ja siis pead jubba pikkem aeg senna jama, kui issi keik nähha tahhad. Mõskma linna surus on 64 ruut wersta ja seal on 218 suurt-, 651 wähhemad-, 65 pissukest läbbi käidawad- ja 10 jöe ärist ulitsat, 81 awwaliko  platsi, 14 patserimisse kohta, 24 wärrawad,  3 lossi ja 6 allewid. Linnamees on 326 Wenne kirrikut ja kirrikut ning 20 kabbelid teiste ussulistele; 5 palleed ja 15,627 maea, kellest 5,441 kiwwast ja 10,186 puust on. Jnnimessi, kes seal ellamas, on ilma söa mäggsde arwümata, 364,148 hinge, kellest  229,424 meeste- ja 134,724 naesterahwast;  wenne Kreka ussulessi, on seal 347,348 hinge, 882 Põlakast, agga mitte katoligi usko (Dissidenten) 8838 ketserit jw 7080 mitmesuggusest  ussust. Awwaliko kolisi on seal mannas pea linnas: üks uniwersität, wiis gümnasiumit pois- ja kaks suurt koli tüttarlastele,  11 öppetud seltsi ja kaks mussm. Universttäti ramato koggus ehk pibliotekis on 87 tuhhst ramatud. Seitungisi põlle seal rohkem km 15. Moskwas on üks ellajateja  üks wäljama rohtude woi taimede aed. Ülleüldse on seal 700 awwalikko koli, kus 20 tuhhat last pois- ja tüttarlapsed kokko öppetust samad. Peale selle on seal 23 piddalid  ja termist sadamat kohta 27 hesteggemisse  .kohta 6500 innimessels. Mis kauplemisse  putuwad, on seal 550 wabrikud kus umbes 30 miljoni eest kaupa malmistakse. Handwerksi on seal 9000 kelle jures peale 20 tuhhande tömehhe ja 10 tuhhande öppipoisi tööd samad. Wimaks on seal 6423 kauba podi, 360 magasini, 200 kontori ja 500 kellert  ja muud kohta, kus kaupa üllal hoitakse; 1500 jodawa ja mu mina mümisss kohta, ehk kõrtsi, 406 süddame kinnitusse kohta, se on, kus ka toidust woib sada, 573 heerbergi, 46 hotelli ja 28 trakteri. Linna sissetüllik on aastas künni 2,189,699 rubla. Wõeralt maalt. Posenis on 17;. . Mnil M proM LöppMd, mis jubba kaunis pikkale  wenninud. Assi, misparraff pzMesW, M kuekordne mõrtsuka tö, kihwti läbbi. Kitt- MKNK, kedda Mdlasseks arroati, pudis kül Witmesugguse pöikamisse läbbi ennast MhtakS pesta) agga ommeti polls se temmal korda läinud, maid janud süüdlasssks. Kohhus olla tedda surma mõistnud ja nimmelt pea otsast ärraraiumisse läbki» Berlinist kirjutakse: Üks Preislane, nimmega  Rassburg, kes Zapam maal Raugasakis  asset olnud, sanud Zapaanlastest hawatud»  Põhja Saksama rikide koggs sadiko nöutamisse peale, sanud hawajad kinni mõstud  ja pikka järrelkulamisse järrele kolmekümne päma peale, raske raud ahhelasse mangi mõistetud,  mis Zapam wäljama asjade tallitaja minister  Saksama rikide koggo savikule keadaandnud»  Preislane olla issi ka selle pslsst suur süüdlane, et nenda hawatud sanud; ta olla Zapaanlassi pea igga pääw nokkinud ja sarrinud, mis teist wimaks mihhale ärritanud, et noad kätte wõtnud ja temma peale läinud» AttstmsmMslt» Mitte ükspäinis keik Saksa- ja muud maad, kus Lutterusse Ussulissed  ellawad, römustawad ennast surest Latterusse  pühhast, mis pari näddala eest Vormsis  pühhitseti, maid ka Austria rahwas, kes katõligi ussulissed, on sest römust ossa wõtnud:  tundwad ärra, et Lutterusse suur tö ka nende kirrikule suurt kasso saatnud. Utlewad:  ehk kül se pühha iggapiddi üks protestantide  pühha olli, siiski polnud seal ei wähhemastki asjast nähha, et Ewangeliumi ussulissed, teiste ussuliste wasto ennast wöeraks  õlleks näidanud ehk enneste ja nende wahhel wahhet teinud; ei mitte, waid keik olli kui üks mees selle sure mehhe mällestusse samba ümber ja tulletas mele, missugguse sure auustusse wäärt se mees olnud, kelle mällestusse sammas nende ees seisis. Piiskopide  mässamine peab ommetige ükskord lõppema  ja kui ka manna pühha issa awwalikult  nende nõusse peaks heitma, siis on se aino üksi temms omma sü, kui Wsrmsi pühha Austria rahwale üks sõrme näitus saab ollema,  rahho ja priust ühhe rahwa kirriko jurest  otsima, mis mitte Roma kirriko külges põlle. - -) n - Jtaliamaalt. Sealane rahwas teeb mön- 216