mees, pea su, meie lähme jah!" —? No minge,  minge! Sönnumed wöeralt maalt. Sezksama suremad ja üllemad rigid on Austria- ja Preisi ma. Austria keiser wallitseb  jubba 12 aastat ja on noor mees; Preisi kunningas wallitseb I ku aega ja on üsna wanna mees. Nende rigi seisus ja seädussed  on agga kaunis teine teist. Kus wallitseja  noor ja priske (Austria), seal on rigi asjad mitmel kombel, nago wanna suur kiwwi maia, kus kaunis paljo praggusid sees, et karta  on, et temmast siit ehk sealt mönni nurk wöib mahhalangeda, nago Prantsus ja Sardinia jubba  minnewa aasta (1859) ühhe hea tükki ärrakiskusid.  Kus jälle kunningal ammo hallid juuksed  peas ja 63 elloaastal jubba selja tagga (Preisimaal), seal on rigi asjad ja wallitsus ni ausa korra peal, et keik Sakslased römo ja lotussega  temma peale watawad. Imme kül, agga se on nenda. Mailm lähhäb igga paäw eddasi ja Austria tahhab, otsekui nattuke Hina modi, ikka  wanna issa-issa wisi keik omma asjo eddasi  aiada, mis agga meie päiwil mitte ennam  hästi korda ei lähhä. Enne Zöulo, Oktobri  kuus anti seal kül ka ust seädussi, mis rahwas esmalt römoöiskamissega wastowötsid,  agga kui pärrast parrem järrele watasid, siis leidsid peage, et mitto neist parremad ei olnud, kui uus paik wanna kue peal. Ungri rahwas ööldakse weel keige ennam rahhul ollewad,  ehk kül ka nurrisewad; agga Austrial on teisi maid ennam, kui Ungrima, ja keige teistele ei öölda ued seädussed mingisuggust üdist andwad.  Mönned targad mehhed, kes seal ja muial mail sedda asja pealt watawad, ütlewad, et nisuggune  assi olla Austria ennesele pärrast keigesuremaks  kahjuks. Wöiwad jälle tuisud ja tormid töusta, kus Austrial saksa abbi tarwis on, agga kui nenda Hina modi tahhab ellada,  kust peab siis Preisi ja mu saksa abbi tullema. Koggoni teine luggu on Preisimaal. Kunningast  Pridik Willemit IV. on kül Zummal ärrakorristanud, agga ta wend Willem I. is- tub temma aujärje peal ja astub temma jälgidede sisse. Endise kunninga wimaste aastade sees, kus ta jubba häddine olli, hakkasid kül ka mönned asjad takkistama ning ei läinud keik ennam, nago piddid minnema;  agga ni pea, kui praegune kunningas kahhe aasta eest haige wenna assemel wallitsusse  ohjad omma kätte wöttis, laskis ta mannad ministrid, kellel jubba rooste olli külge  lönad, marsi lahti ja seädis ued ning sest sadik lähwad asjad jälle wägga hästi, nenda et mönned teised, nago Prantsus, kaddeda silmaga senna peale waatwad. Söawäggi on köwwa, seädussed selged ja head, kaup ja kättetö lähhäb ausaste eddasi ning prius ja sönnakuulminne ellawad teine teise körwas. Midda ennam Sakslased Austriat temma Hina  kombedega mikski ei panne, sedda ennam hoidwad Preisi pole, kes neile Dani masto ja muul wisil toeks on. Preisima ei otsi södda,  agga ei karda ka sedda. Sleswig- Holsteini  rahwas Dani käppa al, lootwad ka Preisi, agga mitte Austria peale; on lota, et nende lotus mitte häbbiks ei sa. Nenda on praega  loud nende kahhe Saksama rigide sees. Jtaliamaalt. Mis ma sealt Eiropa mili-august tänna jälle pean könnelema? Se ma pölleb sia male söa ja mässamisse tulles, nago wanna rabba kuiwa suwwega: ühhest kohhast kustub, teisest kohhast hakkab. Waewalt  olli södda 1859 Sardo - Prantsuste ja Austria wahhel löpnud, hertsogi rigid, Lombardia  ja tük paawsti maad Sardinia ommaks  sanud, kui jubba minnewa sui mässamisse  tulli Sitsilia sare peal lahti läks ja Garibaldi  senna tõttas. Se jändas seal minnewase  sui otsa, kuida saggedaste olleme kulutanud,  wöttis esmalt Sitsilia sare, pärrast terme  Neapoli rigi kunninga Prants 11. käest ärra,  kunningas isse pöggenes Gaeta kindla linna,  kus ta praego meel Sardinia mäega tullepombisi  wahhetab. Pärrast läks Sardinia wäggi  „pühha issa" pärrandusse sisse, wöttis paawsti linnad ja maad, pillutas Ankona linna  al ta söawägge laiali ja Roma lin, kus Prantsusse pigid ta pead warjasid, jäi kksi 29