paljo, agga Preisi! on tühhi assi iggapääw 350,900 mälja sata, kel täielinne moon kasas ja parremad sõariistad käes. Teada muidogi, wõit tulleb lummala käest, agga innimeste arwates  on Austria! ennam karta, kui Preisi!, ja seeb se on, mis Preislasi ka uhkeks ja surelissemaks  teeb, kui Austriat. Kas agga sõdda tõeste tulleb, ei wõi meie ikka meel tõeste üttelda. Ataliamaalt. Roma linnas on Pastoaeal kaks arruldast asja sündinud. 1) lesuitid on ka teiste mungaseltside wisi salgakaupa möda linna ulitsaid käinud, mis nemmad omma kele protsessioniks nimmetawad, kus pealegi weel 4 suurt kardinali skirriko würsti) ees käinud. Muido ei olnud sähhärduue awwalik ümberkäiminne mitte lesuitide Pruuk. Nüüd agga, et ristiusk ni sures häddas olla, kus paawsti ilmlik wallitsus  ähwardab käest ärrakadduma, nüüd peab iggamees selle wasto aitama sõddida, ja lesuitid ka; nago nemmad ial muud olleksid teinud. 2) on paawst palmipude pühhal isse omma suga jutlust piddanud, mis nisamma imme assi on, sest et sedda wägga arwa ja keige surema! hädda aeal sünnib. Roma liu on ülleültse Paastoaeal nenda wäljanäitnud, kui seisaks Kannibal  ehk Muhamed temma wärrawate tagga. Keik turrud ja ulitsa nurgad olnud kantslid täis, kust mungad rahwast maenitsenud appi hüda, et hukkatus linna peale ei tulleks. Mis hukkatus?  Et wallitsus Wiktor Emanueli kätte ei langeks ja paawst kunninga ammetist lahti ei saaks. Kas suremat kurja weel wõiks olla? Barletta linnas on üks munk rummalat rahwast senni taggakihhutanud, künni Ewangeliumi ussuliste wasto mässamist tõstsid ja mõnned neist keige nende maeadega ühhes ärrapõlletasid! Sedda ööldi lummala wihha keppitusseks sündiwad! Sõamehhed piddid wahhele tullema ja rahho teggema. Munk ja paljo teisi on kinniwõetud ja peawad arroandma. Teine kord sest ennam. PrantsAssemaail püab Naepoleon iggawisi wastopanna, et Jtalia ja Preisi sõbrus mitte liig soeaks ei lähhäks, muido wõiks temmale sest kahjo tulla ; Parrem, paljo parreni on temmal Sakslaste tülli; sest kui naabri aead mahhalangwad,  on temma karjal ennam rumi käia. Heidab agga Jtalia Preisi sõbraks, siis on parrast  asjad, ni kui on. Keige wähhemast sirrm taks siis Italia Saksa sõa aeal kät Weuetsia järrele wälja ning ei küssiks mitte Prantsusse käest lubba. NorVegimaalt. KrisLiania linnast kaebatakse,  etMormonid, need wäärussulissed paljo uaeste piddajad, seal linnas wägga sigginemas olla. Wanna aasta löppetusses olla neid jubba 563 hinge olnud, 198 meeste- ja 365 naesterahwast.  (Kes on need Marmonid?°—) Mormomd on üks liigusso ehk walleusso selts, Türklaste  wisi paljo naesi piddawad. Õhto pool Amerikamaal on Utah (ütle lutäh) nende pessapaik. Peawannem ehk „prohwet" loung peab 185 naist, temma liggiwannemad, Röder 139 ja Stern 111 naist zc. loungi wannem naene on 49 ja norem naene 14 aastat wanna. Need naesed sawad numre järrele nimmetud. Surem hulk mehhi ei jõua ni paljo toita, Piddawad  sepärrast 3—3 naist. loung on jubba 38 naist mulda pannud; ka on temmal 32 last surnud ja 213 ellawad, 85 Poeg- ja 138 tüttarlast.  Ja need Marmonid Pörased ninmretawad  endid „lummala Jsraeliks!! l Türgimaalt» Donau würstirigidega on nüüd paljo tallitamist. Nende rigide pealt saab Sultan aastas 400,000 taalrit makso ning ei tahha sepärrast mitte, et senna mõnni wõeras würst wallitsema saab, kes ehk ühhel kennal Päwal  wõib üttelda: „minnul põlle Sultanit tarwis  egga temmale middagi maksmist." Saab nähha, kuida sedda asja Parisi konwerentsi peal wimaks seatakse. MeHHikomaait kirjutakse üsna selge sõnnaga:  „Ni pea kui Prantsussed arralähwad, on meie keisririik lõpnud. Tulleb ehk weel silmakirjaks  weike lahhing ja siis on keik mödas ning keiser Maks hakkab koeo pole tullema." Sedda teadwad seal keik innimessed, sepärrast lassewad Mehhiko riki waggusi Põddeda, künni isseennesest surreb. Mönnesuggused sönnumed. st 00 0 massinat.) Berlinis on ühhe rikka wabrikandil, nimmega Borsig, wägga suur ja kulus masfinawabrik. Mõnne aasta eest, kui essimmne 1000 massinaid malmis sai, peti 104