sees maas, 2W9 olli Garibaldi wangi wötnud, agga ka isse paljo kautanud. Nenda löppis lahhing ja kunningas Prants näggi ueste, et tal onne ei olnud. Kül ollid temma isse ja kaks wenda ka liggi söddinud ja söamehhed se läbbi paljo tullisemad olnud, agga ei aitnud  keik middagi, wöit jäi Garibaldile, kennel  esmalt just pool wähhem mehhi olli. Kapua  lin sai warsi parrast sedda ümberpiratud ja nenda otas Garibaldi Wiktor Emanueli tullemist, kes tale abbi piddi toma. Wangid laskis Garibaldi Neapoli wia, kes seal silmad parrane aiasid, kui wallet tagga said. Kapuas  olli neile ööldud, et Neapoli lin piddi jubba Austria abbiwäe käes ja Garibaldi kahhe tulle wahhel ollema, sellepärrast olla nemmad lahhingisse läinud ja nenda mehhewisi söddinud  ; ja nüüd piddada näggema, et mitte sauna  töt alla. Et Ankona langenud ja paawsti üllem ka ärrawöidetud sanud, sest ei olla neile kegi sanna üttelnud; agga sedda olla neile igga pä rägitud, et Garibaldi mehhed ilma armota keik ärratapwad, kes nende kätte sattuwad.  Sealt olli se ka tulnud, et kunningamehhed,  kes ennast wangi piddid andma, küned püsti, pölweli maas pallusid, et neid ei peaks ärratappetama, et üsna jälk olnud nähhä.  Agga hullem õnnetus sest kurjast wallest olli se, et kunningamehhed selle läbbi hirmus wihhaseks said ja Garibaldi mehhi, kes nende kätte sattusid, warsi mahha löid, ööldes: „sedda  peate isse ka teggema!" ja keik olli walle. Agga kas wallega peaks kunningrigid kättesadud  ja kinnipetud sama? Ma ei ussu mitte. Prantsussema a lt. Prantsusse wäggi peab Siriamaal Drusidele kül kibbedust teggema;  nende Seikisi wöetakse ühhe teise wangi ja pannakse kohto ette arroandma, Wis assi neid aianud ristirahwa werd ärrawallama?  Se on ristirahwale sureks troostiks, agga  Drusidele sureks ehmatusseks. Prantsussed pannewad se kord ka wägga immeks, et „pühha issa" omma kirjade sees muud ei möista tchha, kui taewast ja maad ommas häddas (?) appi hüda ja  Sardinia  kunuingast kirruda ja ärraneda; agga Js- sanda kasko: „Armastage omma wihhamehhiei  olle kuskil kuulda, ja se õlleks paawsti kohta paljo illusam. „Agga ütlewad nemmad  sest on jälle nähhä, et paawst keige omma kolmekordse kroniga muud ei olle, kui pattune innimenne, ja innimesse wiis on ikka nenda: mis asjast ta südda täis on, sest jookseb  su ülle." Et nüüd paawsti südda Sardinia  peale kihwti täis on, kvida wöiwad temma  uled siis met tilkuda? Inglismaalt. Inglased ei tea, kuida nemmad Garibaldit Wolturno ehk Kaserta lahhengi  eest peawad kiitma. Temma olla essimenne  wapper ja tark waeüllem. Neapoli kunninga  poolt olla pool ennam mehhi tulles olnud,  kui temmal, ja keik ammo öppetud söamehhed,  ja ommeti olla temma wöimust sanud.  Agga Neapoli linna rahwast nimmetawad  Inglased kahhemeelseks jännese sabbaks, kedda igga tuul isse külge puhhub. Kui Garibaldi  Neapoli tulli, siis karjusid nemmad körrid kibbedaks, tedda terrecades; nüüd, kui kuulsid, et kunningal nöu olli, omma wastast ärrawöita ja Neapoli linna taggasi tulla, ehmatasid  nemmad ja wötsid warsi jälle nöuuks, kuida pöggenenud kunningast mani kummardades  wastowötta. Neapoli koddanikkud peawad  nisamma örnad ollema ehmatama, kui lambad, kui neid ka mitto tuhhat kous on» Seal on kord hulk innimessi surnuks sanud tallatud,  separrast et ühhele üllewelt aknast mönni tilk külma wet ninna peale kukkus. Se kargas  körwale teise wasto, se kolmandama wasto  ja nenda eddasi, künni rahwas hirmoga ühheteise  wasto tungis ja mönned jalge al surnuks  tallas, ilma et kegi õlleks teadnud üttelda,  mis asja nad kartsid. Sahhärdune meel põlle neile mitte auuks. Senni kui Prants 11. weel Gaetas on, wärrisewad nemmad  ikka; agga neid on seal ka kaua aega warrisema harjutud. Inglismaal ei olle tormid ka armo annud. Hukkalainud laewo loetakse jubba saddade kaupa  ja paljo innimessi on seal jures omma wimist wodit merrepöhjas leidnud. Se murre, et Prantsussed Ztaliamaast mon- 327