täitnud jõed kaugelt Me kallaste- täismis wagga suurt kahjo teinud; nimmelt õ öldakfe Ua jögge, Mustjögge nende kallaste äärt möda ellawa rahwale wägga suurt kahjo teinud, wessi winud keik heina, mis afamade peal jõe lähhedat olnud, ka wilja pöldusi rikkunud,  kellest paljo wee al seisnud. Ottenhowi  mõisa wessiweske paiso, mis wiis sülda lai ja kaks üks pool sülda kõrge, olla wessi ärralöhkunud ja 54 sülda koggoniste ärrawinud;  wessi aeanud arrutumast liwa ja mudda asade peale ja rikkunud heina ja wilja ärra ja keige wähhemast kue tuhhande, rubla eest kahjo teinud.: TaMnnaA.  Olleme  sest jubba ennegi könnelenud, et Tallinnas  wätjarändajatele, kedda Peterbmgist taggasi  sadetud, pea warjo ja üllespiddamist anti. Nüüd kui tõ aeg kätte jõudis, kästi neid siis selle eest, et pea warjo ja üllespiddamist sanud ja weel sawad, tööd tehha ; agga mehhed wotnud  sest kuuldagi, sest muido istuda ja ilma töta süa, olli neil löbbusam. Agga mis tulli nüüd? Noh, ei muud middagi, kui se, mis kirri ütleb ja seal seisab selgeste: ..kes ei tshha tööd tehha, ei pea ka söma;" ja nendasamma tehti ka nendega, neid jäeti kü! senna kortrisse, agga —ei antud ennam süa ja sedda mitte ni kaua, künni kõht wannad laisad liikmed saab töösse sundima, ehk omma walda taggasi minnema.  Mis arwate sõbrad, kas se assi aitas?  Parrako! pissut olli neid kül, kes sedda märkasid, et neil sedda õigust põlle, prii üllespiddamist  Tallinna rahwa käest nõuda. 366 innimesest, kedda senna olli wasto wöetud, on 26 öölnud, et nad walmis olla töösse minnsmas.  Nende päine üllespiddamine, kes töös käiwad,  on mehhe peale kolm naela leiba, poolmael räimi ja kaks topi happut pima, naesterahwale antakse päwas 2 naela leiba ja wersnd nael räimi, ning lastele, kedda töösse woib prukida  2 naela leiba ja ka werend nael räimi ja lapsed, mis weel alla kümne aasta wannad, sawad  päwas korter jahho ehk tango ja üks korter  rööska pima. Heina tööd on praego linna ümberkaudo ja ka seal lähhedsl möisade  peal küllalt; kes agga omma konta tahhab  ligutada, woib tööd küllalt sada. Tal- linna seitung nimmetab neid ..wäljarändaiaiks", agga meie annaksime neile issi nimme ja nimmetaksnein..hulgusteks,"  kes ilma töta üllespiddamist  otsiwad ja sedda ennam sest, et neil keigil õiget passi kasas põlle. 366 innimesest on 462 m õnned ka Liwimaalt, kellel õiget passid on, pMe middagit ülles näidata, pärris kadakad ja mis nüüd weel peale selle, neil on wallawallitsuste tähhed kasas. M põlle se paron Ungerni sowimine olnud, tp eest pöggeneja hulgustele laisendamiseks peawarjo  ja üllespiddamist murretseda, weel wähhem  Tallinna linna wallitsuse tahtmine, laiskust  kaswatada, waid agga waesid näljatsid, kes kussagilt tööd põlle leidnud, lühhikene aeg üllespiddada. Keige parrem nõu on seal sesuggustd  hulgusid nende koggokondadesse taggasi  sata, et neid töösse sunnitakse ja pääw päwa körwas ka töös petakse, et neil mitte aega põlleks werd sarwede alla kogguda. Laiskus  on, kuida wanna Lutterus ütles : ..kurxatj peapaddi." Kuramaalt. Ohto polise Kurama otsast kirjutakse 14. Julil ilmadest: „Juni ku 22. ösi olli meil kaunis ö külm, mitmes kohtas, kus wessisemad loigo kohhad, on külm kartuhwle  warred ärrawötnud. Zuli kuHakkatu? ses ollid meil sojad päwad —ls —lB kradi soja ja jubba näddala päwad iggapääw mür-- ristamise wihma, mis heina tööd seisma panni ja wilja walmistamist pikkendab, nenda et karta on, et 1. Augustiks meil uus leib weel käes põlle. Nisso põllud seiswad ütlemata kennad ja odrad on keik lonud ja kuida silma ees, lubbawad nad üht wägga head ja rohket saki. Ehk kül wilja puud wägga kennaste õitsesid ja täis öisa ollid, on ommetige pissut wilja pude otsad; ö külmad on wist öiedele kahjo teinud. Warrased kartuhwled, mis kalli leiwale ni sureks abbiks, on sured ja wägga hea maoga. Peterburgist. Keiserlikud kõrgused Suurwürst  ja Aujärje pärna ja temma suur keiserlik  abbikasa on 11. Zulil Muskwa lähhedale  Jljinskoja lossi peale kalli terwisega jõudnud  ja Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh Mokholmi linna sõitnud. 247