Kronstadtist. Sea! olla 10. Zanuaril osi kello pool kolm üks suur kassarm, mis wasto põhja pattarei nummer kümne peal olnud,  kus 250 tö-meest sees ellanud, pöllema läinud. On kül jubba raske, sest maea maksab  rahha, kui peab jälle üllesehhitud sama, agga wägga kurb on se, et 54 innimest sisse janud. Odessast kirjutakse: ..Häddast on Odessa- Balta raudte wankred ugama hakkanud, kohhe on keik toidusse assi paljo oddawamaks läinud.  Enne maksis wöi 10 rubla puud, nüüd wötta 5 rublaga iggalt poolt ja sedda keige parremad ja wärskemad, mis Podolinist todud.  Sea-lihha ei maksa ennam kui üks rubla puud, se on koppikat nael. Kas kegi meie jures ka selle hinnaga on ostnud? Ei ma ussu mitte! Wõeralt maalt. Preistmaalt. Sealt ma üllemad on jälle koos ja kuida loeme, otse kui ennegi, kahhes jaus, kus siis wannad happuks läinud asjad läbbirägitud ja ühhendud peawad sama, agga parrako! ei tahha seal ühhendussest suurt jutto olla, sest jubba hakkatusses kohhe teisel teised mõtted ja tahtmissed. Minister präsident grahw Bismark tahhab sedda ja rahwa sadikud  tahtwad jälle teist; sepärrast põlle lota, et mallitsusse rattad ühhes ropes jooksma hakkawad. Prantsusse keisre troni könnest ei arwa nad middagi leidwad, mis neile ehmatust  teeks, waid keik olla kuida Preisi malli  tsus sedda sowida. Se römustada neid keige rohkem, et Napoleon Sleswig-Holsteini asjust sonna põlle lausunud, kellest ärratundwad, sedda mitte tõe ollewad, mis seitungid juttustanud,  et Wäljama rigi wallitsussed, agga isseärranis Prantsusse wallitsus Sleswig-Holsteini  asjade sekka ennast tahta seggada. Isseärranis  olla Austria seitungid nobbedad sest könnelema olnud, et Prantslane hertsogi made asjo selletama hakkata, mis agga Preislane nüüd lyalleks aeada, sest et troni könnes sest põlle jutto olnud. Millal samad nad sel- lega walmis? Millal lõppeb ss allalinne jaggeleminne?  Sedda teab Jummal taewas, agga  mitte meie. Sleswig - Holsteinimaal olla ühhes wäikesses linnas, politsei üht kenna lindude pessa leidnud ja sedda ärralöhkunud. Kuida ta nende jälge peale sanud, sedda põlle teada antud, agga linnud on käes, ja need olla Wennema  wals pabber rahha teggiad. Kuida sealt kirjutakse, olla need wals pabberid ni taieste järrele tehtud, et koggoniste ei tahha ärratunda, mis oige ehk mis wals on. Paljo neid, kes sest asjast teadnud, ehk ka selle seltskonna  ossa wötjad olnud, sanud pri korterisse pandud. Keigist olla nähha, et neid pabberid jubba kaunis rohkeste rahwa käes olla, mis nende numred wälja tunnistada. Need wabrikud,  kus neid walmistakse, olla Parisis ja Londonis. Prantfussemaalt. Üks wöerama ellajate  näitaja olla hiljuti Partsis olnud ja sea! neid näidanud. Teiste ellajate seltsis olnud tal ka löwwisid, mis ommetige hirmsad murdajad.  Ükskord olleme Peruus neid ka omma silmaga näinud. Näitusses olla perremees ühhe emmase löwwi puri astunud ja et ennam  nalja õlleks, olla ta omma pea löwwi löuge wahhele pistnud. Se mõistmata ellajas põlle agga nalja mõistnud, waid piggistanud lõuad pissut kokko ja terrawawad hambad halvanud  mehhe pead. Olnud issi weel kaunis kabbe pead hammaste wahhelt peastma, muido õlleks woinud sest ka üsna ilma jäda. Kelk pealt watajad olla wägga kohkunud ja issiärranis  naesterahwas; sepärrast olla politsei sedda temmale köwwaste ärrakeelnud, eddespiddi  mitte ennam üht sesuggust nalja tehha. Kuida seitungid kõnnelewad, on need wimased  hirmsad tormid Parisis wägga suurt kahjo teinud, maea kattusid pealt ärrakiskunud',  korsnaid ärralöhkunud, kus jures paljo innimessi wiggaseks sanud ning hirmus paljo puid keige juredega maast ülles kiskunud; kennad  roht-aead, kus kallid õuna ja muud wilja puud sees olnud, janud laggedaks. 30