ette panna, et temma selle ülle otsust annaks. Selle peale olla kardinal Donnet, kelle tahtmisse  järrele se palwe kirri olnud, könnelenud, et temma issi ükskord pea aego õlleks ellusalt maetud sanud. Kui lubbate, siis tahhan könneleda,  kuida luggo olli. Aastal 1826, otti ühhel wägga pallawal päwal, kus kirrik punnis  rahwast tais, üks noor preester kantsli peal. Korraga hakkas tal pea ümber käima, sennad  jäid suhhu kinni ja kukkus mahha; ta sai wälja kantud" ja pari tunni pärrast kulutasid kirriko kellad ta surma; ta ei näinud middagi,  agga ommetige kulis keik ärra, mis ta ümber könneldi ja se polnud temmale polegi troostiks. Tohter, kedda senna kutsuti, ütles tedda surnud ollewad ja andis lubba matta, pusärgi möet sai woetud! Seal woib nüüd iggäüks ta kartust möttelda. Kesk selle kärra seest, mis ta ümber olli, olla ühhe ta armsa sõbra heal ta körwa hellisenud. Oh immet! se aeas tedda ülles ja teisel päwal olli ta jälle kantsle peal, ning praego seisab ta teie ees." Ka õlleks wägga hea, kui meie linnades ja maal kirrikute jures sesuggused surno maead olleksid, kus surno kehhad sennist woiks seista, kui märgid jures nähha, mis tõeste tunnistama  d, et ta surnud on, ja se keigest keige töelikkum märk on, kui surno kehha lehkama hakkab, siis woib julgeste tedda matta. Nalja nattukessed. Üks mang, kes söa kohto läbbi sai surma mõistetud, midi ärrahukkamisse platsi peale. Se ärrahukkaja, kes ommas ammetis, päid otsast ärralöma, nisamma suggune meister olli, nago monni habbeme aeaja, leikas mangi kaela ni kergeste läbbi, et ta sest suggugi arru ei janud. Nenda seistes pällus ta wimaks sedda ärrahukkajat, selle hirmsa silma pilgule ommetige  ükskord otsa peale tehha, temma ei jõuda sedda ennam ärra kanda. Siin käskis tedda üks teine omma pead nattuke rapputada ja kui ta sedda olli teinud, meris ta pea kui naeres kaela otsast mahha. Üks noor mees kossis ühheö maeas, kus kaks prisket tüttarlast ollid, selle norema järrele.  Jssa, kelle mele parrast se ei olnud, ütles  kossiale, et se koggoniste üks wasto oksa assi olla, kui norem wannema ette läyhäb. ..Ugga minna ei näe siin middagit wasto oksa",  wastas se norem tüttar terraselt, kes sallaja  olli pealt kulanud, kui issa peigmehhega rakis, «aetakse ommetige ikka noremad lapsed enne maggama kui wannemad." üks kõrtsmik olli ülle omma letti ühhe musta laua peale kirjutanud: „iggaüks kes kolm napsi rahha eest wöttab, saab neljandama  ilma rahhata." Seläbbi jõid nüüd mehhed paljo aggaraminne. Kord tulli üks wöeras te-kaia senna sisse, lugges sedda kirja ja ütles körtsmikkule: ..walla mulle üks klaas wina sisse, agga kohhe sedda neljat. Kirjawastussed. A. L. A. Olleme Teie kirja kätte sanud ja kohhe prukinud.  J. B. S. Kaddedus kaswab koolmeistre kui igga mu innimesse süddames, mis woime meie senna parrata? Teie kirri jääb nattuke järge otama. A. O. U. Teie pulma assi on ja teeb sellele römo, kes parremat armastab; keigil ei sa se wist melepärrast  ollema, kui sest könneleme. J. L. S. Olleme neid sepärrast mahha jätnud, et üsna kassuta näggime ollewad. Tahhab kegi teada, kui paljo neid olnud, se wötko waewaks ja luggego järrele, siis teab selgeste, mitto olnud. Saksa seitungid, kelle wasto  meie nõdrad lapsokessed olleme, ei te sedoa ka mitte. Kolera többest rägime eddespiddi. Head nöu olleme allati walmis tännoga wasto wötmas, kui sedda meile antakse. 87 Lerantwottlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 15. März 1866. Teadaandmissed. Ruhja kihhelkonda tarwitakse ühhe karja mõisa peale naesterahwa perret. On kellegi! tahtmist senna tenistusse minna, se saab selgemat  teadust Perno linnas, kaupmehhe Rebbase  jurest. - Senna samma mõisa tarwitakse  ka üht noort meest, kes ennast wäe-tenistusse  tahhab palkada laska. Ka selle polest  annab kaupmees Rebbane selget otsust. Kel tahtmist minna, se ärgo wiwitago aega, et teised ette lähwad. 2