Kirjawastussed. 12) J. R. K—s. Teie hoolsa kirjutamisse eest tänname  Teid wägga ja sowime, et nisugguste söbrade hulk järgest kaswaks; agga pallume mitte pahhaks panna, kui meie kitsa rumi parrast keik järge möda ei jõua allanelata. 13) T. Rl. M—lmas. Eks Teie põlle meie minnewa näddalasest kulutussest arro sanud? Missioni-lcht tulleb igga kahhe näddala takka wälja ja kes sedda piddada tabtwad,  need olgo ussinad tellima, agga rahha põlle neil tarwis  enne maksta, kui essimenne nummer wäljas on. Pildid  olleme jubba Saksamaal tellinud. 72 sel kombel, , et uus rentnik mannale marsi 4500 rubla mälja maksab ja peale selle ni paljo aasta renti, kui awwalikkus mäljapakkumisses tulleb. Pakkumisse päwad on 27. Webruaril ja 2. Märtsil  enne lõunat, kello 11 Perno kassakohto ees, kus ka lähhemat teädust wöib sada. Perno kassakohtus, sel 30. Januaril 1861. Kassakohto peamannem Fr. Rambach. Oldermann A. D. Marsching. Oldermann G. Florell. Kirjutaja G. Lehbert. 1 Eestima kredit-kassa tulletab mele, et 10. Märtsi k. p. hoidmisse (Deposita) kassa pabberite ümbermahhetamisse  aeg lõppeb. Sest 10. Märtsi k. p. ei kanna need hoidmisse kassa pabberid ennam mitte intressid ja nende intressi-seddelid ei maksa ennam keddagit. Ruttago siis ommad pabberid umberwahhetama, kes kahjo eest ennast tahhab hoida. Tallinnas kredit-kassas, 14. Webruaril 1861. M 52. Präsident Otto v. Lilienfeld. 2 Pöldsamale kingiseppa meistre jure möetakse 10— 15 öppipoissi wasto. Kellel tahtminne on, wöib senna tulla ja iggal wisil kaupa tehha. J. F. Laurson. 2 Üks wäljaöppind lambapois, kellel head tunnistussed kasas on, wöib Kehra möisaö (Harjo-Zani kihhelk.) kohta leida ning seal aidamehhe Tomsoniga kaupa tehha. 2 Üks 16-ehk 18-aastane pois wöib trükkimaias  teada sada, kus temmale warsi head temstust pakkutakse. 1 Liggi Ria linna, ühhe kaupmehhe mõisa tarwi- mehhi, kes hea toido peal 50 rubla aastas ehk 30 rubla sui pealt palka samad. Kui neil naesed on kasa mötta, siis antakse neile sui 20 ja talwe 15 kopp. päwas, agga peawad omma leiba söma. Lapsed, kes karjatseks sünniwad, samad  mõisa leiba ehk ka wähhe ride polest. Kes aastase mona peale tahtwad heita, möiwad ka sedda  sada. Senna tarwitakse 10 ehk 11 süllast (agga mitte jodikud, riakad egga laisad) ja üks neist peab üllewaatja ollema. Mõisa herra mõistab  selgeste makeelt. Kellel lusti peaks ollema, mingo marsi Kihno sare mõisa kaupa teggema, kust nemmad ka teerahha möiwad sada. 3 Tallinnas, püssiseppa Bartmeri jures, Harjo wärrama suus, müakse oddawa hinnaga wõera ma munsteri järrele tehtud kahhe rauaga püssid, pistolid ja keik muud jahhiriistad. 3 Minna annan sellesinnatse kulutusse läbbi keikile  teäda, et ma omma önsa wenna, Perno üllejöe  kaupmehhe Martensi assemel ning sealsammas podis omma käe peal eddasi kauplen ja pällün, et minno söbrade hulk nisamma suur saaks ollema, kui mo wennal olli. Kaupmees C. J. Martens. 3 Tarto linnas on mitto maia müa, kus ka, kui ostjad peaksid tahtma, pool rahha maia peale wölgo jäetakse. Selgemat teädust annab seal kaupmees Roppe M 34 kaubahowis. . 1^ Tarto linnas Posti jama aia körmas Wörro tee äres, on üks pärrisplats ja maia meikse öunapu  aiaga ühhes müa. Kaupa tehhäkse sealsammas  maias. ' / 3 Jäärja mõisa wallitsusse polest antakse teäda, et seal Langsare karjamõisas 33. ja 34. Märtsil  60 ellajast (omma kaswatud lehmad ning kahhe  ja kolme aastased mullikad) oksjoni mW müdud  samad, ja nendasamma ka 37. ja 38. Märtsil Jäärja sur es m öis as 30 lehma, mullikast ja mönned sead. Sindi möisawallitsusse polest antakse teäda, et need minnewa ning tännawo talme läbbi Sindi metsa aetud teed, ülle Karronido, Killingi Kabli ehk Tammemurro Pustuske perre kaudo, Sindi lodja kõrtsi, wöera teekäiatele ja morirahwale keeldud on. Sindi mõisas, 11. Webruaril 1861. 1 Annan teäda, et Kirriko Laulo-ramatud  trükkist wälja tulnud, ja minno jures  ni hästi hagidega, kui kullatud lehtega jälle sada on. C. J. Kreutzdabl, Willandi ramato kaupmees. 3 Selli möisas müakse häid ksrtowlid 1 rubla höbb. wak; mis se läbbi teada antakse.  1 Wägga häid ristheina seemnid, mis 5 rbl. puud maksab, on sada Perno wessiwärrama podis. W. L. S ternberg. 3