nad siis „pühhad" mehhed on. Mailandi linnas  seisab pühha Maria Mahdalena kuio, kel keige selle kurja parrast, mis nüüd „pühha issa" wasto tehhakse, ni halle meel on, et silmad allati  wet täis seiswad, kui rahwas watamas käiwad. Nahwas, kedda mungad ni holega õppetanud, et middagi muud ei mõista, kui sedda, kuS mõistust tarwis ei olle se rahwas tungib Hulgakaupa  pildi ümber ja ostwad wagga munkade käest need Pühhad silmapissarad ärra ja andwad head hinda. Neid hoidwad nemmad siis kalliks mälletusseks ja parrandawad nendega innimessi ja ellajaid! Sedda sünnib weel 1865 ! Agga Italia kohto wannemad, kes Mahdalena silmaweewallamist  ennam ei jõudnud pealt wadata, tullid wahhele ja tahtsid teada sada, mis puust tehtud Mahdalena süddant ni wagga kurwastas. Seal leiti siis, et Zne pildikuio sees wessi olli, ja selle al lambitulli. Tahtsid nüüd munkad, et Maria Mahdalena piddi nutma, siis teggid tulle alla, ja nenda tõusis temmale weeaurpähha  ja pissarad tullid silma. Sähhärdusi nutjaid  pühhasid on Italiamaal weel küllalt. Ja rahwas? Noh, rahwas mõtleb: egga mungad ei walleta. Seal ta nüüd on: piibli luggemist ja piibliseltsid mõistab Paawst hukka, agga nisuggust  pildinutmist noh, sedda tewad jo temma ommad pappid! Paljo neid paawstisi siamale jubba olnud? Kuida nimmekirri tunnistab, olla praegune Roma paawst Pius!X. jubba 256 es Peetrusse aujärjepiddaja.  Ta on 15. Mail 1792 sündinud ja sai 16. Mai! 1846 kolmekordse kroni kandjaks  wallitsetud. On siis wanna pappake jubba 73 aaslat wanna ja 19 aastat ammetis. Temma pühha kollegium ehk usso asjade kohhus ei olle mitte weike. Seal istuwad 70 kardinali, 16 kardinal-piiskoppi, 50 kardinal-Presbiteri ja 16 kardinal - diakoni. Ja ommeti kui paljo wõereti ja pahha asjo on sesinnane „Pühha kohhus" jubba mõistnud!! Mis agga keigest keigesuremat kahjo teeb, on rahwa õpp elusse pudus. Mi! hakkaks selletud ja harritud mõistussega innimenne surnud  pkldinutmist ja paljo muid sellesarnatsid asjo uskuma? Sest näeme jälle, kui wagga paawstil ja temma preestridel tarwis on, rahwast  waggas rummalusses hoida; sest hakkab rahwas isse järeelemotlema, arrosama ja näggema  helde aeg, mis siis saab?  Rummalus  on ni mõnne sure ehhilusse alluskiwwi, libbiseb se alt ärra, siis on hädda kääs. Selle- Parrast on muial paikus ka kord üks widdewiko armastaja mees pahha melega üttelnud: „Meie kitsikus, mis nüüd igga päwaga kaswab, hakkas sel aeal peale, mil ni rummalad ollime, rahwale kolisid  murretsema. Säh, nüüd on meie palk kääs!" Rahholeppitusse kaup Paawsti ja Italia kunninga  wahhel, nago eestotsa warsi karta olli, peab jälle katki ja asjad wanna wisi jänud õllema.  Ota senni, kui need kaks kokkoleppiwad! Prantsussemaatt. heitud rahha järvele  pulmad.j Üks Parist naesterahwas, Teresia  Troullet, leidis hiljuti 100,000 pranki ulitsa Pealt maast ja auustusse wäart õiglase melega wiis ta rahha selle kätte, kes sedda olli ärrakautanud. Mees olli ui römus, et seddamaid  pällus: „Tulge minno abbikasaks ja siis jaggame rahha poleks!" Waat säh, kaup sündis kokko ja marsi parrast sedda ollid pulmad. Prantsustel põlle pikka mõtlemist tarwis. Inglismaalt. Inglasi ei wõi meie nüüd paljo eksitada, .sest nemmad on parrajalt omma Atlanti-telegrahwi trati sure „Lewiatani" laewa pealt merre põhja laskmas. Eks same Parrast kuulda, kas õnneks on läinud. Amerikamaalt tunnistakse, et õnnis präsideni  Linkoln mitte ükspäinis tark ja wahwa mawallitseja, waid ühhelhobil ka usklik ristiinnimenne  olnud, ja sealt tulli ka temma orjapriusse  armastus. Kes wõib lummalat armastada  ja omma liggimest wihkada ehk temma wasto ilma armota walli olla? Linkoln olla igga hommiko essimest Pawa tundi piibliluggemisse ja palweteggemisse peale prukinud. Sealt wõiksid mõnned mehhed middagi õppida, kes weel ammo ui kõrges ei istu, kui Linkoln istus. õelus.j Midda ennam nende kohto kulumisse asjad eddasi lähwad, sedda ennam tulleb walja, kui hirmus õelad lõunapoolsed  mässajad olnud. Mitte üksi, et nemmad sõas omma wastaste wasto nago werrejännulissed tiigrid ostid, neid, kus wõisid, ilma armota 220