tame, ommast waesussest nattuke warrandust olleme  kokkopannud meie wapra haniatud söameeste heaks, ja Teid, armolinne Keisri Herra, nüüd pallume need 200 höbberubla wastowötta. „„Ja meie Jssa taewas hoidko ja kaitsego Teid, pikkendago Teie päwad ja õnnistage Teid hinge ja ihho polest. Sedda sowib Teile süddamest allandnsses Teie ustaw ja tru Wändra ja Kerro koggodus."" Postimees, seal ta nüüd ülleültse on. Ma lodan, et monni Eestisüdda saab sellegi ülle rõmustama. „Ka meie koggodysse kolidega, Zummal olgo kidetud, lähhäb luggu aega möda eddasi. 260 last on tänna (4. Nowembril) kolides sisseastunud ja nende hulkas 30 poisi üksi kihhelkonnakoli, kedda meie wahhest jubba tullewa  aasta Issanda abbiga aasta-koliks wöime ümbermuta ja temmast sedda lota, mis ühhest heast Elementarikolist linnas nõutakse. „Ja kui tullewa Nellipühhi 3. pühhapäwal jälle meie lastepühha pühhitseme. Postimees,  siis peaksid sa kuulma, kuida se laste koggodus laulab, et so südda rindus römo pärrast naeraks; pärrast antakse neile ka, mis suus maitseb ja lastakse neid lapse kombel lusti piddada. Ni lustilissed kui nemmad mängides on, ni tähhelpannelikkud on nemmad  jutlust kuuldes ja ühhe öppetaja südda peab süggawast ligutud sama, kui nenda poolkolmatsadda  pari hiilgwaid lastefilmi kantsli peale temma pole ülleswatawad. Hädda sellele,  kes ühte neistsinnatsist pahhandab, kelle inglid taewase Jssa pallet näwad!" Nenda kaugele üllatas auustud sõbra kirri, mis head könneles wannade ja laste polest. Agga mis ma piddin küssima, armas luggeja,  kas sulle paistwad ka nenda nago mulle nelli ilma kirjutamatta sõnna siin riddade wahhelt  wasto? Kuhho rea wahhele ma watan, seal on nago seisaks need sõnnad silma ees: „Minne ja te nendasammoti!"  Wimaks  tahtsin ma weel need kaks asja meletulletada:  1) Minno teada on meie armolinne Keisri Herra jo keige Eesti koggoduste Keiser, sepärrast peaks —; ja 2) on minno teada iggas Eesti koggodusses lapsi ja tullewad ka iggas koggodusses kord Nellipühhad,  kus ka —. Ennam sest as- jast könnelda, wöiks monni Postimehhele nin  natarkusseks nimmetada. Onnistago lummal keik meie koggodussi ja nende juhhatajaid, kus meie armolisse Keisri eest sel raskel aeal palwed tehhakse ja koggodusse  laste öppetusse eest hoolt kantakse. Hiomaalt. Aus Hiomaalt olleme ka kirja sanud ja se toob, aitummal, nisamma rõõmsaid sönnumid. Sealt kirjutab hea söbber nenda: „Armas Postimees! Sa tead jo, et kus armsad wannemad ja hea wallitsus on, seal on ka rahho ja rõõm, mis allamatte süddameid  mitte ükspäinis wannematte, waid weel ennam Zummala wasto täidab, kelle käest keik head annid tullewad. Za ühhe nisugguse römoga  on keik meie Hio-Kertelli kallewiwabriko  koggodusse süddamed täidetud. Se on: Kolme aasta eest olli koggodussel se nõu, ommale  üht suremat kabbelit ehk koggomissepaika ehhitada, sest et wanna kodda rahwa hulga pärrast wägga pissukesseks olli jänud, ja korjas  omma keskes selle tarwis rahha. Agga et se korjandus ni pissukenne olli, et se selle sure ehhitusse tarwis kui ei ühtegi olli ja sepärrast näitas ka se hea nõu nago tühjaks minnewad; agga Zummal satis abbi. Wabriko parron Ungern v. Sternberg, kes mitte kui paljas perremees ja wallitseja omma rahwa ülle ei wallitse, waid tõeste kui armas issa omma laste ihho ja hingede eest hoolt ja murret kannab, näggi omma rahwa pudust, ja ehhitas  omma kulloga koggodussele wägga kenna kiwwi kabbeli, mis omma surusse polest ühhe keskmisse kirriko wärilinne on. Ehk kül ka jo enne seal sees Zummala tenistust  sai petud, siiski sai sel wiimsel 27. Oktobril, kui se kallis Zummala kodda täieste olli walmis sanud, kui essimest korda Zummala  tenistust seal sees petud, kus ka korilauljad  keige esmalt laulsid: „Kui armsad on sinno honed Zehowa!" :c. Za pärrast, kui 358