jälle sähhärduue tuim ja harjund pattune kohto ees ning sai nuhtlusse alla mõistetud. „No mis sul enuese pahhanduösest weel üttelda on?" küssis  kohtomoistja. „lah, mul olli kül palluda," kostis wang, „et Teie mitte ni walli miuno wasto ei õlleks; sest minna ei tulle mitte essimest  korda, waid mul on au jnbüa seitsmel korda Teie kohto al seista!" (So.eama külm.) Italiama on meie ma wasto soe ma. Kui meil alles hanged aea äres seiswad, vitsewad seal jubba ammo lilled. Tän-- nawo kewwade on neil wägga arruldane küllalinne,  mis warsi jälle lummalaga jättab. Kui suurt innnet kõnneldakse, et seal 1. Aprilli k. p. õhhoke lununi maas olnud ja paar päiwi enne sedda külm 2 innimest ärrawõtuud. Kui soeama  rahwas ei kannata nenimad külma; kui neil jubba Z ehk 4 gradi külma on, siis wärriscb keik rahwas. (Kinda petja peased.) Inglismaal olli hiljuti üks kontorist esmalt Paljo rahha kokko laenanud ja siis pettisel kombel ennast Pankrotti teinud. Selle eest sai agga mees kohto polest Australia wangitö alla mõistetud. Kontorist wangitöös,  on raske assi. Agga kuulge kuida ta kelm sest lahti peasis. Inglisma seadusse järrele wõid igga pri Inglane, kes Australiamaal ellad, üht Mangi, kedda isse tahhad, ommale teenriks wõtta. Pettisse kontori kaupmehhe abdikasa teggi nüüd keik omma warrandust, mis La wannematest  olli sanud, rahhaks, wõttis wist mehhe pettetud summad ka senna jure, läks Australiamale  ja ostis seal Siidnei linna lähhedal illusa mõisa. Kui nüüd mees wangikomöel järrele tulli, olli naese essimenne tö, tedda onnnale teenriks  wõtta ja kohhus ei wõinud mitte keelda. Petja ellad seal nüüd omma naese kammerteenri nimme al ja naerad. Londonis on mõnne näddala eest ühhe 24- aastase nore emmal neljikud lapsed olnud, ja keik nelli tüttarlapsed ja peawad etlama. Ued ramatud. Tartus H. Laokmanni jures trukkitud ja müa: W anna hopmanni Nuttu-Laul Moisawallitsust  käest ärraandes. Hind 4 Kop. 216 Von der Cenfur erlaubt. (Nr. 12V.) Dorpat, d. 22. luni 186^. Werantwortl. Redaeteur Joh. Zannsen. Druck von H. Eaakmann. Teadaandmissed ja kulutamissed. Kümme wersta Tartust emal on tallokohtast müa. Lahhemat teadust annab iv wersta Tartust, Lunia maldas, Palzari Peter Grünmald. (!) /I, Uus laew „Aleksnnder" Janipäwal lustisöitma peale lõunat Cabbina mõisa. Pilleli antas laewa peal, ja maksawad eddasi ja taggasi 50 kopp. hõbb. Keigeparremat seltsi wikkatkd ja sirbid, keik ehhitomisse raudriistav, lukkud, hinged, aknaklosi ja muud sellesarnatsid asjo, mis ehhitamisse peole tarwis on, müüb oödawa hinna eest Tarto kaupmees M. Amblia. (l) Tartus kaupmehhe KsllevL podiS kaubohowi nurga peal Nr. 2! L: 23 müakse Auilini wärwi, kellega mõib wärwida finnist, punnast, rohhelist, kollast, pruni, lilla ja wioletti karma, weikse puddelite  sees ühhe naela willa tarmis wolmis talutud ja maksab !5 kopp. puddel. Wsrw on eht ja ei lähhä  ial pessemisses wälja. Üht head teniat tüdrukut nõutakse Wanna-ulitsal  K. maeas, kus Ropkoi öllepood al seisab. (2) Taieste eht Anilmi w«rwid ja KosheKilxe Pasta, misga igga naesterahwas isse hölpsaste wöib wärwida, punnast, finnist, rohhelist, rosa, wioletti, halli, musta zc. ;c., on Muftwe küllas Palss podis müa ja antakse igga ostjale, kes tahhab, matele  trükkitud öppetusse leht kasa. (3) Häid wärskid heringid ja Narma räime müüb oddawa hinnaga kaupmees Palfa Mustwetis. (3) Odre ja kaero ostab Tartus kaupmees C Hennig. (2) Üht möldrs poissi, kes weskega ümber mõistab käia, otsitakse. Lähhemat teadust wöib Tarto linnas Sopa poes Nr. 25 sada. (!) EigS merre mõisas Pillistwerre kihhelkonnas samad tallokohhad müdud ja rendi peale antud. (2)