linna tohtriga selle Me kõnnelnud, kes ka ütles: „Tulleb meile palla sui, siis tulleb wist ka koleratobbi."  Innimesse sönna ei olle kül mitte lummala sõnna, agga õppetud arsti sõnna ussub  igga mõistlik innimenne kümme kord enne, kui jölledate tühja lörri. Mis siis innimenne selle ette Marjuks tehha wõib, sedda peab temma ka teggema; agga keik tühhi lörri ja kartus on j õlle ja kahjolik. Nenda kirjutab meile Järw a sõbber sealt poolt rahwa kolera hirmust: „Koleratõbbe odetakse nenda meie pole tullewad,  kui õlleks ta jubba korterit malmis tellinud.  Esmalt piddi 15. Detsembril, siis 1. Iõulopühhal  ja wimaks Neänpäwal tullema; sedda teadsid keik mannad naesed, nago õlleks neil trükkitud  kirri käes, kuid sedda ei tea kegi üttelda, kust Lemma sõnnumid sannd? Olla „rahwa ramatus"  üllewel, sest on küllalt ja rummalad kagutawad üks teise järrele eddasi. Nüüd juhtus ka, et ühhe koddanikule kasti sadeti säh, nüüd Mlli arro käes: oho! selle kasti sees sadeti kolerarohto skihwti)! Senna Me tulli meel, et kohto polest käsko anti, et keik howid ja muud kohhad piddid puhtad ollema puhta iuhwti parrast seal olli paggan lahti! Keik teadsid seddamaid, et Pulwri ripputamisse parrast  puhhastusse käsko antud, mis läbbi kolerapulwer  parrem peale hakkada. Noh, mis sa Meed jamsidega! Nutta ehk naera, nüppelda ehk ipaita, jamsid jäwad ikka jamsiks ja piddawad lxottikäbbi nissoiwwaks. „Agga kust hakkawad siis esmalt sähhärdujed  halbijuttnd? Kust muido kui halbidest. -Mõnni koerahammas lasseb sõnna kaks mokke Mügutades rahma sekka langeda, jõlledad ussu'wad  ja hellistawad järrele, paunewad iggaüks wmmast tarkussest meel middagi jure ja nenda staab hirist ellewant. Juhtuks tõbbi nüüd nisuggusel  argdusse aeal tullema, siis leiaks head maad eest; sest nende kallale, kelle' ihho hirm Rüpseks teinud, on tõbbi keige hõlpsam hakkama. Middur taim on õrn närtsima ja poolsurnud Drnem surrema, kui terme. Olle julge ja koda lummala Peale, on keigeparrem rohhi ko- Hra wasto. Õlled sa õige ristinnimeune, siis pead muidogi teadma, et allati surma wasto peame malmis ollema. Narrile rägi ni paljo kui tahhad, Lemmale ei tulle kegi tõbbi, meel wcihhem koleratõbbi Jummalast, Maid innimestest.  Sealt se ka tulleb (muist ka nende kor. rato ello ja sögi, jõgi parrast), et surem hulk surrejaid kolera aeal ennamiste allama rahwa seast on, kelle süddames hirm keeb ja kelle maeades  puhhast õhko pudub. Targa tohtrlde õppetusse järrele on kolera wasto keige parrem: murretse selle eest, et iggapäine  ihhoauraminne mitte rikkutud ei sa (äkkilisse  ärrakülmetamisse jures ei Le palla saun mitte kahjo); õhk, mis sisse hingad, olgo puhhaS (kaddaka suitsetaminne tubbades, kui mitte liaks, ei olle ka pahha); willane sidde kõhho ümber kanda on hea; sagge kehha likuminne nisamma ja wimaks kassinus ja puhtus sögi, jogi jures. Puhhas kaewo eh? hallika wessi on keige terwem  jook, mis omma kulmusse ja wärskusse läbbi kehha karrastab ja kossutab. Ülleültse, ella ni kui sa harjund õlled, ella mõistlikkult ja kassinaste ja siis ilma hirmo ja kartusseta. On agga kolera haigus wäljas, siis ärra wida aega, õppetud arsti appi kutsuda, nago sedda ammo olleme üttelnud. „Et paljo surem hulk meie Eestirahwast weel seitungi luggejad ei olle, nago mödaläinud aasta wiimne nummer ueste tunnistab, siis Pallume,  et koolmeistrid ja muud mõistlikkud luggejad  teadmatta innimestele, kes kottis ellawad ja kolera eest wärrisewad, ka teada annaksid, et hirm head ei te, waid kolerat sedda ennemalt kallale kutsub. Aidko nemmad neid, kes wilja ei mõista Põhhust lahhutada. Tühhi kõlla jägo tühjaks kollaks; agga sedda teadko iggamees: Jummal sadab meile omma witsa, olgo mis nimme al tahhes, meid unnest üllescirratada ja parremaid mõtteid pähhä sada." M. Peterburgist. s Nahhalosiminne. 5 protsentilisse rigi laenopabberi piddajatele wöib se monnus kuulda olla, et 3. s. k. päwal Peterburgis  losimiune olli, ning peawöidud on essimiste  20 numri peale wäljatulnud, nenda kui allamal seisab: Serie 12,750 num. 47. „ 2,044 »» 20. 7,735 » 42. j „ 4,829 » 32. ! 271 .. 4S. ! Serie 1/833 num. 23. 4,206 . 35. 9,030 „ 9. 4,053 „ 43. 4,714 24. 13