Wanna präsident Johnson peab mõnda teggema, mis õige ei olle, sepärrast odetakse aega, mil wallitsus tenmm käest arm saab. Õhto poolt Amerika rannast kuuldakse ikka weel paljo maawärrisemise  hädda. Lissa. Tartust. Kurjud warganäppud näitwad ikka weel pikkemaks kaswawad. Pühhapäwa öse on jälle Assmuthi aidast 88 rubl. eest ridid ja Mahlmanni podist 300 rubl. ralcha ja 36 r. eest kaupa ärrawarrastnd, ja nisuggust habbemata luggu on tihti ennam kui üks kord" näddalas kuulda! Niast. Liwimaal on mödaläinud aastal 6797 pari laulatud, 37,388 last sündinud ja 23,707 innimest  ärrasurnud; sündinude seas on !364 kaksikut ja 5! kolmikut. Rigas tahhetakse kerjamise wasto seltsid assutada. Tulleka hj usid on Rigas saggedaste kuulda, Tartus tük aega jubba wahhet. Peterburgist. Mitte üksi Eestlast Länemaalt, waid ka Witebski ja Pihkwa kubb. ning Somemaalt  aeada leiwapudus innimesi pealinna, kespalluda,  et neid leiwalisema kubbermangudesse peaks sadetama. Doni jõelt. Seal ei malletada köigewannemad  innimesed nt rohket marjawinasa a ki nainnd  ollewad, kui tännawo. Nisammasuggused sönnumed  tullewad ka wöeralt maalt. Uus ramat. Koli laste ramat. (teine trük.) Ueste parrandadud ja Laiendadud. Selle sees on: 1) Lutteruse weikene Katekismus, ehk pühha ristiussu  öppetuse wiis peatükki; öppetus pühhast melewallast, sömapalwed ja koddoöppetus. 2) Ramatude nimmed Piiblist. 3) Jn mm ala rigi sündinud asjade mällestus ja aea arw wauna ja ue seaduse aeast. Geografia ehk öppetus Mailmast. 6) Kirja wahhemarkide ja tähtede öppetus. K) Numrid, laddina numrid ja numride astmed. 7) Nodide öppetus. 8) Möedude,, kalude, aea ja maa arwud. 9) Üks kord üks. !v) Eesti, Saksa ja Wenuekele trükki ja kirjutuse tähhed. Nimmetud ramat on ilma eeskönneta saetud; sest et meile rahwas eeskönnede sisse paljo ei mata, on nad ramatudele paljaks pikkendamiseks, ja sepärrast  arwasin siin üsna parraja kohha ollen?ad, lemma  sissust lühhikeft arro anda. I) Katekismuse wies peatükkis ei olle ses ramatus nüüd eunam pooltki nõnda paljo muutmist, kui essimeses trükkis  olli, kedda mitmed sepärrast wöeraks pannid; waid nüüd on paljalt mõnni paar svunakest, ehk ka sõnnalöppetusi pissut parrandud. 2) Ramatude nimmed Piiblist on kolis, kui ka koddus, laste! tarwis  pähhä õppida, et nad Piibli luggude selletusest  ennam arro samad, ehk Piiblist ramatuid möistwad  ülles otsida. 3) Jummala rigi sündinud asjade  mällestus, on wägga tarwis kõigis kolides nõnda prukida, et issearralikult suremad lapsed sedda  tükki ehk ka lehhe külje kaupa nõnda kaua loewad,  künni ta hästi mele jääb, agga siis koolmeistrid  onuna surema ramatude abbiga selletago neile sedda laiemalt ärra; sest et sündinud asjade tundmine waimulikuis kui ka ilmalikuis asjus ongi ennamiste se assi, mis rahwast lapsikuist möttetest mehhe mele sisse aitab. 4) Geograsias on issearralikult  meie omma issamaast ja Palästinast, nõnda laialt rägitud, kui teadmine wähhe üllatas. Ilma Geografia ja Maa kaarti õppetamata ei peaks käes ollewal aeal ennam üht ainustki koli leikama. 5) Kirja wahhemärka ja tahta, on möistliko luggemise ja kirjutamise pärrast häddaste tarwis tundma õppida.  K) Numrid, laddina numrid ja numride astmed  on tarwis lasta neil ärraöppida, kes neid weel mitte ei tunne. 7) Nodi tahta ja märka, peaks ka igga mõistlikum laps tundma õppima, sest et ta nendeta ei sa laulmist egga mängimist õppida; kes laiemat öppetust nõuab, wöib sedda Erlemanni ~Musika öppetusest" leida. 8) Möedude, kalude, aea ja maa arwud, se on: kalud, rohhu kalud, rahha arw, swilja möedud, weddetiko möedud, pitkuse möedud, pabberi arw, aea arw, kuu pawade arw, maa suruse arw, kui paljo Rootsi tenga üks wakka maa wäärt on, mitto wakka ja kappa maad lähhäb ühhe taalri peale, lühhike ülleüldne arw sest, kust igga numri maad ärra tunnukse. 9) Üks kord üks, on rehkendamise ehk arwamise tarwis pähhä õppida. 10) Eesti, Saksa ja Wennekele trükki ja kirjutuse tähhed on se tarwis, et meie lapsed ka Saksa ja Wenne trükki ja kirjutuse tähta wöiksid tundma õppida,  mis mõnni kord kirjade sees ette tnlleb, ehk ka muido ello ea'sees tarwis lähhäb, issearraliknlt weel neile, kes kronotenistnsse lähhäwad. Kõik se nimmetud ramat, on nüüd rohkem kui pool suremaks tehtud, kui ta mannast oüi, ja on muido ka paljo parrem korrale seatad, ja on tedda walmis pogitud sada Tartus „ Eesti Postimehhe" maljaandja J. W. Zannseni jures, Willandis ra? matn podides ja Helme kirriko öppetaja B ehse jures. Hind 25 koppikut. Helme walla kolimaeas, sel 22. Wobril 1868. M. Jakobson. Peame meie ommalt poolt weel middagi jure pannema, siis ou se pari sennaga ööldud: Raske ei olle häid ramatuid laita egga pahhasid tita, kes tahhab; agga kui meil ammo säh hardust „Kolilaste  ramatuid" õlleks käes olnud, ma arwau, meie küllakolilaste tundmine õlleks surem, kui praego. 351