allamattele raskeks. Kui aastal 1859 tenistusse  aeg õlleks lühhendud sanud, siis õlleks  keik wäggi nüüd pilleti peale tulnud ja nekrudidest õlleks piddand jälle uus wäggi sama  koggotud. Otse sellesamma parrast ei woi ka praego mitte neid ühhe korraga ni paljo lahti laska, kui õigusse jarrele peaksid lahti sama, sepärrast pikkendakse nende tenistusse aega ja lastakse agga ni paljo lahti kui ue nekrudi wötmisse läbbi mehhi assemele tulleb. Pole rigi kaupa wötminne kautakse sepärrast  ärra, sest et sel kombel mitte keik allamad nekrudi andnusse raskust ühhetassa ei kanna, waid kord üks kord teine pool riki raskemat koormat peab kandma; ülle rigi wötmissega ei sa sedda mitte ette tullema, waid igga kord ühhe tassa ärra jaotud." Nenda olleme sedda luggenud ja nenda anname  sedda ka omma söbradele teada, ning lissame sedda weel senna jure, mis Onnisteggia  isse ütleb: (Matt. 22, 21.) ..Andke keisrile, mis keisre kohhus ja Zummalale, mis Zummala kohhus on." Riast. sOnnetus raudte  Jnnimessed,  kes raudtede lähhedal ellawad ehk seal lähhedal söidawad, peawad nattuke ennam  ettewaatlikumad ollema, kui need kes emal neist tedest on, muido woib pea õnnetus tulla, sest auromassin raudtee peal on tullist wihha täis, egga mõista nalja. Ria-Dünaburgi raudtee peal olnud lühhikesse aeaga kaks õnnetust,  mis jubba hirmsad emalt kuulda, mis siis weel, kui neid omma silmaga olleksime näinud. Oktobri ku 14. päwal tulnud V 4 wersta Dünaburgist üks leit-land, nimmega Undrejew, ratsa hobbusega kesk raudteed möda  auro massina wasto mis Ria poolt sure ruttuga 'tulli. Mis assi tedda keelnud aegsaste  eest körwa minnemast, sedda põlle ööldud,  waid janud massina alla, kus möllemad, mees ja hobbune, purruks tallatud, et Lük siit teine sealt parrast leiti. Teine õnnetus  olli 23. Oktobril Kreitsburgi jama lähhedal  sündinud, kus üks tallopoeg öhto kello kue aeal keige wankrega sanud ärrapurrustud hobbune kartnud massinad, karrand ülle tee, mees janud wankrega massina alla ja hobbune  jooksnud metsa. Kuida ööldakse, on mees ni purru joobnud olnud, et ei ööst egga  päwast põlle teadnud. Kes raudtede lähhedal söidawad, hoidko silmad lahti, et mitte massina ette ei juhto! Peterburgist. Sest on jubba ennegi juttu  olnud, et Amerika ma söa läbbi poomwillad  aeg aealt kallimaks läksid, sest et söa parrast  kauba aeaminne kinni olli ja kegi neid sealt kätte ei sanud, agga nüüd olla nad Moskwast  teadust sanud, et poomwilla rided hinna polest jubba nattuke alwemaks läinud, mis nemmad Nishni - Nowgorodi jäärmargi peal näinud, kus ennam sedda hinda põlle antud, mis enne; kui se wahhe ka suur põlle, ommetige  teeb ta neile, kel rohkeste poomwilla kaupa,  middagi wälja. Loeme Peterburgi seitungis, et sealt politsei kohtul tännini se pahha pruuk olnud, keiki neid nimme piddi ommas seitungis nimmetada,  kedda ühhe ehk teise süüdlase arwati ollewad,  enne kui asja ollid järrele kulanud, kas ta ka tõeste selle sü wäärt olli, kelleks tedda arwati. Se pruuk põlle agga rigi seestpiddise ministri mele pärrast mitte olnud, sepärrast on ta 24. Oktobril sedda köwwaste ärrakeelnud ja käskinud agga ükspäinis nende nimmed awwalikkult  teada anda, kelle sü kohto kulamisses  selgeks sanud, et nad tõeste süüdlassed on. Kronstatist. sPatta reide parran- Kes seal on käinud, teab kül missuggused  pattareid seal kesk merre sisse ehhitud, ja kui kegi merre-teed Peterburgi pole tahhab minna, peab nende wahhelt läbbi minnema, kelle pealt suredtükkid laia silmadega nende otsa wahhiwad,  kas peame läbbi laskma woi mitte? Zsseennesest  on need jubba kül tuggewad keik raud kimmidest ehhitud murid; ommetige armab rigi wallitsus neid praeguse söa-kunsti wasto liig nõdrad ollewad, sepärrast tahhab ta neid meel tuggewamaks tehha ja wäljas poolt paksu raud-platidega ärralüa, et waenlasse  kulid neile kahjo ei jõua tehha; selle tarbeks on rigi mallitsus Inglismaal sesuggu- 380