taggafl tulla ja tännawune süggise olla paljo "parrem, kui willo ja wihmane sui mis seal olnud;  neil paistnud weel minnewa ku löppetusses  ni soe paike, et innimessed käies ja seistes  pude willusse hoidnud, muido lönud pea higgisekS. Noh, nemmad ellawad ka hea tük maad meitest löuna pool, seal maal, kus nende kulus Shampanjer kaswab, mis korgid lakke wiskab ja pead kihhama ajab. Agga tännawo  peab sellesinnatse kuulsa jodawa wina saak neil mitte suurasst ollema, mis ka suise pahha  ilmade sü ütlewad ollewad. Prantsusse pibomeestel on se kord mokkad  wingus: tubbaka hind töstetud hulga körgemaks,  kui enne olli. Kronul alla rahha tarwis ja parrem ikka tubbaka ja mu himmoroa  peale surem hind panna, kui pärris iggapäwase  ihho ja ello üllespiddamisse peale, ehk se kül pibomeestel ja mu maiusse nõudjatel  mitte suurt römo ei te. Kui tubbakas kallis, tömbago mönni suits wähhem. , —' Prantsussed ei pea kül suga ütlema, agga süddames wägga sowima, et Austria Jtaliamaal peale hakkaks, sest siis õlleks neil jälle asja wahhele tulla. Sedda teab Austria ka, ja sepärrast on lota, et omma pealehakkamissega  ehk mitte ni eddew ei olle, nago minnewa  aasta, kus Prantsusse käest hawo sai, mis praego alles wallutawad. Wenetsia makonda  hoida, on Austriat tööd jubba küllalt. Inglismaalt. Wihm sajab igga innimesse  peale, kes al juhtub ollema, olgo saks ehk sant, üllem ehk allam. Znglisma kunninga  proua olli hiljuti patserimas ja wihma hoog ähwardas enne lossi jöudmist peale tulla. Tee peal pakkusid mönned kotipoisid ommad wihmawarjud  kunninga prouale ja neile, kes Lemmaga  kasas ollid, mis ka tannoga wastowöeti. Ni pea kui lossi olli jõudnud, satis kunninga proua igga kolipoisi wihmawarjo jälle taggasi ja kuldpenning mehhe peale ka ühheö, mis omma römuks piddid prukima. Agga sedda ei teinud nemmad mitte, waid kuldtükkile lasti kullaseppa jureö kand tahha tehha, ja igga pois kannab sedda kunninglikko kingitust mäl- lestusseks, mönni kaelas, mönni omma uri ketti külges. Parremat egga pahhemat põlle mul st kord Inglismaalt üttelda. Hispaniamaal on üks kurn innimenne  omma kunninga prouat püssiga lasknud, agga  Jummala önneks, ei olle kuli peal olnud, muido õlleks hirmus önnetus wöinud tulla. Muidogi wöeti sähhärdune kurjateggia warsi kinni, agga kohto ees tulli wälja, et tal kunninga  proua wasto middagi ei olle, waid mehhike melest seggane on, kes enne sedda, önneto loom, mitto korda isseennast olli püüdnud  ärrahukkata. Mis temmaga tehhakse, sedda minna weel ei tea. TArgimaalt. Türgi Sultanil on hea ön olnud, üks wägga rikkas üllem Konstantinopolis  surnud neil pairvil ärra ja jätnud omma suurt warra, pranki (12^/? miljoni höbberubla) keik Sultani pärrida. No fago peale, temmal mehhikesel on ka rahhakoppikut  tarwis. Ta rigi rahhalaegas peab ennamist allati tühhi ollema. Söawäggi karjub  palka, Sultanil põlle anda; õlleks ka tarwis laewo ehhitada, suredtükkid wallada ja üht ning teist tehha, agga mis sa teed tühja kaega? Siriama loud on alles sassis küllalt.  Prantsusse söamehhed, kuida teame, on nende asjo seal õiendamas, se on: Drusimehhi  nuhtlemas, kes nuhtlusse wäärt on. Agga sellega ei käi weel Ristlaste käsfi seal hästi. Muhamedi rahwas kirristawad hambid,  et neid palja ristirahwa pärrast nuhheldakse,  nago olleksid nemmad kurja teinud. Ristirahwast tappa, millas olla Muhamed sedda  ärrakeelnud ! üks Drusi üllem on ähwardanud  (ja nisugguses asjus peab Türklane allati sanna), et kui temma peale käiakse ja tedda ristirahwa hukkamisse pärrast nuhhelda tahhetakse, siis olgo need 80W ristiinnimest, mis weel temma wallitsusse al ellawad, igga pääw walmis, et neid keiki wimist enne ärra lasseb tappa Kas kulete? Hinamaal on ka jubba pagganatte ja ristirahwa wahhel werri jooksnud. PrantsuS- 349