400 Verantwortl. Redacteur J oh. lonnsen. Druck v. H. Laakmann. Wöisiko mõisa mallitfuse põiest antakse teada, et 16. Detsembri ku päwal s. a. 6 Wölsiko mõisa kõrtsi ja 1 Painaste mõisa kõrts Wölsiko mõisas oksjoni wisil rendi peale samad wäjapakkutud, ja rendi tahtjad wöiwad, kui himmustawad, enne pakkumist  Wölsiko möisawallitsuse käest kõrtside ülle selgemat teadust sada. Wölsiko mõisas, j 9. Rowembril 1868. Vt öisawallitsus. (1) AOOO immelampi 49 kopp. l rubt. 69 kopp. tük, raud- ja waskplekkist, mis ni helledaste  pöllewad, kui stearinkünal ja kuetz tunni sees 1 kopp. maksmad, kus wasto üks raswakünal, peuike, 3 kopp. maksab. Ka on minno jures mitmesuggused  kolit oa lambid, mis ni helledaste pöllewad, kui 3 ja 8 künalt ja ennam ei kulluta, kui 1 künal  , ja kus klasid ial ei lõhke. Zmmelampide karmis  möib minno jnrest köigeparremat shandorini sada jaklasidega lampideleköigeparrrmat p etrol eumi. Peale selle on minno jures Saksamaa pu pkbud, kolihone pildid ramide sees malmis, lambisirmid,  rehhelambid,ni walged kui 4 künalt ja ölli kullub 6 tunniga 2Vs kopp. eest, karjalauda- ja talli-lambid ja köikiuggused kassi latrid, sured  ja weiksed, kuida kegi tahhab. Minno poov on kalokoea tagga Kliniko - ulitsas teine moea. Lambimeister. C. Saksendahl Kostilapfi wöetakse masto ja awwitakse nende kolitövd koddo ka järrele Tartus Hospiddali-ulitsas kingsepmeistri Z. Matzkewitse jures. <2) Shuppi-linnonahka kaSsukas ja soe palito  on müa Ro sent hali proua jures saksa kirriko lähhedal Eberti maeas. ',Eestl Postimees" maksab 1869 tõusnud postkrahha  pärrast » „ mökema lissalehhega2 r. 65 k. », ühhe », 2 29 "GeSti PöllomeeS" pildidega 1 „ Minna annan teada, et mul laupääw wasto pühhapäwa (7. Dets.) suur körw hobbune, kõrge pusa kontidega, seddulka alt, turja pealt ja kaela alt ärraöerutud,  walged plekkid külge pea! ja sabba küljes weike walge joon, on ärrawarrastud. Kabbkna mõisa trahtersnik. Aed kraasmassinad. Koero kihhelkonnas Ermita wallas Warv ja weske peal on md kraasmassinad  üllesse assutud, mis head tööd tewad, ja naela krasimine maksab 6 kopp. (2) ÄVaigjärwe mõisas. Kannape kihhelkonnas  on Zürripäwast 1869 mitmed tallokohhad kui ka mõisamaa peale asfutatudkohhad rendi peale anda ja lähhemat teadust annab Walgjärwe mõisa m allitsns. (1) AMff' Kauba korteri wahhetnS. 'WM Minna annan kõige tutwa ja tundmata kobradele  teada, kes puukest napsi prugiwad ehk nendega kauplewad, et ma omma Rapsi-wabrikut, mis enne F. G. Faure nimme peal ja temma maca olli, nüüd omma maeasse (endine paggar Peetsoui maeo) Holmi- ja Fortuna-ulitsa nurga peale ollen assutanud. Köiksuggused somkmised, misga minno wabrikut auustakse, olgo pisfukesed ehk sured, wöiwad ruttu ja ausaste täidetud sada, sest et minno mahukus  allati köiksuggu napsikaubad sada on. Napsi wabrikuga on ka Napsi-pood ühhenduv, kus pevle konjaki, rummi ja li kõri, kõik seltsi penemad ja jämmedamad napsid sada on, ja peale selle weel Mäksa mõisa Baieri õllut 7 kopp. puddek, kui ka möddo müakse. Tartus, Napsipölletaja K. Frohriep. Uks must nahk summadan, kus sees l kantud  must naesterahma palito, ! tük sertingl riet, 2 naesterahwa kube, 4 tükki willast riet, 2 meesterahwa kaelasallid: üks punnasekirjo, teine lillakirjo, 1 kuld uus kaelpael (Armband) Z paar kuld üsna ued körwaröngad,  1 kuld üsna uus pross ja weel musta naesterahwa pesso, on keskuäddal õhto sel lZmal Now. Aöelehtme Nida kõrtsi ukse eest plaanwankrest ärrawarrastud, kes selle nimmetud summadani asjadega,  ehk kuddagit modi otsust teab anda Tallinna kallaranda Merrekülla maeasse, saab l 9 rubl. tasumise  palka. (2) Head tvillad, mustad, walged ja hallid, on sada Tõnnissoni podis suwwe kalla turru äres. (2) Walgjärwe mõisas on mõisa lehma karri ja mõisa körts Jürripäwast 1869 rendi peale anda ja rendi tingimiste parrast annab selgemat teadust Walgjärwe möisawallitsus. (!) Paide linna ainus piuurmaea ehk õlleköök mis wägga heas korras, on kassuliko tkugimistega l Zanuarist !869 rendi peale sada. Lähhemat teadust annab Oiso möisawallitsus. (!) Wanna Wöidoma mõisa tarwitakse head kärneri, kes poismees ja omma ammetit tubliste mötstab. Kohbatahtjad mingo aegsaste kulama. (^1 Tartus Meltsi weski peal müakse prowitud  rukkijahho l rubl 39 kopp. puud ja rukki pülijahho  l rubl. 79 kopp. puud. (!) Suur hulk mitmesuggusi pusa rk isi, juri ja weikesi, penemast ja jämmedamast tehtud, on wägga  oddawalt sada Peterburgi-ulitsas Lambi kõrtsi körwas  Verneri maeas tisleri Ant. MaddiSsohni jures. (2)