ja ennäh! kui ma nüüd jälle seal käisin, mis ma leidsin? 6 meistrid ja 6 abbilist ümber  ahjo, teggid walget aknaklasi, nendasamma  küttimehhed, pottiteggiad, wastowötjad, pottasekeetjad ja kes seal muido ammetis ollid  keik puhtad Eestimehhed ja mitte üht Saksa nend'e seas. Anna Zummal termist.  Kas Eestlane Sakslast wihkab? Ei ial mitte, kui Sakslane Eestlast ennese körwas  ei põlga. K.: Hea kül; agga tö wöib ka meistri wärrilinne  olla; wist eesti käppa märgid iggal poot nähha ja ennam raiutud kui höweldud. P.: Walle, Mihkel, sulla malle! Ma ollen endist saksa tööd ja nüdest eesti tööd näinud: wiimne ep olle mitte pahhem, maid enne parrem.  Mehhed tewad 6 rulli tundis ja 12 tunniga on pottid tühjad ilma kiitlemisseta, mis enne 18 —20 tunni sees sure kiitlemissega  sündis. Wabriko wallitsus on mulle omma suga tunnistanud: ..üsna teine tubbakas,  kui enne." K.: Agga sähhärdune tulletö wöib tulliraske  olla: kas teniwad mehhed ka ni paljo, et murreta wöiwad ellada? P.: Ni paljo kui minna kuulsin, olla meistride  tenistus 25—30 rubl. ku sees, ja seal jures pri korter ja aeama :c. Nad ellada möistlikkult, sada läbbi ja jada mönni koppik ka kappi nurka järrele musta päwa tarwis, mil haigus ehk wannadus törammo ärra on kurnanud. Aitummal, Eestimehhed ei olle ka wabrikutes mitte ennam muido nukkupulga eest, waid wöiwad keik seddasamma tehha, mis teised tewad, kui agga öppetust on sanud. Ma ütlen sulle, Mihkel, kui Jummal mulle sedda jöudo peaks andma, et ma enne surma ka omma nimme peale üht onnikest wöiksin üllesehhitada  (omma kattukse al peab kergem surra ollema), siis ma teaksin kül, kus ja kes mo aknaklasid  peaksid teggema: eesti kätte tö peaks se ollema, armsaks mallestusseks.  Sellesarnast  wöiksin ma ka Wöisiko, Sindi, Woltweti,  Narwa, Hio Kartla ja muialt wabrikutest  könnelda, kui ruum ärra ei puduks. Kui meie rahwa mõistus ka siin ehk seal selgub, siis teeb se igga oige innimessele head meelt, et nemmad ka teiste körwas kölbawad  ellama. K.: Enne kui löppetame, tahtsin ma küssida:  miks sa Paide ladale ei tulnud, kuhho minna sind otsima läksin? Egga teil ennestel Pernus Zani-lata ei olle. P.: Ei olle kül; meie rahwas, kennel tarwis  on, käiwad Willandis, kuhho minna ka tännawo nende ue kirriko pöhjapannemisse  parrast hea melega olleksin läinud, kui aeg õlleks annud Agga mis siis Paide ladal kuulda ja nähha olli? K.: Endine loosimüa olli jälle seal ja olli omma pannast ja walget karwa lipho üllessepannud,  et kaup piddi jooksma; agga politsei, olgo terwe, olli loosimümissele warsi eest otsa jubba punni ette pistnud. Üht saianaist  kuulsin ma sedda sure healega kiitwad, et nisugguse kaubale riiw ette pistetud; sest minnewa kord olla temma poeg saiarahhast terwe rubla selle peale ärraraiskanud ja selle eest paar pliispulka ja krihwlid sanud, mis muido nisamma paljo koppikut makswad. P..: Muidogi on sedda kita, kui kohhus seal, kus rahwas isse kasso egga kahjo wahhel  ei mõista wahhet tehha, wahhele tulleb ja neid kahjo eest hoiab. Lapsel on lapsehoidjad  tarwis ja meie rahwas on jo ennamist  alles lapsepölwes, et mönni kord punnase õuna eest taalri ärraannab. K.: Õelad on ka ikke öigede seas, ja lada paikus saggedaste pikkad näppud ammetis. Seal leikada, kuhho innimenne ep olle külwanud,  on m õnnel kül kerge, agga ei kellegil õige tö. Neid, kes sure linnade modo liggimesse  taskud läbbisörmitsewad, olli Paide Ladal  ka. Üks waene naene, kes keik omma warrandust, 5 höbberubla, olli tasko pistnud ja selle eest läks riet ostma, leidis kül tasko alles pusa pealt, agga mitte ennam rahha seest. Mis aitas nüüd- nutminne ja kaebaminne? Se ligutab kül ella innimesse, agga mitte warga süddattt. Kelmi kässi olli rahwa hul- *) Olgo kita ehk laita, agga künni 15. selle ku päwani ei õlle wee! ükski eesti kässi neist, kes seal olnud, ennast ligutanud, meile sest teadust anda. 221