suggu, agga mõistlik mees, kes nende nöuus ei olle, on neile nago okkas silmas, ja sadaksid tedda ma põhja. Sedda püüdsid nemmad keige temma sugguseltsiga kihwti surma sata. Sedda ollid nemmad õelad innimessed, ei tea kuida temma löune roa sisse pannud. Keik jäid kül haigeks, agga ommeti ei olle kegi weel surma ohwriks sanud. Nisuggused innimessed  ei häbbene ennast „issama peastjaiks" nimmetada! Onneto Polama, sööb isse omma  lapsi! Jälle ueste seisab awwalikkult luggeda, et katoliko pappid keige hullemad mässamisse tulle öhhutajad olla, kes jubba enne Zöulo ammo kantsli pealt rahwast mässamissele ärritanud ja selle tarwis rahha korjanud ning nende nimmed ülles kirjutanud, keö ollid lubbanud mässajate nöuusse heita. Mitmed wgngid tunnistawad, et neid wäggise kasa wetud ja surmaga ähwardud, kui ei tahtnud kasa minna  „Wennelasi tapma." Mönne mässajate salgal on pappid kasas, kes jubba ette nende pattud andeksandwad, kui nad peaksid Wennelasi  tapma. Ka on mõisnikust nende seas, kes küllast küllasse käiwad ja tallo rahwast hirmsast  ähwardawad, kui ei tahhakstd üllekohto nõu ettewötta. Sest mässamisse tulle sütajale on auwäärt tallorahwas nago märg kattus, mis >ei tahha pöllema hakkata, kellest surem hulk ennast kellegi ähwardusse egga töötusse eest mässajate kilda ei heida, ja se murrab ommal  aeal mässajate kaela. Keige peale, mis mässajad tallorahwale töotawad, wastawad need: „Meie tunneme teid, teie tete üllekohto tööd ja tahhate meid ennestega hukkatusse sisse tömbada, ehk pärrast nuhtlust meie kanda jätta. Nüüd lubbate meile taewast ja maad palgaks, kui jao aeg tulleb, siis tallate meie kukkil. Nüüd on meil armolinne Keiser, kelle jurest teie üllekohto wasto abbi leiame: kui mässajaiks olleme sanud, kelle jure peame siis minnema? Meie tunneme teid!"  Mitmes  paikus on mässamisse tulli selle läbbi warst kustutud sanud, et tallorahwas kurja nöu aegsaste üllesse annud. Sepärrast ei olle ka maal weel mässamissest pea middagi nähha. Mässajad lootwad, et kui nende hulk on ennam kaswanud, nemmad siis tallorahwast  wäggise tahtwad mässama aeada; agga selle wasto sawad wist Wenne wäe pajonettid  heaks rohhuks ollema. Siamale püüdwad  nemmad sure holega linnadest omma hulka kaswatada, kus üllekohtusi innimessi möisnikude, ammetmeeste, hantwärkide ja mu rahwa seas küllalt on, kes kergel melel mässajate  järrele jookswad. Mitmed mässajate salgad on ennamist hantwärgi sellidest ja pursidest  kokko pandud, nende seas ka paljo toapoissa  ja kutsarid. Mis mässajate werrejännust könneldakse, on hirmus kuulda. Wenne ja saksa krono teenrid, kus neid ial kätte sawad, seal neid ilma armota ärratappawad, ja ni hirmsaste, kui ei sünni räkida: silmad pistetakse wälja ja pead taotakse purruks ! Ühhes kohhas lõhkusid mässajad öse sallaja raudte ärra, ja kui warsi pärrast sedda söameeste woor tulli ning ei teadnud, mis olli sündinud, said seal paljo söamehhi hawatud ja surmatud. Eest otsa hulkusid mässajad weikse salgade wisi ümber ja teggid kurja: nüüd peawad püüdma ennast surema hulgadesse koggoda, agga wenne  wäehulgad ei anna neile aega egga rahho. Paljo on neist jubba langenud, paljo wangi wöetud ja paljo hulkuwad möda metsi ja tewad  kurja. Mässajate pärrast on nüüd keik Polama waewäs ja wangis. Warsawis ei tohhi ial ennam, kui 3 innimest ulitsa peal kous käia ehk seista. Keik innimeste kokko jooksmissed, ka tullekahjude jures, on kangeste ärrakeeldud.  Keik toauksed ja howiwärrawad peawad  öhto kello 9 lukkus ollema, ja pärrast sedda ei tohhi kegi ennam ilma latre tulleta ulitsa peal käia, ja pärrast kello 11 künni hommikuni ei tohhi kegi innimenne ulitsa peal olla, muud kui söawahhid ja nende üllemad. Keik trahterid ja öttepodid peawad kello 6, ja keik jodawa winakeldrid ja kandiitre maead kello 9 kinni ollema, muido langewad perremehhed  raske trahwi alla. Nendasamma on ka ennam ehk wähhem teiste linnade luggm Mikspärrast? Kurja mässamisse pärrast! 53