öigem ja heldem: wargus tulli wälja, pois sai hea sabba täis kasse oksi, ja sellega olli aitummal näppoammet kaddund. Kurama Baptistide palwed on weel hopis jölledamad, sest nemmad põlle ennam 10-aastased poisikesed.  Agga nende mönnesuggused narritembud  hakkawsd ka jubba tallorahwale silma  paistma ja mitto ennast nende hulgast taggasi löma. Uhhes sures maldas, kus neid wägga paljo olli, hoiab üksainus weel Baptisti  pole. Hobbuse jalg hakkab jubba sidi kue alt wälja paistma. Hakkatusses olli nende  ello laitmatta; hallipeaga jodikud, pühhapäwarikkujad  ja muud julged pattused näiksid  ümberpöörwad ja ueks samad —se paistis  silma! Agga nüüd tullemad jubba teised asjad walge ette. . Brandtmann olnud awwalik  abbiellorikkuja, üks teine etteluggeja on törtsudes, kus ennast ei arwanud tundwad, neid asjo mütanud ja prassinud, mis naeste käest olli petnud, ja mitmed neist on malle ja wargusse läbhi Baptisti nimme haisema teinud. Se keik teeb neile aega möda suremat tammi ette, kui keik muud asjad. Lasko Jummal seggadusse pilwed iggal pool rahwa pealt ärraminna. Wetmemaalt. Saggedad tullekahjud.  Witebski linnas on kahhe ku sees 22 tullekahjo olnud, ja kui se nenda eddasi lähhäb, peaks neil 72 korda aastas tullekahjo lämmatada  ollema, mis jo hirmus assi õlleks. Kord on ennam, kord wähhem maiasid ärrapöllenud  ja rahwas nenda kohkund, et mönned  ei julge ennam öse silma kinni panna, üks koddanik on ni truiste teisi aitnud, et omma maia pöllema läks ning ta isse seläbbi surma sai. Sealsammas linnas ellad ka üks jõukas  wanna endine krono tener, kes jubba 20 aastat 6—22 wanna, nödra innimest ommas  maias ja omma kullo peal toidab. Surved  üks ärra, siis wöttab teist jälle temma assemele. Minne ja te nendasammoti, kui sa ka ühtainust wöttad toita ja awwitada. Uurosanid. Tärmini olleme aurowankredest  kuulnud, jubba nüüd hakkab ka aurosanidest jut tullema, ja sedda Peter- burgi ja Kronstatti wahhel. Peterdurgis peab üks jöukas ja nöukas mees, Salodownikow, ses mõttes ollema, ni pea kui jeä köwwaks on läinud, nimmetud linnade wahhel aurosanid  jooksma panna. Need sanid sawad ni kindlad tehtud, et neil raud ahjud wöib sissepanna  ja sojaks kütta. Kolmwerand tunniga  peab kahhe linna wahhe ärrasöidetud sama ja I. plats 75 kopp., 11. plats 50 kopp. ja 111. plats 25 kopp. maksma. Ruttem  ja parrem ei wöi se linna wahhe kül milgi muul kombel sõidetud sada; alwem ka mitte. Somemaalt. Some kaubalaewad. Sõme naabred on terrasemad laewamehhed, kui teised Balti merreäärsed rahwas. Neil on 20 linna peale 471 kaubalaewa ja linnade  järrele nenda: 1) Wiborgis...... 60 laewa. 2) Helsingworsis.... 41 „ 3> Nislottis ...... 41 „ 4) Ramnos 38 „ 5) Uleaborgis ..... 38 „ 6) Brahestadis 37 „ 7) Ados 35 „ 8) Wasas 28 „ 9) Kristinestadis.... 24 „ 10) Björneborgis .... 18 „ 11) Zakobstadiö. ... . 17 „ 12) Borgos 16 „ 13) Ue-Karlebis ... . 16 „ 14) Wanna-KarlebiS .. 11 „ 15) Lowisas ...... 11 „ 16) Pridrikhamis .... 9 „ 17) Keskös . 5 „ 18) Ekenäs....... 4 „ 19) Torneos ...... 4 „ 20) Nodendalis. .. . . 3 „ Kolm linna, Kuopio, Zoensun ja teine Nislott, mis mitte merre äres ei õlle, kauplewad  möda suurt Saima-kanali ja neil on ka kokko 15 laewa. Nelja aasta eest ei olnud  neist laewadest mitte 200 tükki weel käimas;  eanam kui surem ossa on pärrast 1858 ehhitud. Keige surem neist kannab 480 ja keige wahhem 12 sällitust, mitto neist käiwad 364