Perno Postimees ehk Näddalileht 5L 6 tWV Neljas kesknäddal 10. Webruaril.^ aasta. Sannumed ommalt maalt. Peterburstzist. Mis fahhardune raudmaante  aastas rahha sisse toob seal peab mehhe kukkur ollema! „Nikolai-raudmaante", mis Peterburgi ja Moskwa wahhel, liggi sadda  pennikoormat pitk, on 1. Januarist künni 31. Detsembrini 1859 ülleültse 1,139,273 innimest  eddasi taggasi aimud; kaupa ja muud krami puda ja peale sedda meel 36,992 kalumatta pakki; postikirjo puda. Keige selle waewa eest on sisse tulnud, mis Neäripäwal kokko arwati, s,«vv,ssv höbberubla. No se on ka worirahha,  mis sünnib nimmetada! - Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Saaksamaal on rigid ja rigikessd wägga saggedad; liggi nellikümmend  perremeest wallitsewad ülle Saksama iggaüks  omma möedopu järrele. Mönned neist, venda kui Preisi, Austria, Baieri :c. lähwad korda, agga muist jälle ni weiksed, et ei maksa rigiks nimmetada, nago meie ma wallad. No agga nemmad on rigid ja olgo peale. Ohto pool kulges on Prantsuö nende naber, agga üks nisuggune, kedda nad mitte silmast ei ussu.  Ommal maal tulleb neil kül saggedaste naaklemist, agga kui silmad öhto pole löwad, kust Prantsus wöib tulla, siis tundwad marsi jälle ärra, et 1 sukka-warras on kerge köwweraks  murda, agga kui neid 30 ehk 40 ühhes  kimpus kous on, siis peab hea jöud ollema,  kes neid murrab. Õiged issama armastajad  iggas rikis, püüdwad ni paljo, kui jöudwad,  selle eest murretseda, et neil ülleültse üks meel ja nöu õlleks ni hästi issekeskes, kui ka wäljaspiddi waenlaste wasto. Uhhesuggune meel ei tulle agga mitte innimestest egga wöi nemmad sedda anda, sepärrast on mönnes rikis,  nenda kui Würtembergi-, Badi- ja Kur- Hessima piiskoppi kõhtude polest nüüd seätud, et iggal pühhapäwal kirrikopalwes „keige Saksama  eest peab pallutama, et Jummal sedda õnnistaks, wäljaspiddi rahho ja seestpiddi temma  würstide ning rahwale ühtmeelt ja kokkosündmist  annaks." Muidogl ei wöi sedda kegi  laita, kes teab, et meie ristiinnimessed keik ühhe teise eest peame palluma. Wägga immeks pannakse praego öhto pool Saksamaal, et hobbuse ostminne Sardinia nimme al ja Prantsusse rahhaga jälle nisamma  lahti olla, kui enne Jtalia södda. Ostjad peawad Sweitslased ollema. Kui se nüüd tul-