mitte, ja on nisugguse passi kandja kohhus seal politsei peal, kus ta praego juhtub ollema,  üllesnäidata ja warsi koio taggasi minna.  Et se nenda sünniks, antakse linna ja ma politsei kõhtude holiks üllewadata. Uhhest nekrudiwötmissest  künni teiseni, wöiwad nimmetud  meeste passid ka pitkendud sada, nago teistel, agga need pitkendamissed ei maksa ikka mitte kauem, kui teisest nekrudiwötmissest sadik. 3. Kui nored mehhed, kes liiskowötmisse  wannadusses seiswad, öigel aial tullematta  jäwad, langemad selle nuhtlusse alla, mis nekrudi seädusses on ette kirjutud. Neid agga, kes sähhärdusi innimessi pärrast rekrudiwötmisse  kulutust nende passide peal ennam kui 10 päwa ommas maias, palgas, töös ehk tenistusses piddawad, langemad selle nuhtlusse  alla, mis need peawad kandma, kes ilma  passita innimessi piddawad, ehk kül nemmad  neid mitte ei õlleks tahtnud eest ärrapeita.  4. Rigi-ministre herra holeks antakse sedda seädust tehha, mis karma pabberi peale 1. ja 2. punktis nimmetud passid peawad kirjutud sama ja missuggused isseärranis märgid nende passidel jures ollema, mis neile antakse, kes liisko alluses wannadusses seiswad, ja pärrast  nekrudiwötmisse kulutust ennam ei maksa. Laewade seädus. Zubba 1. Mai ku päwast sadik on rigiwallitsusse polest seädusseks  tehtud, 1) et keik laewaperremehhed ehk kipred, kes omma laewadega Wenne saddamatesse  tullewad, peawad ette laewa otsa peale ühhe pladi ehk laua peale üllespannema,  mitto jalga nende laew süggawast käib ja need märgid peawad helleda ölliwärwiga wärwitud ollema; 2) et kui neid ei olle ehk walksiste on tehtud, ja wigga ennam kui 1/4 tolli igga jalla peal wälja teeb, 10 rubla peab trahwi wöetama, ja 3) et selle seäduste jarrele ühhe aasta aia sees keik laewad peawad  seatud ollema; tullewa 1. Mai ku päwast  sadik hakkatakse selle peale watama. Odessast Würst Gortshakowimatminne.  Sewastopolis, kus nimmetud würst ni wapraste söa aial Prantsuste ja Znglaste rvasto sõddis, olli ka temma matmiöse paik. Temma ei tahtnud mulal hingava, kui nende keskel, kes Sewastopoli mallide peal temma körwas ollid langenud. Needsammad merremehhed,  kes temmaga seal söddisid ja meel ellama jäid, on tedda senna matnud. Temma surnokehha sai Warsawjst Wini linna widud ja sealt möda Donau - jögge aurolaewaga muStamerresse, kus 4. Zunil teine laew jõesuus  tedda otas ja sealt ülle merre Sewastopoli  wiis. Würsti sugguwõssa ja temma adjutandid ollid tedda saatmas. 5. Junil jõudis pusärk Sewastopoli, kus keik söamehhed  ja linna rahwas Nikolai-silla äres tedda ootsid. Pusärk widi esmalt kirriko ja 7. Junil  olli matminne. Keik Sewastopol olli sel päwal jalge peal ja käisid pusärgi järrel, kui sedda surno aeda kanti. Temma haud on üsna selle ue kirriko lähhedal, mis senna wiimse söamällestusseks ehhitakse. Seal hingawad  keik ühhes kous, kes sel aial issama eest söddides langesid ja würst Gortshakow, nende selleaegne üllem kässoandja, nüüd kesk nende seas. Andko Jummal neile keikile head hingamist ja hoidko selle eest, et jälle söa suretükkide mürrin nende rahho ei rikku! Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Mis asjast seal nüüd keige ennam könneldakse, põlle muud, kui sest,, et meleto tudent, Oskar Vekker,  Baden-Badis Preisi kunningast julgunud püstoliga lasta. Zo se önneto innimenne wiendamast kässust, mis ta ka jubba lapse pölwel õppinud, sugguge põlle malletanud. Zggalt poolt ja maalt tullewad nüüd sadikud  Baden-Badi kokko kunningast terretama ja temmale omma römo üllestunnistama, et Zummal tedda otsekui surma suust olli peästnud. Kunningas Willem on hea melega Baden- Badi waestele 2000 kuldnat kinkinud, linn" wannemad ja üks rikkas Sakslane Egiptus' semaalt, kes praego seal olla, pannud wee 2000 jure, mis intressi peale pannakse j" igga aasta 2. Zulil, se on sel päwal, wl 228