lusa tulle sees põllenud. Ewa kissendab ja oksendab  pikkali maas, ei tulle ennam muud, kui rohhelist wahto walja. Mis nüüd heaks nonuks? Kohmetand arst aitab haiget teiste jalgust ärra roht-aeda. Saksad tõuswad ommal aeal lillesse, tüdruk surremas haige, ei tea, mis wigga? Tohter kutsutakse senna, kegi ei ragi, mis wigga on. „Mul on sees tulline wallo!" muud middagi.  Tohter annab rohto, mis arwab hea ollewad,  ei aita middagi, künni tüdruk parrast haddaga üllestunnistas, kust wallo olli hakkanud. Tohter lõi käed lillepea kokko hul Madli olli  teisele lussikatäie salpeetrit sisse annud! Nüüd wõis tohter õiget rohto anda, mis tüdrukut kolme  näddalaga parrandas. Sedda kuuldes tunnistanud  üks naene meie kirjasaatjale, et temma kord sellesamma salpeetre wallus keerlenud. Olnud  tal ka rinde alt haige ja tarwis olnud pessule  minna. Teine hea innimenne kuulnud sedda,  ja õppetanud temmale ka tühja süddame peale lussika täis salpetert sissewõtma. Ta läinud  jubba Vhto Pesso maeaese, teinud teisel hommikul  tulle katla alla ja wõtnud seal rohto sisse. Õnneks olnud sedda nappist sõrmkübbara täis,, agga se tõmbanud Ledda ni et waewalt sanud kappaga wet küssida. Oksendanud kül walja, agga weel teisel Päwal olnud ta pea uimane  ja südda nenda sant, et leiwa marja ei olle sisse läinud. No waatge, seal on jälle tiik koddusest arstimissest.  Nummalus arstib haigeks ja rummalus  kelab ka tohtrile warsi õigust ütlemast, kes awwitada wõiks! Niast. sKohto kirri.j Ria kubbermango  seitungis M 129 seisab malele sõnnadega nenda kirjutud: „Liwlandi -- maa kubbermango kohto poolt antakse kindral-kubbemeri ettepannemisse peale se läbbi iggaühhele teada, et sest aeast nende palkaminne, kes ommast heast melest wäetenistusse  lähwad, sest lahtiostmisse summast, mis kahhes wiimsis nekrudiwõtmisse aastas on sissemaksetud  sanud, ei mitte agga, kuida senni aeani, kubbermango kohtus, waid ka kindral-kubbemeri  kantseleris ettewõetarse. Se innimenne kes ennast tahhab lasta palkata, peab 570 rubl. sama , ja temma koggokonnal peab agga siis õigus ollema, nõuks wõetud Palkamist keelda, kui temmal ennesel seddasamma asja, mis seadusse järrel  ümberkirjotamisse polest ühhe koggokonna liike! temma endisest teise koggokonnasse keelab, peaks ollema wasto panna. Palkatud innimenne woib omma perrekonua liikmede üllespiddamist, kui neid temma koggokonnas -peaks taggasi jäma, ühhe jao läbbi, mis palkamisse summast temmale  tulleb, kindlaks mahhapanna." Nr. 2552. Kahjo, et sedda kirja jälle mitto ei mõista. sMade rentiminne.j Nia raekohhus on Ükskülla kihhelkonnas rae tallopoegele 130 tallokohta 24 aasta peale rendi peale annud ja 5—61/2 rubl. taalri pealt wõtnud. Kaks kõrtsi on kolimaeadeks ümbertehtud ja 13 taalrimaad koolmeistri Palgaks antud. Mõisarentnik on mõtlema kotile lauad, pengid ja kokko 100 rubl. hakkatusseks annüd. Kihhelkonna kolile anda Nia raekohhus aastas 200 rubl. abbi, et ennam  õppiaid tulleks. Praeg o olla 19 poissi kolis ja koolmeister saab 10 rubl. poisi pealt. Pealeselle olla seal koggodussel õppetaja jures laenoramatokoggo,  kus 147 lattikele ramatut sees, ja 10 kopp. eest ku sees autakse 2 —3 ramatut luggeda.  Aitummal, seal hakkanud jubba asjad likuma. Mis ma piddin küssima, ei tea, kas meie koli asjad peaksid neist ees wõi tagga ollema? Harjomsalt. sKoli põlgtus.j „Rapla kihhelkonnast küleme, et seal üks mõistlik tallokoggoduselige  koggokonnale sedda head nõu annud, koli ehhitada, mis - tarwis temma isse jubba lauad ja pengid walmis murretsenud, nenda et üksi agga koolmeistri palgaks igga perremehhe pealt Lulleks üks rubla aastas maksta. Kas se maks ehk nende perremeeste kohta liig suur on, sedda meie ei tea, agga kül õlleks kurb luggo,  kui se Lossi on, et koggokond selle nZuuga mitte ep olle ühte heitnud. Kui mitte liig waesus neid ep olle sundinud sedda Leggema, siis peame kül wägga kahhetsema, et meie rahwas  ennast ikka weel ni alwaks peab, nago õlleks  Eestlase pea üksi agga ikke tarwis lodud. Kas nad siis weel ei mõista ja arro ei sa, et tarkus keik se wäggedam wõimus on, ja et rummal  ikka targa orjaks jääb? Agga meie lodame,  et ehk sedda koli-asja meile ep olle õiete 388