ma kaebdust oa. Mõmied Pawad Parrast scdda tulli „Eesti Postünehhele" Paidest uisammasnggune  turi. Mis teie arwate, kas neid kiuste ehk lusti parrast kirjutakse? Ei polegi, maid selge hädda parrast. Et linucuuüad kallist hinda küssiwad, ei panne kegi immeks, sest lubba tassida,  lubba pakkuda; agga et nemmad isse, olgo holetusse ehk kelmusse läbbi, kaupa rikkuwad, seeb se pahha luggu on! Ma tahhau teile üttetda mis Peruust kirjutakse ja nimmetud naddalalehhes trtikkitud on. Kuulge: „ Nvmus on tahhelepanua, kuida meie ;ua põllosaak aasta aastalt kaswab, agga kahjo, wägga kahjo on, et põllomehhcd mitme asja polest mitte tähhele ei panne, mis nei! Larwis õlleks tahhelepanua. Seal on isseärranis linna  teggemiune. Kui paljo rahha on linuakaup jubba põllomeeste tasko tonud, ja kui mähhe murretsetakse selle eest, et se muda eddasi lähhäks ja kaswaks! Üksi Peruust on selsimatsel aastal 35,000 perkpunda linuo wälja sadetud, mis onuna 2 miljoni rubl. makswad. Kas se nutte ei sunni hoolt kandma, et se kaup cddcspiddi wõiks õitseda? Agga parrako! aasta aastalt, lahmad  wõera ma kaupmeeste kaebdussed sandi harrimisse  ja melega kauba rikknmisse tille ikka suremaks, ja on sel aastal jälle kaswanud. Mis peab sest munaks sama? Eks se ei pea meie linnakaupa Mähhendamajakui poommillakaupAmerikamaal  jälle lahti peaseb, äkkiste ärralõppetama? Mis siis Lehha? Sepärrast on se igga põllomehhe  ja linnateggia onuna kaöso, hoolsa puhhastamisse  ja harrimisse läbbi selle kahjo Masto sõddida.  Isseärranis peab keik pettus, olgo et kinno  niiskeks tehhakse, ehk märja kattega libbistakse, ehk muud kunstttkki tehhakse, ärrakadduma. Rigiwallitsus  on ttisugguse pettusse peale kanget Lrahwi pannud; nende nuhtlustega on siamale kannatud ja jarreleantud; agga Perno kaupmehhed  on, et nende linuakaup mitte ei kauks, nõnuks  mVtnnd, holega selle ülle malmada, et sellepolised  seadussed kindlaste petud sawad. Se õlleks jo suur kerge meel, sühhärdusi wõerama kaebdussi tahhelpannematta jätta; sest Lihmlandi linnadel on Pihkwa linnas, kus üksi holega harritud  linno Mastowvewkse, muidogi jubba wõitleja  kõrwane, kui pea mõib tulla, et meie kaup Põlgtud kaubaks saab ja ni pissukeseks jääb, et ei maksa cnnam linno tehha. Kaup, ruis kord on põlatuks jännd ei o!!e mitte ui kerge jaUale tõsta; veaks sepärrast igga Põllomees, kes liuuo teeb, ärratundma, kui wägga holega harritud ja kidowäärt kauba eest murret tulleb piddada, enne kui hiljaks ou janud. Wallelotus, et saudiste harritud  liuuad uisanuua ostjat leidwad, kui head, saab kiit pea mõnuele kibbedat kahheisemist saatma.  Olgo sepärrast igga liunateggia murre, ta omma kassuks hoolt kanda, et linnad enne kui kaubale tuakse, hästi wisipärrast harritud saaksid." Nmda kaebadakse Pernust. Ma arwan, se wõiks meie silmad kül jubba lahti tehha, kui omma linnakanpa eddespiddi meel tahhame ellus hoida. Agga knida ööldnd, meie olleme ka Paidest kirja sanud, ja mis selle sees seisab tahhame ka lnhhidelt teada anda. „Meie Paide linna-laat," ütleb kirri, „on nüüd keige omma waidlemistega möda läinud. Vaidlemist  olli nago Inglis ehk Preisi Parlameutis. Miiad karjusid massina hinna ja ostjad jälle kassina kauba ülle. Siin takkitses rahwal se kentsak mõtte peas , et kegi alla 3 rubl. Puuti ei tahtnud anda, ilma selle peale watamatta, knida linnad ja kui paljo neid puntis olli. Innimessed  jooksid, kimbud seigas, ühhest podist teise ja pärrisid 3 rubl. leisika eest, mis agga ühhele anti, teisele ei antud. 3 rubl. said üksi need, kelle kaup hea ja leisikas 25 S olli. „Mis paggan, teisik peab jo 20 T' ollema!" ütlesid müad. „ Tõssi kül, agga sõgge mees, siis ei pea sinna omma 20 U takknse, punuase linnade eest mitte 25 A hea linnade hinda küssima!"  kostsid ostjad. Säh härdust waidlem.ht kuuldi iggas podis, tännawo eunam kui muil aastail. Pettusse põld olli ka seläbbi nattuke ohhakasse läinud, et takka Paide ehk hommiko poolt tallorahwas, kes enne paljo linno ostsid,  tännawo mitte ei tarwitanud, maid neil olli ennestelgi müa. Selle peale harjunud Vhtopoolsed  linnamaad ollid selle lotussega ladale tulnud, et Lallorahwale müa, kennel kalo egga marga- Puud kasas ei olle, ning seläbbi siis ka 20 A eest 25 A hinna Ons se nüüd õige mehhe nõu ja lotus? Mingo metsa! Eks se hul kül ei olle, selle kurja nõuuga kotto wälja tulla, teist innimest petta? Nenda teeb kurri 386