kohto kässo peale posti kuntoris lahti tehtud ja üllewadatud, ning siis kohtule teada antud, misläbbi siis assi selge olli, kas Karberg isse keik selges te olli üllesannud. Kange karristus olli selle peal, kui kirri selge polnud. Siis piddi  ta teiseks kirja läbbi üllesandma, kes keik temma maeas ollid käinud, olgo kas wöerusel ehk rohto ostmas. Otse temma aptegi wasto ülle ulitsa ellas üks ramato punnuja, sel olli kohto polest käsk, keik ülles kirjutada, kes Karbergi jures käinud; oh sa heldeke! Hoia ennast Karberg, kui so pabberi peal monni nimmi wähhem on, kui ramato punnuja lehhe  peal! Ued, kangemad ja ikka kangemad trahwid mõisteti temmale selga kui ta karwa wäärt juhtus wärama. Roma linna ja endise Sitsiilia  wallitsussest tean kül ka paljo kolledaid asjo agga mitte ühte ainust selle sarnast! (Jääb polele.) Ommalt maalt. Tõstamaalt. sHirmsast Olleme jubba minnewa näddala sest könnelenud,  et meil 6. selle ku päwal hirmus kange torm olli, kus wessi wägga kõrgesse tõusis ja siin mitme mehhele, kelle kartuhwle ja kaapsa aead maddala made peal merre lähhedal ollid,  suurt kahjo teggi; agga tänna kirjutab söbber meile Testamaalt, et se hirmus torm ka seal mõnda kahjo teinud, mis meie siin luggeda anname. ..Se aasta on meil paiguti sured tormid, rasked wihma ja rahhe saod olnud, kes mitmes  kohtas paljo kahjo teinud ja nüüd tulleb  weel senna jure se allaline wihma saddo, mis põllud jubba ni pehmeks teinud, et kegi .ennam woi jallaga peale minna, mitmes paikus  lausa wessi peal; se on kül halle, sest nenda peab meie rukki külli teggemata jama, misläbbi siis leiwa palloke kül wägga kalliks käest lähhäb, otse kuida se kolme aasta eest taggasi olli, kus rukki wak 3 rubla tulli maksis.  Hoidko Issand Jummal meid sesugguse raske nuhtlusse eest!" ..Ma tahtsin sulle" armas Postimees ..wimasest tormist, mis 6. selle ku päwal olli, konneleda. Kuida tead, ollin ma sel päwal Pernus, kus ka sind watamas käisin. Sure kartussega sõitsin ma ülle Perno silla, mis nago üks paat laenete  otsas tantsis, ja wessi olli hirmus kõrge silla postide otsad ollid pissut weel wee pindas nähha Audro mõisa lahhe heinama olli kui lausa merri, muud polnud seal nähha, kui heina kuhjad kesset merd. Wilja wäljad, mis merre kaldal ja kus leikamatta willi peal olli, on täis merre-lämmo, kartuhwled mis wee al ollid, on keik rikkutud, aead laenetest mahha löhhutud ja paljo muid önnetussi mis keik ei jõua nimmetada! Kas ta meile üksi kahjo teggi? Oh wennike! sedda hädda on wist merre peal paljo rohkem olnud, kus waesed  merre mehhed omma laewadega mässama  laenetega woidelnud, senna ja tenna wissatud sures surma kartusses ollid, egga tea mis saab; saggedaste ka suurt nälgakannatanud.  Siin tahhan warsi sesuggustest häddalistest konneleda, kes sedda merre tormi hädda täielikult on maitsnud. Nelli Sarema räime laewa läinud nimmetud päwal wörgudega  wälja ja et selle aeaga räime kalla süggawas  merres on, sepärrast piddid ka mehhed kaugele ülles merre peale sõudma; ollid senna ommad wörgud sisseheitnud ja laewad ankrusse  pannud. Ohtast ööd jubba tõusnud torm; üks neist laewadest kaddunud osi ärra ja. teadmatta kuhhu jänud; teisel kiskunud torm ankro ülles, egga põlle ennam piddama jänud; siis istunud üks neist meestest türi peale ja teised lopinud wet padist wälja ning lasknud  otse möda tuult eddasi minna, kus nad kui pool surnud wimaks Selli mõisa alla randa tullid. Kihno sarest tulnud nad kaunis lähhedalt  möda; agga põlle mitte julgenud, ni paljo pöörda, et olleksid senna mäele sanud. Kuus meest on neid seal laewas olnud ja neid on Jummal sure laenetawa merre peal hoidnud ja kaitsnud. Möttelge nüüd armsad sõbrad, kui hirmus on nende meeste hädda olnud. Selle mõisa rentnik, olgo tuhhandeks terwe, on neile andnud, mis hädda kustutusseks tarwis olli, et woisid jälle taggasi minna. Mis neist 267