„Postimees, mis sa arwad, kas meil sähhärdusi  kohtomehhi tarwis Peaks ollema? Ma mõtlen, se õlleks wagga sowitaw, kui meie Eestirahwa  silmad ka omma kohtomeeste wallitemisse peale saaks käändud, et nemmad mehhi walli- Leksid, kes middagi ka mZistwad ja ni hästi piibli-, kui seadusse ramatut tundwad." Et sedda minnewa kord olleme teinud, teadwad  Wba luggejad. Dillunbi makonnast. sKihh elkonua kohtomehhe walliteminne.j Kuiina tallo- rahwa seadusse ramatuö (1366.) K 653 kuum 661 ijärrele watan, siis leian kiil Healt, kuida seadus kihhelkonnakohtomehhe wallitemist, agga mitte sedda ei õppeta, mis Willandi poolt sõbber kirjutab. Kuulge isse. „ Meil olli hiljuti siin kihhelkonnas  kihhelkonnakohtomehhe walliteminne. Postimees  , sedda olleksid sa omma silmaga piddand näggema! Senna tullid keik kohtomehhed kokko. No muidogi, kuiwa suga on raske räkida. Kõrtsmikul olli tööd. Wina ja õllut Piddi wisipärrast wõtta ollema kül uus kihhelkon- nakohtowannem maksab. Kus piddud on, senna koggowad kontwõerad, nago rongad raipe ümber. « Nenda koggus neid senna ka. Mehhed ollid ni kassinaste ellanud, et ue kohtomehhel mitte ennam  maksta ei tulnud, kui paljast 40 rubl.! —. Mata, Postimees, mis sa arwad sest eht Türgi modi wallitemissest? Nenda on weel mõnned meie rahwa asjad!" Jah , parraks, nenda jah! Ja kui sa sest kõnneled, siis on mitmed ninnad kcirsus. Hunti karjas nähha, ei olle neil ni pahha, kui hunti hurjutada. Kus sedda weel sünnib, seal peab mõnni assi alles haisema. Sel wisil ei parmne meie rahwa hawad, waid lähwad pahhemaks. Mis loiust WZib õigusse otsiatele ühhe kohtomehhe  peale olla, kes jubba essimessel päwal selle eest 40 rubl. peab trahwi maksma, et temma  kohtomehheks saab? Mis lotust wõib koggokonuadel omma kohLomehhe wallitejate peale olla, kedda enne 40 rubl. eest peab leutatama, enne kai nemmad aurawa peaga ühte enneste seast wallitewad? Üttelge isse, kas ma ülle rinna ragin? Jmnmal murretsego eunam meie rahwa eest, km rahwas isse sedda teeb! Murresareft. sKurres are laewakaup Sealt linna laewakaup olnud mädaläinud  aastal ennamist wiljaga, ja on ülleültse 1315 Mitust rukkid, 578 säll. odre ja 23 säll. nisso wõerale male sadetud, mis kokko 148,290 rudi. 50 kopp. maksnud. Sisse olla todud wõerama kaupa 32,868 puda sola Inglismaalt, 28,000 kattussekiwwi ja pütta heringid Hollandimaalt, mis kokko rM. B 7 ksW. on Maksnud. Wilja hinnad on pea tsrwe aasta labbi ühhe arro peal seisnud. Nissud maksMd 120, rukkid 82, odrad 65 ja kaerad 45 rubl. sallitus. Aasta 1863 wasto on keik willi 20 Protsenti oddawam olnud. 21 laewa on sissetulnud ja wäljaläinud. Äirro maksAnast. s Tullekahjo. j Wanna tuttaw meie rahwa sõnna on, kui mõnni  kahjo juhtub, mis kül mõistlikko holekandmisse läbbi õlleks wõinud tullematta jada: „Olli vnnetnsseks  antud!" Ehk: „Eks ta olnud lum-- mala nuhtlus, kuhho immmnne selle eest peased?" Armad sõbrad, kui meie tõeste melemõtlejad innimessed  olleme, kas tohhime sus ni lapsikult räkida? „Onnetusseks antud?" „ Jmnmala nuhtlus?"  Wennad, kui teie igga korra eest, kus se sõnna kahjude jures walle on, mulle peaksite hvbberubla maksma, tõeste, ma olleksin peage rikkas mees. lummal teab kül keik, agga ei tahha mitte keik, mis inmmeste seas sünnib. Kui minna, otsego meleto ja holeto teen, mis ma ei pea teggema, ehk tegzematta jättan, mis ma peaksin teggema; kui ma tulle, wee, püsside, terrawa töriistadega uago rummal laps ümberkäin;  kui ma iggapiddi ettewatamatta ja holeto ehk ni rummal ollen, et mul sest kahjo sünnib, kas ma WZin siis üttelda: „Olli õnpeiusseks  antud?" -- Nenda on ka parrako surema hulga tullekahjodega. Mis peab lummas. seal teggema, kui ma isse ni wähhe etteWstgn? Meie ei tahha kellegi peale kohhut mõista, kes? kahjo sanud, agga teisi süddamest palluda: piddage  allati sedda wanna sõnna meles: „Hoia isse, siis hoiab lummal kat" Seal oäy Iõhwi kihhelkonnas P. wallas kuida sõbber kirjutab talloperremees, kelle ellud maead kahhe aasta eest ärrapõllesid. Keik jäi sisse, mis tal 66