Wiimse lehhekülje pealt leiate ka üht kulutust  sealt wabrikust. sLapsehukkaja.j Perno ga wallas on selle ku essimeste päwade sees waene eksind tüdruk, Marri P. omma lapsokest Parrast ilmale tornist üllekohtusel wisil liwa alla matnud ja lootnud sel hirmsal wisil omma häbbi lummala ja innimeste eest kiuni katta. Moistmatta neljajalgsed on agga lapse surnokehha sealt jälle wäljatustinud ja nenda assi ilmsiks sanud. Nüüd peab süallune jubba wangis kohto otsust ootma. Oh, et sedda kuuldes teised nored innimessed 6. palwet palluksid,  muido ei kõlbaks luggu könnelda! sOiend usse öiendus.j Kui «eksitust" öiendakse ja «õiendades" alles eksitakse, siis ou se kenna kül. «Perno Postimehhe" söbber «G. L." Testamalt eksib ka meie nõela luggu Nr. 38 õiendades ning ei tunnista sellega muud middagi, kui et Testamal ka sahhärdune õnnetus olnud, mis meie muido ehk mitte ep õlleks kuulda sanud. Agga sellesse, mis meie «nõelast lapse kohtus" olleme  räkinud, ei putn se koggoni. Meie ei õlle mitte üttelnud: nõel knrkus, waid kõhtus; ei ka mitte, et laps nõela wäljaoksendanud, waid teist wisi. Peale selle ei olle meie laps mitte 2-aastane maid ennem 8 - aastane, ei ka mitte wannemate «ainus" laps, waid neil wannemil on weel suremid  ja wahhemid lapsi; ja kui söbber «G. L." ei tahha nöelapikkust tõeks piddada, siis peab ni hea ollema ja lubbama, et lapse ommaissa, kes meile sedda teada andis, asja nattuke parrem teab, kui wõeras innimenne. Kui Teie Pool seddasamma asja põlleks juhtunud, kust olleksite siis omma «õiendust"  wõtnud? Et agga meie wannemate nimme  egga ellokohta ep olle nimmetanud, tnlli sest, et nemmad sedda põlle tahtnud. Peaassi on jo, et se agga teiöte wannematele märgiks saaks. Noh, söbber, nüüd olleme mõllemad õiendanud, kummas meitest olli nüüd eksinud? Üks pissuke sönnake, ~seal" on wift sedda seggadust teinnd; ügga luggejad on seläbbi kuulda sanud, et kahhe lapsel nöela-önnetus olnud, wöiwad sest kahhekordset  märko wötta, ja se on ka hea. Saremaakt. surm. j Kihhelkonna kihhelk., Kottlandi wallas on ühhes weikeses tallomaeas 1. Oktobril hirmus mõrtsuka teggu tehtud. Arwata mersta sest n,aeast kaugel,  ellanud tallopoeg, surnud mehhe mend, kes öse üllesärkanud ja wenna maea näinud Põllewad. Ta jooksnud Marsi senna watama, kus kattus jubba põllenud, agga maea sees ei olle kegi ligutanud  egga healitsenud. Ta karganud tuppa, leidnud wenda naesega pimmedas sängist Messe, kes käega tunda märjad olnud ning kumbagi ei olle hinganud egga ligntanud. Ta arwanud neid wingust uimased ollewad ja weddanud neid põllewast  toast wälja. Nüüd alles näinud temma, et motlemad umbwerrised olnud ja kulmud kirmega  sisselödnd! Maeast põlle muud kui tuhha unnik jarrele janud. Kurjateggia on alles Leadmatta.  Kaks kelmi, kes üht weikest mõisa läinud  ärrarisuma, on kül kätte sadud, agga kegi ei tea tunnistada, kas nemmad ka selle kurjateggiad  olnud. Ria Poolt olla need ja monned teised hulgused weel õigo innimeste seas aurolaewaga  senna tulnud. Aiast. Maddal wessi.j 8. Oktobril on Dünajöe messi hommiko tulega ni maddal olnud, kui kolme aasta eest selle ku lõppetusses ka, mil agga laewad ennam ei käinud. Ria linna meetonud  nlitsa al, on selabbi pariks tunniks ka tühjaks janud, ja weiked aurolaewad, mis mastastiko  põigeti ülle Düna käiwad, on jubba Põhja putunnd ja sepärrast weetousoni seisma pandud. sßia raekoddaj sanud 11. Oktobril 1765 sisseõnnistud ja tünnawo selsammal päwal  106 aastat mannaks. Selle ülle tewad Ria lehhed kannis pikka mallestusse kvnnet, mis agga meitesse suurt ei putu. herra 6. Oktobril  on kubberneri herra Di', v. Oettingen Peterburgi linna reisinud ja jääb asja tallituste parrast mönneks näddalaks senna; temma amme- Lit peab sennikaua wiitse-kubberneri herra. siHantwärgiselts.j 11. Oktobril on ka Rigas hantwärgide öppetusseselts omma essimest kousollemist piddanud, kus ka kindral-kubberneri herra grahw Shuwalow ja muud üllemad seltsiliikmete seas olnud. Nisuggused seltsid on meie hantwärgide waimo harrimisseks wägga tullusad ja tarwilissed. Meie Tarto linna hantwärgisells,  nenda nttelda, õitseb jubba mõnda aastat ning temma kasso on ni mitme asja polest silmaga uähha. Temma peale 490 liikmete  seas on igga seisusse innimessi, nenda kui: kohtowanncmaid, koliõppetajaid ja muid õppetud mehhi, kes omma õppetlikko kõn- 354