remat ei wõi sowida. lummal on omma jaggo wihma ja päwapaistet annud ja kõik lomus, neste kossutud, on jälle omma närtsiwat näggo haljendamaks muutnud ning puud ja rohhud aedas Püüdwad weel tehha, mis suine põud neid kelis teggemast. Kartohwlid, kus kaswud alles haljad ollid, on hea tük suremaks läinud. Sellegipärrast saab nende saak tännawo kassin ollema ja mu toido pudus kewwadest semet weel kassinamaks teggema. Meie arwame sepärrast wägga tullusaks, kui põllomehhed kartohwli seemne polest sedda tähhele panneksid, mis „Põllomehhe nõuandja" ramat Zppetab isseärranis 15. ja 16. lehhekülje peal; seal antakse head nõu, kuida perrenaesed kartohwli seemne eest wõiwad murretfeda,  ilma et ommad ehk perrekõhhud seal jures  polele ehk tühjaks jääksid. Tuttaw assi on, et kallil aeal kassmaga peab läbbi aeama, ja sedda saab meil ettetullewal talwel kõigil tarwis  ollema. Wangide sögirahha on kalli aea parrast üllendud, et endise hinnaga ennam läbbi ei sa. 1. luni ku pawast sadik .antakse Perno- Willandi maakonnas 13 kopp. ja Tarto-Wõrro maakonnas Z 2 kopp. päwas ennam mehhe peale, kui enne anti. Balti näddaleht hakkas tänna naddala  eest omma ue kirjutaja H v. Samsoni käe al käima. Nimmetud saksakeli leht tulleb „Esti Postimehhega" igga naddala ühhel päwal ja ühhest trükkimaeast wälja. Siamale olleme kord korralt ka sealt mõnne tumaka terrakese omma  luggejatele leidnud ja annud, ja same sedda ka eddespiddi teggema. Kahjo agga, et meie rahwa seas weel Põllomeeste-seltsi ep olle assutatud, mis läbbi ka sest lehhest surem kasso wõiks tulla. * Wililanbi makonnast. tulhe - kahjo. Üks hea sõbber kirjutab meile Oiso wallast:  „ Postimees, ma sadan sulle 2 kurwa luggu. 1) Nedi, 2. Aug. lõi pikne Halliste kihhelk. Kaarli wallas Sammusti külla perremehhe Peter Tarre ellomaea põllema ja tulli wõttis ui ruttu tv oimust, et innimesed waewalt särgiwäel toast wälja said. Külla naabrid tõttasid kül kokko, agga kustutamine ei olnud sugguge ennam wõimalik.  Hone põlles soutumaks ärra ja hea hobbune reial sai ka piksest mahhalödud ja 3 rehhetäit rukkid, mis seemneks ollid pekstud, jäid kõik ühhes sisse, nõndasamma kõik ellomaea kraam ja põhk, mis toa ümber olli.  Pärrisherra  Aug. v. Sivers kinkis ue toa tarwis palgid  ja küllarahwas ehhitawad toa sel wisil üllesse,  kuida „Postimees" Nr. 16 tännawo kewwade  sest kõnneles. Perremehhe kahjo on lillepea  kokko 1200 rubla suur. 2) „Teine kahjo, ehk kül mitte pikse labbi, on weel surem ja halledam ja sündis 28. Aug. sealsammas küllas wallawannema Torrimo Mardi pärristallus. Perrenaene olli hommiko Willandi läinud massina peal willo krasima, sullased  ja Poisid ollid põllul töös; koddo tallitamas  ja laste järrele waatmas olli perremehhe täieealine tüttar ja teine tema tüdruk. Need kuulsid toas isseärraliko pragginat ja näggid ahjo kohhal Loa laes tuld ollewad. Seddamaid jooksid  nad wälja ja hüüdsid mehhi wäljalt appi; agga kui need koeo jõudsid, olli tulli läbbi lae wäljas, kus nende abbi ennam middagi ei aitnud.  Maea olli alles pari aasta eest ueste ümberehhitud  ja ni hästi kui uus. Tüdrukud ollid kül perremehhe kasti, kus maakaardid ja mitmed tarwilised wallapabberid sees ollid, seal jures ka mõnni rubla rahha, kambrist wäljaweddanud ja aida ette mahhapannud, agga et ait kange tulega  ka pea põllema läinud ja muud honed, siis on kast kõigega, mis sees olli, ka ühhes ärrapõllenud;  nõndasamma ka sullaste honed ja warra toa, aida lautade jo põhhokünedega ühhes tuhhaks sanud. Kartohwli keller ja üks wiljaait  on perremehhe!, agga sullastel ei middagi järrele jänud. Maeakraam, rided, põhk zc., kõik on sisse jänud! Selle õnnetuma mehhe ja temma sullaste kahjo arwatakse 3000 rubla suur ollewad. Jälle on tillemal nimmetud pärrisherra  ommalt poolt ue toa tarwis palgid kinkinud,  mis sure tänno wäärt heateggo on. Sellegipärrast  on perremehhe kahjo wägga ränk! Mil wisil tahhab ta isse ellada ehk omma karja ülle talwe hoida, kui surem jaggo rehhed pekstud  ollid ja põhk toaga ärrapõlles? Ahhi olnud rehhepeksmise tarwis liig nõrk ja wist ülleliga köetud. „Siin on nüüd jälle selgeste nähha, kui wägga PärrismaapiddajaLel wastastiko tulle- 291