keelt rägitakse, wöid kaua käia, enne kui suitso leiad, kus „Postimeeö" sees käib. Agga mis tehha, Eesti rahwa koli öppetus ja kolid ülleültse  on alles wägga nored. Peame kannatama ja aega andma, sest aega möda asjad käiwad. Põlle teised rahwas ka ülle ö targemaks janud,  waid se on aega wötnnd. Et ma sest sulle kirjutanud, põlle mitte sepärrast sündinud, nago ma ei jõuaks kannatada, waid sepärrast, et ma isse Eestlane, Eestlaste seas weel ni paljo tuimust nään, sedda rohkemat öppetust, mis nüüd meile pakkutakse, tännoga wastowötta  ja holega prukida. Andko Jummal, et uddopilwed ikka ennam kauaksid ja tundmisse walgus ka meie sekka paistaks, siis lähhäksid mitmed asjad isseennesest parremaks." (K. J.) Sannumed ommalt maalt. Jörwamaalt. Mis siis. aus söbber, ruttoga siit Mrwa poolt teada anda wöin, on se, et tännawo meil wägga paljo pöllohiiri  on flgginend. Kas teiste paikades ka sedda luggu, põlle mul mitte aega olnud, ümber  söita; agga siin meil neid on nenda, et Pöllo pind risti ja pöigiti nenda aukusid ja 4eesi tais on, ja et ühhe ainsa nabra alt (teie Pool wist „kuhhelad"?) wakka kaupa rukki päid nende urkadest ülles kaewada wöib, ja wihhud ennamiste peadest laggedaks tehtud. (Willi piddi meil allalisse saeo pärrast wäljale jäma.) Rahwas ei mälleta neid millagi ni paljo näinud ollewad, ja kardawad ni kui ikka nisuggune kärra on häwwimist, kaddo ning wiljaäppardust, sellega tähhendawad. Peterburgist. Söaministre arroandmisse  kirja järrele oM Wenne rigi söameeste arro aastal 18S8 liggi 1 miljon päid, se on: 841,521 soldatit ja 29,282 peälikut ja muud wäeüllemat. Selle kirja järrele on Keisri  Herra mönda asja teisite seädnud, enne; isseärranis tännowäärt asjad on, et 378,999 soldati poega wäetenistussest lahti lasti, söameeste tenistusse aeg lühhendadi, se kombe ärrakautadi, et ennam kölwato ja auto maimessi waetenistusft ei pea antama, swaid neid muud wlsi nuhheldama) ja et ka soldatid peawad, kui neil muust ammetist aega on, öppetud  ja kolitud sama, ja mitmed muud söameeste  ellokorra parrandamissed. Peterburgi handwärgid on lubba sanud, tullewa  kewwade omma kättetööst awwalikko näitmist  ehk wäljaseädmist assutada, kus üksi need asjad wäljaseätakse, mis siin Wennemaal ja Wenne allamattest on tehtud. Seal towad siis kingiseppad sapaid, rätsepad püksi, lontmakred  nöri, tislerid toli ja igga handwark sedda, mis ta keigeparrem mõistnud, agga mis korsnapühkjad towad, sedda ma ei tea; i liust tahma wist wasto ei wöeta. Krimmi sarest. Tatari rahwa Türgimale  minneminne ei pea seal weel lõpnud ollema;  neilsinnatsil päiwil on Kertshi linnast jälle hea trop, 1500 hinge, laewaga Konstantinopoli  läinud. Poiamaalt. Kui Keisri Herra ja Suurwürst Aujärjepärria hiljuti Warsawis  ollid, on nende jäljed waeste heaks armoandedest  rohkeste tilkunud. KeisriHerra kinkinud 10,000 ja Suurwürst Aujärjepärria  5000 höbberubla waestele ärrajaggada.  Se wöis römo tehha ja tännama aiada. Sannumed wöeralt maalt. Norwegimaalt ci wöi meie paljs muud, kui talwe sönnumid odata, agga tannawo  tulnud se liig warra. Jubba mönni pääw enne MihklepäwG tulnud paks lummi mahha, agga pääw pärrast Mihklepawa (ZV. Sept.) sündinud järsko ni kange külm, kui muido waewalt Zöulus olla. Sest savik on neil jubba sanitee käes ja lund ni paljo, et lumme-adra peawad prukima, muido ei sa labbi. Pöllomeestel on se warrane talwe, nago wessi lootsikusse tulnud. Paljo kaero ja kartohwlid on lumme alla jänud, kellest nad ennam middagi ei sa. 371