„kaubahinnad." Seal seisis ommal aial teiste asjade seas nenda: „Püt punnast sola . . 5 rubl. 50 kopp. ja selle al: „ tango „. . 4 „ 60 „ Nüüd teab iggaüks wähhegi öppetud innimenne,  et se nenda paljo tähhendab: Püt punnast sola maksab 5 rubl. 50 kopp. ja püt tango sola maksab 4 rubla 60 kopp. Agga kuida lugges Sarema mees? tillemast reast sai ta arro kül, agga. mis al seisis, ei mõistnud temma mitte, et sönnade assemel märgid tehhakse,  mis seddasamma sönna tähhendawad, mis üllemal seisab. Temma lugges ja mõistis  nenda, et Pernus wak tango piddi 4 rubl. 60 kopp. maksma. Noh, mis nüüd? Saremaal  kaswawad head jammedad odrad, mees murretseb 1 koormat tango malmis, hobbused  ette ja tulleb sedda pitka teed Perno kurrule.  Essimesses podis wessiwärrawas kulab La järrele, kus tango prugitakse ja mis hinda wakkast antakse? Kaupmees wastab: kaup isse teeb hinda; kuida tangud, nenda hind; ni ja ni paljo peale kahhe rubla. „Kas mitte ennam?" küssib mees. „Noh, wöib olla paar koppikut, kui kaup hea on."  „Postimehhe"  sees seisab jo selgeste 4 rubl. 60 kopp.!"—Kaupmees kohkub ka nattuke ärra, mõtleb: se ei wöi olla; kes annab sedda? Mis muud kui wötwad „Postimehhe" lehhe ette, «M nenda ja nenda paljo, ja watawad järrele. Säh, seal tulli assi wälja! Kaupmees  naeris ja selletas, agga mees turtsus ja süllitas. Odrad tanguks tehtud, pirk te käidud, waew nähtud, kahjo tehtud, mis eest? Noh, eks selle eest, et Pernus teada sai, et tango-sool mitte tango ei tähhenda. Se kolirahha olli nattuke raske. Mees pöris süddame täiega ümber ja läks keige omma kalli tangudega jälle taggasi. No muidogi, kes kahjo saab, sellele tulleb pilkaminne ilma hinnata. Essimenne lummi. Minna ei tea, mil aial teie pool essimenne lummi tulli, agga  siin Pernuö sündis se pühhapääw sel 29. Oktobril kaunis kange hommikotulega, nenda et esmaspääw hommiko jubba pissukesed han- ged kokko ollid tuiskanud. Agga sedda tullist  rutto, mis se hillise laewadele teggi! Neid täideti nüüd nago pöllewast maiast asjo wälja  kantakse. Esmaspääw jäi tuul taggafl ja siamale on kenna noor talwe maas. Dilesang. Sest rägitakse nüüd ka, nago ikka uest asjast, tehti seitungides ja meie seitung  sekka ka, ehk se kül mitte eht Eesti assi ei olle; Eestimehhe kukrule on nisuggune söit ommeti weel nattuke kallis. Kellel rahhakoppik  üllatab, on Dilesangi söit raudtee järrele keige hõlpsam; lähhäb rutto ja hea istuda. Et sesinnane hölbus söit wöiks Hüüdma  sada, olli 10,000 rubla tarwis, mis need rahhamehhed piddid kokkopannema, kes sedda omma kasso ja kahjo peale sowisid assutada, ja ses asjas on Perno keige terrasem olnud. Rahhamehhed meie linnast ja ümberkaudo, pannid warsi 8000 rubla ommast taskust kokko, 2000 tullid muialt ja nenda said Dilesangi  - töllad Pernust Ria pole iggapääw, ja Tallinna pole 2 kord näddalas jooksma. Eestotsa on kasso weel kasstn, põlle ka praego  kellegi söido aeg, kus Zummala ilmad ja teed ni sui ja talwe wahhel on; lodetakse eddespiddi parremaks minnewad, ja wöib ka nenda olla. Riaft. Meiema missionär. Se sönnum  peaks keikile armas ollema. 23. Septembril  reisis kandidat Nerling, sündinud Tartomees, Riast ärra Leipsigi linna, kussa ta missionimaias ennast missionäri ammeti peale tahhab walmistada ja siis parrast Ostindiamaal  pagganaid Jummala rigi pole kutsuda. No aitko Jummal! Meie maalt on enne jubba 3 missionäri wäljaläinud, 5) Sare Niva  (Zaremba), kes Baseli missioniseltsi tenistusses  enne Kaukasiamaal tööd teggi ja pärrast sedda, kui missionitö seal ärrakeeldi, koddomaile missioni öppetajaks jäi, ja 2) Hugo  Hahn Ria linnast, kes Barmeni missioniseltsi  tenistusse heitis ja Ahwrikamaal töösse pandi, ja 3) Z. TÜsmanu, Eestimees, kes Rapla kihhelkonnast Baseli linna läks ja nüüd hommikomaal töös on. Neljas on nüüd nim- 346