ehk pärrast ennam temma armust ellada ei tahha, ja se on Prantsussel wastomeelt. Prantsussemaalt. Parisis süakse jubba mönda näddalat wärskid masikaid, kirsimarjo, suhkro-erne kauno ja muud wärsket toito, mis jubba selle aasta lapsed on. „Oho! ütleb mönni meil alles maia körgussed hanged aia äres; kuida nemmad nenda warra ni kaugele  jöudnud?" Prantsussed ellawad hopis sojemal maal, kui meie ja nende Paris on meie Peterburgist silmalt arwata paar sadda pennikoormat löune pool, ja se on ka jubba assi. Sellegipärrast põlle need wärsked asjad meel Prantsussemaal kaswanud, waid sawad Ahwrikama rannast Alshiriamaalt laewadega, mis liggi 400 pennik. löune pool seisab, todud. Sealt towad aurolaewad keik asjad rutto Prantsussemale, sest Alshiriama on jubba 30 aasta eest Prantsuste ommaks sanud. Prantsuste! on se kord ka nattuke leinamist.  Nende seas surri minnewa ku löppetusses  üks wagga suur üllem ärra. Se mees olli weel wiimne manna „Punnaparti" kindral-adjutantidest,  kes peale 80 aastat manna, kannini otsekui mallestusseks ellas. Temma mattussed on wagga sured olnud. 8000 meest pusärgi ees ja teist nenda paljo tagga, nenda widud tedda surno aeda. Kirriko kellad ja suredtükkid hüüdnud seggaminne. Kas sure matmisse läbbi surnud suremat rahho leiab, sedda meie ei tea. Wanna prints Hironimus, „Punnaparti" wiimne wend ja praeguse keisri Napoleoni ainus issa poolt onno, ellad alles, agga ööldakse saggedaste ja praego jälle ni haddine ollewad, et surma ingel jubba sängi peätsil seisab. Ms wanna mullale paljo karmis  on. Inglismaalt. Nüüd hakkawad sealt poolt jubba need kurwad sannumed tullema, mis wastla tormid nende laewadega teinud. Surm wee peal, kui ma pea küppoga katsuda,  rahwas kaldas sciswad ja ommeti ükski awwitada ei wöi, on kül wägga halle assi. Seal rägitakse nüüd mitmest laewa önnetussest,  isseärranis ühhest aurolaewast, kedda torm liggi randa kaljo otsa olli kinni wiskanud ja tedda löhkus. Kaldast nähti 30 innimest laewa pöal ollewad ja nende seas üks emma omma äja lapsega, kes kassi surma häddas Laewa pole töstsid, agga ükski ei wöinud awwitada. Kolm neist hüppasid sisse ja lootsid nenda peaswad, agga kaks wausid warsi põhja, kolmas wöitles  terwe tunni aega laenede wahhel surmaga, künni jõud löppis ning waene mees ka alla waus. Wimaks laggunes laew keskelt poleks ja waus keigega alla, mis temma peal olli! Zubba Inglased hakkawad omma Atlanti-telegrahmist  jälle jutto teggema. Tünnini  põlle sest neile lühhikese römo ja sure kullo järrele muud, kui pitka mele pahhandust olnud,  agga nemmad ei tahha ommeti sedda häbbi kanda, et nad middagi ette wötnud, mis nad põlle malmis sanud. Sesamma luggu on neil ka omma „Lewiataniga"! ka se on neile tünnini hirmus hinda maksnud, agga mitte punnast koppikut meel sisse tonud. Hollandimaalt. Kas mälletade meel, armsad luggejad, et meie minnewa sui (Nr. 12.) Borneo sa rest räkisime, kus mitto Saksama missionäri ja nende abbikasad Muhamedi usko Malaiide ja Dajakki pagganatte mässamisse läbbi  Hollandi rahwa wasto, hirmsa surma said? Möttelge ommeti, se hul mässaminne ei pea praegugi mee! otsas ollema, maid ennam kaswama.  Seal sare peal on Hollandi rahwal wallitsust, agga neist hirmus kaugel (liggi 2000 penn. kohheteed) hommiko pool, kuhho käed ni hölpsaste ei üllata. Nüüd on sealt sannumed Hollandimale jõudnud, et mässajad otsekui hullus meles, meel enne löulo nende aurolaewo paar tükki on ärrarikkunud ning mehhi hukkanud. Muidogi ei tulle sealt parremat  walja, kui Hindu pagganatte! Inglaste wasto tulli, agga halle on, et enne paljo merd peab jooksma ja mitto ilma sü ta innimest surma sama, nago waesed missionärid, kes mitte Borneo saarlaste kulda egga höbbedat ei otsinud, waid neile sedda kallist hinda kulutasid  , misga lummal ka Dajakki pagganaid  on ärralunnaötanud. Hollandi rahwas 85