Et WZ eralt maalt isseärranis wiimsel aeal walle waimolikko nimme al paljo innimessi Wennemale tulnud, kes armo audid kcrjawad, olgo, nago nad ütlewad, kirrikude,  kolide ehk waestekoggoduste tarwis, — mis agga saggedaste koggoni teise külge lähwad sepärrast on ministri herra 19. Oktobril keige pirikohtudele käsko annud, holega selle peale wadata et passide seadus (H 499 ja 503) täidetud  saab, kelle jcirrele ükski waimolik ilma Keisri Herra ja siinodi kohto lubbata rigi sisse ei tohhi tulla, siin andid korjama. PoksMSaU. ei pea mitte walletama.j Monne aea eest tulli kotta wälja ja mitmed seitungid ottid sest täis, et Pola tallopoead,  kes nüüd 19. Webruari ku pämast sadik mõisnikudest lahti on, mähhemat 1 rubl. hõbb. pämapalka, mitte ennam töösse ei tulle, ja et rigiwallitseja sõamehhi põttotöösse annnd, kes peale 50 kopp. pämapalka ei tohtinud wõtta. Se olla agga, kuida Peterburgi seitung „Inwalide"  tunnistab, puhhas malle. Üks wennemees olla isse Pola mäljade peal ümberläinud, ka nende paigade peal, kus palk ülleültse kallim on, kui muial, ja olla mägga paljv tallopailessi leidnud, kes ennam ei sanud, kui 20 kopp. Päwas.  Tühja jutto rublapalgast olla Pola mõisnikud  wälja teinud, et mailmale näidata, kui sme kimbatusse sisse tallorahwa Pnusse läbbi nemmad olla langenud, et ehk mõnda tükki mannast  mollist weel taggasi saaks. Wõeralt maalt. Tänna hakkame keige enne HslsteiKtst peale. Seal on nüüd Preisi ja Austria soamehhed järk järgult lütimaalt taggasi Lullemas. Daanlased lütimaal  lassewad nüüd omma wihha taieste üllejoosta.  Semu kui saksa wäggi neil korteris olli ja nemmad, muda üttelda, saksa piitsa al seisid, piddid nemmad wait ollcma; agga nüüd et woerad soamehhed riistad kotti pannewad ja koeo hakkawad minnema, nüüd on kissa lahti. Mis rahwal mele ei tulle, sedda tulletakse neile Dani üllemate pole st mele. Kust linnast saksa wäggi wälja lähhäb, seal tõmbatakse tagga jcir- rele Tani lippnd üttes ja hellistakse keige kelladega,  mis ni paljo tähhendab: lummal tännatnd,  et meie kaelast ärraläksite, wõtgo teid se ja teine! Kes nüüd õige Taanlane Lahhab olla, se peab üsna pattuks, kui temma Sakslasi süddamest  ei wihka, kes nende keige parremad matükkid  käest on ärrakiskunnd. Rigikoggo sõawäggi, mis siamale Holsteinimaal  korteris seisid, on ka jubba liggi 700,000 taalritest ärraprukinnd, ja kui kegi küssib, mis head nemmad selle eest teinud, siis ei tea kegi muud üttelda, kui et nad Holsteinimaal olnud; sest ei mitte nemmad, waid Austria ja Preisi wäed on sõdda piddanud ja wõimust sanud. Kui Preisimale lähme, siis knleme, et nemmad seal omma Parlamenti, mis selle ku sees piddi kokko tullema, parrast pühhadeks on jätnud, ja sest teame siis, et Preisi rahwas omma wanna aastat mitte waidlemissega ei tahha lõppetada, waid uut aastat waidlemissega algada. Kuida Preislased teadwad räkida, olla Inglased,  kes Dani sõa parrast nende peale hirmus wihhased ollid, neil päiwil jälle katsunud, kas endine laugo sõbrus mitte neste ei peoks sündima. Mis Taanlane kautanud, sedda on ta kautcmud ning ei sa ennam taggasi, sellepärrast ei maksa Inglase wihhapiddaminne Preisiga ennam middagi.  Nemmad on siis omma wanna sadikut Beninist ärrakutsunud ja uut assemele saatnud, kes nüüd ennam tüllist egga pahhandusseft ei kõnnele, waid rabhust ja sõbrussest. Noh, parrem  on ikka rohkus, kui ridus ellada. Mustriamaal on nende Parlament praego kous ja keiser omma tronikõnuet ärrapiddanud. Al lõunapool rigi serwas, kus Italiamehhed Wenetsiamaad läbbi ohherdi augo Austria käest ärrakissuksid, on neil ka tilk mässamist ja paar korda hästi taplemist olnud. Agga kuida näikse, ei tulle sest tüllist suremat wälja. Italia wallitsus  hoiab end alles emalt ning se käppo täis Garibaldi jüngrid, kes mässamisse otsa üllesteggid,  ei wõtta Wenetsiamaad Austria käest mitte ärra. Sellegipän-ast ei ütle Italia wallitsus mitte, et Wenetstama Austria  kätte jääb. O mottekel Nende aeg egga tund, sedda temma käest ärrakiskuda, ei olla weel mitte tulnud. Italia lotus on Napoleon, kedda iggas asjas omma nõuus ütlewad ollewad, kui 381