uut kohwi jälle toma. Se keige oddawam kohwi maksab praego 35 künni 40 kopp. nael. Ennemuistne rahwas kohwi ei tunnud, egga teadnud tedda ilmas ollewadki, agga nüüd liggi 350 aastat, se on umbes önsa Lutterusse  aeal, hakkati tedda prukima ja se tulli nenda: näggid ükskord karjatsed Ztrabiamaal üht kitse ühhe weikesse pukesse kallal narrimad ja temma lehti söwad ja peagi parrast sedda hüppawad ja kargawad, otse kui õlleks ta päraseks ja hulluks läinud, agga teised kitsed, mis mitte pu kallal polnud, ollid rahholiste maas. Sedda immeks pannes mõtlesid karjatsed,  et selle pu kore ja lehhe rammo loma ni ärksaks teinud; sepärrast läksid ka issi katsuma,  kuida nendega luggo piddi minnema. Kui temma lehta ollid suhhu wötnud ja närrinud,  tundsid kohhe und lahkuwad ja meled ärksaks sawad. Könnelesid sedda teistele ja se kolla jooksis pea keige läbbi Arabiama, et nisuggust puud leitud, mis und ärra aeab, kui tarwis walwata; hakkati tedda siis holega istutama ja sure murrega harrima. Ommalt maalt. Pernomaalt. Esmaspääw  hommiko warra, 13. selle ku päwal, na arwata kello wie aeal, põlles Sindi korts, mis Reio jõe suus üllewel kõrges mäe otsas olli, ärra. Kulda innimessed rägiwad, sest kirja läbbi põlle meie sealt teadust sanud, ei olle tulli sandi ahjo egga kellegi holetusse, ei ka mitte pikse läbbi lahti läinud, waid olla kurja innimeste läbbi pandud. Maea olli, kuida keik maead maal, õlle kattusega ja tulli olla räästasse pandud. Kõrtsi rahwas olla kül warma appi sanud, sest tulli olla alles hakkanud, kui sedda leidnud, agga kange tuul aeanud tulle kattuse allust möda ruttust laiale, sepärrast põlle sedda kustutada sanud. Kui suurt kahjo kõrtsmik sanud, on teadmata, agga keik se suur maea on mani mahha pöllenud.  Kes need tulle pannijad olnud, on weel teadmata, agga armutakse ühhe pari hulguse süüks, kes wähhä aega enne sedda kõrtsis wina klasi jures rielnud ja sealt ärrakaddunud.  Riast. made Wimasest teada andmissest sadik on pärris made tandrite arro jälle kaswanud: Ria makonnas, Kokenhuseni kihhelkonnas  71 talert 20 krossi 14,947 rubla eest; Ruhja kihhelkonnas 139 talert 41 krossi 28,842 rubla 23 kopp. eest ja Salisburgi kihhelkonnas 798 talert 67 krossi 184,198 rubla eest. Walga makonnas, Gulbeni kihhelkonnas 31 talert 89 krossi 4669 rubla eest/ Tarto makonnas, Koddawerre kihhelkonnas  34 talert 43 krossi 4957 rubla eest; Ranno kihhelkonnas 125 talert 16,419 rubla eest; Räbbina kihhelkonnas 213 talert 89 krossi 33,145 rubla eest; Rõuge kihhelkonnas 88 talert krossi 12,779 rubla 77 kopp. eest; R õng 0 kihhelkonnas 357 taler 6 krossi 57,295 rubla eest; Sangaste kihhelkonnas  474 talert 75 krossi 77,159 rubla 44 kopp. eest; Wönno kihhelkonnas 192 talert  59 krossi 14,738 rubla eest. Perno makonnas, Willandi kihhelkonnas 299 talert 59 krossi 54,919 rubla eest; Helme kihhelkonnas 1933 talert 74 krossi 174,951 rubla eest; Sure Jani kihhelkonnas 28 talert 89 krossi 5899 rubla eest. Ühtekokko  3799 talert krossi 682,992 rubla 44 kopp. eest. Sellega ühtekokko, mis enne ostetud on 72,688 talert 26 krossi ehk adra maad tallorahwa pärris omma. Linuma kubbermango wallitsus, on ue tAllorahwa woi ma koggokonna  seädusses mõnda punkti nattukenne  õiendanud, mis ta nüüd kubbermango seitungi läbbi teada annab. Makoggokonna seadusse kuendama paragrahwi õiendus: „Pärriskohha  piddajate ja rentnikule sarnatseks, kellel sesuggused tallokohhad käes, kust kohto maksusid maksetakse, sawad ka sesuggused pärrisperremehhed  ja rentnikkud arwatud, mis mõisa ma peal, allamal seisawa punktide järrele,  kui jädawad koggokonna liikmed teistega ühhe sugguseks petakse: 1) kui rentnikkud kauem aeg neid kohti piddanud ja nimmelt keige wähhemalt kue aastased kontraktid käes on. 2) kui selle ülle, et üks sesuggune ühhesugguseks arwaminne, tõeste peab sündima,  üks pri kokkoleppiminne mõisa- ja 379