hakkaks, ehk ülle pea, kuida termid ellajaid selle hirmsa többe eest hoida. Kas üks sesuggune  tark mailmas peaks ollema, kes need tuhhat rubla ühhe täie õigusega woib tasko pista ja ellajaid többe eest hoida? Sedda jättame  teiste wastata. Siberimaalt. Seal maal.on sured mäed, kust mõnda suggu kallist asja, nenda kui: kulda ja höbbedad rigi wallitsusse  tarbeks wälja kaewetakse, mis pärrast süggawad augud mäggede sisse kaewawad. Mitte wägga kaua, olnud kaunis rohkeste Polakaid,  kes Pola mässamisse aeal senna sadetud,  mäggedes kaewamas. Kui nenda ühhes süggawas aukus omma mangi tööd teggid, olla ma üllewelt nende kaela langenud ja neid keiki ellusalt ennese alla matnud. Kül jooksnud teised neile appi, agga et kaewandus  süggaw, sepärrast põlle se woimalik olnud,  kcddagit ellusalt mulla alt kätte sada. Nenda on ja jääb se tö mäggedes ühheks kartlikkuks ja maewalisseks tööks, kus igga silmapilk surma karta. - Nende õnnetumate seltsis olnud ka üks Pola mõisnik ja üks katoliki  usso preester, Plokki kubbermangust. Benderist. sW Se linnakenne  on meist kaugel, musta merre lähhedal, Bessarabiamaal ja seal on pahhad asjad sündinud,  kellest Odessa seitung könneleb. Margad  on iggal pool ja maal aggarad sedda nossimas, mis woera omma ja wägga maiad selle peale, kelle parrast nad põlle waewa näinud.  Odessast sadetud 12 tuhhat rubla, mis ühhe wäikesse kasti sisse pakkitud, Kamenets-Podolski  linna. Penderi postkuntorist olla se kastikenne terwelt läbbi läinud, agga põlle senna sanud, kuhhu piddi minnema, kaddunud  tee peal ärra. Kuida kastike rahhaga postwankrest wargade näppu hüppanud, ei tea seitungid, waid ütlewad agga, et kohtud kül nobbedad olnud wargaid tagga aeamas, agga põlle weel jälge peale sanud. Polamaalt. Mässajate hädd Sest olleme SMmal aeal könnele- nud, et Pola mässajatest, sel mässamisse aeal, paljo ülle piri wöerale male jooksid, warjo paika otsima. Agga kuida nüüd seitungid neist juttustawad, on halle kuulda: nälg ja hädda ähwardada neid ärratappa ja selle sure hädda sees ei jäda neil parremat nöu, kui Wenne rigi wallitsusse käest armo palluda. Sel korral, kui ülle piri lippasid, lootsid Parist  maggasinide ja rahha laekade peale, agga nüüd ei tehta neid neile lahti ja sepärrast on nende hädda räkimatta suur. Wenne rigi wallitsus  olla ka malmis armo andmas, agga ükspäinis neile, kes sel mässamisse aeal, omma  kässa röwimisse, risumisse ja tapmissega põlle rojastanud. Surema sü-allustel põlle armo samist lota ja neid ei arwata mitte liig wähhä ollewad. Keige surem ossa neist ellada  Parisis ja need olla hiljoti 500 meest üht palme kirja Wennema sadiko kätte saatnud  ning tedda pallunud enneste eest Wenne rigi wallitsusse käest sedda lubba palluda, ommale  male taggasi minna, kus kui ausad mehhed  ellada tahtwad, ning lubbawad keikis sönnawötlikud  olla. Surem ossa neist olla ka sedda lubba sanud. Polama mõisnikkude kässt käib wägga mäest wisi ja nende arro kaswada igga päwaga, kes jubba mõnda aega omma krono maksusid põlle jõudnud ärramaksa, mis läbbi nüüd nende mõisad peamad müdud sama. Plokki kubbermangus  olla üksi 72 sesuggust mõisat, mis awmalikko  möllade pärrast haamre otsuse andmisse  alla peamad tullema. Ei jõua nad künni Mai kuni omma wölga tassuda, siis annab hamer otsust, kelle pärralt mõisad jäwad. Wõeralt maalt. Preistmaalt. Elberweldist kirjutakse 17. Januaril: »Need allalissed sojad ilmad, mis meil iggapääw, kutsuwad jubba mõnda suggu soja ma lindo meie tallorahwast terretama  ja arwawad missist sega neile kulutada, et kewwade ennam kaugel olla. Ka liblikaid ütlewad mönned jubba näinud ollewad." Põseni makonnast kirjutakse: Ja? 45