nüüd keik priusse süüks aetakse, siis on se nattuke wilto kaebdus. Mis pöllomeeste ello pahha ilmade ja kiddura kaubitsemisse parrast raskeks teeb: sedda peame jo keik ühhetassa kandma. Mis Kaukasussema Meie teame jo, et seal mäggisel maal ennam Wennema wastasid ei olle. Keik Tsherkessid on ärrawõidetnd  ja mitto tuhhat neist Türgimale waljarändanud,  kus Sultanil ka nendega tutline rist ja hädda on. Nemmad ellastd Kaukasusses rööwliello,  leikasid allati, kuhho nemmad ep olnud külmanud  ja pistsid tasko, mis isse ep olnud teninud. Nad teadsid ette, et Wenne wallitsusse al sedda ennam ei lubbata. Türgimaal tahtwad nisamma  pikka näppudest ellada, mis jo Sultan ka ei wõi sallida. Sepärrast on ka seal nende ja Türklaste wahhel jubba merri jooksnud. Sedda saab nüüd Sultan sest, et neid omma usso mehhi Wenne kiuste ni lahkeste wasto wõttis. Nüüd naab kül, mis lomad Tsherkessid on, agga ei sa neist ennam lahti. Agga keik need ärrawõidetud  makohhad ei pea Kaukasusses mitte ilma kassota ollema. Wallitsusse polest seatud kommission  on keik selgeste üllewaatnud ja lübbikatsunud  ja mõndasuggust kassulikko masaki leidnud. Seal on jubba mäggesid leitud, mis metalli sagiks kaewada süuniwad, nendasamma kiwwisütte  laagrid, kelle weddamisse tarwis agga teed alles puduwad ja wimaks 150 ruutwersta wägga illust männametsa, kust illusaid laewa  mastipuid wöib sada, mis 120 jalga pikkad ja tüüst 3 jalga jümmedad. Tsherkessid ei mõistnud egga wõinud nisugguse lummala andedega  middagi tahha. UoWZorodist. mällestusseks.j  Keik teadwad jo, et aastal 1860 Wennema  1000-aastast mällestusse pühha pühhitseti ja Nowgorodi linna, mis Wennema essimenne pea- ja pessalin olli, suur mallestussekujo seisma  pandi. Selle sure mällestusse märgi järvele  on nüüd Nowgorodi linna ja kubbermango rahwas omma kullo peale hallist marmori kimmist  ja prongsist üht weikest kujo lasknud tehha, mis 1 arshin kõrge ja IVs arshinat pik ja wägga illusaste peab tehtud ollema. Sedda tahta nemmad õnsa Srnlrwürst Aujärjepärria leinaja prudile kinkida, et tal kaugel Danimaal Wennerigi 1000-aastane mällestussekujo silma ees õlleks. Selle sure rigi keisri prouaks piddi temma sama, agga lummala mõtted ei olnud mitte innimeste mõtted. s7O tallomaea  Saratowi  kubbermangus, Woiski makounas ja Bolshije-Werki küllas on 25. lulil (Jakobi üks kurn tallonaene ommas õelusses maea pöllcma pistnud, mis läbbi 70 ellomaea ärrapõllenull) sest Wenne küllades on ma ead ennamist nisamma tihti ehhitud, kui linnamaead. Kahjo peab peale 10,000 rubl. suur ollema. Et sähhärdune tigge loom hirmsa nuhtlusse alla langes, on muidogi teada. TsHernigoWist. sSurm usso parrast.j Seal kubbermangus pissukeses Kobishi linna allewis tahtis üks 17-aastane ludi tüttarlaps ristiusko heita, mis teistele hirmsaks pahhandusseks  olli. Kui keelminne ei awwitanud, leiti waene tüttarlaps ühhel pawal hirmsal wisil ärratappetud  ollewad! Sü arwatakse ta omma lihhase issa peale langemad. Se õlleks weel se hirmsam luggu! Polamaalt. Mis hullomaeas lubba mõnda aega olli rahwa seas juttokõmminat,  kui ep õlleks ühhes Pola hullomaeas mitte keik hullud, kedda seal selle nimme al toideti  ja tallitadi. lut tõusis ikka suremaks kuuni üllem politseimeister mawallitseja grahw Bergi loaga üht kommissioni kokkokutsus, mis keik hull lomaea ja haigeid piddi läbbiwatama ja üllekulama,  et teada saaks, kas jut tossi mõi walle olli. Selle järrelkulamisse al on nüüd mõnnesuggused  arruldased asjad wäljatulnud. Seal on mässajaid, werresandarmisi, mõrtsukaid ja muid sellesarnased puttukaid leitud, kedda köis judba ammo otab; agga, ehk nemmad kül terme  melega hullo teggusid on teinud, ei olle nende mõistussel wigga middagi. Hullomaea piddi neid nuhtlusse eest hoidma. Ka on sealt üks katoliko pater leitud, kedda hullo nimme al 1863 senna olli pandud ja siamale kinni petud, kelle hullustaminne agga muud ei olnud, kui et temma mässajatega mitte ei tahtnud liggi mässada, maid Wenne wallitsusse pole hoidis. 340