sanda tund tulli. Aitab temma, siis aitwad ka innimessed, sest keik mailm ja temma kuld ja höbbe on Issanda pärralt ja tahhab temma,  siis peawad keik sured ja weikesed tahtma, mis temma koggodusse kassuks tulleb. Pitka murre ja waewa järrel olli assi ni kaugele jõudnud, et ommad palwed Keisri Herra ette wöisid mahha panna. Nende palwed said rahha abbi polest kuuldud. Nüüd olli rööm suur. Warsi peale sedda hakkas awwalik  rahha korjaminne, ni hästi Peterburgiö, kui ka Eesti issama kirrikuteö. Zummal teggi mitmed süddamed lahti ja armastusse anded jooksid rohkeste kokko. Agga isseärranis armas  olnud nähhä, kui sure römoga Peterburgi  koggodusse liikmed isse ommad anded tonud ja mitto ennam kui jöud üllatanud, nenda et tihti ellaste ja targo piddand maenitsetud  sama, et ennestele mitte liga ei teeksid.  Keikidele eesmärgiks olnud agga nende armastud kirriko aupatron Baron Meyendorf  ni hästi rohke abbi kui hea nöuuga. Nüüd olli tarwis Pawlowi maia lähhedal, kus koggodus tännini omma Zummala tenistust  üri peal piddas, üht kirriko platsi nöuda, ja nöu piddada, kui suur ja midda modi kirrik  piddi sama. Prowessor Bosse plani jarrele piddi uus kirrik ehhitud sama. Kõlblik  plats sai sealsammas Kolomnas leitud ja ostetud, ja süggisel 1858 sai surem hulk ehhitusse  tarwidustest kokko murretsetud ja essimenne  tö allustud, se on: mönned mannad pu maiad, mis ostetud platsi peal seisid, parrandud  ehk rumi surendusseks mahhakistud ja ahjo puuks katki saetud. Teisel kewwadel (1859) hakkas tö hõlega peale ja Janipawal ollid allusmürid ni kaugel, et alluskiwwi Zummala  sönna, palme ja lauloga mõis pandud sada. Sel Zanipäwal olli selge waikne ilmake,  ja selge rööm likus meie Peterburgi Eestiwendade  süddames. Hulgani ollid nemmad ue kirriko platsi peal kous. Kirriko aupatroni ja mu kirrikowannematte ja öppetajatte nähhes ning abbiga sai alluskiwwi pandud. Kitusse lauludega panni öppetaja Laaland kirriko, ja üllema piiskoppikohto nöumees (Türri öppetaja)  Grohmann ellomaia alluskiwwi paigale. Mis möllemad seal jures räkisid, ei olle koggodus wist weel ärraunnustanud. Süddame  tännoga näggid nemmad omma silmade ees töeks minnewad, mis ammo ollid lootnud, ja kitusse lauloga löppetasid nemmad sedda pühhitsust. (Jääb polele.) Helme kihhelkonnas on 1860 aastal sündinud  226 poeg- ja 218 tüttarlast, ühtekokko  444 last; neist ollid kaksikuid 11 pari, ja 13 sündind surnud. Surnud on 131 meeste- ja 124 naesterahwast, kokko 255 innimest;  nende hulkas ka need üllemal nimmetud  13 surnult sündinud lapsokest.  Laulatud  106 pari Lutteruöse usko ja 21 pari  Wenne vsso prudi ehk peigmeestega. Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacöby. 31 Teädaandmissed. Jubba 11. Nowembril minnew. a. M 3076, on Lihwlandi kubbermango wallitsus käsko annud,  keik rahhamargid, mis mönned Perno kaupmehhed ja koddanikud wäljaannud ja rahwa käes praego jookswad, kui neil Perno raekohto pitserit peal ei seisa, jälle taggasi wötta ehk wahhetada.  Kes nüüd nisuggufi ilma raekohto templita markisi meel tünnini põlle taggasi wahhetanud, neile antakse tännasest päwast sadik kolm kuud aega sedda tehha; Äs sedda tähhele ei panne ja pärrast kahjo saab, se aiago isseennese  süüks. Agga need margid, kus Perno kohto tempel peal seisab, makswad enne kui pärrast: sest nende eest on kohto peale rahha sissemaksetud.  Perno wogteikohtus, 19. Januaril 1861. Kohtowannem R. Hehn. M 27. Sikkert. G. Mors. 3 Perno linna kas sa kohto polest antakse et siit linna jama-maia tullerva süggise 1. Oktobril 6-aasta peale selle katte antakse, kes 20. ja 23. Märtsil, mil sedda awwalikkult  walja pakkutakse, keige wahhem küssib. Perno kassakohtus, 21. Zanuaril 1861. Kassakohto peawannem F. RambaH. Oldermann A. D. Marsching. Oldermann G. Florell. Nr. 49. Kirjutaja G. Lehbert. 3