Min näeme jälle, kui kahjolik se on, seadusse wasto tehha. Õlleks mees, kui näggi et ellajas  ennam terwe polnud, tedda kohhe mahhalönud,  ja oige süggawasse ma sisse mahha matnud, ei põlleks isseennast egga teisa tapnud.  Ülleüldse on se köwwaste keeldud, üht haiget ellajast tapmast ja temma lihha sömast; paljo rohkem on seal ettewatamist tarwis, kus katko többi eitajate seas likumas. Kel ello armas, se hoidko nenda tegg emast., kuida Mihael Sasimowitsh teinud ja ärgo tehko ennast  isseennese egga teiste tapjaks. Ahnus ei te ial head, sedda on jubba ammugi nähtud. Askraganist kirjutakse, et 31. Zulil, parrast  lõunat kello 6 nende ümberkaudse made peale üks wägga raske nuhtlus tulnud. Nelli künni wiis wersta linnast emal, olla märato  suur rohhotlrtso parw nende kenna wilja aedade peale tulnud ja neid puhtaks sönud. Need södikud olla põhja-hommiko poolt tulnud  ja lõuna pole läinud: Nad olla kelk tembud  ärrateinud, enne kui neist lahti sanud. Krimmi farest. Meie keiserlikkud wannemad  ja rigi üUemad, on praego seal Liwadia  linnas ja kuida loeme, ka kalli terwise jures. Keisre Herra olla 19. Augustil Türgi mlnisrerr, Reut-Pashat, kes Sultanist meie Keisrile lakkitud kingitud hobbustega senna jõudnud, wasto wötnud. Tlkwlist kirjutakse: Olleme praego sönna  sanud, et keiserlik Suurwürst Mihael Nikolajewitsh  omma sure prouaga, Suurwürsnna  Olga Weodorowna ja omma lastega 12. Augustil kalli terwisega üiwadia linna jõudnud. Pvlamanlt. Oppetusse asjad hakkawad iggas paikas ennam kvssuma ja walgus suremaks  minnema, sest üllemad ja allamad näwad  sedda et walgusse warral innimenne  wahosm ckfib. Warshawis on 9. Augustil üks uus gimnasium tüttarlastele, slgv :emmad ussust, mis tahhes, sisse õnnistud  ja koli öppetus Mustud sanud. tussed mis seal oppecakse. sawad keik wenne kele murde peal öppetud. Tännini on senna jubba 168 last ülleswöetud ja neist on nelli Wenneusko, 91 katoligi usko, üks Lutterusse usko ja 72 Judi usko. Kolera piddalites olnud 11. Augustil 582 tobbist; sel päwal todud 68 jure; terweks sanud sel päwal 119, ärrasurnud 12 ja 519 janud tohtrite holekandmisse alla. Wõeralt maalt. Berlinist kirjutakse 21. Augustil, et kunningas  käsko wälja andnud, ning omma rigi üllemaid reihsradi peale, 29. Augustil, kokko kutsunud, kus Põhja - Saksa - koggo asjades mõnda läbbi räkida ja õienda olla. Saksamaalt. Igga asja jures ei tehta karra, nago kanna, kui munnemast tulleb, waid mönned sured asjad tehhakfe ka waggust  malmis ja kui malmis, siis on nad seal. Otse nenda on ka Wäljamaal üks tük raudteed  malmis tehtud, kellest seitungid enne põlle teadnud karra tehha, nüüd kui pari päwa eest sõidud seal peal allustud, olla neil silmad lahti läinud, et näinud, missuggune tük tööd jälle malmis sanud ja sedda teed arwatakse Eüropa kauplemissele keige tarwilikkuma ollewad,  olla nago hing ta sees, mis tedda ellawaks  teeb —ja se olla: ..Brenneritee." Kes cännini Saksama kaardi peale watas, kus raudteed keik korraga silma ees seiswad, se leidis  seal ikka auko sees, se on: seal pudus middagi,  agga nüüd on pudus täidetud ja raudte seal, mis läbbi lodetakse Eüropa kauba aeamist  õitsema hakkamad ja neile rohket wilja kandwad, kes seal jures waewa näwad. Ztaliamaalt. Jtalia allusmürid põlle iggas paikas weel mitte kindlad ja. sepärrast on karta, et kui wahhest siin ehk seal mönn! praggo muri sisse lööb, kas üksi sedda sudawad  parrandada. Sepärrast on seal praego se Msiminne: ..Kas se peaks Jtalia kohhus ollema, siis Prantslast appi kutsuda, kui ta kellegiga juhtub tüllisse minnewad?" Selle 286