„Ma pannin wägga immeks, et lühhikese 2 aastaga koggoni õppetamatta Lallolapsed meie tunneme jo keik nende koddust õppetust ja ello otsego ümbermudetud ollid ni hästi ellokombede, kui kele ja mõistusse polest. „Katsuminne hakkas kello 11 saksakele laulmissega,  selle peale tulli lühhike eestikele kõnne laste wannemate ja mu kuuljatele ja siis hakkas saksakele luggemisse ja mu mõistusse läbbikatsuminne,  mis lapsed illusaste mõistsid. Parrast sedda wõeti Geograhwia ja Wisika Sppetus läbbikatsuda, mis lapsed kelega ühhes ollid õppinud;  näitas minno arwates ka hea ollewad. Wimaks tulli wennekele katsuminne, kus lapsed kaunid pikkad juttud ühheteisega wennekeles kõn-- nelesid. Nemmad ei näitnud mitte üksi omma jaggo keletundmist, waid ka kelemõistmist, mis kegi neist emma rinnast ei olle immenud, waid tänuowäärt koolm M. G. Rentrik on neile sedda sisseistutanud. Wokka ja Toila mõisa pärrisherra N. v. Wilcken, kes selle koli assutaja ja holekandja on, olli ka isse omma laste ja wõerastega seal keigest ossawõtmas. Ma pannin immeks, kui lahke melega ja ilma torredusseta Lemma keige allamatega ennast rõmustas ja wahhesein temma ja rahwa wahhelt olli kõrwale lükkatud. Kui wägga hea melega näeksime meie, et sedda enuam leida õlleks. „Sesinnane Toila elementarkool on sedda seltsi kolide essimenne taimelabba Eestimaal, kus jubba laiemalt õppetust antakse. Kül õlleks sowida,  et eesti kolid keik sennamale jõuaksid. Agga ei sa se ui ruttu weel sündima; agga kuS uenda, kui Toila wallas, keik pärrismapiddajad on, seal lääb se hõlpsuste. Annaks Jummal, et pürrismade kaup ja kolid kohhegil kammitses ei seisaksid!" Mronstadtis. s„Ni2ntonoMo??."j Nenda uimmetakse üht suurt Amerikama somuslaewa, kedda sealt ma ühhmdud rigide kongress omma sadikutega hiljuti Peterburgi linna läkkitas, meie Keisri Herrale head õnne sowima, et lummalTedda mõrtsuka kuli eest olli hoidnud. Peterhowi lossis ollid Amerika sadikud Keisri ette lastud ja omma õnnesowimesse kirja etteluggenud ja ärraannud.  Mõllemil mail said pärrisorjad Priust kätte. Meie maal teggi sedda suurt asja Keiser  Aleksander 11. Amerikamaal tahtis priisideni  Linkoln seddasamma tehha, agga tulli enne sedda hirmus 4 aastane koddosõdda, Linkoln kaotas mõrtsuka käe läbbi omma ello ja pärrisorjad said ammeti Priiks. Õigus wõib kül mõnnikord kaua aega allarõhhutud, agga ei ilmaski  ärrasurmatud sada. - Somuslaew „M-  agga immelik sõalaew kül ollema. 259 jalga pik ja 54 lai. Temma ei paista ennam kui 34 tolli wee seest wälja. Laewa puseinad on jalga paksud ja wäljaspool  tolli paksud raud somused peal; laggi on nisamma Pole Lolli paksusse raudpladidega  kaetud, kus 2 torni peal seiswad, kumbgi 9 jalga kõrged. Tornide raudseinad on 11 tolli Paksud. Kumbgi torni sees seiswad 2 suurtükki, kelle augud risti 15 tolli laiad; kulid on 480 naela rasked; laengo peale wõetakse korraga 30, 50 ehk kui tarwis, 60 naela püssirohto. Mõllemad  tornid andwad ennast, nago tüleweski, ümberpöörda.  Masti ei olle temmal, kuid üks ridwa, kuhho lippa üllestõmbatakse. Merre peal sõites käiwad laened järgest Me laewa, nenda et tornid üksi wäljapaistwad; agga selle eest peab ta wägga wähhe tormiga kõikuma ehk wäruma. Nelli auromassinad  temma sees, 800 hobbuse jõudo tuggewad,  pannewad tedda jooksma. Ni suur waenlase  terwisse rikkuja, kui sesinnane ,Miautovomoü"  kül jubba on, peab Ameriklastel weel paar tükki koddo ollema, nimmega „Diktator" ja „Dmvderberg";  wiimse massinad peawad 6000 hobbuse  jõudo tuggewad ollema ja temmo ehhitus on liggi 2 miljoni rubl. maksnud. Nisuggune kurjateggia ei poggene mitte sõalaewade eest, waid sowib neid ennese ümber, et sedda parrem wõiks lõhkuda. Kes teadis endisel aeal nisuggustest  sõariistadest?! Aaukasiast. Wis polele „Ka meie kirriko jures Stawropoli linnas piddid nemmad  külma lautades warjo otsima, sest kuhho panna ni paljo innimessi? Waetimad lapsed istusid  Ms penkide ehk põrmando peal, ka km kanna poead sömalaua al, et agga kuiwa, soja nurka leiaksid. Mõnni otas seal iggatsedes, kas ehk laua pealt leiwa rasuke mahhakukkus, ehk 257