mehhel mönne hea rubla ärra. Se nimmetas  ennast Otto Shumann. Meie tahtsime agga sellega, mis praego olleme könnelenud, omma armsaid Eesti wendi ülles ärratada, nattuke ettewaatlikkumad olla, egga koggoniste uskuda, et keik linnud tuid on, mis lennates tuppa tullewad. Riast. sW Selle ku neljandama  päwa õhtul kello 8 ja 10 wahhel, olla seal Seppa ulitsas, saddulseppa Henningi  maeast, kaupmehhe Reppuni korterist, selle wahhe aea sees, kui ta isse koddo polnud 177 rubla eest ridid ja pesso ärrawarrastud. Kes neid wötnud, woi se lähhäb sest teistele kõnnelema;  peab omma ja Jummala teada. Kui wimane asja agga mitte ilmsiks ei te? ja siis lähhäks se nattukest pahhaks. Woib olla ehk juhtub mees kellegi silma, siis ärgo pango se waewa raskeks, kat temma külge pista ja tedda  kinni tabbada, ning kohto kätte anda, kes sesuggustega parrem mõistab ümber käia. Selle ku seitsme päwa ösel olla Ria-Peterburgi  allewis teises jaus wina kaupmehhe Johann Griesle wina pood ärralöhhutud, kassast  kuus rubla puhhast rahha ja poest mitmesuggust  penikest wina puddelite kaupa ja siggarid 180 rubla wäärt, ärrawarrastud. - sKindral kubberneer Meie loeme Ria seitungi seest need sönnumed, et armoline Keisre Herra meie aulikku kindral kubberneri herrat grahw Shuwalowit Peterburgi  kutsunud ja tedda omma kantselei lü. jao Shandarmide keige üllemaks, würst Dolgorukowi  I. assemele tõstnud. Meil Perno  meestel ei olnud sedda õnne, tedda lihhasilmadega  nähha. Kedda jälle same, sest ei könnele weel seitungid. Temma proua olla 12. selle ku päwal ka Peterburgi sõitnud, kubberneri  herra isse olli enne jubba seal. Tallinnast. sKirriko kella õnnetus.^ Sealatse Niggula kirriko suur kel olla 5. selle ?u pawal hellistades lõhkenud. Sedda õnnetust arwawad mönned head innimessed selle süüks, et ette wöetud körraga hellistada, egga mitte ennam nenda kuida enne, senna ja tenna ki- gutades. Kas ta just selle parrast Lõhkenud, on teadmatta, olli jubba omma aastade polest  ellatand riistake ja need luggematta hobid,  mis ta selle pikka aea peal sanud, on temmale wist wigga teinud. Peterburgist. sEi Need sönnumed,  mis Keisre Herra mõrtsukast hiljem sanud olleme, ei olle suggugi parremad, kui essimessed; kes ta öiete on, sedda sönna ta suust ei tulle. Ta nimmetab ennast Aleksei Petrow, ühhe tallopoea poeg lõuna polisist kubbermangudest, 24 aastat wanna ja wenne usko. Ütleb ennast wie aasta eest omma kubbermango  gimnasiumist wälja tulnud ollewad, parrast sedda möda Wennemaad ühhest teise käinud, agga kussagil kohta leidnud. Aasta eest olla ta Peterburgi tulnud ja seal kui päilinne  päwa töös käinud, artellist ennesele toito lasknud anda, agga pärris kortert põlle temmal mitte olnud waid kus ohto seal ömaea. Mõnni  ütleb wahhest: se woib jo ka olla, et ta nimmi nenda on. Jah! se woib olla; agga ta olla ka öölnud: omma pärris nimme ma kellegile ei ütle, sest sega sadaksin ma ommad wannemad enne aega hauda. Kui se nenda tossi, siis õlleks üks pissukenne armastusse säddemekenne weel ta süddames omma wannematte  wasto, agga se põlle mitte meles seisnud: .Jggaüks heitko ennast üllemate alla" :c. zc. Peterburgi rahwas sowida senna, kus mõrtsukas  omma ärranetud kat Keisre Herra wasto wälja sirrutanud, agga Jummala arm temma tahtmist tühjaks teggi, üht mallestusse sammast ehk ka üht kabbelit ehhitada, mis tarbeks nad ka olla jubba rahha korjama hakkanud  ning Peterburgi prohwesseridel olla jälle nõu rahha korjada ning Keisre Herra ello hoidja ja temma hinge peastja Komissarowi  sündimisse paika temma nimme peale üht koli assutada, kus lapsed jubba maast maddalast  jummalakartusses saaksid kaswatud. Tännini ei to seitungid meile weel selgemat teadust mõrtsukast Aleksei Petrowist, kas ommale  teist nimme olla leidnud, woi mitte. Rahwas räkida paljo, agga tõeks teggeminne olla raske; sepärrast ei woi kohhus rahwa 124