peale seadma. , Üks ku aega enne sedda, kui kegi körtsimehheks tahhab heita, peab ta ommad  tunniskirjad kubbermango wallitseja kätte läbbi wadata saatma ja need on nimmelt: 1) koggokonna wallitsuse polest antud lubba kirri,  et ta kõrtsi woib piddada, 2) kautsion, mis ni suur peab ollema, kui patent ja kaubitsemise  pillet maksnud, 3) tunniskirri, et ta mitte kohto al põlle olnud, egga ka praego põlle, ei ka kohto polest mitte karristud, waid et ta üks laitmata ja wisipärraline innimene on. Need, kelle kätte kõrtside õiguse andmine antud, peawad selle ülle walwaMK, et kegi teine teise kolmandale kõrtsi kohta ei telli. Ühhel ei olle koggoniste sedda lubba, mitto kõrtsi piddada. Küllades, kus wallawallitsused  asset, ei tohhi mitte kõrts olla, waid peab sest pirist wäljas ollema, sest et sedda jubba ni saggedaste leitud, et midda lähhedam kõrts, sedda sandim wallitsus ja et keik selletused seal lähhäwad, kuida nad lähhäwad. Ladade ja mu awwaliko kohtade peal ei tohhi, lada päiwil issiärraliko kohtade peal wina mümist olla, waid se on köwwaste ärra keeldud. Seläbbi  tahhab rigiwallitsus, ehk kül sedda ette ärranäeb, et issi kahjo saab, omma allamaid hukkatuse eest hoida ja et mõistlikult ellaksid. Wennema jvdawa wina kauplemine jääb wanna talla peale, ühhest ossast sepärrast, et Wennema  wina aedade kaswatamine eddeneks, kellest  keigile paljo surem kasso tulleks, sest et jodaw-wiin paljo oddawam, kui pölletud wiin. T. s. Pleskaust. Tahhab innimene ennast kahjo eest hoida, peawad tal silmad allati lahti ollema.  Küünla kui 10. päwal olla üks sealane teise gilde kaupmees, nimmega Guljujew politsei  kohtule ülles andnud, et temma essimese gilde kaupmehhe Alberti käest, kellele ta üks jaggo linno münud, üks pak pabber rahhasid sanud, kelle seas nelli wals 50 rublast olla. Politsei kohto läbbi otsimises leitud Alberti rahhakappist weel nelli walspilleti sestsammast jaust, mis peale Albert öölnud olla, sedda rahha Küünla ku essimeste päiwe sees Berlinist  kauba maea Delübrün Leo K Co. käest ärramüdud linnade eest sanud ollewad, mis postiga ta kätte sadetud. Se assi olla, kulda seitung „Rigiteadaandmine" sedda teada annab, Plesko järrelkulamise kohtomöistja holeks antud  järrel kulada. ? . Mofkwast. Küünla kuL. päwal on Nikolai  raudte peal Rogatshewi silla jures tee wahhemaea körwast ühhe tundmata mehhe surnud  kehha leitud. Õnnetumal olnud möllemad käed öllast murtud ja möllemad jallad altpoolt pölwe otsast ärra. Mitte kaugel sillast leitud üks hobbune, katkiste riistadega ja mönned ärralöhhutud sani tükkid ja ühhe Lswoshtshiko pilleti «M 2311. (Assi näitab nenda, et se önneto üks iswoshnik olnud, kes seal raudtee  peal õnnetuma surma sanud.) HarkowiA. Kerjajad ei olle nüüd ennam ühhes egga teises üksikus linnas rahwale waewaks,  waid nende kaes kissendab igga linna rshwas, keiges sures Wennerikis; ka seal, kus muido sured wiljawarrandused igga süggise kokko pandi. Harkowist kirjutakse Peterburgi  seitungi labbi, et kerjamine seal iggapäwaseks  asjaks sanud, ja nende arro, kes igga pääw kerjamisega smma ello üllespiddawad,  suremaks kaswab ja jubba 3000 hinge peale tõusnud, se on igga kahhekümne hinge peale üks kerjaja. Kerjajad on iggast seisusest, keige kõrgemast.künni allamast sadik ja iggas wannaduses;  keige wannemast hal-peast künni keige noremast rinna lapsest sadik. Et neid ni wägga rohkeste, sepärrast ei woi ka politsei neid ärrasundida,  waid lasseb minna, kuida lähhäb, ommetige tahhetakse ka Harkowis otse nendasammoti  tehha, kuida Odessas tehtud ja kerjaja  lastele kortert murretseda, kus neid sennist  ülleswoetakse, künni jälle koe woiwad minna. Ikostawist. (Rusikate Zalle nattuke üdist, agga kas se toit keigil mokka ja nokka parrast saab ollema, sedda ei woi meie teada; ommetige pakkume, mis meil käes on. Seal olla jubba wannast ajast se pruuk, (kas se hea woi pahha!) et rahwas pühhade aeal, awwaliku ukitsate peale kokko lähhäb, russikate  södda piddama; ehk kül wallitsus sedda wannast harjutud pahha modi kautada püüdnud,  ei olla se ommetige weel üsna kaddund. 77