walgust, mis ta ennesest annab, saab ta päikese  käest. Temma tee käimised on kolmesuggused.  Esmalt marsib ta ümber meie makerra  ja selle reisi peal prugib temma 27 päwa 8 tundi, nenda on temmal siis aastas 13 korda ümber ma-kerra käia; teiselt, pörab ta 27 päwa 8 tunni aea sees ennast ükskord ümber omma wölli ja sepärrast on üks pääw temma peal ni pik, kui meil 14, ja ö otse nisamma pik, ja kolmandalt kõnnib ta meie ma-kerraga ühhes  ükskord aastas ümber päikese. Temma mitmesuggune teggo mood ja paistus tulleb sest, kuida temma ommas teekäimises ma-kerra ja päikese wasto seisab. Se külg, mis wasto päikest, on walge ja teine külg, mis päikesest ärra on, se on pimme. Seisab nüüd ku päikese  ja ma kerra wahhel, siis on pimme külg wasto Meid ja siis ei näe meie tedva ja sedda nimmetame siis ku lomiseks. Mönni pääw pärrast lomist näme noort kuud kui taewa laotuses paistwad, mis igga päwaga suremaks lähhäb ja näddala pärrast pool kuud täis seal seiswad sedda nimmetame essimene werend. Nattuke awalt nihkub ta ikka eddasi ja näddala  pärrast on ku täis ja siis hakkab ta jälle kahhanema, künni wimaks meie silmade eest kaub ja nüüd on ta korra ümber meie ma kerra marsinud ja nenda käib temma aastas, kuida üllemal nimmetud, 13 korda. Ommalt maalt. Pernust. sAmmetist Keisre Herra on keige kõrgemalt wallitsewa senatile käsko andnud, keiserliko howmeistert, Tarto kolide üllemat kuratori ta palwe peale ammetist  lahti laska, agga howmeistre au sisse jätta. Külm olla Ria-rahwast sundinud omma Düna joe silda pealt ärra kiskuma ja tallikorterisse  wima; otse sesamma luggo olli ka meie jöe sillaga; weti ka otse selsammal päwal talli korterisse. Jalla rahwas hakkas kohhe selsammal päwal jeäst üllekäima ja hobbuse rahwast wetakse sure padiga ülle. Tswtust. sAuro Tarto uus saksa seitung olla kuulnud, et Tarto ja Pihkwa wahhel Peipsi järwe peal Mdawad auro- laewad „Peipus" ja „A!eksander" 21.Õktobril, parrast lõunat, Kaweri mõisa kohtas tõkke peal olla pukso lönud, kus ..Peipus" seddawört wigga sanud, et omma se aastast sõitmist peab löppetama ja koeo jama ning ennast tohtre , alla andma, et tullewa aasta jälle wälja woib astuda. Selgeste põlle se kül weel teada, kuida õnnetus neile tulnud , agga arwatakse ommetige, et Aleksander Peipuse peale jooksnud,  üht ratta kasti purrustanud ja mönne külje kondile wigga teinud. Willandist. sEnne ja  Wannem  rahwas, issiärranis kes Willandi lähhedal  ellab, mälletab sedda wägga hästi, et Willandi linna ja ma koggodusel, mis omma  suruse polest ka titteke põlle, sest et temmal ka Köppo kabbel, mis 25 wersta Willandist  emal, jure käib, üks öppetaja Mi, kes koggodusele waimoliko üllespiddamist murretfes ja nende hingedele taewa teed juhhatas. Umbes  35 aasta eest taggasi, wöttis selle aegne koggoduse öppetaja F. Karblom, kes üks tubti ja wapper Zummala sönna kulutaja mees olli, kui näggi et jõud ei jaksanud iggale pole sada, ammeti asjo "nenda sallitama, kuida kohhus ja kord, ennesele saksa koggoduse jauks koggoduse  ka sowimisega Walentin Holst' i abbi öppetajaks, kes, kuida sedda iggaüks teab, sure murreliko holega omma hinge karjatse tööd teggi. Temma järrele sai L. Krüger öppetajaks ja siis lahkusid ka need kaks koggodust;  saksa koggoduse jauks jäi nende wanna pühhakodda ja Krüger neile öppetajaks ning ma koggodus ehhitas ennese ue pühhakoea, kellest wöime kül öölda, et ta keige kennam ülle keige Liwima on ja öppetaja Hörschelmann neile öppetajaks. Nüüd olla agga öppetaja Hörschelmann ärra näinud, et Köppo koggo'  duse hingede arro üht lähhämat hinge karjast tarwitab ja temma omma suur Willandi koggodus  temmale pissut aega lubbab, saggedaste senna minna, on ta öppetajat Assmuthi ennese  abbiöppetajaks wötnud, kes üsna Köppo koggoduse jauks ja sedda toimetab ja tallitab, mis tarwis. Seal, kus neljakümne aasta eest taggasi üks öppetaja keik asjad, mis koggodustes ette tulli, tallitas, on rahwa hingede  arro m paljo smemaks läinud, et nüüd 365