tist lahti pallunud, sepärrast et temmol ennam ei jõudnud, omma ammetit nenda üllessepiddada, kui temma südda kutsus, ja et temma järgminne jatla pealt ei wõi wallitsetud ning ammeti peale seatud sada, siis on meie konsiötoriumi kohhus wahheaeaks Willandi praoski Paul Karlblomit, kes Tarwastus kirriko õppetajaks on, Piiskoppi abbiks seadnud. Sesamma armas aus õppetaja saab nüüd meile iill emaks karjaseks ollema, seuni kui uut PiiSkoppit same. SörVemaM. Aus katekismus.j Md» dala eest andsime teada, et Ansekulla kirriko torn köiega mahhatomdatnd. Nüüd rahwas odawad ue torni ülleSse ehhitamist. Senni loewad wägga  kallist ramatut. Mis ramat se on? „Onsa Luttemsse weikenue Katekismus ärraselletud  (Ansekulla kirriko õppetajast). Kuvresare linnas, trükkitud Ch. Assafrey kirjadega. 1864." Mõnni innimenne mõtlep: „Kui minna keik meie maa kohhad ollen läddi käinud, siis lühhan  wimate ka Kurresare maad meinade taggas waatma." Agga kui ta sedda katekismust omma  kütte saab, küllad ta siis ütled: „ Kui ma ka ei ühhegi muu ramatu ei osta, siis ma sedda ommeti ostan. Sest sawad lapsed pima, ja wannad wina, mis Kauaani maalt Pärilt on." Kes ei ussu, katsugo! Äuramaalt. kahjo.j Mitawi linnas  on piihhapäewal, 31. Äiail sures ulitsas Paggari ehk pekkri leiwa küpsetan,isse kambrest suur tulli waljatulnud, mis kaks maead ning kaks muu honet, ja pealegi weel suurt puuridda põtlcma pistnud. Õnnetus õlleks otseto sureks kaöwand, kui Jumnml ei õlleks tuult arrakeelnud, ja keik linna rahwast, kaS suurt woi maddalat suggu, tulle kallale saatnud, sedda tenima arn,o abbiga kustutama. Tannu Imnmalale! PoikamaM. sKaunis Rikkad innimessed ütlesid wannal aeal: „kes keige tuggewam on, sel on õigus." Meie päewil ütlewad need sammad weidrad lomakesed: „kes keige targem on, sel on õigus." Sest nmnnad nüüd joosewad mõda maad, ja otsiwad tarkust, kas taewast woi mullast, kas mcrrest woi lon> bist. Rahholik innimelmc ütleb: „Inmmal on mo tuggewus, ja lummal on mo tarkus, ja lummal sadab mulle õigust." Et Polamaal nüüd ennam ridu on, kui mulda, on ammogi teäda. Kui riidlemistest wõiks maea ehhitada, siis seal saaks iggaüks wabbandik ning sauna mees ka mõisa saksa herbli sees ellada. Agga riidleminne ei te muud middage, kui et ta kautab.  - Sedda tundsid Kalishi maakonnas mõisnik ning wald ka selgeste arm. Sest leppisid  nemmad maa jäggamisse Parrast issekeskel kauniste ärra. Mõisnik ütles omma krundi peäl seistes: „Sesamma jaggo jägo mulle, töine jaggo sago wallale." Wald ütles, omma rahha kotti lahti wõttes: „Sesamma jaggo jägo meile, töine jaggo sago mõisnikule." Kaup walmis. Agga kust karjamaad ellajattele sada, ja puidinnimestele?  „Tehkem kümme aasta peale kontrahti,  ja kui need 10 aastad lõppend, siis leppigem  neste karja maa ning metsa puude parrast töine töisega. Mis karja maast ning puu metsast  wõetakse, sago päwadega tassntud." Jälle kaup walmis, kohto käimist ei mitte middagit. Sesamma teggo on parrem, kui nende rassimin-- ne, kes ehk Turgimale minnema pistwad, ehk ommal maal toist risudcrpüüdwad. Kui Abraham  ei õlleks Lottiga leppind, egga temmal siis ka Parrast sedda ei õlleks 300 süllast olnud. Ja kui Lot õlleks rahholik innimenne olnud, egga siis temma lin ei õlleks Lahma hunnikuks, egga ta naene sola sambaks, egga ta issi werre patto teggiaks sanud. sHea nõuandminne.j S ellesamma Kalishi  maakonnast tullid mõmled mõisnikud wenne soapealikko jure, ja pallusid tedda, ausa Keisrile kirja sata, mis nemmad kirjotanud. Peäle sedda käisid nemmad temma peäle, et ta ommeti lählüks  Polama maa-wallitseja, keahw Bergi jure, ja katsuks, nende waewa maa jäggamisse Polest nattokest kergitada. Sõapeälik ütles neile, nende waew olla kül suur, ja nende Põlw sedda kõrda rohkem km tallorahwa Põlw, agga nemmad olla sedda issi omma kaela saatnud omma mcissamissega.  Nenunad aiasid wasto, ja kinnitasid kõwwaste,  et nemmad ei olla mitte mässanud, muudko et mässajad olla neid wäekaupa sundind, neile silmakirjaks järrele leppida. Sõa pealik ütles: „Egga need sundiad muud ei olnud, kui teie ommad naesed ning tüttred, ja teie mungad. 205