seadusse ramat ollema, kelle sees mitte trükkiwiggasid  ei leita. Kohtolaudas ei tohhi temmal  suggulast egga sõbra olla. Tedda ei tohhi cihwardus egga melitus õigusse tee pealt mitte poolt sammo körwale pöörda. Temma peab nago kiwwisammas sõbrusse ja waeno, kitusse ja laitusse wasto likumatta kohhe seisma. Ta peab Ülekohtusele pikse mürristaminne, õigele päikese paistminne, ühhelt poolt raud ja terrass teiselt Poolt siid ja sammet ollema. „Usk ja õigus" ei pea mitte üksi riunarahha peal, waid keigis temma sõnnades ja teggudes nähha ollema. Kurjad peawad tedda kartma ja head armastama. Mis ta ütleb, peab tossi, mis ta teeb, õige ollema. Ütleb kegi: sedda ehk sedda on kohtomees üttelnud,  siis peab se ollema, kui ütleks temma: sedda ollen ma Ewangeliumis luggenud. On kohtomees nenda, siis on temma omma rahwale õnnistusseks ja heaks eesmärgiks. Agga mis peame ni mitmest kohtomeestest ütlema? Eks vlle mitmed nago pilliroog tule käes? Kellega ta rägib, sel on õigus. Kohto otsussed tehhakse walmis nmkas ehk nurga tagga, winaklasi ehk õlletobi jures! Wennad, kas ma walletan? Eks teie weel naesi põlle kuulnud ütlewad: „Kohtomehhe  ammetis õppis mo mees wina joma!" Kui tahhaksin õel olla, siis wõiksiu teile kohtomehhi nimmetada,  kes omma palka kätte said, ennast sis täis jõid, siis kõrtsi põrmandule maggama jäid ja seal tulli warras, teggi kui õlleks temma ka joobnud, heitis põigeti nende peale, pühkis parrast üllejünud rahha nende taskust, kohtorahhad  ka rinnast ja läks omma teed. Waat, need ollid ka kohtomehhed! Kui se assi ka mitte eile põlle sündinud, siis on se ommeti sündinud ja mitte Sodomas egga Gomorras, waid paljo lähhedamal. Agga lühhendame jutto ja watame Koolmeistrid. Nemmad on kerge kassulikkumad  kärnerid, kes ellamaid puid ja taimi peawad tallitama ja heaks wiljapuiks kaswatama.  Nende kätte on wannemad omma kallimat warra uskunud, mis lummal neile kinkinud. „Lapsed on lehowa pärris ossa," se peab neil allati meles seisma. Sesamma lummal, kes wannutud  kohtomehhe käest arro nõuab, se nõuab sedda ka koolmeistri käest. Kes peab nüüd ennam laste ja mannadele heaks eesmärgiks ollema, km koolmeister?  Ma tean kül, kerge ei olle nende sm- met mitte» Keige nende tö ja waewa eest, saggedaste  kassina, kuiwa leiwa jures ja peatoidnsse murre al, sawad sõnno, kus tänno peaksid sama ja kitusse assemel on ennamist laitus nende palk. Agga se on ennam ehk wcihhem igga tru tömehhe palk siin milletsas mailmas. Nemmad ei pea jo mitte innimessi Lenima egga paljad palgalissed ollema. Koggokounad, kes onuna koolmeistrid nalgawad, tewad jo muidogi nisamma  isseennestele kahjo, nago need, kes wet ja lambiötli hoidwad ja siis omma lastega räppuselt  poolpimmedas Loas ellawad. Nago kohtomees,  peab weel isseärranis koolmeister omma rahwale eesmärgiks ollema õppetusses ja ellus. Temmast peawad lapsed ja mannad iggapääw õiget ristiello näggema, temmast allandust, tassandust,  pikkameelt, kannatust, rahhonõudmist, rahhulollemist ja ellopuhtust õppima. Temmast peawad wannemad lastele ja naabrid naabritele ütlema: „Waatge, nenda ellab meie koolmeister?" Ta peab hea laste issa ja hea wannemate wend ja sõbber ollema, kolimaea nende Lulle-asse ja koolmeister nende laia oksadega wiljapu, kust laps ja manna üllatab wõtma, mis tal tarwiS on. Uhkusse eest hoidko Lemma nago kurja tõmme eest. Ni paljo kui ial wõimalik, olgo temma omma ello rahhoello ja lummala sõnna iggapäiseks  maeawalgusseks. Et mitme koolmeistri ukse eest sellepolest meel paljo pühkida jääb ja meie sedda siin wõiksime tehha, on Parrako lõssi kül; agga rumi kitsus sunnib meid eddasi minul  ma ja pari sõnnaga weel Kolimannemaid, kirriko- ja mallamöörmü  ndrid matama. Et need ni samma ausad, usklikkud ja õiged mehhed peawad ollema, kui kohtomehhed ja koolmeistrid, on jo isseennesest  mõista. Peab nende ammet rahwale kassaks  ollema, siis on keige pealt Lärmis, et rahwas  sedda nende omma koddosest ja Wallisest ellust peab näggema. Se aitab. Mis kasso peab koliwannema kolide üllewaatmissest tullema, kui temma sedda muido kässosundmisse parrast, wastomeelt ja laisalt teeb? Kuida wõib La lapsi koli sundida ja nende holetnmaid wannemaid wallakohto  ette kutsuda, kui temma maeas lapsi on, kedda rummalaks jäetakse ja koli ei sadeta, sest et perremees  isse koliwannem ehk üllewaatja on? Mo armas, mis sa teisele kidad ja kässid, sedda pead 384