hulka liggi 600,000 hinge peale arwame, siis tulleb kolerahaigedega kokto igga 130 iunimesse peale .1 haige. -Garskoest. sMozarti Sest kirjutab allamal nimmetud hea sõbber meile nenda: Mootsarti surnute mallestussepühha-laul  slindsa orreli saatmissega Adolw Henseltist keige ma- ja linna kirriko kõride kassuks wälja antud, kulust Rekwiemi saab wist igga lauloarmastaja sure rõmoga wasto wõtma. Selle kirjasaatjal, kes ka kirriko orrelimängia on, olli rõõm, sedda suurt wäggewat laulo kirjutud orreli notitega trükki tarwis nähha ja mängida sada ja arwan tarwis ollema teistele, kes ka sesamma ammeti peal ehk muido lauloarmastaja on, se ülle mõnne sönna „Eesti Postimehhe" läbbi teada anda. Sedda orrelisaatmist wõib wist igga kirriko orrelimängia  ilma sure waewata mängida. Mõnne kõride jures põlle õppimist koggoni tarwis, ja wõib neist jo essimest korda jaggo sada. Raskemate  tükkide jures wõiwad need nodid, mis pissukesselt trükkitud on, mahha jätta. Nisammoti  on kergusse, agga mitte rasküsse parrast  jure pandud. „Hakkaja, kel weel korali mängiminne raske on, ei wõi kül nisnggust suremat mängi ja laulo tükki ette wõtta. „Henselti holelik Püüdminne olli, sedda Rekwicmi,  mis seie sadik weel üksi klawweri Peal mängida wõis, orreli tarwis ümber Panna, mis mõnne kõride jures õige raske olli. „Wugede saatminne on õige kergest ja kennast  tehtud; ja wõib öölda, et se mitmes kahhas  ehk kennam on, kui enne. Henselt on püüdnud  keik kohhad mis rasked, kergeks tehha, ja ei olle keige se tükkil middagist mahha jäetud, wiemis) mis laulo ja mango illo wähhendaks. On immeks panna, et kegi ammogi se peale ei olke tulnud, ühte nisuggust wagga kenna laulo tükki orreli tarwis seada. Klawweri tarwis on se kül tehtud, agga ni raske, et üksnes sured mängomehhed sedda wõiwad mängida. Kulus Mootsart on sedda laulo mängo essüeks sure mnsikantidi  kõride tarwis teinud. Ja, mismängoriist  õlleks parrcm ühhe nisuggnse Orkestri assemel, mis rikkad rahwas üksnes wõiwad murretseda, km õrrel? Ja enuamiste igga kirrikul  cn õrrel? Sest siis ka tulli, et sedda sumt kulust ja Maggewat Rekwiemi nenda armast lauldi. Peterbmgis on ta selle saea aata sees miis ehk kuus korda lauldud. Aastal 1865 sai se kaks korda lauldud. Essite ue Nootsikirrikus saksa rähmast  kirriko kassuks, mis 5600 rubla sisse tõi. Se laul olli seal nenda wäggew ja halle, et Paljo omma silmi kuiwaks ei sanud ja mõnned, naesterahwas  ärramiunestasid. Teine kord laulsid wenne rahwas ühhes sures salis, ja ollid selle tarwis jubba üks terwe aasta õppinud. Se Rekwiem saab kue kele sees watja antud, se on: laddina, saksa, eesti, lätti, rootsi ja somekele. Jsseärranis on lättikele sõnnad wagga heaste mango jure seatud. AuMäärt piiskop Dr. Utma  nn on neid sõnno laddinakelest ümberpannud. Saksa ja makele sõnnad on ka ümberpandud, agga lodawad need, kes sedda wäljaandmist on omma peale wõtuud, et mõnned auwäärt õppetajad  ommalt poolt ka neid sõnno Pöhjakelest ümberpannewad, ja wäljaandjate kätte sadamad, ja mis siis keige sündsam, sedda trükkitakse. Need makele sõnnad, ehk tekst, mis seie sadik käes, on ennam nenda seatud, et raskemad nodid kergemalt wõib wälja laulda, agga mitte sõnnalt laddinakelest. ümberpandud. Keige kirriko surematest  kori lauludest ei olte muud miski, mis mõiks Mootsarti Rekwiemi kõrwa panna, kui Händeli „Messias." Neid kuuldes tulleb ette, kui õlleks se taewast mahha mitte innimesse  tarkusse ja waimo mäest mälja mõeldud. „Nõrkade orreli mäugiatele woib nõuks anda kerge koritükkidega selle Rekwiemi sees peale hakkata, kui on: Vies iise, Uex, (luvtutstjs, Imcinumsn, vowiue, Uostms ja Leneüietns. „Missuggune kirriko koggodusse laulo-koor sedda jõuab, murretsego ennesele wähhemalt 5 jaggo sramatut) üks mängiale ja nelli sSolo) ühhe heale lauljatele. On jubba teada, et nodist,  kus keik healed kous, hopis kergem ja lahkem  cn laulda, kui ühhe heale lehhe pealt; sest seläbbi jääb kirjotamisse waem ja nodi pabberi kullo taggasi. Wilipp Hirtentreu. Sarskc>e linna saksa kirriko orreli mängia." RaullasiasL. sSealt ma Eestlaste käe- Opp. A. Doll, kellega Peterburgis 248