Õuna- ja marjapude piddamissest. (Löppetus.) Pude wiggadest. Krebsiwigga tunneb sest, kui üks pu koor pruniks lähhäb, siis sussi mustaks ja wimati oksad ja pu üsna ärrakuiwab. On se wigga oksade külges nähhä, siis peab need oksi sealt sadik, kust mustad on, ärrasagima. On ehk wigga tü külgis, siis peab terrawa noaga ni kaugelt selle kohha wälja leikama ja pooks wahhaga kinni märima. Ugga kui Krebs jubba  pu süddamesse on läinud, siis ei aita mu abbi kui puud wälja kaebada, auk ue mullaga  täita ja üks terwe pu essemele istutada. Brändi wigga on pea aego Krebsi modi ja lähhäb ka warsti ülle Feige pu-kroni. NLsugguse  puga peab siis nisamma kui essimessega.teggema.  Se haigus hakkab ikka ühhest ehk teisest weast, isseärranis kui pu hawatud, et mähhä ehk sahwti joosminne keeldud sanud. Weetöbbe pude jures tunneb sest, kui ta oksad kaswamisse aial wessist mähka weikesse aukude ja praggude seest wäljaaiawad, mönni kord et oksad sest kct pakkatawad. Kui se wigga pu liast kaswamissest, mis ennamist sest tulleb, siis peab nisuggusele ta jurikad nattuke wähhemaks raiuma, ehk ühhe kuiwema ja lahjema  kohta ümber istutama, kui pu selle tarwis  suur ei õlleks. Waigo joosminne on marja-pudele nuhtlusseks, nago kirsid, plomid ja m. t. puud. Keik on nisammagi pu-mähk wessine je weddel pu sees; kui ta puust wälja aiab siis hangub köwwaks ja saab ommale waigo nimme. Se haigus on nisamma pahha,  et pukaswaminne kinni ja marjad wiggaseks  ja waewalisseks jäwad. Nisugguse! puul peab siis ka need oksad ärraleikama ja pitkuti möda puud kergeste ta kore sisse ühhe kriipso teggema. Sammal on nisammagi pahha, wöttab pu rammo ennese sisse ja kelab pule lahket luhwti ja päwa paisted samast, et pu otse kui ühhe waewa al seisab ja isseärranis kus keik muttikad ja ussid möiwad siggeneda. Se wigga tulleb sest, kui pu wägga maddala kohha peale sandi mulla ehk süggawasse istutud  sanud. Samla puhhastaminne on kül tuttaw assi ja sai jubba ees pool sest räkitud. Pahhast ellajatest. Neid on mitmed seltsi ja nendest keigist siin selletada, ei õlleks suurt kasso, parrem nattuke neist tuntud lomadest. Jannesed on tuttawad ja tewad mönni kord noorde pudele headgi nalja. Sedda keelda on kerge assi süggise keik nored puud kuse okstega kinni sidduda; ölled ei olle head, sest et rottid senna sisse kogguwad. Keige pahhemad  ja keigile tuntud on wiljapu- aedüdes nende ussid, sest et ennamist igga sui mitmes paikus pudele üsna paljad raod jarrele jätwad. Neid on ka mitmed seltsi. Mönned kogguwad  jubba süggise pude ümber, mönni selts jälle kewwade. Keige pahhemaks arwatakse neist, need pessa- ja röngas- ussid. Pessausside  selts kogguwad süggise, ennamist pude okste külge ja tewad ennestele wörgo-pessad, kust kewwade neid mönni kord arroto hulk wälja siggineb. Neid hukkata peab jubba kewwadest talwet pu puult ja oks oksalt keik nisuggused wörgo - tustakad holega ärrakorjama  ja hukkama. Surema holega peab neid röngas-ussa otsima ja kelle munnad ka jubba süggise koggutud sawad ja ni tihti riddaötikko nago kinni kittitud röngad pude ja okste külges  ülle talwe seiswad. Kewwade selge päwa paiste ilmaga wöib neid kül leida ja siis pu ja okste küljest ärrakrapida ja hukkata. Kes sedda tööd talwet ei olle ette wötnud, peab siis kewwadest suid surema waewaga ussa nende hakkatussel arrakorjama, sest et pärrast ei ei jöua mönni kord neid kegi ennam noppida;  hommiko warra wöib neid keige parrem  leida, sest et ussid siis weel ühhes unnikus  kous seiswad. G. J. 151 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. lted ramatud. Praego on trükkitud ja malmis sanud: Uamknri--Namat. küssimiste ja kostmistega, Eestima lambapoistele  öppetusseks ja juhhatamisseks, walmistud  Saksama lamburist J. J. Charle, kes