winud ja ka üht.worimeest, kes parrajate major  Tolstoiga ulitsal sõitnud, worimees uppunud  ärra ja kange wessi olla major Tolstoi terme werst maad eddasi winud, kus teised tedda olla kätte sanud. Suurwürsti ja mawallitseja kässo peale on warsi üks kommisfion  seatud, kes peab järrel kulama ja teada katsuma, kui suurt kahjo wessi teinud ja nou piddada, mis ärra tehha, et kui eddespiddi  jälle üks sesuggune saddu tulleks, wessi mitte ennam üht sesuggust kahjo ei saaks tehha, kuida ta sekord teinud. Wõeralt maalt. Preifimaalt. Kuida meil teada, põlle Hannoweri rahwas weel keik sellega rahhul, et nüüd Preislasse wallitsusse keppi al on; sepärrast on ka seal mõnda seggadust ja pahhandust  Preisi wallitsusse!. Zssiärranis Ollid  22 Hannoweri meest, wist ka suremast suggust, kes Preisi wallitsusse wasto kanda üllestöstnud ja wasto seadust teinud, kelle peale olli kaebatud, need langenud kohto kulamisse  alla, kus üks lahti sanud, sest et ilma süta leitud ollewad, agga teised sanud monned aasta ja monned rohkema aea peale wangi mõistetud iggaühhe trahw sedda möda, kuida sü surem ehk wähhem Preisi raeal, wasto Wenne piri, olla Jura mets pöllema läinud, kuida, sedda ei tea kegi. Wenne wäed, mis piri lähhedal, ollid tuld keige esmalt näinud, sepärrast olla nad wibimata ülle piri karranud et sedda kustutada  ja keelda eddasi minnemast, mis neil ka wägga hästi korda läinud. Sedda maad ei olla kuigi paljo, kust mets ärrapöllenud, ommetige peab kahjo kaunis suur ollema, ja õlleks paljo suremaks läinud, kui mitte söa mehhed ruttust põlleks appi ruttanud. Et Wenne mehhed ni nobbedad olnud, olla telkidest  sure tänno wäärt arwatud. Glbingi rahwas kidad se aasta essimessed  rukki pead imme warra näh ha ollewad, leidnud neid jubba Aprillil; ni warra meie jures neid leida põlle. Ztaliamalt. sÄu kellele au tulle.b on jo wanna tuttaw pühha kirja sönna, agga, ommetige unnustawad monned sedda ärra ehk aeawad omma süddame kangust tagga, kellest ialgi middagit head ei woi wälja tulla. Jtaliamaal olla üks noor, agga wägga mõistlik ja tark mees nimmega Martin rigi sikkertariks sanud. Ta olla Nitsas sündinud ja selle parrast  ka wägga pahhane selle ülle, et temma sündimisse ma ni ilma kellegi süta, Prantsusse  külge langenud; se pahhandada tedda ni wägga, et ta Prantsusse nimme kuuldes jubba nukraks lähheb. Ühhe sure palli peal, mis kunninglikus maeas antud, olla Martin üsna koggematte Prantsusse sadiko Malareti lähhedale juhtunud, ilma et ta sedda õlleks tähhele pannud. Malaret karranud kohhe selle küssimissega, agga täie wihhase healega : .Miks sa mind ei terreta"? Martini kallale. Tal olnud enne saggedaste Malaretiga rigi asjade tallitusses teggemist, agga nüüd suggugi  ennam; separrast sanud ta eest otsa kaunis  wihhaseks ja sedda öölnud mitte temma sü ollewad, sest kegi ei olla tedda Lemmaga tuttawaks  teinud. Malaret, kes nenda omma au pikkusest arwanud tükki mahha leigatuv ollewad,  kaebanud sedda kaunis waljuöte kindral Menabreale, kelle teggemine se olnud, et Martin  ni sure ammeti peale sanud ja sedda olla ta ni awwalikult teinud, et keik wöerad sedda kuulnud, mis ülle iggaüks omma ossa ninna kärtsutanud. Menabrea katsunud asja waigistada  ja arwanud sedda ka kustunud ollewad,  kui korraga Parisist assi ueöte ülleswöetud  ja waötamist nõutud. Selle peale olla senna üks kommission seatud, kes sedda tülli piddi üllekulama. Kommission, kes keik olli üllekulanud, tunnistanud keik kolm süüdlasseks.  Menabrea sü olla, et ta üht meest sikkertäriks pannud, kes politika aöjo tagga weab; Martini sü, et ta ommas ammetis uhkussele liig paljo rumi andnud ja Malareti sü, ühhest sesuggusest tühjast asjast ni suurt kärra tehha põlle kannatust olnud. Nenda olla siis asjad öiendud ja tülli löppetud sanud. Parisist. Prantsusse ja Marokko rahwaö  ei salli ühte teist ja sest tulleb siis ka, et nende wahhel middagi juhtub sündima, 168