Prantfusfemaalt. Üks Prantsusse seitung  könneleb, et Jtaliama kunninga Wiktor Emanuelil se tahtminne olla wanna paawstiga  arraleppida, kelleks Napoleon temmale nõu olla andnud, et seläbbi kirriko wande alt lahti saaks. Kas paawst sedda peaks kuulda wötma,  ei nssu ma enne mitte, enne kui ta kirjast  ollen luggenud, et ta temma palwid kuulnud  ja temmale andeks annud. Kuida woib pühha issa ühhe üllekatte lapsele, kes omma wannema wasto hakkanud ni ussinaste jälle andeks anda? Eks ta ei pea esmalt öiete omma  üllekohhut kahhetsema ja põrmuni ennast allandama? Kui sest ka muud wälja ei tulle, siis ommetige ni paljo, et ärra woib nähha: kas paawsti jures leppitust ja andeks andmist on ehk ollematta. Meie armolisse Keisre Herral olli se kindel nõu, et kui ta Nitsa linnast koeo pole tulleb, tahtis Parisist läbbi minna; agga se nõu läks sekord tühja, sest olli liig kauaks Nitsa linna wibinud; sepärrast olla ta Prantsusse  keisrile lubbanud Aprilli kuut, kui ta omma armsa abbikasa järrele tulleb, missist ka kord Parist sõita. Prints Napoleon, kes Shweitstmale piddi minnema, jäi koeo. Politika  asjust põlle mollemad keisrid mitte juttustanud.  Lõuna Prantsussemaal on Oktobri ku wimaste  päwade sees kolm päwa järge möda rängas te wihma saddanud, mis läbbi sealt rahwale suur kahjo sündinud. Aastal 1840 on seal ka upputus olnud, agga ammugi mitte ni suur kui se aasta! . Uemad sönnumed. Pernust. Eks ma ütle ikka: ettewaatmist  on wägga tarwis, kui innimenne ei tahha õnnetusse sisse sattuda, agga kes kuleb sedda? iggaüks arwab ennast targa ja ettewaatliko kül ollewad. Kuida teame, on meie jõel jubba paar näddalad kaan peal, agga selle külmaga, mis meil praego on ei lähhä ta suggugi paksemaks  ja innimessed on kui hullud, nad piddawad  sedda koppikut, mis padiga üllekäimisse eest tulleb Maksa, kallimaks kui omma hinge, jooksewad ikka j east ülle. Minnewa rede ollid  mitto innimest järge moda sees ja keik ikka ühhes ja sesammas aukus; õnneks ollid teised  seal lähhedal, kes neid tutti piddi jälle wälja tömmasid, muido olleksid jeä alla puggennd,  kust neid kegi ennam põlleks kätte sanud.  Üks hea mees ütles weel: ..Nad lamba  pead põlle ette wadanud, läinud keik otse minnewa tallist wee-auko." Kirjawastussed. 75) G. L. T Teie kirja olleme kätte sanud, mis eest Teid tänname; agga pallume mitte pahhaks panna,  kui nattuke läbbi sõela aeame. Köster Rosmanni heaks on se näddala weel Postimehhe kätte sadetud kahhe saksa teenre käest kokko üks rubla. Siis on ühtekokko 19 rubla 15 koppikat kokko tulnud. Römust andjat armastab Jummal. Olleme minnewa näddala temma käest kirja sanud, kus ta wägga süddamest tännab, neid, kes armastusse annetega temma, ta abbikasa ja laste silma-wet kuiwatanud. 367 Nerantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, d. 19. November 1864. Teadaandmissed. Wogtei-kohto polest antakse rae-kohto kässo peale, mis 31. Oktobril s. a. 2227 antud,  teada, et se plats kus surnud Marri ja Ann Türn, endine lesk Mik, jarrele janud maea seisab, rohkema hinna pakkujale awwalikult krunt rahha peale 3 kopp. höbbedad  ruut rute (üks ruut rute on nelli 6-jalgset ruut sülda) pealt 28. ja 30. Nowembril, enne lõunat kello 11, saab wälja pakkutud. Pakkujad  mingo nimmetud päwal ja aeal senna kohto ette omma pakkumist pakkuma, ning peawad  parrast otama kuida kohhus saab otsust andma. Pernus, 5. Novembril 1864. Kohto pea-wannem R. Hehn. 570. Sikkertär A. G. Mors. 3 Wogtei-kohto polest antakse seläbbi teada, et Mathias Ehrenstreiti kaks maea keige körwaliste  honetega, mis Perno linna allewis, essimesses linna jaus (1. Ouartal) ühhe rundi peal seiswad, kahhes jaus awwalikult auksjoni kaupa rohkema hinna pakkujale sawad ärramüdud.  Wäljapakkumisse päwad on: 23., 24.