ja linnadele suurt kahjo teggemast? /Monitor"  saab nüüd wadatud ja immekspandud, nago innimenne, kes tttlleahjust terwelt wälja tulnud. „Merrimaki" kulid lõhkesid temma torni wasto nago küpse kartohwlid. Kuli purro läbbi, mis aukudest sisse tungis, said laewa-üllema silmad hawatud, muido ei olnud  kellegil mitte marrasnahka ärra. Teädö pärrast, ep olle tülli sellega weel lõpnud,  sest hawatud „Merrimak" wöib sedda hawa jälle papranda; agga sest wöime nüüd nähhä, mis somuslaewad hakkawad maksma. Rikkutud laewadega ollid ka paar sadda söameest  surma sanud. Põhjapoolsed lassewad nüüd 1000 naelasid kulisi tehha ning nende järrele ka suredtükkid, et raud egga terras ennam  ei pea wasto pannema. Uemad sönnumed kulutawad, et „Merrimak"  jubba 5. Märtsil jälle jallal olnud, põhjapoolsed  wahhilaewad laiali aianud ja mõnda ka põhja lasknud. Pernttst. Peame ommalt poolt ka nattuke  üdist nimmetama. Zea olli jubba minnewa  näddala meie rannast kaddunud. Essimenne  wöerama laewade ots jöudis 24. Aprillil Perno linna alla ja essimessed räimed  tullid 36.; muid kedo-kallo on rahwas sel kewwadel nattuke rohkem sanud, kui muil aastail. Räime saki lobame röhkemaks minnewad.  „Tallinna seitungis olleme luggenud, et Eesti kubbermango möisnikude peamees, Raikülla  möisa pärrisherra, Grahw Keiserling, Tarto surekoli kuratoriks ja Balti kubbermangude  kolide üllemaks on pandud. — 135 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provmzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. lled ramatud. Willanbis, C. J. Kreutzdahli ramatopodis,  turro ares, on sada: Kolm risti Kolgata mäel. Eesti Laulik lÄS laulvwistdega. Eesti Lauliko wifi - ramat. 120 ue laulo-wisi nodiramat. Maa- ja mere-pilbib ja need „pisfuVefed ramatud pildidega", kellest „Postimees" sel aastal Nr. 12 sees könneles. Teadaandmissed. Et Perno raekohto polest Hapsalo korsnapühkja-meiSter  Selmer siit endise korsnapühkja-meistri,Holmi  assemele Perno korsnapühkja-meistriks  kinnitub ja wannutatud on; siis annab Perno linna tullekohhuö keige neile teäda,  kelle korsnad enne Holm on pühkinud, et 4. Mai ku päwast korsnapühkja-meister Selmer  omma ammetit peale hakkas. Et kahtlast möttet egga seFgadust ei tulleks,  siis antakse uest weel teada, et taksi järrele  korsnapühkjate palk nenda on^: Zgga korra pühkimiöse eest maksetakse ühhe sure korsna pea1t........ 15 kopp. ühhe keskmisse korsna pealt...'. 10 „ ühhe pissukese „ „ .... 6 ühhe kattukse torro eest ..k. 7 „ ühhe pissuma torro eest 6 „ Perno tullekohtus, 21. Aprillil 1862. Tullekohto wannem Z. F. Specht. Kirjutaja Brackmaun. M Perno linna tullekohhus annab selle kulutusse  läbbi teäda, et Mai kuus s. a. keik tulle-mürid, korsnad, ahjud ja kögid sawad üttewadatud. ühhelhobil nõutakse ka, et keik maiaperremehhed, ni paljo kui igga ühhe kohhus,  omma tullekustutamisse riisto siis käepärrast  hoiaksid, ja kui neist middagi peaks puduma, seks aiaks malmis murretseksid. Pernus, 14. Aprillil 1862. Tullekohto wannem J. F. Specht. Kirjutaja Brackmann. s 2) Perno makonnas Tammiste möisas tarwitakse  puraijusaid; arssin puud pitkad, 30 kopp, sülla raijuminne. ' sl^j Tallinna kubbermangus, Paide linna liggidal,  Torri mõisas, antakse wessi-weske rendi peale.