mödaläinud ehk Vllut ärraküinud.  Just nisamma on luggu külgehakkaja haiguste jures. Haigusse tkihwt tungib werre sisse, werri saab seläbbi mudetud, nago makki pärmi läbbi ja keik tohtre katsumissed, haigusse kihwti ihho seest wäljaaeada, on nisamma ilma asjata, kui õllepluri katsumissed, pärmi makki seest Laggasi et käiminne seisma jääks.