nud, ja kus nattuke parrem kaswanud, seal olla rohhotirtsud taastamas käinud. Üksi nende  winamäed on terweks janud ja jodawa wina saak peab korda minnema. Sönnumed wöeralt maalt. Krekamaalt. Mässamissest. Mis Krekamaal sündinud, olleme ülleminnewa kord jubba lühhidelt nimmetanud, ja kitsa rumi pärrafs piddime minnewa kord wait ollema. Kreka mässaminne hakkas nago nad sedda  Prantsuste käest olleksid õppinud  esmalt  pealinnas Atenis peale ja se olli kesknäddal,  10. Oktobril öse. Äkkiste hakkasid keiges linna jaggudes püssid paukuma, agga ilma kulita, palja rohhoga. Üks laul, mis nad minnewa aasta Nauplia linna mässamisses  ollid teinud, sai iggal pool lauldud, ja keik pealin olli korraga, nago padda kemas. Nüüd tullid kunninga ministrid ja püüdsid rahwast waigistada, agga se ei aitnud ennam middagi. Koddanikud kissendasid, et kunninga  loss piddi nende ue wallitsusse kätte antud  sama. Kunningast egga temma prouat ep olnud koddo. Kunninglik lossiüllem ei tahtnud  lossi mässajate kätte anda, laskis üht Bataljoni söamehhi ette astuda ja käskis tuld anda; agga söamehhed teistega ühhes, ütlewad,  et neil Krekameestel Krekameeste wasto tuld ei olle. Kommandant süllitab isse tuld ja lasseb teist Bataljoni tulla, sel on needsammad  sönnad suus. Selle aea sees ollid mässajad sissetunginud ja mönned asjad katki lönud; sest lõhkuda ep olle nende nõu olnud. Teisel hommikul ollid keik asjad ümberpöördud. Soawäggi ni hästi, kui linna ja ma rahwas koggosid sure turro peale kokko ja kulutasid seal ühhest suust, et kunningas Otto ennam nende kunningas ei olle ja assutasid nüüd uut wahheaegset wallitsust, kelle sönna ni kaua lubbasid kuulda, kui rahwa wannemad keigest rigist on kokko tulnud ja uut kunningast wallitsenud.  Seal tulleb kunninga laew selsammal  päwal saddamasse ja siin kuleb nüüd kunningas  , kuida loud koddo on. Ta lubbab kül weel rahwa sowimessi täita, agga ue wallitsusse  minister nikkutab öllasid, ütleb: „kahjo,  se on hiljaks janud!" Selle peale tulleb uewallitsusse nimmel laewakaptein Sahturi ja pärrib sõalaewa, kus peal kunningas olli, taggasi.  Kunninga laewakaptein Palaskos, kel Apostli sonna: ..kartke Jummalat, auustage kunningat 1 Petx. 2, 17, meles olli  kostab,  et temma nende uut wallitsust ei tunne ja ei tahha laewa katte anda. Nüüd lähhäb karra sureks. Uus wallitsus mõistab Palaskosse-peale  surmakohhut ja luggematta padide hulk koggub ümber kunninga laewa, kissendamissel  ja püssilaskmissel ei olle otsa egga mära. Muist kunninga laewamadrussid heitwad mässajate  pole ja sadetakse laewa pealt ärra. Keik merrekallas ja mäekingud on kissendajat rahwast  täis, seal andwad wöerad sadikud kunningale nõu, mitte Ateni minna-, kus tal jadawat paika ennam ei olle, ja nüüd astub Ottol, omma prouaga rede, 12. Oktobril lõuna aeal Inglisse laewa peale ja hakkab Baierima pole pöörma. Palaskos, kedda surmaga  olli ähwardud, ei julge ennam jalga omma issama peale panna, waid lähhäb ka liggi. Püssirohto on Krekamehhed omma mässamisse jures arroto paljo ärraraiskanud; -sest nende omma tunnistusse järvele on nemmad  igga 5 minnuti sees 6 8000 pauko lasknud, keik palja rohhoga. Kuida ööldud, se paugutaminne hakkas kesknäddala öse ja tuvis  künni rede lõuna aeal Inglis laew kunningaga  silmist kaddund olli. Kunningana olnud wägga ehmatud ja ligutud, kunningas isse üsna waggune ja tahtnud agga ..aega järvele möttelda", künni uus wallitsus temmale  lasknud üttelda, et kui ta weel peale nelja tunni Kreka laewa peale jäda, siis ei wmda nemmad mitte õnnetusse eest seista; se olla mödunud. Kunninga asjad ja warra on temma koeaüllema silma al keik pitsari alla pandud, parrast sedda kui keik kirja olli pandud  , et middagi ärra ei kau. Kunningana ehted, kallid kiwwid, perlid ja suur hulk muid kallid asjo, on warsi kätte antud. Need as- jad on ilma wahhita Inglisse sadiko maeasse widud, ja ükski ep olle wankre külge putu- 363