Hho sisse lömid; need tarwitawad muidogi head sega parraneda. Agga' wäljapool Pola radda on pahha lindnsi weel ümberlendamas ja neist tullewad, nago porrikärpsed, mõnned ka ülle raja ja pannewad ommad munnad sallaja rahwa sekka, kust siis pahhad sõdi knd peawad sündima. Se on, nemmad hulkuwad sallaja niöda maad umber  ja pnüdwad rahwast eksitada, kui õlleks Keiser keik maad mõisa käest än-airotnud ja neile kinkinud, ja nago tahta nüüd teised üllekohto nende käest renti ehk ostmisse Hinda Pärrida, neil ei "olla mingisuggust makso maksta. Se on nüüd tühhi lörri. Kui meie armolinne Keiser ühhe seisusse eüo kergitab, siis ei tähheta se labbi teist mitte risuda, waid keik peab seadusse jarrele ning korralissel wisil sündima. Mis tahtwad  agga mässajate sallakoid? Nemmad tahtwad  tallorahwast eksitades mässamisse sisse augutada.  ja wõrgutada, et neid Keisri silmas süattuseks saaksid ja ra .was ncnda Temma armust  nende wasts ilma jääksid. Se on nende tahtminne, kes rahwvle ial Head ei sowi. Kes isse must on, tahhaks teist ka mustaks märida. Nmda tahhaksid nemmad tallorahwa laste õigust omma issalikko Keisri wasto arrarisuda ja Temma wihha nende peale tõmbada. Mässaminne  ei te ial mnud, kui mässib mn imest hukkatusse  ja õnnetusse sisse. Surem hulk ei lasse ennast ka mitte eksitada, ja se mõnnus ja tröosili  k kuulda. Mõnned rummalakescd, nago ühhes rohhas 30 hobbusullast, sawad nattukest aega ssggatud, et wõera warra ommaks piddawad.  Nimmetud sullased ollid ühte kõrtsi kokkomlnud  nõu piddama: kas nad mitte neid perremehhe  hobbusid, kellega igga pääw tööd teggid, kord ka omma parriseks ei wõiksid piddada ja nendega tehha, mis isse tahtwad? No muidogi!  kiitsid sallakoid takka järrele, agga kohhus satis meestele parreni ad mõtted Pähhä. Kus agga säbhärdused sallakoid kohto näppo sattuwad, noh, seal wõiwad omma Palgaga rahhul olla. Wõeralt maalt. WAeramü sõmmmed on sel näddalal jälle lahjad ja wessisid. Kus nnddagi isseärraniS asja ep õlle sündinud, sealt ei olle ?a middagi suremat kõnneleda. SaKsamSKtt. sßahho konwerentsi! Deale ei arwa Preislased Wmi Mna mitte kohta ollewad, W Austria ei näidata omma koddomail mitte sedda waljust ja meh- Hist meelt, mis tarwis õlleks, kui Daanlased peaksid järrele andma. Austria järreleandminne ei tulla agga mitte annastussest Dani wasto waid kaddedussest Preisi wasto , ja se on jälle wanna ammo tuttaw ohhakas suurde ja weikeste wahhel. Selle kaddedusse parrast olla ka Preislane ommad sõamehhed lükimale talwkkorteri  jätnud, et Daanlased Leddä mitte ei arwaks  nalja teggewad. Rahhonõupiddaminne isse käib ikka alles endist  nälkjakäiko, se on: ei fa paigast ärra, ja südi aetakse Dani peale. Meie Keisri Herrat odatakse jälle Potsdami  linna ristipoega sama, sest Preisi aujärjepärria  uoor poeg Piddi neil Päiwil ristitud sama. jSuine külm.j Saksama Niesemäagede  peal olli minnewa kuus ni külm, et üht naist, kes 10. Augustil lapsega ülle mäggede läks, kiilm ärrawõttis. Laps olli seläbbi ellama jänud, et emma riete alla olli puggenud ja seal külma wasto nattuke warjo leidis, künni teised innimessed peale juhtusid. ' jSurnopessiad.j Eislebeni lmnas (sest linnast, kui Lutterusse sündimisse ja surma kehha  st, on jo igga terrane innimenne kuulnud) ei olle ka mitte keik asjad kuldsed ja kidowäärt. Seal on isseärranis innimessed selle peale, kes surnuid rahha eest ärrapessewad ja ridesse vannewad. Sedda on nmial linnades ka. Palgamaksmise jures tulleb agga tihti tülli. Sepärrast on Eis> lebeni raekohhus surnopessiatele kindlat Laksi tasko annud, kus nenda sees seisab: „1) gu" smnokehha eesti taler 30 2) „wäb hematsuggu" surnokehha eest 1 taler 10 krossi 3) „alwasuggu" surnokehha eest 36 krossi 3 penningit. Säh, seal näme jälle, kes ellns ennam, se surmas ka ennam, ikka kukro järrele. Ataliamaatt. Pealinna wahhetammne kardetakse  seal m Palja tähhendawad, kui sõdda Austriamaga Wenetsia Parrast, mis tel wägga süddame peal kippitab: stiski ei olla sellega ni suurt rutto, ehk Austria annab heaga kätte. 326