pesis 5 kelk ülkssd? js hakna.lugid seal umberkaudo  kinnw paKdud. Kohhe olla politftz jallaje karganüd jä üht js teistekedda mõrtsukaks  arwanud, kinni tabbattud, kelle seas ka monned kaunis sured mehhed olla. Wfl on praego kohto kulamisse ai. Pratttfusfemaalt. Prantsusse rahwas kldab ommal se aasta wägga hea ja korralisse  aasta ollewad, nende wilja waljad seista imme kermad. Üks sealane seitung konneleb: „Keik põllo-sagi ja leikuse sönnumed, mis same,  on römulikud. Põhja poolt Prantsusse ma küljest antakse teada, et neil omma ossa wihma ja soja olnud, misläbbi keik willi pöllude  peal wägga kenna ja lopsaka näoga seista.  Wilja lomine ja õitsemine läinud wägga kennaste, mis sedda lotust annab, rohket leikust  sada, et sedda, mis minnewa aasta kassin olli, ärra saab tassuma; keik wiljad pöllude peal, otgo Ml nimmed , mis taht, ei jätta middügit sowida järrele. Wilja-puud on monnes  kohtas nattuke rikkutud sanud, kellest suurt lotust põlle. Otse needsammad sönnumed  tullewad ka öhtopolise makõnnadest. Willi pöllude peal on imme lopsakaks ja rammusaks  läinud ja wilja-puud, kellest seal otse pudust'  põlle, olla ni täis wilja, et üht ni rohkWHÄ  enrck põlle päljo nähtud. Lõuna Präntsussemaal olnud Aprilli ku wagga kuiw aggä Mai kuul tulnud rohkeste wihma, mis sedda keik parrandanud, mis Aprilli põud olli pahhm teinud, nenda et AMd jrohkH leikusfest ennast rõmustawad. Rohho kasso olla monnes  makonnas nattuke waene. Hommiko Prantsussema wilja põllud olla pea ülle teiste ja ütlewad, kui Zummal keige mu õnnetuste eest homh, oy 1868 aasta, üks aasta, mis keik kottid ja kastid täidab. Wmamäed peawad  head ollema. Monnes kohtas  olla rahhe ka nattuke kahjo teinud, ja pöllomeeste lotust rohkest leikussest wähhendänüd;  ommetige põlle sedda laialt olnud. Belgradist. Könnelesime HLljoti, et Lks n»M(o -Mees /palaA. MrW) lusti söido pea! olla mahha lasknud ja temma seltsilessi hawarM  tMG MMWomma käed mõrtsuka töga rojastanud. Selle peale olli kaunis rohkeste MchG, kelle süüks sedda Hirmust tööd arMtiz KnM pandud; kellest pärrast muist jälle lahti said, sest et Ma leitud ollemsst 53 janud Mel järrele, kedda arwatakse ühte seltsi heitnud  ollewad, würsti ärra tappa; neist olla jubba nelli omma süüd üllestunnistanud, tei? sed agga wee! mitte; ommetige olla m paljo arro katte sadud, et ft ühhe egga kahhe ts põlle waid terme seltskonna tö, kes teist würsti ennesele wallitseda tahtnud wist issienneste seast. KohtömöistMst otsus  põlle weel antud. 209 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Vön der Eensur gestattet. Pernau, den 25. Juni 186tz. Eestiksle elementar-koli koli-laste awwalik läbbikatsumine, koolmeistre Roosmanni jures, on netjapmval Z 7. Zunil, parrast lõunat kello nelli, kuhhu Pealt kuuljaid kutsub i 5 gymnasiumidirektor Buhrig. i Perno wogtei-kohto põlest antakse seläbbi teada, et rae - kohto kässo peale 16. Mai ku Mipal ft aasta M 1134, pankrotti janud kgupmehhe, Hermann H obergi parralt 1. allewi kwartalis M 126/143 al seisäw pu ellomaea keige körwaliste honetega äwwalikult wäljqpakkumlsse' haupa peab ärramüdud sama ja wäljapakkumisse päwad M 6., 8. ja 9. Zulil, neljas jä wimane termin on agga, kui sedda peaks nõutama, 16. luli ku päwa peale kinnitub; separrast kutsutakse keiki, kes sedda maea osta tahtwad, üllemal nimmetud paiwil ipogtei kohto ette ommä pakkumist ja päkkürHk pakkuma ja parrast otama, mis jurelomisft parrast saab mõistetud. Peruus, rae-koea peal, 4 Juni! 1868. Obervogt Brackmann. M 447. Sikkertar A. G. Mors. i Perno wogtei-kohto polest antakse seläbbi teada, et 26. Junil parrast lõunat kello kolm, endise Perno kaupmehhe Strahlbergi par- ..Losi" maeas allamal seisawad asjad kohhe maffetawa mhhn eest rohkema huma pakkujale  äxraMdud sawad: 4 auro - massinad, kellest üks 20, kaks 8 ja üks 4 hobbuse wäe-