mõllemad pikkalt ja laialt ärraselletawad, et teadaandja,  olgo melega ehk koggemata, sedda olla räkinud, mis mitte Lõssi ei olle. Ja et assi. tõssi ei olle, sepärrast olla kirri Eestirahwa ja isseärranis Ottepä rahwa teotus ja laimamine, mis meie ommalt poolt ommeti ellades ei tghhaks uskuda. Ühhelhobil sowime süddamest: andko Jummal, et enne kõige tõssisemad innimesed eksiksid,  kui et ni inneto assi tõssi õlleks. Kes tahhaks liggimese hone põllema panna ja isse weel innimese nimme kanda ja mnimeste seas ellada? Teine sellesarnane luggu olli Nr. 48 Wõrro  maakonnast lehhekülg 379. Seal kaebati selle ülle, et mõnned wallawannemad waesel aeal mitte waeste peale ei mõtle egga nende eest ei murretse, künni weel aeg on. Jälle olli kirri selge ja kirjasaatja meile tuttaw. Temma sõnno  walleks piddada, ei WZinud meil unneski mele tulla, waid piddime kahhetsedes sest kõn-- nelema, et mõnned meie wallawannemad alles ommas ammetis ni wärsked on. Agga pea kinni, seal tulli pari päwa eest wastuskirri, mõistlikult kirjutud, agga ni happo, et hambad änawõttab. Ommeti peame ütlema: ka temmal näitab õigus ollewad. Ta selletab ärra, kuida luggu waestega ja kes need waesed on. Kui meil ka tänna aega egga rumi ei olle, mõnda wastuskirja ärratrükkida, sellepärrast ei olle se weel teggemata jänud. Tõdde, muud middagi kui tõdde püaksime meie iggalt poolt teada sada, sepärrast pallume wägga, et ausad kirjasaatjad meile allati selgeste järrele kulatud tõdde teada annaksid, olgo mis asja ülle ial tahhes. Tõdde üksi tõuseb ja tõstab, walle waub ja wautab, ka siiski, kui sedda mitte melega ei tehta. Ommalt maalt. Tartust. Kurwa melega peame kulutama, et meie künni 13. Detsembri ku päwani ikka weel olleme lootnud, et ehk üllem wallitsus meie postirahha wanna arro peale wõttaks jätta, agga nimmetud pawal tulli ministeriumi polest meie palwekirja peale wastus: Uel aastal uus postirahha,  mitte wanna, ja selle jure peab jama. Sepärrast ei wõi meie siis ka middagi parrata, waid peame sõnna kuulma. Et agga luggejatel surema kullo eest ka nattuke surem saak ja ennam luggeda õlleks, sasb ~Eesti Postimees" uel aastal mudetud näul ja furemalt  waljatullema, kui fiamale olnud.  Muud ei woi meie ommalt poolt middagi  tehha. - Kuida tagga järrele Tarto kirriklikust aeakirjast ikka rohkem teada same. olla Walga sinodi peal ka meie 50-aa st ase st priusse pühhast ehk mällestuse päwast jut olnud, ja tahhetakse pühhapääw enne Maarjapäwa iggas  kirrikns tännopalwet piddada. Meie arwates  õlleks just Maarjapäwa! mõnnusam, mis üsna 26. Märtsi kõrwas seisab, kui mitte pärris priussepäwa ennast piddopäwaks ei tahheta tehha. Se pääw agga, mil õnnis keiser Aleksander I. meie priusse kulutust alla kirjutas, olli 26. Märtsil 1819. Omma palwe peale, sedda rõõmsat tannopäwa awwalikult laulopiddoga mällestada, otame tännapäwani alles ilmasjata wastust! Mis mürid seal ees peaksid ollema, et keeldustki ei tulle, on meil teadmata. Ni paljo agga on Lõssi, et Eestirahwas sedda päwa omma rõõmsamaks tännopawaks peaksid teggema. 12. Detsember. On Tartus tähtjas pääw ja sai ka, kui uniwersitädi ehk surekoli 65. mällestuse pääw, sekorv jälle peetud. < Esmaalt käisid kõik uniwersitädi liikmed kirrikus, kus õpp. Mx. Lütkens jutlust piddas nende sõnnade ülle: „Pea kinni, mis sul on, et ükski ei sa sinno kroni wõtta!" ilmut. r. 11, 3.) Parrast lummala tenistust läksid kõik Aula sali kokko,  kuhho ka Paljo muud rahwast olli koggonud, ja siin piddas prohwessor vr. v. Engelhardt piddokõnnet.  Temma räkis ühhestwanna aegsest Kreka maailmatargast, nimmega Celsus (ütle Tselsus), kes peale 150 aastat Pärrast Kristust ellas ja kui õppetud paggan ristiusso wasto sõddis. Ta teggi sedda nisamma ilmasjata, nago kõik teised enne ja pärrast tedda, agga ta olli alles paggan,  kellest sedda immeks ei olle panna; immeks  panna on agga, kui sedda ristitud za risti uskus õppetud ja ülleskaswatud innimesed ka tewad. Meie aeal kaswab sähhärdusi taimest öiete  rohkeste; agga meie ei panne seal jälle middagi  immeks, sest nisnggused aead on enne ka ni mitto korda tulnud ja läinud, ristiusk on siiski jänud ja saab jäma, nago lummal 402