ennemmni lapse mõistust mahhasurrub ja last rummalaks ja järrelelobbisejaks „pabogoiks" teeb. Ühhe mvistlikko koolmeistri essimenue tarkus on se: „Midda wähhem (agga süggawest) sedda parrem," temma watab agga selle peale, kas kõik mis ta lapsele  annab, hästi ärraseditud saab, Lemma kannab  hoolt, et sedimisse riistad ei sa rikkutud ja kaps seläbbi põddema ei hakka; ta watab ette, et õppetus, mis ta lapsele annab, õige wormi  sees saab antud; temma ei Piggista egga toppi kõiki jalgo ühhe sapa sisse, waid kannab selle eest hoolt, et surema! jallal surem ja weiksemal  weiksem sabas tarwis lähhäb; ta peab sedda allaii ommas meles, mis Paulus ütleb, rt lapsele antakse pima ja ei mitte köwwa toito j. u. Nisuggusid koolmeistrid, kes sedda kõik, mis ma üllewal uimmetasin, lapse õppetamisse  jüres tähhele pannewad ja sel kombel lapsi oppetawad nisuggusid koolmeistrid, arwan mina on ni wähhe, et neid südda päwa aeal latre tullega wõiks otsida ja siiski weel mitte leida. Ja kui meil ka nisuggusid  koolmeistrid õlleks ollemas, kes tõeste „meistrid" on ja õppetusse wisi põhja tunneksid, siiski ei üllataks ial üks talwe nende õppetustele, mis meie kolis saab õppetud, ial wälja. Ühhe talwega, wõib üks koolmeister last agga wäljast poolt silledamaks tehha ehk pealt lakkuda, agga seest jääb ta sekssammaks , mis ta enne olli, ehk saab enneminne sandimaks kui parremaks! „SuurLük a'ab su lõhki," ütleb Eesti wanna sõnna, ja meie lissame weel jure: Ülle liig söminne on seedmissele kahjuks!" powe.) Ommalt maalt. TarLa maksunast. kirri kokotid.j  Wiimse kolirewisioni järrele, mis 21. Aprilli! Tarto Maarja kihhelkonnas peti, on seal makoggodustes 11,000 hinge peal 20 eestikele koli, kennest üks kihhelkonna kool, teised 19 wallakolid  on. 1 neist putull ka Nõo, 2 teist Akst kihhelkonda. Keik muud sawad mõisa ja walladest  kous nllewel hoitud. Linna makoggodnsse!  on 6000 hinge ja mitte üht ainust omma eestikele koli! Kui Tarto „abbiselts" maestekolide labbi selle häddale abbi katsub sata, siis on se tännowäärt assi kiil, agga ta on armvassi  ja kas sedda tartvis õlleks, kui koggodussel  ommad kolid ommas keles olleksid? Kas rahwa kolid linnas armoasjad peawad ollema,  kui iggalt Poolt murret kantakse, et mid teisis keles hea jaggo peab ollema? sJcille tühja läinud.j 24. Aprillil on kilde kokkotulliknl meie linna gasi põlletamisse lotussel jälle puu ette lödud. 77 meest 17 wasto aeauud ettepandud plani taggasi. Kas ja mil sest wiluaks middagi peab tullema, teadko mõnni mu! Rutto ei näita asjal just mitte ollewad. WtTsubi makonnast. sTullekahjo.j Nisngguste õnnetuste polest same nüüd, Parrago lummal! tihti kurwi sõnnumid. Pillistwerre kihhelkonnast kirjutab meile hea sõbber: „Armas Postimees! Rõõmsatega rõmus olla on meil keigil teado Parrast kergem ja ennam mele parrast, kui nutjatega uutta; agga se, kes mitte ei walleta, kässib meid siiski, ennamiste leina kotta minna - mikspärrast? Sest et kurwa  süddamel teiste troosti ja abbi ennam tarwis lähhäb, kui viskajal. Tehkem sedda siis ka meie Pillistwerre kihhelkonna Kõo walla perremebhe  Kubjama Toma jures, kel meie abbi ja sõbralikko kät wägga tarwis on. 19. Aprillil  kesk lõune aeal peasis temma maeas tulluke lahti ja wõttis perremehhe peawarjo soutumaks ärra. Ellomaea, karjalaut, kmiallune ja keller on põhjani tuhhauunikuks põllenud. Kibbedamaks weel lähhäb assi sepärrast, et enne sedda aida seest, mis neste ehhitada said, keik warra mäele olli kantud, mis nüüd keik tulleleki jäid. Puhhast  rahha üksi ollid rahhapabbendes 300 hõbb. rubla. Uks lehm ja kaks wassikast, pealegi keik wimane kui ridehilp on ärrapõllenud, muud kui sedda, mis selgas kandsid, on õnnetumad tulle seest peastuud. Kust ja kuida tulluke lahti peasüüd,  on teadmatta, kuid kattus seisnud jubba ellawas  tulles, kui alles perrerahwas isse luggn näinud. Mis waeste pöllend iummeste cmma süddamed ütlewad, wõid sa issegi mõtteida. Agga mis sa arwad, Postimees, kas se nüüd illus ja armas kuulda ja nähha ei õlleks, kui keigelt poolt liggimesse kohhust möda käed ning süddamed  lahti lähhaks ja nutjate silmapissarad ku?- ") Sest asjast tahhan teinekord ennam konnelda, kui „Essti Postimshhe" sobrad sedda sowiwad. 151