keggid, jäwad aega möda jarrele ja sedda olla sealt kubberner Manteuwel wägga hästi märkinud,  sepärrast olla ta Sleswigi rae-kohto liikmete ja mu linna wannemate anuks üht suurt söma-aega walmistanud, kus, muidogi teada, jodawa wina klasid waggusi laua peale põlle jänud; Sleswigi pürjemeister Gasmann olla nendega hakkatust teinud ja Preisi klmninga  terwiseks üht klasi tühjendanud, kus jures  ta need sönnad olla räkinud: ..Sleswigi linna ja ma rahwas on Preisi kunningale suur tänno wölgo." Kubberner Manteuwel ei lasknud  ennese järrele kaua odata, waid tõstis omma klasi ja hüdis: ..Preisi kunninga nimmel,  keige Sleswigi rahwa terwiseks"! kus siis keik ka kubberneri terwiseks jõid. Se assi annab nattuke järrel möttelda ja tunnistab selgeste, et Sleswigi rahwas ärratunneb, Preisi tiwa al lobbusama ollewad, kui se Dani jures olnud. Noh, woiks ka keik hästi minna. Jtaliama asjad on seggased ja ka keigist nähha, et ni pea parranemist lota põlle. Wanna  paawst kelab pühha rigi höbbedat ülle piri wälja kandmast, agga midda ennam ta kelab, sedda ennam kaub ta otse kui ma alla. Muud pahhad asjad, mis seal otse kui karro ohhakad  oitsewad, ei tahha paigastki parremaks minna, waid kaswawad omma sodo eddasi. Ni kaua kui pahhad asjad eddasi kaswawad, põlle hea asjadel seks rumi, et omma ninna maast wälja aeaksid. Kus rowiminne, risuminne  ja tapminne wallitsewad, kuida woib seal armastussest jut olla? Paawsti wallitsus  Lahhab kül keiki pahha asjo kautada, agga ei tahha selle töga suurt eddeneda. Woi ükski pahha ni hõlbus kautada, kui ta hakkanud on? Monni hea assi kaub paljo ussinam. Jättame neid omma ohhakaid ja kibbowitso wälja kiskuma  ja lähme sealt ülle piri Prantsussemale. Seal on meil tarwis  jälle silmad lahti tehha, sest Parist tudendid  on mässamas, neil ei olle arru egga otsa. Seitse tudenti olla pahhandust teinud, mis läbbi nad kolist wälja wissatud. Kui jubba üks tudent kolist saab wälja wissatud, peab sü suur ollema, tühja sü parrast pannakse monneks päwaks wee ja leiwa peale. Se keige pahhem assi seal jures on, neid ei tohhi kussagile  koli ennam woetud sada. Nende sü, kui sedda oige tulle äres järrel watame, on jubba omma jaggo suur kül, weel rängemat nuhtlust  nende peale tomas, mis meie omma kitsa rumi parrast ei woi ülleswötta ja söbrade kätte kanda, agga rigi- ja koli wallitsus põlle lasknud rigi seadust weel ommas täies wihhas ja woimuses nende peale lahti. Se, et need seitse kolist wälja wissatud, olla keik tudendid  wihhale ärritanud, kes nüüd ommas wihhas ähwardanud, mitte enne jälle koli minna,  künni need seitse sõbra nende keskes jälle istuwad.  Assi olla ni kaugele läinud, et koli toa uksed ähwardud lukku panna. Agga kas nad sest holinud? Ota senni! olla neid weel ennam ärritanud, et nad enneste keskes töutanud ja nõu kykko piddanud, mitte ühhegi  prohwesseri etteluggemist pealt kuulda ja sedda on nad ka truiste piddanud. Olla kegi ette luggemisse pärrast senna tulnud, siis põlle nad suud piddanud, waid senni suurt kärra teinud, künni ta omma mütsi wötnud ja omma teed läinud keelminne põlle middagi maksnud.  Mis sest asjast wimaks wälja tulleb ehk kuida se saab lõppema, sedda ei tea kegi. Politsei  olla neist ka mõnda jubba puri toppinud. - Prantsusse keiser sanud nattuke nukkert meelt. Noh, kes sedda suurt meest julges siis pahhandada? Ei kegi mu, kui ta omma suggulane  prints Napoleon. Keisri Napoleoni  maeas ollid pulmad, printses Murat sanud  mehhele ja prints Napoleon olla ennast sealt taggasi kiskunud, ja läinud Biksio mattusele.  Sesamma Biksio on jälle üks mees olnud, kes Prantsussemale omma! aea! mõnda pahhandust olla teinud. Prints Napoleon olla tedda ni üllewägga auustanud, et ta surno ma east künni surno aea peale jalla temma pusärgi  tagga käinud, ja se olla keisre meelt wägga pahhandanud, mis temmale mönne kibbeda  sönna kele peale kutsunud. Küllal? leppiwad  aega möda jälle, agga sekord on nattuke  pahha tuul nende wahhel. sK olevas többe polest tullewad Pa- 422