tallchoeg, MiMMsga Mihael Dstchal/ Äkö -km l»s M kül Mitto kord: kohto ses stsnud, -agga Mu Mks kelemees, et ennast iggakord õigeks walletarmd ja kohhus miWagi põlle kehha WsiKUh; agga 6. Mall sadud mehhike Gvloökoma külla körtst ees wärske-Margust tö pealt kätte, D siis Mlnuo uWbes ckstl) tallopoega / kes? parrajate kõrtsi eest möda minnemas olnud, mehhe kallale ja peksnud, senni künni mees surnud. Kül olla koggokonns nmnnem neid kesikud, mänitstnud ja ähwardanud; agga keik olnud asjata ja tule kätte rägitud. DbessW. sSuurwürsti meTre r eisi st. Suurwürsti Aleksei Aleksandro- Mtshi merre reistst konneleb Odessa seitung: «Potis astus Suurwürst lertenantl mmme al söa-lsewa ..Aleksander Newski" peale tenistusse  ja purjutas mustast merrest läbbi. Nimmetud  laewa te kond on nendM iseatud : suurt mailma ja atlandis merd läbbi soita ja Konstantinopoks,  Athenis ja Alshiris nattukest kinni piddada, ja Septembri ku hakkatusses Me Kronstadtls taggasi olla. Aleksander Rsmski on üks ruldega auro-laew, kellel 51 suurtükki peal za üks neist keige parremaist Wennems söa-laewadest. SVMemsalt. Wimased sonnumed, mis seitungid sealt towad, on kaunid römulikud, sest nende wilja põllud olla se aasta hulga am parrast kaunis head, kellest rohket leikust lodawad. Wägga paljo maid seista praego seme puduse parrast küllimata, ommetige lodawad,  et se aasta sedda ennam ei sa ollema, waid Jummat neile feddawõrt wilja andma, et keik lappikessed küllitud wmwad sada. Küllitud  pölludest on ka paljo, muist minnewa süggifise  ussi läbbi ja muist se kewwadisse külma tulede läbbi rikkutud sanud, mis agga parrast nende wägga kenna soja ilmade ja soea wihma läbbi wägga kossunud, et nüüd sealt suurt õnnistust  lodawad, mis enne waene olnud, ja nenda olla nende poleks murtud lotus jälle üllestöusnud. Läbbi seite woib öölda, lodawad  nemmad ülls keige Somema keskmist leikust  samade Mende;Gnnunrite:l mis põhja Somemaalt tullewad, on neil kewwade patjo Z marrem häWnud, km Nuna pool» Pmegv M nalg weel suur, sest egga kõht sest weel middagi mis silm näeb, ja nälja ha? wad sawad weel kaua wallutama; nMda kui tühwus, sawad weel mönM silmad kinniwaotama,enne kus wannad hawad parrsndud  samad. Ommetige lodab D waem Zummala witsa al seisnud ma jälle lahkemalt hinge tõmmata ja nago meste Mama hakkatM Ma- W rahwa wannemad Ma möupiddamistz sele kokkotülnud, sedda järrel arwama> mil kombel selle eest hoolt kanda, et kui wilja ikkäldufe aastad jälle peaksid tullema, nälg ennam m suur ei saaks ollemä, kuida se nüüd olnud. Lappoma põdra sammal on selle nälja läbbi wägga tarwitawaks töido wiljaks janud  ja on ka temmast häkkatud wina aeama. Irkutskist. Sealt same leitusse lotuse polest wagga rõõmsad sönnumed, kelle sarnast siin ümberkaudo kuulda põlle. Sealt kirjutakse:  ..Kahhe aastase wilja ikkaldusse järrele on keige hommiko Siberima põllud wägga kennad ja willi priske, kellest, wi Zummal rahhe ja mu happarduse eest hoiab, rohket leikust woime lota. Ka rohhi heinamade peal on hea ja römulik nähha, mis Zummal rohkeste  kaswada lasknud. Ülleüldse lagguneb põllo-tõ hommiko Siberimaal meie päiwil jöudo, et paljo rohkem wilja mahha tehhakse, kui enne; on rohkem wilja mahha tehtud, siis on ka leikus surem. Wõeralt maalt. Preifimaatt. Zgga ühhe immeks pannemisseks  töid wälja ma seitungid mõnda korda sönnumid, kus söa haiso jures olli; agga kegi ei sanud arro, kus nad ilmale piddid  sündima, sest et muido ommetige kelk politika  taewas iggal pool selge olli ja middagit  karta polnud; agga ennäh! nüüd leitud hallikas ülles ja se olla Parisis, kust keik need karra teggewad sönnumed möda maad laiale wissatud. Seal ellada üks mees nimmega Sup e ü ron, kelle sulg wägga ussin olla seitungi wälja andjatele keiki suggu sönnumid sata ja et iggakord töt käes sõeluda põlle, siis 207