Eesti Postimees ehk Näddalaleht M /"H SZ/k /U/« 4866. Tartus, 28. Septembril. ma- ja linnanhwale. Kolmas aasta. RegiKter: Mönni sönna tustewa kuuks. Ommaltmaalt. Tartust: Gaastulled. Tarto makonnast: Mattussed. -- Walla rahhawargus. Wörro makonnust: tullekahjo. Willandi makonnast: Wdera omma körwetab wötzanäpud. Ilmadest. Pernust: Kolera. Jarwa makonnast: Poisikese onneto surm. Tullekahjo. Riast: Lada kaubaplatsi taks. Peterbmgist: Printses Dagmar pealinnas. Kronstadtist: Cesri-some-rootsi-koggodus. —° Wöeralt maalt. Preisimaalt. Zlustriamaalt. Kandia. Amerikamaalt. Teadaandmissed ja kulutamissed. Mömni sönna tullewa kuuks. Warr Piiwa Pcirrast hakkab uus „koggokonna seadus" maksma. Miks sedda eestikeles meel kohhegil luggeda ei olle, on mei! teadmattm SMegipärrast pärrib aeg omma arro ja 1. Oktobril  peab sündima, mis Keiser on käskinud. Seadus rägib isseennese poolt, agga meil on nendega paar sõnna wennalikkult kõnneloa, kes sedda seadust Peawad Piddama ja sellejärrel teggema.  Se on meie Eesti tallorahwas, kelle waimo  nõdms ehk tuggewus ue seadussega jälle ueste awwalikkuks saab. Oh, et seadus jubba iggalt poolt seadussetundjat, mõistlikko, õppetud ja harritud rahwast eest leiaks! Hea mässin on kallis assi ja temmaga lähhäb tö paljo ruttem ja kergem, agga mitte seal, kus kegi sellega ei mõista ümberkäia. Tuttaw assi on, et mõistlik  härjaga ruttem sõidab, kui mõistmatta wirgo hobbusega, mis ta ei mõista rakkendada, et igga kiwwi otsa kiuni aeab, riistad lõhhub ehk loom tee peal kümme korda lahti lähhäb. Kahjo ol- leks, kui meie rahwa ja koggokonna seadusse wahhel luggu nisamma tulleks. Ja kes seisab mei! selle eest, et se ka mitmes paikus nenda ei sa ollema? Kes ue aeaga mitte eddasi ei lähhä ehk wanna kiwwi otsas paigal tahhab istuda, se lähhäb  taggasi. Kes omma teed ülle haudade aeab, püab omma aealikko asjo nenda aeada, kui need, kes sadda aasta eest hauda läinud. Selle aegsed  rided jä riistad ei kõlba ennam, ei ka selleaegne  tnudmisse ja õppetusse kasfinus. On aeg ja Põlli teine, peab ka rahwas teine ollema, mmdo leikamad meie lapsed meie külwist nisamma willetsat wilja, kui meie omma wannemaie külwist  peame leikama, kes ilma õppetusseta küssikaudo  eddasi käisid ja seal jures mõtlesid: „küllab  meie põlweks saab." Kui mittto sawad nüüd uut koggokonna seadust wastowõttes jälle kuklataggust süggama, ööldes: oh et ma sedda ja sedda ei mõista! Noh, wennad, kui takkus