aeamisega, mis läbbi aeg wägga löbbusaste ja-mttuste käest ärrakaddus ning loppetuseks iggaüks teist sõbralikult Zummalaga jättes, koeo pole ruttas. Nenda on siis Kurressare linna Eesti koggodus  omma römo mällestuse päwa römuga ja ühhes meles ärrapiddanud. Mitmetel on himmo ja lust Jani kuul Tarto linnas Zubeli laulo piddust ossa wötta; agga ommetige ei woi meie siin weel tõeste öolda, kas sawad minnema, woi mitte, sest te -on pik, merri wahhel,  tenistus kassin, rahha nap. Seisaksid need löwwid mitte tee peal ees, lähhäksid siis wist paljo. Tahtmine on tössine, agga kas täitmist ka saab ollema, sedda same hiljem näggema. Jägo keik selle holeks, ilmä kelle tahtmata üht juukse karwa meie peast mahha ei lange". . Ommalt maalt. PeVNNst. sKeigile tähhelpannemi- Rigi seestpolise wöido laeno-päbberite wälja losimise jures sawad igga losimises üks tõug laeno-pabberid surmatud--ehk ärrakaotud» Kelle pillet selle õnnetuse sisse langeb, saab sedda summat krono käest wäljamaksetud, misga  krono neid müüb ja pillet ärrawoetud. Et agga kegi omma pilleti jures kahjo ei saaks, waid kui losimise jures furMatud numrite sekka langeb, selle wastõ jälle uut woib sada, peab neid asse k u r erima ja sedda tallitust wötwad  enneste holeks, Tallinnas kaupmees Reinhold  Krich ja Pernus G. Keck kuida selle lehhe lõppetuses teadaandmistes nähha. Liwimaalt. sKahjust mis torm tei- kirjutakse Ria seitungis ..Linna ja ma rahwale": Lodenhowi mõisas, mis Seswegeni kihhelkonnas, on, kuida sealt teadaantakse, 27. Aprillil hirmus torm ja marro olnud, kelle sarnast keige wannemad innimesed ei mälleta näinud ollemad, hirmust kahjo teinud. Mitme maeade kattused olla ta mahha lohkunud ja kattuse sindlid nago õlle körsa möda mõisa õuet laiale pillanud, paljo ka lähhema maeade haknatest sisse lopinud, et rudude purru tagga olnud. - Üks kaunis pik korsnas, kellel ka omma ossa Kndlust olnud, lohkunud torm ju- reni mahha ja pillanud ° teÄiskiwWid laiale. Jsseärranis suurt kahis Ma ta Metsale teinud  ; umbes ühhe wakkama ma peal wötnud ta wimase kui pu wössa mahha. Mõisa herra arwab omma kahjo keige wähhemast tuhhat rubla suur ollewad. , sßömulikud Wanna Wepalgi  kihhelkonnast kirjutakse „Lat. Awis." läbbi,  et seal priuse Jubeli piddo sure romuga pühhitsetud ja selle mälleötuseks nad üht laulo  ja luggemise seltsi allustanud. Laulo seltsi on nikohhe 82 liget kskko heitnud» Rahhs, mis seltsi liikmed maksnud, olnud sadda rubla ja sest tahtwad W rubla eest ramatuid osta; mis tullusaks asawiteks ja õppetuseks luggeda woiwad. Ka Kokenhusenis on 26» Märtsi ku päwa mällestuseks laulo-selts assutud, kelle põhja kaptali allus müriks walla wannem Stutska 25 rubla kinkinud. Mitetwist. sur n Selle ku 11. päwal on wäljapool Unna, Mitawis sündinud  Ria kaupmehhe M. surnud kehha leitud.  Ta olla teise päwa öhto raudteed kaudo wimase reisiga senna tulnud. Zärrel Madateö  leitud tal kolm kaunis süggswad leigatud hawa kaela peal ollewad, kellest agga arro ei woi sada, kes neid leiganud , kas issi woi mönni küllamees ; arwatakse sedda ta ennest  tööks jäwad. PeteebztrgW. sKeeldus. Keisre Herra on 24. Märtsil keige körgemaalt reihsradi  heaks arwamist kindlaks kinnitanud ja selle järrele köwwaste ärrakeelnud, et neik, kedda Siberimale sadetakse, koggoniöte sedda melewalda egga lubba põlle, ornma, weel mitte täis kaswanud lapsi kasa wötta, olgo siis, et temma naene, kes ilma süta ja kedda kohhus senna põlle mõistnud, issi heamelega liggi lähhäb  ja lapsed ka liggi wöttab. sWar.gad Wsrgate tö öndab  wahhest ka siis, kui nad endid omma õnne otsas näwad kükkitawad ja su jäeb seal wet jooksma, kus arwawad omma õnne maggusust  jubba suus maitswad. Kaks kulust ja wägga õppind warrast olla 10/11 Mail ösel ühhe uride kaupleja maggasim lahti murdnud ja sisse puggenud. Km parrajate kibhedaSte 173