Wennemaal pea asjad, mis ettewoetakse ja kellest  iggapääw rägitakse. Mõnned sawad sel suwwel walmis, mõnned hakkatakse alles peale. Weültse sawad sel suwwel peale 100,000 tömeest  iggapääw raudtede peal töös ollema. Et se omma hea tük rahha wõttab, on muidogi teada. sOddawam teerah Peterbmgi- Warsawi raudtee wallitsus on wõera ma raudtede  wallitsustega kokko leppinud, neile, kes Parist  mailmanäitmist tahtwad watama minna, teerah ha oddawamaks jätta. I. klassi hind jääb kiil seksfammaks, agga 11. ja 111. klassi sõidohind on hea tük allamaks jänud. Eddast ja taggasi tullcks 11. klassi pitletihind muido 140 rubl. maksma, agga nüüd 80 rubl. ja 111. klassi hind, muido 100 rubl., nüüd 60 rubl. Need Parist reisiate pilletid makswad sest päwast sadik, kui neid wälja lunnastakse, 6 näddalat; kes hiljemaks  tahtwad Parisi jäda, makswad jälle wanna hinda, nago müüd reisiad. Moskwas olla politsei polest linna rahwale teada antud, et neil pühhade näddalas keiserlikkud woerad odata olla. Keisri Herra isse, Suurwürst Aujärjepärria  Tsesarewitsh, Suurwürstina Tsesarewna Maria Weodorowna ja Suurwürst Wladimir  Aleksandrowitsh sada ühhes Mõskma sõitma. Suurwürstina Maria Weodorowna sõidab essimest korda sedda teed ja saab wissist sure auustussega wasto wõetud. Wõeralt maalt. Uuüsemburgi tuM ei olle, nõnda üttelda, mitte sammo eddasi läinud, waid kärib; agga seal' ksrwas lähhäb middagi ommeti eddasi, se on sõawalmistamine, issearranis Prantsusse  poolt, et tulgo lnggu kuida tulleb, iggal mehhel pussid laetud olleksid. Midda ennam Prantsus näeb, et Sakslased Luksemburgi malest ärra ei tahha anda, sedda ennam püab temma sedda katte sada ja teeb, nago ta ilma selleta suggugi ei wõiks ellada egga temma aujärg kindel  seista. Sennikaua piddawad Peterburgi, Londoni ja Wini ministeriumid onnnal wisil nõu, kuida neid leppitada ja lahhutada saaks. Et sesinnane sõakissa ka Parisi mailmanäitmissele mitie kasso ei to, on isseennesest mõista» Sak- sama poolt ei olle kül suurt sõawalmistamist j mitte kuulda, agga sedda ennam püab igga is- Z sama sõbber selle eest murretseda, et lõuna ja põhjapoolne Saksama hädda aeal ühte hoiaks, sest lahkumine ei olle milgi aeal ui kahjolik, ' kui kindlat kokkohoidmist tarwis on. Ja mis tahhaks Prantsus ennam kui sedda, et Sakslased issekeskes jälle rido lähhaksid ja lahhutud jääksid, siis õlleks temma mängo wõitnud. Preisi sõamehhed on enne Luksemburgis olnud ja on praego seal. Ütleb Prstntsus: „minne sealt ärra, wanna saksa rigikoggo ei olle ennam, kelle ligi Luksemburg olli, ma on lahti ja wabbaks sanud!" „Hea kiil, kostab siis Preislane, ma lähhän, agga ärra tulle sinna assemele, waid heitko Luksemburg jälle saksa rigikoggoliikmete sekka nago enne ka olli, siis ollen rahhul." Nõnda waidlewad nemmad ja Austria, kui tõeste Preisi pole heidab, ei te sedda ilma hinnata. Temma essimene jui saab ollema: „teme Praga linna rahholeppitusse ümber, et mul Saksamaal jälle middagi üttelda on, ehk muido aita isseennast!" ja sellega peaks Preislane kõik omma minnewa aastase wõido kasso jälle tuulde wiskama. Et temma sedda naljalt wist ei te, on muidogi teada, kui kibbe hädda tedda seks ei sunni. Sedda hädda lodab Austria Preisile tullewad, isseärranis ka seläbbi, kui Itatia Prantsusse nõuusse peaks heitma, ja sedda on karta. Senni kui Rikasoli Italia  minister olli, wõis Preislane julge olla, agga temma on just nüüd lahti sanud ja Ratazzi temma assemele pandud, kedda kõik mailm suurt Prantsusse tenert teab ollewad. Se tähhendab middagi. Preislane teeks tühja tööd, selle ministri  aeal Italia sõbrusse peale lota. Seeb se on, mis nüüd Bismarki pea kihhelema aeab. Prantsust üksi ei õlleks Saksamaal, kui kindlast saddulas seisab, s. o. kokkohoiab, mitte suurt karta, agga kes seisab temmal selle eest, et Austria  hommikopool ja Italia lõunapool waggusi jäwad? Tullewad agga kolm ühhe wasto, siis wõib assi wägga kirjuks minna. Missuggune Preisi minister wõib sel wisil rõõmsaid pühhi piddada? On kül weel teisi wäggewaid mehhi, agga neist ei tea weel head egga pahha lota. 126