on, peab nende esstmenue tö ollema, isse omma tahwnst ue wallitseja Parrast nimmetada." Nüüd on luggu nisamma kaugel, kui ta Londoni  konweremfi aeal olli: rahwas andko omma tahtmist üllcsse. Kui selle järrele agga parrast nisamma wähha ei küsstta, kui tünnini. Muido peaks ShleSwig-Holsteinimaal ammo jubba hertsog  Augustmbergi käsk ja sõnna maksma. AhseSWig-Hokstetnimaatk. i gis adikud.j  Praego tullewad sõnnumed, et rigisadikud  tõeste Nendsburgi linnas kokkotulnud ja ühhel metel kulutanud, mis nende nõu tahtminne  on: 1) Nende meestega ühte heita, kes Berliin  linnas Shleswig-Holstcinima asjo püüdwad  sellelada. 2) pärriwad uemnwd, et nende riik ükskord ommeti hertsog Pridiko Vltt kässo alla saaks, kedda temma rahwas ammo wallitsenud;  wahheaegne wallitsus ei toda male mnud kui iggapiddi kahjo. Tõssi kül, agga kas nad hertsogi sawad, enne kui Preislane omma kannikast ärrawötnud, se on wägga kahhewahhel. Ailist. slubba Telegrahw tonud  Kilist need immewaärt svnnumed, et Preisi soalaewad linna saddamas 20. Aprillil käsko sanud, kolme päwa parrast walmis ollema jälle taggasi purjutama. Se olli Preislassele lühhike  rõõm, kui assi tossi peaks ollema. Prantsusemaalt. teereis.j Keiser Napoleon, kes kuida tillemal nimmetasime'  Lioni linnas meie armolisse Keisri Herra ja Prouaga kokko sai, on omma teed eddasi sõitnud Marseille linna pole, kus ta saddamas laewa peale astub. Tee lähhäb Ahwrikamale, Vlgeria riki, mis Prantsusse kasso al on ja kus praego mässamisse sõdda möllab. Keisri Proua peab senuikaua wallitsusse ohjad ommas pms piddama, agga keik sealt poolt teadussed ei näita selle naesterahwa wallitsusse peale mitte suurt lotust pannemad. Mis naese assi, se naese assi. Pealegi aeab präsident Linkolni surm igga süddant  wärrisema, ja mõnned ütlewad koggoni ette, et Napoleon pole tee pealt ümberpörab. Se ei olle muido mitte temma wus. Küllab kuleme eddespiddi. Ataliamaalt. sPaawsti ja kunninga liggineminne.j Noma paawst on Wiktor Emanueli kätte üht kässikirja saatnud, kennest nüüd paljo jnttu tehhakse. Paawst kaebada ses kirjas, et nipaljo piiskoppi asset ilma hinge karjaseta olla ja pärrida kunninga käest, et selle hädda tarwis abbi sadaks. Se õlleks muido keik hea kül ja näitaks paawsti leppitajat meelt kunninga wasto; agga esstteks Pärrib „Pühha issa" et mitte kunningas, waid temma keikis Italiamades, mis enne Noma paawsti al seisid,' piiskoppid ammetisse nimmetab; teiseks näitab ta hea melega weel soldatid Noma linna jure kogguda  tahtwad taggasi saatmissest ep olle muidogi juttu; ja wimaks ei kirjuta ta sedda kirja mitte Italia kunningale, waid agga Piemonti  kunningale, kui õlleks keik Italiama ikka weel ta omma ehk kellegi mu kasso al. Kenna kül, et paawst sähhärdust asja ühhe wallitseja käest pärrib, kellel ta wallitsusse õigust ei annagi. Siiski näitab kunningas wägga leppitust sowiwad. Temma sadik Wegetsi on Wlorentsia linnast Noma linna läinud ja peab seal katsuma kokkolimida,  kus wähhetegi kokko anuab. Ka Prantslane  hoiab, kui wälja poolt näggo tahhame uskuda,  keigest jõust leppitusse pole. Temma sadikutel  peab käsko autud ollema, iggapiddi leppitust  aidata järje peale sata. Agga paawst nõuab omma pappidele liig paljo õigust ja se aeab wist keik jälle nurja. Wimaks peawad ommeti ka Parlamentid omma sõnna sekka andma;  agga just parlamentid on praego nobbedaste töös pappide hulka wähhenema ja nende liig ümmargust kukkurt rigi heaks ullearro warrast kergitama. Sest wöime näh ha, kui paljo lotust pappidel nende poolt on. NmerikamaalL. sPräsident Linkolni surma stj on meil nüüd pikkemad sõnnumed tulnud. Rihmondi lm olli langenud, mässa-. jäte kindral Lee keige lõunepoolse wäega kindral Granti alla heitnud, keik Neü-Dorki liu, keik põhjapoolne ma rõmo ja õiskamist täis. Se hoop olli tähtjas ja nüüd silmaga nähha, et löunepoolsete wastopanneminne ennam kauaks ei wvinud turida. Seal wõtsid need üht nõu abbiks,  mis, midda hirmsam ja innetum ta olli, sedda selgemalt tunnistab, kuida surm ja werre- 146