õppiwad, on sest nähha, et nad omma juhhatajat ühhe hea Jõulo-andega on rõmustanud. Andko Jummal, et asjad ikka eddasi lähhäks! —° „Sim pean kül weel middagist raske süddamega  ütlema, mis isseärranis noorde meestel tulleks tahhele panna. Õhtul 26. Decmbr. läksid nored mehhed „Kadriks," waatsid kõrtsis tihti klasi wöi puddeli põhja, tantsisid kehhad sojaks, läksid siis minnema, agga üks nendest, mitte paljo ülle 20 aast. wanna, on mässinud teisest mahha jänud, ja et ösel kaunis tuggew külm tulli ja mees nõdder ja higgistanud olli, on siis teisel päwal, msnned sammud sealt emal, kuhho teistest õhto olli mahhajänud, põllo pealt surnud leitud! Halle agga immeta luggu! Nored mehhed teeks wägga hästi, kui „Mardi" ja „ Kadri" aeamissele selga pöraksid." Kuramaatl. sTe head, siis leiad head.) Kuramaalt tuleme middagi, mis head meeli teeb. Seal olli üks mõisaherra, sßaron von der Recke) kes omma walla rahwa eest, nago issa laste eest murretses ja neile head teggi. Se ei langenud nutte wette, waid rahwas tundis sedda ärra ja olli tännolik. Nüüd tulli uus koggokonna  seadus ja teggi walda mõisa politsei alt lahti. Agga armastust ei ' wsi armastusse alt kegi lahti tehha. Uus wallawannem ja wallitsuS  syi seadusse jürrele korrale seatud. Selle ue wallawallitsnsse essimenne tö olli, omma hea herrale tännokir'ja kirjutada ja keige walla nimmel awwalikkult tunnistada, kuida omma herra heateggemiste läbbi seks sanud, mis ta praego on. Nad nimmetawad omma tännokirjaS  kõik. mis herra neile teinud ja lubbawad laste lasteni tännolikluks jada ja herra ning Lemma fuggoga ühhes kõik head ja kurja kannatada,  mis ehk tullewa aeg wõiks tna. Meie ütleme siin jälle: õnnelik rahwas, kedda Lemma südda ning sadud head teud nenda panneb teggema. Au mõisawannemale, kes head teinud, au ka rahwale, kes sedda tunnud ja tännolik  olnud. Nenda peab üks kössi teist pessema,  agga mitte üks okkas teist torkima. Wennemaalt. Peterbmgist, Moskwast tuUewad ka ikka kanged külma sõnnumed, mis künni 30 gradi olnud, ja Moffwas kord nenda, et sullahõbbe jubba kõwwaks janud ja kõik gaSlambid  Ärakustunud. Agga waljud wallitsejad ei wallitse mitte kaua, nenda ka tännawune külm; nüüd on temma kärredus ammo jälle mödas. Wõeralt maalt Ringwaatminne. Wõerama politika asjad  on pea sealsammas paikas, kuhho neid minnewa  kord jätsime. Üllemad asjad, kellest Saksamaal  paljo räkitakse, on uus põhjapoolse rigi parlament ja lõunapoolse rikide külgeheitminne. Et selle jures ui mitmesuggused meled ja mõtted  on, üks sedda, teine teist tahhab, on wanna assi. Rigi parlamenti asjad peawad kaunis nobbedast eddasi minnema. Miksparrast ka mitte? Kes peaks seal Preisi wasto pannema, ehk kelle sõnna Bism artist üllekäima? Saks ima on wähhematte  seas se ainus kunningrigi nimmekandja, Preisi wasto siiski liig pissuke ja wäeti omma õigust aeama; teistel ei maksa suud lahti kehha. Parlamenti kokkotulleminne peab selle ku sees jubba sündima. Sakfamä wähhema rikide posti-wallitsus olli siamale ühhe Turn-Taksi würsti käes. Et nüüd wiimne sõdda ja rahho seadus kõik asjad ümberlttkkas, siis ka sedda postiwallitsust,  mis nüüd Preisi käe alla saab. 1. luli ku Päwast annab siis Tnrn-Taksi würst omma postiwallitsusse õigust kõige inwentariumiga Preisi kätte ja saab selle eest 3 miljoni taalrit kahjo tassumist, mis Preisi poolt warsi wÄjamaksetakse.  - Baieri uus minister, würst Hohenlohe,  püab ommalt poolt selle eest murretseda,  et lõunapoolsed saksa rigid mitte ilma toeta ei jääksid, waid sündsal wisil Preisiga endid ühhendaksid,  ja nõnda tuggewaga tuggewad olleksid. Mitmedel ei olle se kül weel mitte melepänast, sest et Preisi kartwad ja mõtlewad: lasse sadan  sauna, küllab siis ka labba peale lähhäb. Nenda mõtleb isseärranis Würtenberg ja Saksi-Darmstadt. Agga mis se wastopanneminne  kõik aitab? Senni kui ilm wagga on, wõib kül weike lootsik ka wee pindas ojudes uhke olla ja kidelda: mul põlle tarwis kellegi hõlmast kinni hakkada; tulleb agga tuul ja torm, siis tännab lummalat, kui köiega sure padi tahha kinni saab. Austria on ikka alles Austria, se on, kimpus tänna, kimpus Home ja weel mõnda aega. Ungrimaga ööldakse kaup ja lep- 38