peale kallale kippuwad, nago 7. Now. ühhe naesterahwale sündinud, kes allewilt õhto linna sõitnud, ehk kül se kord weel palja ehmatussega peasnud. -7 Siin Tartus sündis sähhärdusse kaarnaga kaunis naljakas tük, üsna sellesamma kattukse al, kust ka meie „ Postimees" wäljaantakse.  Tener Mihkel Fuchs ellad wõlwitud wärrawa  al, mis maea all howi peale käib, ühhes pissukesses kambris. Õhto kella 5—7 wahhel Mi La wälja läinud ja ukse kinni pannud. Hea sõbber tulnud takka järrele, wõtnud omma wõtmega ukse lahti, toast kasti selga ja sellega omma teed. Õnnega sanud mees omma koormaga  Dom-mäele, 300 rubl. rahha ja mõnned muud wäärtasjad kastiga selgas ja wabbiseja wargasüdda rindas. Dom-mäel juhtund kegi emalt wasto tullema. „Se on so kinniwõtja!" hüüdnud kurri süddametunnistus rindus. Warras wiskanud kasti olla pealt mahha ja Pannud plaggama.  Ja kes olli se wastotulleja? Üks lombakas, kes margast middagi ei teadnud ja kelle eest temma nisamma hästi kõige kastiga omma teed õlleks wõinud minna. Agga nõndap on kurri süddametunnistus! Mihkel sai omma kasti kõige rahhaga teisel päwal kätte. Warras mõis pärrast pead süggada. J annamaalt. tullekahjo.j Kes Paides on käinud, teab kül, kus Reepallo kõrts, mis Kirna mõisa järrele, paar wersta linnast  kaugel seisis. Selle kõrtsiga on tulli hiljuti hirmust teggo teinud. Mitte üksi kõrts ei olle mani ärrapõllenud, waid tulli ö aeal hakkanud ja 7 in nimest - kõrtsmik omma naese ja kahhe lapsega, üks haige naene omma tallitajaga ja üks hantwärk - on sisse jänud ja nendega ühhes ka kõik lomad, mis kõrtsi kattukse al olnud,  tullesurma sanud. Kui kattus jubba iggalt Poolt olnud mahhalangenud, olla wist kõrtsmik ommaksetega üllesärkanud, agga et ennam wälja ei sanud, olla nemmad toa alla keldri puggenud, kust neid Pärrast küpselt wäljatodud! Meie otame selle polest weel selgemaid sõnnumid. Peterburgist. sW ennema postid ja telegrahwid.j Aastal 1865 ollid Wennerikis 2 pealinnade postammetit, 60 kubbermangopostkontori,  607 makonna-postkontori ja 3721 jama. Nende läbbi said nimmetud aastal läkkitud 20,021,566 kirja ja pakki, kelle seas 2,129,616 rahhakirja; meie Liwimaalt 648,924 kirja ja pakki. Peterburgis tulli 100 maimesse peale 238, Liwimaal 65, Eestimaal 61 kirja. Rahha sai postiga eddasi taggasi ehk ühhest kohhast teise sadetud 737,180,992 rubl. 53 kopp. Wennema telegrahwid ollid 1865. aastal 31,902 wersta pikkad, agga et mitme postide peal kahhe ja kolme kordsed tradid on, sepärrast olli tradi pikkus 56,390 wersta ja ülle rigi 326 telegrahwi kontori. Nende läbbi on käinud  ülleültse 948,189 telegrammi, kellest 773,541 ommale male ja 174,648 wõerale male. Nende kahhe wiimse aasta sees on mõllemate hulk muidogi suremaks läinud. on tännawo künni 26. Okt. sissetulnud 30,433,172 rubl., mis peale 6 miljoni  ennam on, kui mullu. Kulda ja hõbbedat on wäljawidud 11,676,110 rubl.  miljoni  wähhem, kui mullu.) Mutterusse usso koggoduste abbikassagaj,  mis mitte rõmus kuulda ei õlle, Näitab assi aasta aastalt mäest alla ehk taggaspiddi  minnewad. Eest otsa tulli 40,000 rubl. aastas sisse, 1865 jubba 35,000 rubl. ja mödaläinud  aastal mitte ennam kui 29,218 rubl. 30 kopp. Kas nõnda eddasi peab minnema? Mis wigga seal ommeti peaks ollema? Pea wigga saab kül omma usso ja ussowendade armastusse  pudus ollema. Mõnnes kihhelkonnas  wõib se õige raskeste süddame peale wauda, kust ni naero ehk nutto wäärt wähhe andeid tulleb ehk middagi ei tulle. Rägitakse rahwale sest ni wähhe ehk on nende süddamed ni kõwwad,  sedda meie ei tea, agga halle on, kui assi, mis peaks rõmoga eddasi minnema, kurbdussega taggasi lähhüb! Ria zeitung annab selle wasto mõnda nõu, kässib reisiõppetajaid wäljasata, zeiwngides  ennam kõnnelda zc., agga kes teab etteüttelda,  kas aitab. Hea õlleks agga, kui meie koggodussed õige ellawalt selle peale mõtleksid, et meil ka Eestiwendi wõeral maal Kaukasusses, Peterburgi ja Pihkwa kubbermangus)  ellamas on, kes ilma meie wennalikko abbita  lummala sõnnast ja saakramentist peawad ilma ollema. Kui sedda nüüd mõnne koppiko andmissega aastas neile woime sata, kes 365