emmand omma lastega. Kui jubba suits nahha olnud ja wataum unutud, olnud jubba seestpoolt tubba keik pöllemas. Wimaks sauud wahwa mõisa kubjas ja mitto muud iunimest appi, ja kui need mõnne tunni kustutamisse tööd teinud, on lummal neile tulle wasto w oimust annud. Kahjo ei otle weel teada, agga ööldakse kaunis suur ollema; sest keik tisleri riistad ja mu kraam, mis sees pool seinde olli, on ärrapõllenud." Mis pibomeestega sauud, ei olle meile ööldud. Riast. Seal Dünajõe äärses linnas olla jubba 14. Augusti hommikul essimest külmahärmatust  nahha olnud, mis meie siin Tarto linnas Emmajõe kaldal weel mitte põlle kuulnud.  Kui pikkuke on siis Nia sui olnud, kui 10. lunil wiimne ja 14. Augustil essimenne ö-külm olnud? Ja selle lühhikese wahheaeal on ka peale 40 gradi soja olnud. Immelik suil Esnialt liig kulm, Parrast liig palla ja nüüd hakkab jubba liig wessiseks minnema. Tallinnast. sHantwcirgide kolidj ei olle ka meel liig tihhedad asjad. Hantwärgi õppipoiside seas on weel rummalust nago Harrimatta  kaapsaaedas umbrohto leida. Neist harrimatta  ja kolitamatta õppipoistest sawad sellid ja parrast meistrid, agga mis Hansoke ep olle õppinud, sedda Hans ei mõista. Mõnni teeb parrast onuna tööd, olgo nahka ehk riet leikades ja õmmeldes ehk muud sellesarnast, kaunis  hästi, agga on seal jures waimo polest harrimatta,  toreks innimesseks janud, kes mude innimeste  sekka ei kõlba kui senna, kus nende omma sarnatsed on. Se ei olle mitte kidowäärt, agga se on neuda. Hantwärgi õppipoisid korjatakse nüüd ennamist ulitsate pealt. Nende koliõppetus on hirmus kassin, mõnni ossast üsna ilma. Saab sähhärdune nüüd selliks, parrast ehk meistriks, siis kaswab sõggedal ka omma jaggo kalkuni sabba tahha, mis ta omma „wäljaöppimisse"  peale laiali aeab ja mõtleb, nüüd olla temma isfe. Mitme wäetikese silmad teeb pürjelipõlli  parrast ni tuhmiks, et omma lihhast issa egga emma ennam ei tunne egga nende keelt ei mõista, ehk kül muud keelt ka mitte. Sure tännowäärt assi on siis, kui head inmmessed linnades waese hantwärgi purside koliõppetusse peale hakkawad niõtleuia. Tallinnas olli jubba enne Kanuti-kildel omma hantwärgi õppipoiste koot ja nüüd on 8. Augustist sadik Dom-kilde weel teist sähhärdust koli jure assutanud. Koli kutlo kannab Dom-kildeko ggokassa, nenda et mitte üksi õppetus, waid ka ramatud, tahwlid, Pabber :c. õppiatel ilnia hinnata on. Need kolid on pühhapäwakolid. Et lapsed illnste kokkotullekjid ja õppides wisi parrast ennast üllespeaksid, peab järge möda igga pühhapääw üks Dom-kilde lige koli aeal jures ollema. Sedda Zppetnst ei olle kül paljo, agga parrem ikka Pool munua, kui tühhi- koor. Meil Tartus on sellega ka mõnda ärrakatsud ja nähtud. Praego kannab hantwärgi õppipoiste kolitamisse eest prohwesser Strümpell ja mõnned koliõppetajad lemmaga kidowäärt murret. Agga —no mis ma pean ütlenia? et kildekassa kutlo kannaks ning meistrid ja pursid isse tutlised seal jures olleksid, sedda ei olle meie kõrwo mitte paljo putunud; waid paljo tihhedam sedda, et wissa olla lõim ja wissa koe. - sEestima randteestj arwab meie „Balti näddalateht," et se olla muido hea kül ja sedda piddada iggamees sowima; agga et se Narwast Tallinna ehk Balteski iiksi rannate olla, mis male ei putu, siis ei olla maal temmast ka mitte suurt kasso, olgo siis, et parremad maanteed ehk hobbusteraudteed rannaraudtee peale wäijatehhakse.  Tallinna kaupleminne olla kül Peterburgi  ja Somemaga kaswanud, agga waljama laewakaup olla ikka kängo jänud ja jada ka Pärrast  raudteed kängo, senni kui nende raudte siiggawama  wiljamaga, olgo hobbuste, olgo auroraudtee  läbbi mitte ühhendud ei sa. - Ei tea, kas se walle peaks ollema? Jubba 25 aasta eest olla rahhaminister grahw Kankriu üttelnud: „Tallinna on ilma sure jõeta kahhe sure kaubalinna (Peterburgi ja Nia) wahhel kaubaaeamisse polest põddur liu, ja mis temma abbiks on katsutud, ei olle suurt awwitanud." Balti näddalaleht arwab nüüd, et kui Tallinna sure jõe assemel mitte raudmaantee läbbi, mis kohhegilt Pihkwa-Peterburgi raudmaantega kokko putub, ühhendud ei sa, siis jäda Lemma, nago 25 aastat enne, nenda 25 aastat parrast raudteed „pudduraks linnaM" laewakauba polest. 290