Eestimehhe teekond ümber mailma „Askoldi" laewa peal. I» Meie jäime minnewa kord Prantsusse randa Sherburgi linna alla seisma. Tänna kute? me, mis armas reisia sest linnast kõnneleb ja kuida teekond eddasi lähhäb. „Noh, olleme kord siin rannas, siis waatgem fedda linna ka nattuke läbbi. Sherburg on Prantsuste  Kronstadt ja nemmad wägga uhked selle peale. Neil on ireel teisi söasaddamaid, nago Brest i 36,000 innim.) kus 500 soalaewal saddamas  rumi on, Toul on innim.) hommikopool  rannas ?c., kellest meie siin pikkemalt ei hakka jutlustama. Sherburgis ellawad 22,000 innimest, nago teil Tartus, ja seisab lin Portsmouthi  lütle Portmausi) söalinna wasto, mis ülle merrekaela Jnglisma rannas on. Sherburgi söasaddam ei ollnud enne ammo sedda, mis ta nüüd on, ja seal zeisab jälle Napoleonide mällestus jnres. Siit saddamast pöggenes 1830 kunningas Kare! X. Inglismale. Kõige immeliklum on ilmato köwwa kiwwi müür, mis räkimatta kullo ja ja waewaga saddama ümber merre sisse on ehhitud ja laenid laewade peale ei lasse. S.addam wöib kõige smemaid söalaewo wastowötta.. Peale selle müri on meel merre sisse ja kaldale kindlad kantsid ehhitud; üks neist üllewel kaljo ottas, peab puhtalt  sestsammaft kaljulst wäljaraiutnd ollema. Saddamas  on ka kaljo sisse raiutud Dok füks paik kus laewo ehhitakse ja parrandakse.) Merre wee tõuso aeal, (mis sures merres 2 kord ö jo päwa kohta isseenneseft ku ja päikesse tömbamisse läbbi tõuseb ja allaneb) aetakse laewo Dokki sisse, lest et siis wet täis on, ja kui allanemisse aeal tühjaks on janud, pannakse wcssiwärrawad ette, et jälle täis ei tulle, ja siis wöib laewa nago peo peal kniwalt prawitada, ja suurt wee wälja pumpamist ei õlle türmis, mis muido peaks tehtama, nago mitme mu Dokkides. Sedda ilmato tööd, mis jubba enne Prantsusse suurt mässamist (1789 . tehti, on Napoleon  I. aastal 1812 ennamist löppetanud. Temma ausamba peal, mis sta mällestusseks üllespandud, seiswad ta ommad uhked sönnad: "Ma tullin sia Egiptusse immeteggusid uendama." No sedda peab ütlema, tö on kül tubli, isseärranis saddama agga Sherburgi Prantsussed tõstaksid tedda ka hea melega kahheksammaks mailma  lmmeteuks teiste silmis. Muido on Prantsussed stm, nago iggal pool, libbeda kele ja kambeaa. sonna takka auustawad sind mosjöüks (herraks) ja andwad sulle luggematta paljo mvrsi (tänno), wahye!  ka sits, kui sinuo kohhus õlleks neid tännada; agga seal zures ei olle nemmad süddame polest igga kord ;ust mitte waggurad tuikesed. Lin isse tulletab nattuke Kopenhagi linna mele, agga on patjo wahhem; ulitsad ni kitsad ja köwwerad, et,.' otsa egga arro ei sa. Linna tagga on mägga il- ° lusad haljad kobhad, kus minna ka eSflmest kordas omma käega winamarja kobbaraid ja migimarjo'. punst ollen mötnud. - „Siin seisid ka sel korral 3 Nmerika söalaema.> Ni pea kui nende meestega kokko saime, olli jonelt sõbrus lahti, nago olleksime mannast tntwad olnud, ja teggime tihti wastastiko wöeruspiddo (sesamma luggu juhtus parra sigi, kus ial Amerika laewadega kotto saime); agga Prantsustega, kelle jures ammeti  möllemad praego mõeraks ollime, ei sanud meie knmbgi ni süddamelikko järje peale, terre ja jummalaga wvsM, muud surema! middagi. Kentsak meil olli pealt kuulda ja wadata, kui meik' madrussed mõera madrustega jutto pubhusid. Jum-H mal teab, mis keel se olli, agga peaasjus nähtK ommeti teine teisest arro samad. D ..Septembri ku N. hommikul pistsime siit minnema ja teisel hommikul ollime sureö AtlantH merres ning Inglis ja Prantsussema ollid feM tahha janud. Atlanti merri wõttis meid kauniH hea wintsutamissega wasto, ehk kül tulel se kord' surema! hogo tagga ei olnud. Wessi, mis meil Länemerres ja parrast Saksamerres klari rohhelisse karmaga olli, läks siin jubba klaarsinuiseks ja sattendas wahhel õsel meel ennam. Ööd ollid ka kotpimmedad, kuid mata agga, et seakihwa egga harjasarwe otsa ei juhtu: neid lomi möeti pikka tee peal iggalt poolt kasa, et madruste! merre peal märsket  lihha õlleks. Kus rannas kinnipiddasime, sõid igga pääw wärsket lihha ja walget leiba suhkari assemel,  mis üksi merretee peal sai prugitud. lämmedat  leiba ei olnud Kopenhagi linnast sadik ennam  kusgil leida. Tuul olli meil selle tee peal . ennamiste jälle wasto ja tihti lendasid mustad pilwee  kange tulega ülle meie pea ja wihmasajust ep olnud ka pudust. Nõnda piddime 13 päwa merre Peal kõikuma, enne kni 33. Septembril kõrge küruline  Portugalima rand hakkas wasto paistma. Pärrast lõunat jõudsime, suurde Tejo (ütle Tesho) lõkke Lissaboni linna alla, mis Portugalima pea lin on. Se liu on kõrge järsu kaljude peale ehhitud,  nõnda et kaugelt merre pealt wadates maead nago ühhe teise otsa näitawad ehhitud ollewad, ja isse ennamiste kõik 6—7 korralissed. Agga sest linnast ei wöi meie ka mitte ilma watamatta möda jooksta, maid peame lemmast ka mönni sönna ütlema. ..Lissabon, kuida õöldud, on Portugali pealin  Tejo jae äres. Wähhe linnast Eüropamaal, olgv siis Neapoli, Palermo ja Konstantinopoli lin, seiswad ni kenna kohha peal, kui Lisjabon. Sure 274