temma hobbo, olli keige saniga otse kui ma alla langenud. Kaebatakse ka politsei ülle, et ses asjas nattuke unnine olnud, muido põlleks assi ni hulluks läinud. sStabsritmei ster põlle mitte meeste- waid naesterahwas, kes 23. Märtsil omma 73 aasta sees Wjätka kubbermangus  ommad silmad kinni pannud. Ta olla 1793 aastal sündinud ja, aastal 1897 jubba Usari rüggemendi peale wäe-tenistusse heitnud; aastal 1812 sure Prantsusse söa aeal lieutnandi nimme sanud ja aastal 1817 kui Stabsritmeister armo palga peale wäe tenistussest lahti lastud. 1899 aastast sadik olla temma iggas söas Napoleoni wasto söddinud,  omma waprusse ja trui tenistusse eest au märgid rinda sanud. Kes söa tulle sees ja kulide rahhe al kõnnib ei woi hawamata jäda ja otse nendasamwoti on ka temma mõnda  hawa omma tenistusses sanud. Ommad wimased ello päwad olla ta wagguselt isseärranis  ellanud egga middagit mailma kärra ja lusti sallinud. Krimmi sarest. sKuiw Kuida loeme, kaebawad sealt pöllomehhed se aasta jälle pikka ja kuiwa kewwade ülle, mis nende lotust rohke leikusse ülle wähhikesseks teeb. Wilja wäljad olla keskmissed, agga mitmes kohtas ka orras jubba ärrakuiwanud. Need endised rohked wilja kandjad Taurini sared kandwad nüüd wägga pissut, ja waesus  tikkub wäggise sealatse rahwale wöeraks. Keik assi on räkimata kalliks läinud, kaupleminne  koggoniste kammitses, misläbbi igga ühhsl suur rahha pudus. Nowgorodist. sNälja  Olleme  ommal aeal Some rahwa hirmsast näljast  konnelenud, ning pallunud iggaüht omma jöudo möda neile appi jõuda, mis ka tänno lummalale kuuldud. Tänna loeme jälle näljast  ja surest pudussest, mis Nowgorodi kubbermangus  Tihwini makonnas rahwast hirmus  pinada. Sealt kirjutakse nenda: ..Meie rahwa leiwa ja ellajate toida. pudus on wägga sureks läinud ja se lotus, kahhe aastase wilja ikkaldusse järrele, se aasta rohket leitust sada,  näitab tühja minnewad. Jubba se pehme ja lühhikenne talli põlle seks ommane olnud ja parrast need allalised willud ja niisked ilmad  olla põllud koggoniste ärrarikkunud, sest et rukki wäljad ennamiste keik wette al ojunud.  Essimenne Mai terretanud neid gradi külmaga. Teisel päwal olnud 5 gradi soja, kus iggaüks omma põllule ruttanud kaero mahha teggema, agga põlle neil sedda römo kauaks sanud, kolmandamal Mail kello 11 tulnud kange mürristaminne, raske wihma saoga ja neljandamal olnud jubba jälle kaks gradi külma ja wihma järrele hakkanud lund tullema, mis maad ni paksult katnud, et sonidega  sõita woinud; iggal pool olli pärris talwe, otse kui Jõulo ja Neäri kuul, sedda meie jures muido leida. Kui suur se hädda õige on, sedda ei wöi meie weel selgeste teada anda, sest et raske sedda ülleskaluda." Astraganist. Sealt kirjutakse  9. Mail nenda: „Mönne päwa eest sai meie Ewangeliumi Lutterusse usso kirriko heaks kubberneri herra, tössise rigi nöumehhe Dehaiesse sures salis, üks kontsert antud. Need kontserdi andjad polnud mitte ükspäinis Ewangeliumi ussulissed, waid ka Wenne ussu rahwas wöttis sest ossa ja ollid sedda öppetaja  palwe peale, hea melega teinud, mis eest se pissükenne Lutterusse usso koggodus neid wagga süddamest tännab." Wöeralt maalt. Preisimaalt. sPoli tika  Berlinist  kirjutakse 18. Mail Parist' konwerentsist  nenda: ..Wenne, Prantsusse ja Inglisse wallitsussed on Preisi, Austria ja Italia wal- Litsuste ja nendasammoti ka Sakseni rikide koggole kirjad lahhetanud, mis sees keik ühhest suust rahho nöudwad, ning keelwad koggoniste mitte ennam joa tülli sisse anda, sest et södda muud ei to, kui agga pahha ja hädda ühhe ma peale. Nad olla sedda nöu andnud, need kolm asja Sleswig-Hol- 173