aeaks teiste wangiks sanud, mis siis peame ütlema? Kui iggauks neist wäe peale minnes 600 rubl. õlleks rentrendi peale pannud ja taggasi  tulles 1200 rubl. eestleidnud, misga ilma hirmota ühhe ehk teise pärriskohha hinda õlleks wõinud kussida, kas se mitte paljo mõnnm sam ep õlleks olnud? - Zlgga mis teed innimestega,  kes mõistlikko järrelemõtlemist iggawaks asjaks piddawad! Põlle siis mitte immeks panna, kui „Ria seitung" sedda rahharaisko Liwima tallorahwa  tõssiseks rikkusse tahhendusseks peab. Se rahha tulla ennamist waesema rahwa taskust, sest „pärris rikkamad" perremehhed ja nende essimessed  poead olla muidogi liiskowõtmissest lahti. Meie agga ärgo pango sedda kegi ilmasjata pahhaks ei pea sedda mitte rikkusse, waid rummalusse  märgiks, mis Lühhi kartus sureks kaswatanud.  Üttelge isse, kui meie üht perremeest, kes maggasini wiljast ellab, igga Pääw näenie saia söwad ja satterkues käiwad, kas woiksime kül öölda: se on tõssine rikkusse märk?" - Meie ei ussu mitte. Ei olle keik kuld, mis hiilgab egga keik rahha, mis kõlliseb. sPolitsei sõnnumed.j lanuari ku teise pole sees ei olle õnneks ennam üllesantud, kui 2 tullekahjo, mis agga ka 1020 rubl. eest kahjo teinud; agga 12 warganäppud on habbemattamad olnud 2489 rubl. wäärt, muist rahha, muist asjo ärrarisuma. Student Werneril,  prohwesser Strümpelli maeast Tartus, näpvati  36 rubl. eest rideid ja 70 rubl. rahha ärra ja tömehhe lürri Birki aidast 27 rubl. eest rideid. Willandis on kaupmehhe Wernke maeast 63 rubl. eest rideid ja rätsep Pauli pöningult 5 rubl. rahha ja 6 rubla eest rideid ärrawarrastud.  Äkki li st surma on sanud: 1 soldat Salatsi jões ärrauppunud, 1 Poisike Dünajõe peal nisudega lahtise kohha Peale sisseknkkunud, 1 pois Walga pool pu alla jänud, 1 tundmatta mees Rigas winapodis surnud, 1 mees Roosna mõisas,  Hans Sawwi, massina alla jänud, ja 11/2 tundi parrast surnud. - lubba 10. lanuaril leiti Tartus ühhe naesterahwa snrnokehha, kedda  rietest tunti leske Amalie Oberg ollewad, kes jubba 3 ku eest Wassula mõisast olli ärrakaddunud.  Kaks lapsukest on Rigas wäljapandud  ja leidjate hallastusse holeks antud, 1) näddalane tüttarlaps Mitawi-allewil ühte wöör- kotta ja 3) ueljanüddalane poeglaps ühte prüggikasti.  Mõllemad said muidogi ärrakorristud. sßia kaupmeeste arroj on ka tcinnawo  kirja pandud. Seat on aastal 1866 ütteültse 693 kaupmeest kilderahha maksnud ja neist on 193 essimesses ja 500 teises kildas. Ria kaupmeeste seas olla ka 15 mõisniko suggu meest, 5 essimesses ja 10 teises kildas. TaMnna kubbermango mapäwa uõupiddamissed,  mis 19. Detsembril 1865 Polele jäid, on eile pääw, se on 8. Märtsil enne lõunat jälle neste peale hakkanud. Küllab „ Tallinna seitung" sest ommal aeal ka üht ja teist saab kõnnelema;  temma on selle Polest juttakam kui Nia omma, kes mapäwast ennamist wait seisab, nags kõlguks temmal tabbaluk su ees, ehk kül muido pole rohkem kõnneleb, kui keik temma noremad õed Vallimaal. Peterburgist. sKeiserlikkust hõbbep  uima stj, mis 16. Aprilli ku päwal kätte tulleb,  on nüüd Peterburgis paljo kõnnelemist. Midda kurwem minnewa Aprilli ku meie armolisse  Keisri Herra ja temma suggumõssale olli, kui Jummal nende essimest poega ja aujärjepärriat  ärräkutsus, sedda rõõmsamaks sago tännawune,  mis peale jubba mõndasuggust ettewalmistakse.  Kuida ennegi ööldud, olla Preisi kunningal  ka nõu, seks rõõmsaks päwaks Peterburgi linna tulla. Kui prints olla kunningas Willem keisri Aleksander I. ja Nikolai I. aeal kül ennegi Peterburgis käinud, agga kunninga põlwes egga meie praeguse Keisri aeal weel mitte. Kui Manna  ellatant Eüropama tännawo kewwade illuste magggusi jääb ja sõatulli kohhegil põllema ei sütti, (mis Preisi ja Austria Mahhel omma saki jaggades weel keige pealt wõib tulla,) siis samad  Peterburgi keiserlikkud hobbepulmad Mist mägga sured ja rõõmsad ollema. Lasko Jummal  korda minna. Teine laeno pabberite hind on rigipanga polest 105 Prots. peal seisma seatud.  Kui paljo neist sadda miljonist weel järvele  on, ei tea meie, kuid ni Paljo, et warsi essimessel päwal Zl/2 miljoni eest ärrawõetud. raudteed.j Üks wennekele 77