„Mo süddant, Issand lahti te Ja tõmba sedda ommale, Et sinno sönnast römustan, Seläbbi sinno lapseks saan." Löppetusse salm olli nenda: „Ni kui pegel, sönna näitko Jesu jälgi selgeste, Waimo warra mulle hoidko Ni kui pitser kindlaste: Siis ma usso sisse jään, Künni taewas Jesust nään." Parrast piddas meie omma öppetaja altari ees weel armsat maenitsusse könnet, kus sees ta piiblipühha kokkopanni: 1) pühha ladapäwaga, mil kallist, ärranärtsimatta,  ärrakaddumatta kaupa müakse ja pettus ning ommakasso püüdminne seisab emal; 2) pühha talgussepäwaga, mil rohkeste  wöib külwada, et leikajatel ommal aeal rohkeste õlleks leikada; 3) pühha pulmapäwaga,  et Kristus ja temma koggodus wöiksid  kokkolidetud sada ja jada. Se osti mulle armas, ma lodan, teistele ka. Üttelgo mailm  mis tahhab, piiblipühhad on siiski kallid külwipühhad, mis koggodusse hingedele ikka ueste meletulletawad, mis peal meie usk ja lotus seisab. Eks olle tossi? (No muidogi.) Ugga pea kinni, ma tahtsin sulle muud weel könnelda. > ..Tullekahjusid on meil selle aasta sees jubba rohkeste olnud» I) põlles öppetaja  rehhe ärra, mis rentniko holetusse läbbi õöldakse sündinud ollewad, kel ennesel peale 100 wakka wilja sisse janud. 2) Wanna- Pöltsama wallas põlles Wiltsi tallo öhto aeal ärra; kust tulloke wälja peäsnud, on teadmatta.  3) Kallikülla wallas Männiko tallo kesk ö aeal. Seal jäid 4 hobbuft ja paljo wähhemaid lomasi., ühtekokko 25 hingelist, sisse. Ka innimessed olleksid sisse janud, kui üks wanna naene ep õlleks üllesärkanud; said waewalt weel aknast wälja ja seddamaid langes kattus mahha. Kust tulli hakkanud, on alles seggane. Seal olli lesk perrenaene 4 lapsega, ei tahtnud iggaühhele minna, olli isse wöera walla innimenne, piddi ka jälle emalt meest wötma seal tulli õnnetus. Unnistakse ka pahha ähwardamissest :c., agga sedda teab ja tassub üksi Zummal. Hoidko ta sedda tössi ollernast. 4) Ue-Pöltsama wallas waese lesse saun, kes 5 lapsega mahhajänud. Selle hakkatus on nisamma teadmatta. Senna jooksid  mõisa rahwas kokko, herra isse ka. Selle waese naese hädda ligutas ühhe mõisa mehhe süddant nenda, et teisel hommikul temma heaks kerjama hakkas. Seal andsid temmale mõisa rahwas, mõisa herra, proua ja preilid, öppetaja  wöttis rahha omma hele alla, panni ka weel jure, et 18 rubla sai ja peale sedda mönned wakkad wilja ja ridid, mis head naesterahwas andsid ja siis kutsuti naene öppetaja  jure. Oh sedda römo, mis waene pöl- Lend naene tundis! agga need ka, kes sedda temmale ollid walmistanud. Oh, kui kerge on hulgal liggimesse hädda kustutada ja silwa-wet  kuiwatada, kui armastus süddames on. Ma mõtlen, waese liggimesse heaks sandikotti  kaela panna ja teisi palluda, ei olle mitte häbbi, waid au, nurrisego wanna südda ni paljo kui tahhab. Teise hädda pealt wadata  ja muido suga kahhetseda, sedda tewäd Hiinlased ja Indianid ka. Hea 'õlleks, kui mönni mu lähhäks ja teeks nendMammoti,.kui meie Pöltsama mees teggi." Tartust. (Lihwlandi kronomöisad.) Neid on Ria makonnas 15, nende al 588 tallo, 4996 meeste hinge, 5510 Dess. mõisa maad, 10,332 Dess. tallomaad ja makswad selle eest renti 10,232 rubla. 26 kopp. Wönno makonnas 21 mõisat, 503 tallo, 7098 meeste hinge, 5897 Dess. mõisamaad, 22,486 Dess. tallomaad, makswad 25,536 rubl. 561/2 kopp. renti. Tarto makonnas 25 mõisat, 1274 tallo, 12,547 meeste hinge, 12,894 Dess. mõisamaad,  53,380 Dess. tallomaad, makswad 43,159 rubl. kopp. renti. Perno-Willandi makonnas 34 mõisat, 2047 tallo, 18,552 meeste hinge, 23,953 Dess. mõisamaad, 99,317 Dess. tallomaad, makswad 69,885 rubl. 58 kopp. renti. > Saremaal 46 mõisat, 1886 tallo, 12,263 meeste hinge, 19,848 Dess. mõisamaad, 127