Zürri Seidmann Seidla wallast) neil on taskud tühjad ja südda kahhetsemist täis. Wägga mitmele on ka teiste pahha innimeste petmisse läbbi hulkumisse te jalge alla sanud ja nemmad waesed nenda wihma käest räästa alla sattunud. Wanna Zuhhan Lembergi! (Maltswetil) on selle polest ka paljo süddame  peal, ehk ta nüüd kül Krimmis ennast sellega peab wabbandama, et temma neid jo wäggise ep olla kutsunud, ja et ta isse ka Tiskeri räkia tüdruko Mina läbbi olla pettetud.  Wöib alla. Eks Zummal tea, mis tossi ehk walle on. Wönned jõukamad Eestimehhed,  kes Pihkwa kubbermangus sured maad ja mõisad on rentinud, nende kässi wöib ehk parrem käia, mis siiski alles eddespiddine  aeg peab tunnistama. Agga mis on neist sanud, kes Peterburgi kubbermango (Jngermannimale)  läksid? - No neist same seddamaid middagi kuulda. Üks hea söbber sealt maalt kirjutab meile nenda: ..Armas Postimees! Ma kulen iggal pool Eestlasi laitwad ja söimawad; seisan kül ka nende eest ja wabbadan neid; agga nurjatumad  on isse ka ikka süüdlased. (Ma rägin neist rändajaist.) Se wanna teomehhe tuimus  ja wennimus ei tahha neist lahkuda, ja selle läbbi tewad enMstele paljo kahjo. ..Küllab neid on jälle Eestimaalt sia kippumas,  sepärrast tõttan selle kirjaga, et saaks ruttu sinno pauna ja sealt nende kätte, et ommeti mönnedki wöiksid asja nattuke järrele  möttelda ja ennast kahjo eest hoida. . ..Küllab monnigi hea Eestima tallomees iggatseb Wennema õnne maitseda, nago Zsraeli  rahwas Egiptusse lihhapottisi, kätte sada. Ma ei ütle mitte, et nad koddo raswa sees ellawad ehk hõlpsa pölwe pärrast eest ja takka üllesse lõwad. Mitmel on õigus öhkada ja parremat iggatseda, sest sarwed üsna kullund ikket kandes; agga kes nenda ettewatamatta, kergel melel mötlemad, et ön ikka seal ellab, kus nemmad mitte ei olle, se peab pärrast kibbeda walloga tunda sama, et muial paikus  tihti weel terrawamad ohhakad kaswawad,  kui koddomail. Nisugguste ettewatamatta  meestele tahhaksin ma nüüd siit ma asjust nattuke teadust anva, kui tahtwad marko wötta. „Nago sedda Eestimaal iggamees teab, on siin Peterburgi kubbermangus mönni sadda Eestlast jubba likumas ja omma õnne tagga aeamas; agga ög ei anna kätte, ei sa ta sappa. Ennamist on nemmad keik selle mõttega sia tulnud, et siin sedda maad piddid  leidma, mis pima ja met jookseb, ja kus keik piddid eest leidma, mis südda himmustab. Jah, agga wötta kinni! kui sia said, on luggu koggoni teine. Siin peawad nüüd omma silmaga pealt watama, kuida pärris wenne tallopoegadele nende ue seadusse järrele  maid kätte möedetakse, kus jures ükski Eestlaste peale ei mõtle. Kui teised omma jaggo sawad, olgo ni suur kui on, siis pühkigo  nemmad su puhtaks, ja se on üsna õige. Küssib nüüd mönni: .Miks asjad nenda on?" Siis kostame: Noh! kas Wennelastel  Eestimaal parrem luggu on? Kas neile seal mönni jaggo pakkub? Wist naeraksite  Ledda wälja, kui teie hulka tulleks jaggo sama. Seadus ütleb siin: ..Mõisnikud peawad andma wannast tallomadest igga küllakonnale  pöldo, heina-ja karjamaad  Dessätini  mehhe hinge peale, mis eest siis mõisnikule  mehhe hinge pealt 10 Rubla aastas renti makswad." Eestima rahwast, egga muid pri innimessi ei loeta siin mitte küllakonda,  sepärrast ei käi se käsk ka mitte nende kohta. Tahtwad siin maid sada, siis olgo head mehhed ja ostko ehk rentigo mõisnikude käest, kui kaupa sawad. Nüüd on agga se waene luggu, et ennamist keik tühja Laskudega  sia on tulnud. No mis nõu nüüd piddada?—Ei muud middagi, kui otsi agga tööd, kui nälga ei tahha surra! ..Siit ma mõisnikud ja wallitsejad wötsid eestotsa Eestlasi laia kättega wasto, sest nemmad  ollid kuulnud ja näinud, et pöllotö Eestima  möisade peal wägga hästi tehtud saab, ja lootsid, et tulnud Eestimehhed sedda ka nende möisade peal piddid jone aeama. Agga walle! Mis nemmad Eesti tömeeste tarkusseks  ja ussinuseks ollid piddanud, kui tö hästi läks, se olli Eestimaal möisniko ja wal- 380