Eesti Postimees ehk Näddalaleht O 34. N 64. Tartus, 19. Augustil. -«SL ma- ja linnarahvale. Essimenne aasta. Ses lehhes seisab z Nattuke Siberiamaalt. Ommalt maalt. Pikse kahjudest. Kange torm.  Pöllosagist.  Biondin. Katko hirm. Tormi kahjud. Nimmcpaaw ja mässaja. Kustuma tulle kohhendammne. Mõrtsukate nuhtlus. Wöeralt maalt. Pikkalinne rahho. Pulma jut. Napoleoni piddo. Spania küllalinne.  Kuida innimeste meel wöib poörda. -> Tülli katoliko ja emangeli ussuliste wahhei. Uemad sonnumed. Teatre mangia. -> Söameeste lahti ludbast. Tühhi lokus. Belfasti tülli. Telegrahwi sönnumed. Rasukesed. Kirjawastussed. Teadaandmissed ja kulutamissed. Nattuke Siberiamaalt. kul meie onmialt maalt wecl kõnneleda küllalt on; ehk küt mvnnel Siberiamaal omma Pessa on; ehk kill no olgo Peale , siiski ei Lohhi meie ka neid ärrauunustada,  kedda senna kaugele on ärrasadetud, ja kelle jürrele ommeti ükski meitest ei tahhaks minna. Nemmad on ommast maast ja rahwast lahhulud ning ei tulle ial ennam taggasi. Ehk neid kül kegi mu, kui nende ommad kurjad teud siit ei õlle ärrasaatnud, sellegipärrast jäwad nemmad  ikka meie usso- ja sugguwennaks, nago haige ihholige ka ikka meie ihholiikmeks. Siamale  olli keige Siberiamaal Irkutski linnas üks ainus Latterusse usso õppetaja, enne Kossmann,  uks saksamees, nüüd Rossini, kelle wannemad stin Tarto lahhedal ellawad. Selle õppetaja kihhelkonna pirid on seal ni laiad, kui terwe Eüropama! Nüüd wõime arwada, kui arwa õppetaja koggodust ja koggodusse liikmed omma õppetajat uähha sawad! Kui ta 200 ja 300 wersta peal kord kinni peab ja ümbertkauda omma usso rahwast Jummala Lenistussele ja armolanle  kutsub, siis peawad mitmed ikka weel 100 ja 150 wersta reisima, enne kui omma usso Jummala tenistnssest wõiwad ossa wõtta. Se on innimestele wägga raske! Reisib õppetaja sui aeal, siis peawad rahwas eunam kui näddal aeaks omma tö kallalt ärratnllema, ja Siberia sui ei olle muidogi pik; reisib õppetaja muul aeal, siis on jälle muud kitsikussed, uago wägaa sandid teed, Pudus hobbustest ja sojast rietest w. Nendega, kes mäekaewamisse töös on, ei olle ka parrem lnggu. Kui Enropamaa! põllas--- tades ööldakse, et mäekaewajate jures ahhelate kõllin, suudiate piits ja Kassakate pigid iggapäine  assi olla, siis ei olle se mitte tossi. Õpp. Rossini ei ütle ennast sedda mitte näinud ollewad. Ka ärraorjatud , kahwatand innimessi ei olle ta mitte näinud, agga silmanllggusi,  mis winast punnetasid, on temmal küllalt ettetulnud. Ka ei olle mitte tossi, et mäekaewamisse tö alla mõistetud wangid ilma nimmeta Palja numre järrele nimmetakse. Nemmad  kandwad neidfammo nimmesid, mis neil