witud, olla torm emale kaugele maante pealt körwa aeanud, kus paljo maimessi surma sanud.  Pea üht ainust ma ea põlle leida, kel weel terwe kattus peal, puhha ärralöhhutud ja puid mis ta mahha murdnud, ei jõua kegi luggeda; üsna logus maas! Wöeralt maalt. Sleswig-Holsteinil on leina aeg. Se rahwas on kui waene laps ilma issa emmata sures häddas ja kissendab appi neid, kel weel wähhegi soe werri süddames. Nad olla enneste  keskest mehhi wallitsenud, kes keige nende  made ja rahwa nimmel Saksama ühhendud  rikide koggo appi kutsuwad, sest nende peästjad ja heateggiad tehha neile hirmust üllekohhut,  misga nad koggoniste ei woida rahhul  olla; sest se tulla nende made ja rahwale hirmus raskeks, ühhest lahhutud olla. Nad ei tahha muud, kui omma õiguse järrele nende made würsti, Augustenburgi printsi, se on nende würst ja otse õigussega, agga teised põlle muud kui margad, kes neid temma käest warrastamad. Se assi seal on kirju ja ka ühtlasse kardetaw; sest kegi põlle sellega rahhul  mis Preislane ja Austria malmis audunud.  Ka Prantslane tõstab kihmo ja matab urrades wöerite ja Inglasse mele parrast põlle se nisamma mitte; kui se wimaks üht tuld ei süta, kelle suits mõnda lämmatab? Meie peame agga rahhulisselr otama, küllad parrast näeme, kes selle mädda munnaga wasto lõuga saab, kas Sleswig-Holstein woi nende kossilassed  Preislane ja Austria» Sedda kord ei tea meie nende asjust ennam selgemat könneleda;  sepärrast lähme siis Jtaliamale ja matame kas manna tuttaw  kolera on neid jubba Jummalaga jätnud, woi on ta meel seal. Noh, mõnnes ma nurkas  olla ta kül jubba wähhemaks jänud; agga  Manduria linnas olla ta ueste peale hakkanud  ja ühhe isseärralikko maljusega. Seal linnas on umbes 10 tuhhat innimest ellamas ja neist panna ta päwas 80 ja wahhest ka nattuke rohkem maggama. Keik olla seal selle ülle wägga kohkunud, keik poed kinni pandud ja kaupleminne janud seisma. Rahwas jookseb  hirmuga ei tea kuhhu eest ärra. Neaplest  olla tohtrid senna tulnud ja Prantsussemaalt  monned hallastajad naesterahwas, haigete  eest hoolt kandma. Jtaliama kloostritest põlle tännini weel rohkem sesuggusid hallastajaid  naesterahwast leitud, kui üks ainum, kes waeste kolera haigete eest läinud hoolt kandma. sMörtsu Et Jtaliama sedda suggu wilja kannab, sest olleme ommal aeal könnelenud ja ka sest, et nende peale jahti tehti ja nüüd loeme, et nende pessa ülles leitud  ning ärralöhhutud ja perremehhed Manwra  ja Palumbo kedda keik wägga kartsid,  sest et hallastamata innimessi paljaks risusid  ja kui tarwis olli, ka ärratapsid. Manwra  olla ühhe nore naesterahwa läbbi ommast  ellust ilma jänud, sest ta pea peale olli üks hea summa pandud ja kes tedda tappab ning ta pea üllematte kätte toob, saab lubbatud waewa palka. Söma laua jures olla ta Lemma  kurko mahha leikanud ning palk olli tellitud.  Palumbo sai püssiga hawatud, pöggenes  ka weel ärra, agga teisel päwal leitud tedda maante pealt surnud omma werre sees. Lodawad et nüüd nattukenne rahhu sawad jäma,  egga ennam middagit karta põlle; agga kui kauaks, on issi assi! PrantsuSsemaalt. sPallawad il- Meie ilmad on willud ja süggisised, agga Prantslassed kirjutawad, et neil weel soja küllalt olla, särgi wäel käia. Eila pärrast  lõunat (27. Augustil) kello wie aeal olla päwa warjus 24 gradi soja olnud. Se on jo pärris suine pallawus ja teisel päwal enne  lõunat tõusnud wägga raske ja paks pilw raske mürristamissega ülles, otse ülle Parisi linna, et kesk päwa aeges ö-pimmedus olnud ja kegi ilma tulleta põlle middagi woinud tehha. Korraga hakkanud wihma mahha wallama  ja ni raskeste, et wähhem pole tunniga keik ulitsad ni wet täis olnud, et wankretesse tulnud. Warsi parrast sedda hakkanud tuult puhhuma, mis pilwed ärraaeanud ja selle järrele  tulnud wägga kenna ilm. Pärrast löu- 300