weel ni ruttu teadust tulnud, kuida Eestirahwas neid Pühhitsenud. Mvllemad on nüüd kahhekordsed  pühhad: essimenne Keisri Herra ja Proua kronimisse pühha, teine Keisri Herra ja Suurwürst Aujärjepärria nimme Pühha. Mõllemad peaksid meie arwates rigi üllamatele rõõmsad, tcinnowciärt Päwad ollema, mil kirriko minnakse ja õhto rõmotulled pollema pannakse. - „Noh, kas sedda siis neil päiwil ei olnud?" Miks ep olnud. Iggas kirrikus olli enne lõunat Imnmala tenistus ja õhto põllesid aknade al ja peal rõmotulled. Awwalikkud maead, nago raekodda, uniwersitäti maea, gimnasium, kreiskool zc. Ollid walgustud ja raekodda turro poolt küljest  wägga illuste; üks habbemeaaaja ühhes ulitsas olli onuna ainust akkent, mis tal olli, 4 küünla ja lilledega ehhitannd; paistis nago helle taht. sUed Neid on meile jubba nelli tulnud ja wies endise prohwesser vr. Christiani assemele on weel odata. Nelli essimest on omma luggemessi uniwersitätis jubba allustauud. I) vr. Leo Meyer 19. Augustil, 3) vr. Adolw Wagner 30. Augustil, 3) vi'. E. Winkelmann, kes Tallinnast tulli, 31. Augustil  ja 4) ingliskele õppetaja Thomas Green 33. Aug. Kuida ööldud, vi'. Winkelmann tulli Tallinnast, (kuhho ta 1860 Dantsigi linnast  tulnud) agga teised kolm wäljamaalt. Selle poleaasta allustusses  on meie surekoli studentide hulk nlleültse 611 meest, ja neist õppiwad: õppetajaks, 315 adwokatiks, 185 tohtriks ja 133 mu ammetmehhiks.  Muido olli arstide hulk allati keigesmem, agga nüüd hakkab adwokadide hulk jubba üllekäima, mis ehk selleläbbi wõib tulla, et eddespiddised mudetud ja uendud kohtoseadussed  ja mõistmissed ennam seadusse tundja nõu sawad tarwitama, kui tünnini. jSinodi st.j Lihwlandi öppetajate finodipiddaminne  Walga ttnnas hakkas 18. ja loppis  23. Augustil. Õppelajaid olnud 80 kous. Muidogi ei mõi meie weel teada, mis asja ülle uemmad isseärranis nõupiddanud, agga ui paljo ou kuulda, et tännawune kousolleminne tähtsam olnud kui enne. Saatko Jummal keik onuna auuks ja koggoduste hinge kassuks sündima. Dönns linnas on 22. Augustil weikest  laulopiddo petud, sellesarnast, nago meil Tartus 6. lunil ka peti. Et piddo surem ja laul waljum õlleks, olli ka Wolmri lauloselts Wõnno läinud ja Lemsalust mõnned jure tulnud; lauljate hulk olnud liggi 60 meest. Esmalt on nemmad, et pühhapaäw olli, ka kirrikus laulnud.  Parrast kirrikut läinud parikaupa kreiskolimaeast  wälja rongis omma lippude al linnast  läbbi, rahwa hulk tagga, turro peale laulomaeasse,  kus nad esmalt rõõrmsast laulnud ja Parrast nisamma rõõmsast sönud ja jonud. Riast. sLadapäwad.j Ladapawad seiswad  kül muido iggas Kalendris üllewel, agga rigiministri herra kässo peale antakse Lihwlandi kubbermango wallitsusse polest weel kord lada kohhad ja päwad teada, kus ja mil ladad sawad petud. Kes nüüd teada tahhab, kas keik temma  Kalendriga kokko käib, se waatgo Lihwlandi kubbermango seitungis 93 järrele mis 18. Augustil wälja tulli. jÕnnetus õnnetus sest. j „Õlmetus ei käi üksi, waid temma järrel weel Leisi," on kül wanna, aggä mõnni kord hirmus tõssine sõnna. Seal läks luli kuus Ria makonnas, Kokenhusi kihhelkonnas ja Ue-Bebberi mõisa al Silljani tallo Põllema ja põllesid 6 honet ärra, mis 1065 rubl. kahjo teggi. - Nüüd õlleks wõinud sest kahjust jubba kül sada, agga ei sauud. Tnllekahjo nähhcs ehmatas arra werrega perrenaene A. Preüss nenda ärra, et seddamaid hulluks jäi. Kas nüüd õnnetusse mõet täis olli? Ei olnud weel. Sesamma hulluks janud naene tappis isse omma 1 i/2-aastast last ärra!! Tallinnast. jO-külmad.j Mitmelt Poolt tulla sönnumed Tallinna, et ö külmad Eestimaal  13. ja 14. Augustil wiljale wälja peal paljo kahjo olla teinud; isseärranis maddalama kohhade  peal olla kartohwli kaswud Purruks mustad  ja mu terrawiljast, mis alles haljas, olla ?a suur kartus. Tallinna seitungis kaebatakse wägga sealt linna worimeeste peale, kui ei leppiksid nemmad ial selle rahhaga, mis taksis üllespandud. Iggakord  olla sõitjal suurt kmslemist ja waidlemist, enne kui worimehhega makso polest õigeks saab. 297