reisi peal näinud, wastotullejaid waljarändamise többest terweks teinud, et nad nikohhe ümberpäörnud  ja koeo taggasi tulnud, ilma, et seal suremat ja wäggewamat rohto tarwis oüsks olnud; sspärrast õlleks wägga hea, kui targem Eestirahwas rummalamaid manitseks koes paigale  jada, egga koggoniste mitte wäljarändamise  peale möttelda, sest et wäljarändamise läbbi, ärraräkimata sure õnnetuse sisse sattujad.  Sealane Eesti koggoduse öppetaja Laland,  kes minnewa süggisest sadik ni paljo head õnnetuma wäljarändajatele, kes seal keige suremas häddas ollid, on teinud ja sepärrast wägga sure auustuse wäärt, annab Peterburgi seitungis armo-annete ülle arro, mis parrast 27. Nowembri ku päwa 1868, temma kätte sadetud, et sellega waesid õnnetumaid Eestlasi, kes muist ilma wähhema warrata wäljarändanud  ja Peterburgis haiged, kedda saddade kaupa loetakse, awwitada. Sellega, mis enne sadetud ja mis Lutteruse koggodused läkkitanud,  on se summa 29)l1 rubla 59 koppikat suur ja sest rahhast on wäljaantud 2858 rubla 57 kopp. nenda et se pissukene summa 53 rubla 2 kopp. wäljajaggamise tarbeks weel järrele janud. Armo-annete andjate seas on, kes keige suremad summad andnud: ..Moskwa seitung" 571 rubla, Ketserina kantseleist 190 rubla, Pawel Iman omi herra Narmast 190 rubla. Peale selle on üks Eestimaal ellaw tundmata innimene 199 rubla öppetaja Lalandi  kätte läkkitanud, mis ni kohhe Tallinnasse  sadetud. Kownust. sNäljahädda ja on sealatse rahwale sureks nuhtluseks ja pinaks;  jubba rohkem pool aastad mässava soe-többi rahwa seas ja olla wägga paljo mulla alla weddanud ehk kül kubberneri herra ommalt  poolt keik ärrakatsunud, mis ial woimalik  olnud. Ka olla ta senna üht toido-maea assutanud, kus peale tuhhat Lnnimest iggapääw toidust sawad. Litauimaal mässaw nälg olla arroto hulk rahwast senna kokko aeavud, mis läbbi siis haigete ja surrejate arro paljo surem,  kui muido. Kowno lin seisab ühhe maddala  kohha peal ja sepärrast ka ilmad saggedaöte  wägga niisked ja uddused, mis wägga paljo többefid sünmtah. Wanna lmncr ossa, mis wägga kokks ehhitud ja kus müümiste judid ellawad, on nago többede pessa, ja ehk kül neil omma sõmakoht ja piddal waestele on, ei tahha többi siiski karta; nende piddal on nago többede taime-labba, sest kes ial senna sisse astub, se haigeks jäeb, mis keik ennamiste  sest tulleb, et nad wägga rojasel kombel ja kassimata ellawad. Omskist. sKuida tö nenda Et Omsk Ohto-Siberi maal, sedda teab iggaüks  ilma meie ütlemata ja seal on hiljoti kaunis  suur pahhandus olnud: terwe pattaljon wägge sattunud söakohto alla; mispärrast, sedda tahhan sulle warsi, kui sul nattuke aega on, könneleda. Õlled sa tähhelpannud, siis tead, et kui üllem wäggede ette astub, siis neid terretab, ning mehhed wasto. Nüüd olla nende kommandeur meeste ette astunud ja kolmele korrale öölnud, nenda kuida se neil prügiks: «Lapsed, kuida kassi käib?" ja kellegi korra aeal põlle nad wastanud. Miksparrast nad põlle wastanud, olla teadmata. Kohto ees langenud keige surem sü kahhe underupseri peale ja kohhus olla neid surma mõistnud; kommanderi palwe peale sanud mõistus ümbermudetud,  möllemad sanud mönneks aastaks wangi töösse. Eks olle nüüd: kuida tö nenda palk. Nertfhinskist. Sest sadik kui sealatse makonna rahwale lubba antud, kulda otsida, on selle rahwa ello luggo paljo römulikumaks ja parremaks läinud. Sawad omma ma sagist  ja ellajate kaswatamisest paljo suremat kasso kui enne, nenda et ennamiste igga pöllomees  omma müetawat wilja ja ellajast hea hinna eest woib ärraanda, ja seläbbi mönni ni jöuakaks sanud, et ka wahhest tee-massina jures woib istuda ja omma waewa peal klaas soja teewet jua. Praego olla seal jubba wiis pärris kullapesso kohta, kus peale kahhe tuhhande  tõmehhe iggapääw töös ja minnewa aasta olla nad poolteist miljoni eest kulda sanud.  Kauplemine seal linnas, olla mödaläinud  aastail kauniste kaöwanud ja keige parremaste  minna kassukate kaup. 101