igga ma-mehhe süddame kurwaks teggi. Zlwoke  poris wimaks jälle ja soe kossutas talli wilja põllud, mis selle külmaga koggoni nõotumaks  ollid janud ja sui willi mis mahha  tehti, tõusis kennaste ülles, sest et Mai ja Juni kuul wahhete wahhel soja wihma tulli. Kõrre polest jäi rukki willi lühhikesseks, mis läbbi siis õlle saak näitab kassimaks jamad.  Heinamaad ollid omma kasso polest wägga kennad, sepärrast suur lotus rohke heina  peale. Agga warsi peale kesk Juli-kuud läksid ilmad willuks ja wessiseks, kus mamees allalisse raske wihma pärrast ei woinud ennam  ullualt wälja minna ja se panni igga mamehhe süddant leinama. Essimenne härja pea-hein ja laggedamate heinamade hein sai kennaste kokko pandud, agga keik metsa allused  heinamaad on praego alles teggemata. Keik tö jäi seläbbi seisma ja on nüüd karta, et kui eddespiddi parremaid ilmo ei tulle, mitmel  ellajate põhho polest suur pudus saab kätte tullema. Õuna-, pirni-, plomi- ja marja pude willi on ka puhha kängo jänud, egga koggoniste ni hea, kui muido kuiwa aeaga, ussitand ja maota. Kartuhwled, mis muido suur leiwa abbi, on waesed ja karta, et többi  neid pissut järrele jättab. Pima saak nisamma  waene, sest lehmad on nende külma ja wihmaste päwade sees pima wägga ärrakaotanud.  Rukki öitsemisse aeg olli willo ja tulene, sepärrast ei woi se nattuke, mis us minnewa süggise järrele jättis, suurt wälja anda. Odra põllud põlle sured asjad sest enne  Jani olli pik kuiw, mis nende kasso kinni panni; kui peaksid kahhe ehk kolme kordse wilja  andma, õlleks suur ön. Kaera wiljoke näitab  kaunis kenna ollewad, agga mis jõuab ta ommetige ni paljo wälja anda, et se tassutud  saaks, mis rukkid ja odrad kassinam wälja andwad. Rukki mahha teggemissega on koggoni waene, põllud on ennamiste keik kui soppa augud, kes woib senna middagist mahha tehha? Pissut on neid, kes kõrgema kohtade peale mahha teinud. Pikki silmi odatakse  et wanna taewa tädike ommad ilmad wöttaks pöörda, siis woiksid ehk monned asjad  weel parrandud sada: kui sedda ei olle, siis lähhäb segi käest raisko, mis pöllo peal kokko pandud. Issand pöra issi omma aega! Peterburgist. sSome seminari allus  Et tännini Somemaal laste koolmeistritest  suur pudus olli, on nüüd Latterusse  kindral konsistoriumi kohto nöutamisse peale, Kolpowa küllasse, mis Peterburgi kubbermangus,  Katsina lähhedal, üht Some seminari  ehhitud, kus nori mehhi öppetusse alla panna, kes Some kele koolmeistriks öppetakse. Abbi-laeka wallitsus on selle ehhitusse tarbeks 5000 rubla andnud, ning eddespiddise üllespiddamisseks  10 koli poisi, ühhe üllewaatja ja ühhe koolmeistre tarbeks aastas 2000 rubla höbb. lubbanud. Selle koli keige üllemad üllewatajad on wiis öppetajat. Simbirskist. sArmastusse Olleme sest jubba könnelenud, et Simbirski lin tuhha unnikuks sanud ja innimessed, kes seal ellasid keigist ilma janud. Nende suur hädda on sealt ümberkaudo rahwa süddamid ligutanud, ja nad iggaüks omma jöudo möda kokko pannud, mis kellegi kassi üllatas, et seläbbi waeste õnnetumate kurwastust pissuki wähhendada ning nende seas on Kasani linna  rahwas need keige essimessed ja rohkemad andjad olnud. Tehko ka teised nende järrele mis armastus nõuab, egga ärgo unnustago kegi sedda pühha kirri sönna: ..Mis sa tahhad,  et teised sulle peawad teggema, sedda tehke ka teistele." Kuida kuulda, on seal peale selle ka mitto külla ärrapöllenud, agga ommetige weel mitte awwalikuks sanud, kes neid pöllema  sütab. Mingo aega mis lähhäb, sattub  wimaks ommetige lökso. Siberia-ma tõbbi, kellest ommal aeal ka jubba olleme kirjutanud, on Zaroslawi kubbermangus, Mologa makonnas, keige rohkem  kahjo teinud. Seal on üllepea 38 innimest,  58 hobbust, liggi 1199 ellajast ja 900 lammast ommast ellust ilma janud. Samarast. Jälle pean sest könnelema; agga, mis ma woin parrata? 301