Perno Postimees ehk Näddalileht 4. tWt Wies kesknäddal 25. Januaril.^ aasta. Ses lehtis seisab: Neljapäwa öhto. Ommalt maalt: Perno kaup.'— Libau pühhapäwa-kolid. Peterburgi kaup ja raudteed. Tullekahjud. Eestlased Samaras. Wöeralt maalt: Austria  ja Preisima. — Jtalia seggased asjad.— Taanlaste  punnased harjad. Kirrikutest: Peterburgi uus Jani-kirrik. -- Paljo Helme kihhelkonnas sündinud  ja surnud. Teädaandmissed.  Kirjawastussed.  Neljapäwa öhto. Kes meie Estirahwast möisade peal ja linnades  ellawad, ärgo pango mitte pahhaks, et „Postimees" kord korralt ka nisuggusist asjust  rägib, mis kül neisse just ei putu, agga kü llarahwasse küllalt putuwad. Ta on jo keige Eestirahwa „Postimees." Ma tahtsin siis tänna mönni sönna neljapäwa  öhtust könneleda. Lapsest sadik ollen ma kuulnud ja näinud, et neljapääw omma kue wenna hulkaö otsekui kirjo kube kannab ja parremaks petakse, kui teisi näddala  päiwi. Mis eösimesse sündimesse öigus se temmal on? Arwan ennast ka ni paljo pühha kirja luggenud ollewad, et kui Jummal sedda kohhegil õlleks käsknud, õlleks se ka minno silma piddand putuma, agga põlle tännini  mitte putunud. Kust se siis tulleb, et sesinnane lihtlabbane hargipääw ni pühhade rideö tahhab käia, isseärranis weel öhto? Mitmes,  jah, wägga mitmes tallus ei tehta sel öhtul tööd egga kedrad, olgo siis et naesterahwa  perre sukkawarrast ligutawad ehk nöela otsaga  torgiwad, mis tööks ei arwata. Mis öigus se neljapäwa öhtul on, et temma laupäwa öhtoga  ni ühte ladi püab olla? Peale sedda tunneme jo ni wägga paljo innimessi, kes neljapäwa otsekui önnepäwaks piddawad, mil igga tööd ja ettewötmist keige parrem tahtwad hakkata ja lootwad keige ennam korda  minnewad ja siggmewad. Mönnes maias (neid on tännini alles arrva) prügitakse sedda öhtut kül lummala sönna prukimisse peale, ja se on kidowäärt assi; agga mikspärrast just neljapäwa öhtul, kui ommeti kesknäddala  öhto ennam näddala keskel ja redi öhto Kristusse surma mällestusseks paljo mönnusamad  olleksid? Mis agga teeb weel surem innimeste hulk omma „kalli" neljapäwa ohtudel?  Eks nad sirruta ja aeguta? eks lähhä  ka suur hulk neist körtso mönda tundi surnuks  löma? Eks otte se öhto ka keige nöidade  ja solapuhhujatte püt>ha öhto, mil nad „3 neljapäwa öhtut" kord sedda, kopd teist käskwad tehha ja sega selgeste tunnistawad, et assi mitte Jummalast ei olle? Kui körtsokäiad pärrast taggasi tullewad, on rahho ja rah-