piinata ja õppetud rahwas üksi sure heamele ja rõmuga luggeda. Agga meie ramatus, kus on seal lemma illo? Kus on seal Grimmi lapselik kõnnewiis, kes meid isse ka jälle lapsiks teeb ja nago nore aea sisse taggast kannab, kus neid juttusid omma amme suust kuulsime? Kõigist neist asjust ei olle seal middagi leida, agga küllalt  sedda, mis seal ei tohhiks olla. Nüüd küssime mikspärrast sawad sesuggused waesed ramatnkesed üllettltse trükkitud? Wastus: sepärrast, et neid rahwas ikka weel roh keste ja wahhel pealegi üksi ainult ostab. Parremad ramatud on ennamist üksi suremad ramatud, ja neid ei wõi jo kegi kue koppiko eest müa. Sesuggune ostja maksab omma paar koppikut wälja, pistab selle eest tükki 5 ehk 10 lehte Lasku, ja arwab nüüb õnnega kous ollewad, agga ei teagi, et õnnega kous ollemine üksi ramato  müja Pool on. Ehk saab wast assi selgemaks,  kui nattuke katsume rehkendada. „Willem  Molnau" on nelli lehte suur, wies on eessõnna;  ramat on tühhi assi, agga hind ka tühhi, paljalt kuus koppikut. Kuidas õlleks agga luggu, kui meie hea ja surema ramatude hind eh? weel weiksem on? „Perüama wimase Inkal" on 70 lehte, se on 17 kord rohkem kui „Willem Molnaul," ta peaks ka 17 kord ni paljo, se on 1 rubla 2 koppikut maksma, agga ei maksa rohkem kui 20 kopp. „Ma ja merre pildid," mis 1 rubla 90 kopp. tulleks, maksawad paljalt 28 koppikut. Ue „Koli luggemisse ramato" hind peaks „Willem Molnau" hinna järrele ilma pilditeta ja pokimatta 1 rubl. 80 kopp. ollema, ta ei maksa agga kõigega ühhes rohkem kui 50 kopp. Sesamma luggu on igga surema ramatuga, nago: „Kallewipoea laul," „Mailm ja mõnda, mis seal sees leida," n. n. e. Ka meie kõige kallim  ramat: „Eestirahwa ennemuistesed juttud," Somemaal trükkttud, kelle hind 1 rubl. 40 kopp. on, ei olle mcke weikese ramatude hinna järrel kallis, sest sus peaks ta õigusse parrast kui ta pabber neist ka kümme kord parrem ei õlleks, peale kolm rubla maksma. - Kas mul nüüd weel tarwis ärmselletada, mikspärrast trükkisad ni wägga hea melega neid weiksid ramato uimmekandjaid  trükkiwad ja suremaid, targa meestest  tehtud ramatuid wastagi ei tahha wõtta? Selle küssimise peale wastago iggaüks luggeja isse. Jggaühhe kohhus meie seast on agga, kõigest jõuust sesuggusse asjade wasto wõidelda, mis meie terwe rahwale kahjuks ja teutusseks on." C. R. 9. Ommalt maalt. Tartnjt. sWeel nattuke „Lühhikese tohtrejutlusse" kõrwa, mis Vr. Bidder  meile hiljuti piddas, panneb prohwessor Dr. v. Holst weel paar sõnna jure. „Klinikus sawad ütleb prohwessor naesterahwas, kelle haigus sedda tarwitab, tohherdamisseks  ja holekandmisseks wastowõetud, nõndasamma samad haiged naesterahwas, olgo linnast  ehk maalt, klinikust rohto ja abbi nõu, kui nemmad seatud aeal senna tullewad, sedda otsima.  Seks seatud päwad on näddalas: Esmas- Pääw, kesknäddal, rede ja laupääw; samad  agga, kui assi häddaline, ka muil päiwil haiged wastowõetud. „Tullewa poolaastal ja eddespiddi sawad kliniko käimisse tunnid enne lõunat kello 8 —9 ollema, mil prohwessor sealt leida on; peaksid need haiged, kes kaugelt peawad tullema, nimmetnd warrasel tunnil hiljaks jama, siis on selle tarwis, isseärrams kui haiged klinikusse peawad jäma, ämmanaesterahwas ja prohwessori abbiline iggal aeal klinikust leida. „Naesteklinikus on tännawo kuuni siamale 60 lapse-emma mahhasanud ja 70 muud haiged naesterahwast tohherdada olnud; ja peale 100 naesterahwast, kes muial korteris Mid, klinikust rohto ja Lohherdamist sanud." Wallawannemad, kes ammanaeste tarwitusse  parrast nõu tahtwad küssida ja neid õppima  sata, mingo ehk saatgo prohwessor Dr. v. Holsti jure kulama. Temma ellab ommas maeas Ria-ulitsas v. Willpoa ja v. Seidlitze maeade wahhel. Tarto makonnast. s 2 5-aastane am- Kahjo, et meil rnmi ei olle sest pikkalt kõnnelda. 18. Nowembril on Pallamusse  kihhelkonna Kuddina walla koolmeister H. Kohl omma 25-aastast ammetipühha piddanud.  Oppetaja, köster ja 10 koolmeistrit olnud tedda korilauloga üllesärratamas ja temmale  õnnesowimas, mis temmale, muidogi teada, 387