rane õnnetus om rasse kanda; lummal hoitko selle eest! Kui naene ärrakoleb, wõttat töise jälle; ent kost sa aida ja warrandusse ennamb kätte saat!" - Üks Eesti wanna sõnna ütleb: sessiärralden  siin pool prugitaw): „Kel naesekolesse,  õnnelik mees; kel hobbese kolesse, õnneta mees!!!" Ma küssiu: kas on ühhe nisugguse abbiello wahhel suremat armastust, kui hobbose wahhetaja ja hobbose wahhel? Armastus on abbiello  rahwa ainus sidde. Ja „ Armastus on tuggew kui surm," ütleb Salomon ommas üllemas laulus 8. Pät. 6. salm. Üllem laul on, peale selle, et ta Kristusse ja temma koggodusse armastust  tähhendab, ka üks õige abbiello rahwa pegel. Armas abbiello mees ehk naene, wata senna  sisse mõistussega! Agga mis üllemal nimmetud  kahhetseja abbiello sidde on, sedda ei tea ma, armas Eestiwend, mitte üttelda. Sedda küssi kukkede käest. Kui so maea ja warrandus,  mis eest armas taewane Issa meid keikihoidko,  peaks ärrapõllema, siis Peaks so keige essimenne  küssiminne ollema: Kas ommaksed ja keik innimessed  on peastedud? Kui se nenda on, siis laula: „Ehk kül leek ou laggestanud, Tulli puhtaks põlletanud, Warrandusse ärra wõtnud, Naesed, lapsed paljaks jätnud: Siiski rõmus ollen minna, Taewa Issa, Sinno tenna, Et mo armsad mull' weel jätsid Ja neid önnetussest peastsid!" Mast» asjust.j Ria seitung teab juttustada, et Länemerre-komitö ettepannemisse peale Keisri Herra 4. lunil olla lubbanud: 1) et Lihwlandi üllema makolide kohtul wolli olla aega möda koliasjadega ni kaugele minna, et keigewähhemast igga 500 Lntterusse usso meeste hingede peale üks koggokonna-kool saaks assutud;  2) Ma-koggo?ondandele saab lubba antud, tallo wakkoma jaust koli kohhaks 3 wakkamaad wõtta, kui mõisnik mitte isse ja ilma rahhata ei peaks andma; ommeti nenda, et matük mitte tallo keige tarwilissemast kohhast ei sa ärrawõetud,  ja 3) kui matnkki ilma rahhata ei anta ja koggokond ning mõisnik hinnaga mitte kokko ei sünni, siis peab kohhuS sedda Lallorahwa seadusse H 44 järrele õiendama ja otsust andma. Laiemalt meie sest asjast weel ei tea. sPõllosagi ja maealomade uäitmissesti teeb sül Ria seitung jubba pikka jutto, agga meie tahhame enne keik ärraodata ja siis ühhe korraga lühhidelt kõnnelda. Nenda Paljo teame, et paar päwa enne lanipäwa 23. lunil ärralõppis.  27,900 innimest ollid seal watamas käinud  ja kullo tassumisseks 10,000 rubl. sissetulnud. sUns kindxal-superdent.j Jampäwal  sai Lihwlandima uus kindral-superdent, endine  Tarto surekoli prohwesser ja õppetaja Nr. A. Christiani Nia linnas Jakobi kirrikus ammeti peale seatud. Lihwlandi kosistoriumi präsident v. Stryk olli tedda wannutamaS ja temmale ammeti-cmristi ümberpannemas.  Aitko  nüüd lummal keik omma nimme auuks ja Lihwlandi Ewangeliumi usso koggoduste hinge kassuks tulla. Pernust» Maltswet Pernust Paide ja sealt Tallinna.j Mõnne päwa eest olli üks Perno sõbbec siin ning meie küssimisse peale: MisMaltswet teeb? Olli wastus: „lubbawidi, käed ahhelas, kronomeeste wahhel Paide!" Teisel päwal juhtus üks Paide söbber meie tuppa, ja sellesamma küssimisse peale olli jälle wastus: „lubba widi Paidest Tallinna, kus tedda ammo odatakse!" Kas sa nä, Lemma tee lähhäb jo nago auroga. Paades olla temma ka üttelnud,  et wimast korda neid käeehtmid weel tahta kanda ja köllistada, mis tal nüüd kätte ümber on. Tehko sedda kuida teeb, agga peaks ta waese rummala rahwa kassuks omma söuna pid-- dama! Temma järreljooksmissest paistab jälle selgeste wälja, kui rummal ja kerglane weel suur hulk Eestirahwast on. Kahhekordsed kannad  selle järrele jooksma, kes muidogi jubba Eestirahwale kahjo küllalt on teinud! Nende eest, kes tedda Krimmis tagga kirruwad, on ta taggasi  pöggenenud, hakkas siin jälle ueste peale ja eks se jõlledam kui jõlle ei olle leiab ikka weel mehhi ja naesi, kes temma järrele jookswad! Südda wallutab ööldes, agga Peruus on ka nisuggusi küllalt olnud. Waewalt olnud ta wangis, siis on keik kergemeelsed tedda waatma  jooksnud ja mitto prohweti õnnetusse Pärrast  põlle nurgaga silmi pühkinud, nags sünniks 227