möda pead ning.aeas tedda minnema. Muidogi  läks waene pois nüüd, enne kui silmad üsna kinnipaistetasid, kohto peale. Tohter watas  tedda seal labbi ja ütles: „kui teised poisid  mitte omma h õpist ep õlleks taggasi hoidnud, siis õlleks piddand pois walmis ollema." Paistetand pois widi piddali ja tigge, harrimatta  sel torni omma palka ootma. Kaugemale  ma ennam ei tea. Agga nattuke ma tean weel: Ei sünni sähhärdust  ja sellesarnatstd innetumaid asjo mitte üksi Winis egga Berlinis, waid weel paljo lähhedamal. Üks teeb, mittö peawad kuulma. Agga kui ausad wannemad, kes omma  lapsi holega öppetanud ja kaswatanud, säh härdust' asjo kuulwad, kas se neile kül lusti peaks teggema, neid iggaühhe meistri jure panna? Omma seisusse au parrast peaksid meistrid isse nisugguses asjus sellide üllewaatjad ollema. Hollandimaalt. Kus weel Lnnimessi ustakse. Mihkel Rüteli issamaal, wasto Preisi radda, näitab weel üks rahwoke ellawad,  mis teise innimesse sönna ussub, kui se ka warras ehk wargusse salgaja õlleks. Üks wargusse wastowötja olli 1 aastat Klewe linnas wangis. Sealt kargas ta parrast ärra ja läks ülle Hollandi raea Röörmondi linna. Preisi kohhus sai sedda kuulda ja pärris kelmi  taggasi. Hollandimehhed ei keelnud. Kaup tehti nenda: Hollandi poolt piddi wang künni  piri peale todaMa ja seal Preislased tedda wastowötma. Päaw ja tund ollid selle tarwis  seatud. Hollandimehhed piddasid sönna ja töid seatud tunnil wangi Preisi raeale. Olgo nüüd et urid viete ei käinud, wöi mis wigga se olli, hea kül, Preislasi ei olnud seal. Mis nüüd? Hollandimehhed pannid wangi kesk raea peale seisma selle kassoga: „ota siin künni Preislased tullewad ja sind wastowötwad!  Kas mõistad?" „Za jah, eks ma otan", ütles wang, ja nüüd läksid mehhed isse ülle piri Preisi körtso ja tahtsid seal wastowötjaid  ärraodata, et körtsopaikus ikka niiskem  odata. Kui nad pärrast seltsis läksid raea pealt wangi ärratoma— olli mees kad- dund nago tinna tuhkas! „OH sinna wörrokael!"  ütlesid Hollandimehhed. „Kes sedda õlleks woinud möttelda, -et innimenne paise päwa aeal nenda walletab? Lubbas isse omma  suga, et tahhab odata, ja nüüd o' läind!" Sel loul on kül kange Kilplaste maggo jures, agga üks suur lai saksa seitung rägib sedda ni tössise näoga, kui õlleks ta isse püsti jures seisnud. Jtaliamaalt. Rahhuto ello on nüüd jubba aastade kaupa Jtaliama ossa. Neapoli  rikis ei tahha mässamissed löpppeda. Ka ööldakse Prantsusse sõrm seal sallaja lippo ligutamas ollewad, mis kül wöimalik on. Praego  peawad seal jälle 2 meest, nimmega Tristani  ja Kröko, Prants 11. nimmel omma risumisse  tempusi teggemas ja rahwast mässama  aeamas ollema. Za need peawad ni waprad  mehhed ollema, et Sardinia soameestel külma wärristusse peale aeada. Garibaldist olla nad jaggo sanud, agga ei nende peale tahta hammas mitte hakkata! Millal peab sel kombel rahho tullema? ja rahho õlleks Italiamaal  wägga tarwis. Prantsussemaalt. Keiser Napoleoni  weehädda. Hiljuti on Prantsusse keiser  omma proua ja poeaga kibbedas weehäddas  olnud Biarritsi linnas, kus nad merrewet  ollid prukimas, pällus üks laewa ehhitaja neid omma uut laewa watama, kus mõnned  asjad üsna uut modi ollid tehtud. Keiser  lubbas tulla ja nimmetas tundi, millal tedda piddi odatama. Ta tulli agga paljo warrem, ja ei leidnud perremeest egga temma mehhi laewa pealt. Sellegipärrast läks keiser omma proua ja poeaga pissukese laewa peale, astus isse türi otsa ja laskis käia. Monni sadda sammo kaldast tõukas laewoke kaljo wasto sest keiser Napoleon mõistab parrem  wallitsusse- kui merrelaewa türida ja auk läks sisse. Õnneks et kinni ei jänud. Nüüd püüdsid ni ruttu kui ial woimalik, kaldasse  sada, mis ka korda läks. Wiis minnutit  hiljem õlleks laew ja kes temma peal ollid, põhjas olnud. Õlleks se õnnetus neile 334