ta, kunningrigist ilma, Roma linnas ja proua Baierimaal Augsburgi linna kloostris! Willetsamat  asja ni sure rahwa kohta põlle ka ennam tarwis. Kloostrisse lähwad üksi nisuggused  paawsti usso innimessed, kes keigest ello õnnest ja römust siin mailmas lahti sanud.  Kül Baieri suggulased käisid esmalt ka peale, et noor kunningana piddi Roma linna taggasi minnema, agga ei läinud. Nüüd ei pea nad ennam sedda tahtma, waid et kloostrist ommeti teiste ommaste sekka wälja tulleks; kas ta seddagi teeb, on alles teadmatta.  Kunninga prouad ei magga ka allati willawakkas. (Piksemürristaminne.) Se on Jõuluks  arruldane assi kül ja meie maal ennamist  tundmatta; agga Kreweldi linnas on 20 Detsembril wägga kangeste mürristanud ja tormiga rahhet, lund ja wihma tulnud, nago sedda mönni kord Juli kuus juhtub. Nendasamma on loud ka muial öhto pool Saksamaal olnud. Prantsussem aalt. (Parrem ettswadata,  kui parrast kahhetseda.) Se on üks wanna sönna, mis Napoleon wägga toeks peab. Ta õn ettewaatlik innimenne ja ööldakse  lemmal sedda wägga tarwis ollewad. Wäljaspiddi on seal keik hiilgaw jä Mus, agga seest köddo. Rahwas öiskab seal ka, agga  mitte keik õiglasest süddamest. Piddusid petakse paljo, kus ikka söawäed otsego au ja illo parrast körwas, agga kennel parremad silmad on, se nääb kül, et neil mitte tühjad, waid laetud püssid öllal on; sest kuida öoldud  , kus paljo Prantsussi kokko tulleb ja neil aeg iggawaks ehk meel nukraks lähhäb, seal peab ettewaatminne imme kallis assi ollema  ja patronid söameeste taskus ei mingisuggust  kahjo teggema. Monned wöerama seitungid pannewad sähhärdust mundris rahho,  mis pajonetti otsa ja moega terra peal seisab, kül wägga immeks, agga Napoleon teab, et sedda wägga tarwis on ja teeb kaddund  onno sönna järrele, kes ütles: ..Kes Prantsussi tahhab > wallitseda, sel peawad raud kindad käes, sidi kindad nende ülle ja silmad ees ja tagga ollema." No muidogi, parrem ettewadata, kui parrast kahhetseda. Prantsussed  kandwad ka paela kaelas ja ahhelaid kätte ümber, kui nad agga hiilgawad ja illusad on. Sedda teadis onno ja teab onnopoeg,  separrast piddawad möllemad pajonettide  wahhel omma teed käia, keige julgemaks.  Kui Prantsussed Parisis ja Wennelased  Peterburgis öiskawad: „Ellago keiser!" siis ütlewad wannemad innimessed seal ni sure wahhe ollewad, kui malitud ja ellusa tulle wahhel. (S ö amo on.) Mailma asjad on tõeste Lmmelissed: Meksikomaal (Ämerikas) towad emmad lapsi walloga ilmale, Prantsussemaal wallatakse kulist, neid surmata. Weel Zöulo ees läksid kaks söalaewa Sherburgi saddamast söamonaga tele, sedda Meksikomale wima. Waesed Meksikomehhed, need mustad tangud ja sinnisch oad sadetakse teie tarwis! Mis agga keisri Napoleonil peawallo teeb, on Meksiko  kollatöbbi, mis temmä soamehhi tuhhande  kaupa mahhamurrab ja hauda sadab. Muidogi ei tehta sest Prantsussemaal suurt jutto. Se on imme, kui laiali Prantsus ennast püab lautada: ühhe jallaga seisab ta Italiamaal, teisega Hinamaal, kolmandaga Kohhinhinas, neljandaga Madagaskaris, wiendaga  lõuna merre "saarde peal, Otaheitis :c., kuendaga Alshirias ja seitsmendaga nüüd Meksikomaal.  Amerikama ellas siamale ilma temma  nõu ja abbita, agga sedda ei arwa ta korda minnewad. Tärmini ep olnud tal jädawat  paiks Amerikamaal, kus jalgo wöis toetada, sedda püab nüüd Meksikus assutada, ja Meksikomehhed ei jõua tedda omma ramoga  mitte koeo sata. 'Seal saab ta siis ümbert  kaudo naabrid käggistama ja Pöhja- Amerikamale hambid näitama, nendasamma ka Inglastele meletulletama, et temma kässi Kesk- Amerikast põhja pole ja lõuna pole üllatab. Inglismaalt. Zöulo ees on (22. "Dets.) ni kange põhja torm ülle Znglisma  käinud, et laewadele ranna äres suurt kahjo teinud. Landonis on ta hea hulk kattuksid  ja telegrahwi postist mahhalöhkunud. 14