OHHem; sea! HM jubbs ue asstast sadik 14! inniwest surnud, ja keik ennamistt näljMhwusft  haigusesse» Libelitst kihhelkonnas,  mis Kuopia kubbermangus, kus hädda Veel ni wägga suur põlle, ja stpärrast ka teistest wahhem abbi sanud, kirjotakst 23. WMil: ..Nälja hädda on siin tuttaw assi ja surm -nisamma tuttaw wöeras.. Muido M meil aastas 250 kuuni 350 surnud; selle wästo M neil st aasta jubba 500 surnud maetud. Neist vn otse 10 nälga surnud ja keige wähhem 200 waest toido läbbi üht ehk teist többe sanud; wee-többi, tihwus ja köhhuköbbi,  SR iggapäistd haigussed. Tihwus on surma woorrüter ja köhhu-többi Kaswi koggokonnas on st aasta nelja ku aea fees 320 innimest surnud, kus muido aastas  rohkem kui 220 põlle olnud. Niistä kih- HWonnas , kus umbes 12 Mhhat hinge, on ärrudlane assi, km aastas ZW innimest surved  ja st aasta olla jubba 500 surnud. >— TUusmemis olla ue aastast savik jubba 180 surnud; ni paljo olla muido aasta läbbi olnud.  Leppõwirtes, kus ka 12 tuhhat hinge, on nelja kk aea sees 666 innimest surnud js peale selle weVl 09 wöerast kerjajat; ühtekMs 726 iiMmest Maetud; ühhel puhhsl ol- Aud 110 surnud matta. Pielisjärwis, kus H—lo tuhhat hinge, on 476 innimest surnud,  kellest 36 otse nälga surnud. Jösu Nnnakesftst kirjutakse 8. Mail: ..Meie ümberkaudu  on näljahädda räkimata suur. Zggas paikas on pool allas ti ja ärranälgind ümberhulkujaid  kerjajaid, nihästi nori kui wanno leida, kes wimaks keik otsa leidwad, sest et wägga pissut on, kes mitte iösiennast, weel wähhem teisi aidata jsudwad. Senna körwa MLewsv weel hirmsad asjad. Üks abbiello rahWa paar Wissanud omma kaks last jõkke, e: nad ftdda hirmust nälja surma ei peaks maitsma. Üks wannadlane mees pistnud ühhe poisile, kellega ta te peal kõkko juhtu-7-a:,  noaga süddamesse ja öölnud ftdda ar- temms wasto teinud ollswad, et i.: : hirmW häddast peästekud saab. Wõeralt maalt. Hommiko Preisima mh- wal on sefsmma södda näljaga,. Ms siin meie lähhedal, Tallinna- ja Ssme rahwal on. Renda kuida siin, on ka seal awwitajad seltsid kokko asfunud, et nälga rahwa kallalt ärraröhhuda. Tossi on, leiwa pudus on suur ja rahwas peab mõnda päwa kassina ja waese toidoga läbbi aeama, agga tullewad ka päiwi ette, kus üsna ilma rasuta peawad ollema. Põlleks nüüd neid eestmurrstseja seltsist', mis armastus kokko stddunud/ siis ei tea meie mitte, kuida luggo õlleks läinud ja kui mitto surnud naddalas  rohkem olleksime mlllda pannud. Ka Preisi abbiseltsid on holega teinud, mis ar- Mastus nende käest nõuab ja ommad käed ni laialt wäljasirrutanud, kui se neil ial woimalik  olnud, misläbbi se neil ka õnneks läinud, et ükski pslle nälga surnud. Agga keige suren!  rahwa wasnlane olla praego näljatihwuse többi, mis ennast pärris tihwuse többega kokksheitllud  ja kaunis laialt wäljalautanud; se tappa wägga paljo rahwast. Ta olla paljs kurjem innimessi tapmas, kui kolera többi; käia kaugelt wimasest ülle. Krono on ka ommalt poolt teinud, mis ial woimslik, et nälg ei saaks liga tehha, andnud neile tööd ja tenMust. M ttchhat tömsest Ma ssläbbi omma üllespiddamist sanud; arwatakse  neist kaks kolmandike ollewad, kes tõta olleksid janud, kui krono neile tööd põlleks andnud.  Rüüd, kus pöllo tö kätte tulli, tarwitas  igga pöllomees issi tsrahwast, ja ööldakse mönnes kohtas jubba suur tömeeste pudus käes ollewad. Selkombel on tömeeste klassist nälg ärraaetud, egga põlle sedda ennam karta, et weel nälga surrewad; ommetige peab krono tö kohta künni ue leikusseni lahti hoidma, et kui kegi peaks tööd otsima, sedda sealt kohhe sada woib. Talliwilli olla tännawuse warrase korraliste ilmade läbbi imme modi kossunud, ommetige põlle ta iggas kohtas ühhe suggune, mis minnewa aastasest hiljast külwist ja mahhateggemissest  ning märjast aeast tulleb. Üks ossa pöldusi jänud koggoniste küllimate, mis nüüd suiwiljaga küllitud sanud, mis läbbi siis se aastane rukki ja nisso saak Keskmine saab ollema. Selle wasto woib, nende wägga korraliste rimade läbbi wägga hästi mahhatehtud  suiwiljast Head leitust lota. - Murre 184