kui flggo, kWst-KWI) tüM.-Ksliõest  ööldÄkse : Amuri- kassakate maal. olla kolija mmM peab neid ka agga mitte mmmMmiMmetud . kui. paljo. Ülleüldse -olnud  seat'miMewa aasta 35 koslmeistertja 630 kolilast, kelle seas " 68 tüttarlast. Wõeralt maalt. WxsMWKOtt. Prsislassed teo arm, Msga smma wastastele, kes kortsus kulmuga Nende peale watawad, nattuke silma torkida ja- -mnde kopso ülle maksa aeada nad olla ZMil oMMa Königsgrätsi wöido mallestusse pühha piddanud. Ehk se kül paljo WähtzKna kui chsstmene o stiski olnud Ml nõmo öiskamW küllalt, mis Mtztel harjad punnaseks ja harjakftdpüsti kiskunud» Mõnned neist süllitanud tuld, agga piddand sedda keik sallamahti teggema, muido ollekstd WKst.PrLislüsLs West tuktistada janud. Pääw enne sedda piddo,« olla- m õnned helde süddamegs  kahheksa kümne hawatud soldatile, kes-seal lahhingis Hawatud sanud, lauda katnud ja suurt pidda Wma. aega annud. Olgo ta Vakskane woi kes Mhhes, km ta teist wöjtnud, mõistad tedda PMrast noWda ja arrltada ilma et Ml jmes DDpunnastaks. Üks endine Hannoweri minister, kes sest sadik ammetist lahti, kui Hannoweri ma Preisi Mgel-IWMs-,! olla selle süddame walluga ue wMLsusse wasto turtsuWa hakkanud ja rigi Mdvst.>jglgesAN'-/tallanud. -Wst sanud awwülikuks  ja lMchhike nõutud kohto ette, was(yst  andma oryMast tööst. -7-- Et endest- ammeti  p Mest ttsuHr mees, potte A MG kuulnud/ eggakohtoette tulnud, mis ka jubba eM azwatsd, ;Mga kohhus põlle ta wasto pannemissest Hdlinud/ maid omma otftzst ikka andnud sanud mees 15 aasta peale karriötusse  MÄNgi hOnesse mõistetud ja kui sedda sega Mslja piddMud, jäeb ta weel Mmm aastai Mgw. OoWM kohto isUrrallkko üM watamissealla. Säh l seal ta on. Ms HM - u . Atajiwpia krgnpMM ja temma abbikasa kronpxintsessii, W 2. selle km pama!, .parrast lömMO kalli terwistga-Pranbwuvti  liMa jõudnud ja kuida Mulda, Mm neil suurde! wöerastel rwu ühheks näddalaks senna paigale jada ja' Me mahhe sees ka kord Emsi stW, Preisi kuumugast wataMa. AufiriaMKalt» Sealane rigi Wallitsus watab stkord ka nattuke pahhast melega ülle olla wanna pHhha issa peale; stst et temma Uustrm keisri kohta monnesönna öölnud, mis ennam teotusseks kui kituseks olnud» Egga nad kül otst stpärrast LHKe teise tuttiei kargG agga ommetige põlle ennam, kuida peaksid  ollema; wist on st wanm pühha isstkest pahhandanuh, et Austriast ni rohkeste Wormsi Wna Lutterusst mällestusst samba piddule rahwast M jooksnud; aMa kes wois keddagit keelda ssnna minnemast? Eks olnud lggaühhe! te lahti?/ //. / Rigi minister prasitentzch. Be ust annab manna paawstr kõnne peate wastust, et se keisril mitte üks keik pMe, mis ja kuida paawst temmast könneleb, ftst et keiser ommalt poolt middagi ei tea teinud ollewad, nns k:r-riko  rigi, katoligi usso ja temma teenritele waemaks ehk mele pahhandusseks õlleks ol? nud, ftparrast ka üht/ teist ja parrbmat wasto tullemist kirriko rigi Wemate pokest Meks Bdanud.  Ei olla ühtki maad Eüropas, kus katMki  usso OrriV ni kaitstud saab, kui Austrimnaal  ja siiski peab laitust kuulma, otse kui teised rigi >- mallitsussed, j kus mõnda- katoligi usso kirriko wasto ragitakse. M happo, kuida ta meel on, katsud ta ommetige vmma sõtznõ ni NÜrridaks tehha>? kur Lal wotmaW, et mitte mannct pWwstile lM haiget ei keeks. Ehk kül südda kanges te tuksub, hoiab ta sedda ommetiW, et se Romas mitte kuulda ei peaks ollema, wuido kohkuks mast manna pühha issa ja siis lähhäksid asjad sassi, mis parrast rasked i lahhutada õlleks; 1 katsub parrem tassasel kombe! tallitada; sest pik meel ja kannatus  on jd Mas asjas parrem: wvedab wöera wihha! M«mts»ssemaalt» Sealatse rM ja xStzha Mq mahhelik Memme on ka rmükus, egga- Mitte .sedkh mis! ta ollh. Z Üks seitung ei häbbene sedda awwalikult kulutades, 232