Jutto jätkud. Nored Üks linna emma satis weikse lapsega paggari  saiad taggasi, laskis üttelda: need olla liig pissukesed. „Kule, hea laps ütles paggar wasto wi mammale paljo terwist, ütle, ta peab nattuke  aega andma, saiad on alles 2 tundi wannad, kuida nad ni norelt woiwad suremad  olla?" Kas lapse mamma sellega piddi  rahhul ollema, sedda ma ei tea. Uus maea. Üks kümnik, kes kahhekümnet olli wötnud, sai rikkaks ja laskis ennesele linnas uut mo-. di kuenurgelisse maea ehhitada, mis imme pärdik wälja näitas. Keik talloinnimessed, kes linnas käisid, jäid selle maea jures seisma  ja watama. Sedda ei sallind kümnik, pistis pea aknast wälja ja ütles: ..Arwate minno  maea kirriko ollewad, et seal wahhite?" „Ei sedda kül mitte kostsid tallopoead: sest kui ta kirrik õlleks, egga siis sadan aknast wälja ei wahhiks." Winaga arstiminne. Üks naene pällus tohtre käest omma mehhele  silmarohto. Tohter käskis neid igga hommiko  nattuke winaga pesta, muud Mddagi. Mönne päwa pärrast tulli naene jälle taggasi,  ütles: „ei aita!" .Miks mitte? kas ollete nenda teinud, kui ma öppetasin?" „Zah muido kül, agga mo mees arwas ja meesterahwal on ikka pikkem arro et se parrem aitab, kui rohto sisse wöetakse ja tühja klastga pealt öerutakse; agga walle puhhas!  Silmad lähwad weel pahhemaks, ehk kül jubba mitto päwa on katsunud. Ehk tohtre herra teab parremat. Kui kannad munnewad,  egga ma Teid ärra ei unnusta." 398 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 18. December 1862. Teadaandmissed. (Ria kubberm. seitung M 127, sel 2. Nowembril  1862.) Ria kubbermango wallitsusse polest an- takse keige neile teada, kes Ria linna törahwaja  tenistusse - okladis ja mu Riama linnade koddaniko  -, törahwa- ja tenistusse-okladis seiswad, agga koddomailt emal ellawad, kui nad 21 künni 25 aastat mannad on ja neil mitte tossist õigust käes ei olle, liiskomötmissest priiks sada, et siis keige trahwi ja nuhtlusse eest hoides, mis nende peale langeks, kui tullematta jäwad, keige hiljemast  15. Januari ku pämaks 1863 senna lähwad, kus neid hingekirja pandud, et seal ue nekruti seadusse järrele liisko wötwad. M 2495. Üllemal seisma kulutusse järrele annab Perno pearahhakohhus siin teada, et nekruti liiskowötminne  8. Januaril 1863 saab ollema, ja et nende  nimmekirjad, kes siit linna koddaniko-törahwaja  Lenistusse-okladist nekruti wannadusses on, 1. künni 20. Detsembri ku päwani siin pearahhakohto  kantseleis iggaühhele nähha on, et neil, kennel  tossist asja on, wastoaeada ehk.seadusse järrele  õigus liiskomötmissest lahti sada, aega õlleks sedda tõendada ja nenda wöimalik õlleks nimmekirjad  täiendada. Ühhelhobil annab ka pearahhakohhus keige wannemate  ja suggulastele teada, et nemmad ommaksetele,  kes nekruti ealissed on, agga kelle praegune ellokoht pearahhakohtul teadmatta, käsko sadaksid, ennast seläbbi trahwi eest hoida, et omma ristmisse  kirjadega liiskowötmisse päwal siin ei pudu. Perno pearahhakohtus, 26. Nowembril 1862. Pearahhakohto wannem L. Kridner. M 1246. R. A. Lantzkp, Notr. slj Formgemäp gedruckte Loosungslistm sind in der Bormschen Buchdruckerei in Pernau zu haben. M-rchlva Kalendrid RBKS Ma peale on walmis ja Pernus ramatotrükkia W. Bormi jures sada. Eistwerre mõisas, Pillistwerre kihhelkondas, müakse haid kollasid seemne ernid  rublaga  ja kedo ernid 4 rublaga wak. M 700 kuppits sülda pölletusse puid on Talli mõisast, Zäärja jures, Wolpedi wabrikusse weddada ja maksetakse kuppits sülla eest wersta pealt 18 kopp. h. weorahha. Kellel tahtminne  on rahha tenida, se mingo kaupa teggema Wolpedi wabriko kuntorisse ehk Pernus kaupmees  H. G. Oehlbaumi jure. (Siin jures lissa-kirri.)