Jtaliamaalt. Gaeta langenud! Mis ammo odata olli, on ommeti sündinud: Kunninga Prants 11. wiimne lotus on lõppenud,  ning Gaeta kindel lin lemma käest är- Mwöetud. Ta seisis kül ämmast kohhast mehhewisi  wasto, agga kui kaua piddi se aitama. piddi üks käppo luis söamehhi, kes ig- poolt ümberpiratud, et kuiwa egga märga linna sisse peäsnud, wasto pannema? Sest kunningast wöime nimmelt üttelda: temma on kül tuld näind ! Jah, tuld näinud, ennam kui kegi meitest õlleks kannatanud. Maiad ollid keik tullepombidest pöllend ja löhhutud, surnud ja hawatud innimessed seisid iggal pool ulitsate peal ja maia warremate wahhel  maas, nenda et waenlastel wäljas jubba halle meel tulli, ja 400 hawatud innimest omma  tallitada wötsid. Mönned päwad enne, kui linna ärraandis, aiasid waenlase pombid mitto püsfirohho keldrit pöllema, mis hirmus ärrahäwwitamist ja kahjo teggid; ühhe al sai üks kindral ja 50 soldatid korraga surma jasurnokehhad,  muist purruks löhhutud, kaeweti kimmide  ja prüggi alt wälja. Kunninga ja temma proua ellotoad ollid wiimse otsa peal Z niisket  keldri-kambritest, kuhho päwa walgus mäematt  sissepaistis ja kahhe sängil ning mönne mu maiariistal nappist rumi olli. Selge waese mangi ello! Kül se wöis raske olla, kui selle peale mõtleme, et sesamma kunningas alles mönne ku eest keige illusamas lossides ja salides  ellas, mis kullatud ja höbbetud, sidi ja sammetiga ehhitud ollid, ja kus ta keige alwemad  teenrid kümme kord parremas tubbades  ellasid, kui ta pärrast isse Gaetas, kus risso ja murro pärrast ulitsaid pea ennam ei tuntud. Ehk kül Prants 11. ommast kiusust  mitte ei tahtnud järrele anda, näggi ta pääw pawalt ommeti ärra, et ta jubba ilma asjata innimesse merd küllalt olli raiskanud ja ots tulli pitka sammoga ikka lähhemale, kuuni I. Webruaril piddi tunnistama: „Ei aita ennam!  Nüüd astusid üllemad möllemilt poolt kokko ja hakkasid nöupiddama, mis tingimissega  lin piddi ärraantud sama. Sardinia laewade peal ei tahtnud kunningas Prants mitte Gaetast ärraminna, maid seks somiti Prantsusse laewo, mis ka Prantsusse poolt hea melega lubbati. 2. Wedruaril astus kunningas  Prants hommiko kello 8 keige prouaga ja kes muido temma jures ollid, Gaeta linnast  Prantsusse laewa peale ning selsammal silmapilgul tulli Sardinia wäggi linna wärrawatest  sisse ja wöttis sedda ärra. Söawägge,  mis weel pombidest ülle jänud ja Gaetast  eest leiti, wötsid Sardiniamehhed eest otsa wangi; mis nendega parrast tehhakse, on teadmatta. Sellega' olli ss wiimne tükkikenne  maad kunninga Prantso endisest rigist, kus ta wannemate wannemad ni kaua ollid mallitsenud, temma jalge alt kaddund. Mis ta südda seal jures on tunnud, sedda wöime kül issegi möttelda. Temma essimenne te läks Roma linna, kust Baierimale omma aia jure tahhab minna, kui se tössi peaks ollema. Seal on ka paawst isse tedda warsi terretamaö  käinud ja trööstimisse sönno temmaga könnelenud. Se on tössi, kunninga kohta on Prants 11. önneto küllalt; agga paawsti omma  luggu põlle ma ja rahwa polest ka paljo parrem. Nüüd on kunninga Prantso tülli löppetud, küllad same kuulda, kuida paawsti ommad asjad jäwad, kes tännini ommalt poolt söamehhi troppi kaupa Neapoli riki satis, et Sardinia selja tagga mässamist piddid teggema.  Sedda tuld on kül Sardinia wäggi ikka jälle ärrakustutanud, agga teädopärrast, kustub nisuggune tulli üksi werrega, ja seal jures ei olle manna „pühha issa" mitte ilmasüta.  Ni kaugel on praego Ztalia asjad. Keik Jtalia rahwa sadikud on jubba wallitsetud ja Parlamenti kokko astumas; seal on wist nende  essimenne tö, et Wiktor Emanueli „keige Ztaliama kunningaks" nimmetawad. Prantsusfemsalt õlleks mul ka mõnda  Wastla-piddudest körmeleda, agga se õlleks mitme asja polest Austria modi, ja sest olleme üllemal jubba köunelenud. Parifis on neil se pruuk, Wastlapäwaks suurt nuumhärga tappa,  kedda nemmad agga lillede ja lintidega ehhitud,  enne möda linna ümberkäitawad, kui tedda ohwerdawad, ja nisugguse ümberkaita- 61