Kus kindlussed ja kantsid soaaeal pombidega lastud sawad, nago Sewastopolis, Düppelis zc., seal juhtub siis, et mõnned neist terweks jäwad ja parrast sõdda weel monne ilmasüta innimessele surma ehk wiggadust saatwad. Mõnned poisikesed  on seal jälle üht Pombi leidnud, mis ka nende käes lõhki paugatanud, agga õnneks ei olle lapsed wigga sanud, ehk kül üks pois ui ligcst seisnud, et rided selgas Põllema hakkanud. Se wõis lummala hoidminne olla, muido on sähharduse pombi lõhkemisse jures raske elluöse jäda. Jalta linnast. Odessa seitung annab teada, et Peterburgist telegrahwi käsk jubba Jalta läinud, et keik Keisri Proua talwekorteriks seal peab walmis pandama. Lõuna pool Krimmi  sares seiswad Jalta lin ja Alupka kulla laila mäe äres keige kennama kohha peal ja Keisri Proua mõis Orianda nende wahhel. Senna olla Neil nõu seks talweks ellama minna,  sest et Peterburgi klinia nõdra terwissele liig karre on. lada aeal olla wäljamaalt  sissetodud malsk pabberirahha, mis siggarite  sisse ollid mässitud, suur hu!k üllesleitud ja ärrawvetud. Õn olgo igga õige innimessele,  agga kelmile köis kaela. Kes säddemid külmab, peab leki leikama. Walskrahha tehha ja siggaritega sisse weddada, ei sünni jo mitte koggematta. Wõeralt maalt. Uauenburgtst. Olleme jo minnewa kord üttelnud, et Lauenburgima Preisi ommaks sanud. Esmalt käis üks suur kommissarius maad kunninga  alla wõtmas ja 13. Septembril tulli kunningas  isse, temma aujärjepärria, mürske grahw Bismark ja paljo muid tillemaid Ratseburgi linna usi allamaid watama ja ennast neile ka näitama. Muidogi on seal imme paljo rõmoõiskamist  olnud. Ni Pissuke kui ma on, olla seal ka rüütlid, need läinud kunningale tee peale wasto, nendasamma ka keik kohtowannemad ja Mallitsejad. Lin olnud õhto ni autullesid täis, et nõela Mõinud ulitsa pealt üllesleida. Uus luud piihhib puhta toa. Nahwas rõmus, kunningas  rõmus. Preisi riik paarkümmend ruutpennik.  surem ja rahwal kindel warri ja wallitsus  Bismarki kae al. Proisimaakt. Südda tulleb üsna täis kuuldes: kas siis kurjad inuimessed muud ennam ei mõista tehha, kui walski Wenne pabberirahha?  Nago kurri tõbbi, püab se mitmel wisil ülle raja sissetungida. Seal on Berlinis jälle üks lossel wöi Maushel politsei uäppo sattunud,  kes sedda ommaks iggapawaseks tööks piddas,  walsk rahha ümberkanda ja wäljalautada Wennema kahjuks. Oh sinna pea koer! Ja isse olla sesinnane Juut lõunapooli Wennemaalt pärrit. Kui mehhike lõksus olli, siis on ta mitmesuggused ennemuistsed juttud omma wabbanduSseks  kõnnelenud. Temma olla Krimmi soas Prantsusse wangi sattunud, tulla praego Prantsussemaalt ja olla rahhapakki raudtee Howist  maast leidnud, kus mõnni tossin walsk 50- rublasid sees olli. Jah, ludike, wabbandns õige kenna kuulda, agga kes ussub? Austriamaatt. Näitko Preisi ja Austria sõbrus ni kenna wälja kui tahhes, süddamelik, puhhas ja tõssine ei olle ta ommeti mitte. Pilatus ja Herodes ollid ka ommal aeal sõbrad; Prantsus ja Inglane on sedda ka; mõnni kord ka Murri ja Pakkand, kui ühhe jännese tagga jookswad. Politika sõbrus ja süddame sõbrus, neil on ni suur wahhe, nago jeäkeldril ja saunahjul.  Pealt tullipatta, seest lummikülm. Austria  tunneb kül, et Preislane tedda ninnatpiddi tagga weab, agga ei wõi ennam parrata, peab eddasi astuma. Preislane mõistab Polla nenda weddada, et nöri mitte ärra ei rojasta. Bismarki  ei olle se kord igga kunningal. Terwe Saksama uurriseb kül, agga nurriseminne ei katku weel kellegi sulgi. Laitmisse wasto on Bismarkil paks nahk, kui agga kunningas tedda grahwiks teeb. Itattamaatt. Kosja asjad on mõnni kord ka wägga rasked ja tewad mitmed silmad kirjaks, mitte üksi aklama rahwal, mõnni kord ka kunningatel. Jubba minnewa süggisest sadik otsitakse Jtalia aujärjepcirria prints Humbertile temma kohhalist pruti. Katoliko usso printses- 325