Peterburgist. sLiast Sealt linna wannemad kaebawad wägga raskeste lia jomisse ülle, mis nende silmad seal sures linnas  sure kurwastussega igga pääw peawad näggema. Minnewa aasta essimessel Julil olnud üllepea 3519 sesuggust kohta, kus innimenne  omma mõistust kange weddelikko läbbi seggaseks wois tehha. Neist on 3469 kõrtsi, kus agga ennamiste wina müakse ja teised on trahtirid  ja muud selle nimme wärilised kohhad. Keskelt läbbi arwata, tulleb igga nelja maea kohta, kus 293 innimest sees ellawad, üks_ kõrts. Siin põlle wanna ja nore, meesteja  naesterahwa wahhel wahhet. Arwame agga  ükspäinis need, kes peale 18 aasta mannad,  siis tulleb igga 129 hinge peale üks kõrts. Wöttame senna jure weel keik jodawa wina keldrid, sest nende sees müakse ka kanget  joma aega, siis same igga 89 hinge peale ühhe sesugguse sisse wallamisse kohta. Selle kahhe ühhe pole aasta sees, kus uus wina aksi seadus wallitseb, on jomisse kohtade arro seal linnas 18 korda suremaks läinud. Kül on kurw kuulda, et innimessed aina winast tahtwad ellada! - sOnnetussest raudte Üks Peterburgi seitung könneleb ühhest önnetussest,  mis 12. Januaril Peterburgi-Mõskma raudte peal juhtunud: kaks wankert kolmandamast  klassist ehk jaust, kus soldatid sees olnud,  hüppanud ropetest wälja ja kukkunud 4 arsinat süggawa maddalusse sisse ümber. Üks kolmas wanker, olla otse nisamma röpest wälja läinud, põlle agga mitte ümber kukkunud, sest et temma essimenne tedda kinni piddanud. Õnneks põlle seal suremat kahjo sündinud, et kaks soldatid kauniste piggistud sanud. sSant merre Nende allaliste pehme ilmade läbbi, mis meil tännini olnud, ei pea merre te Peterburgi ja Oranienbaumi wahhel suur assi ollema. Wöiwad agga ükspäinis  need sedda teed käia, kes temmaga tuttawad.  Mitmes kohtas olla sured augud sees ja kes neid ei tea, lähhäb ülle pea ja kaela sisse, kui tal head terrawat ettewatamist põlle; sepärrast ööldakse: ei tohhi keik sedda teed sõita, waid agga ükspäinis need, kellel ta hästi tuttaw. sSola tol Kui sool hinna polest tõusnud, siis põlle se kaupmeeste sü, waid nemmad peawad se aasta kronule kallimat tolli maksma, kui minnewa aasta. 9. Webruaril 5865 andis krono sedda lubba  Tallinnas, Kurresares, Kundas, Haapsalus,  Wirtsus, Hainastes, Hio-maal ja Pernus  Wäljamaalt sola sisse tua, ning olli kaupmeestel  19 koppikat puda pealt tolli maksa ja sedda lubba anti künni essimesse Januari ku päwani 1866. Nüüd nõuab agga krono 35 koppikat puda pealt tolli rahha ja nimmelt  keigis Balti kubbermango saddamates ühhe tassa. Nüüd teate siis, mikspärrast sola hinnad kõrgemaks läinud; sedda rahha ei panne kaupmehhed mitte omma tasko, mis pütta pealt rohkem wötwad, kui aastal 1865. Januari ku 18. päwa warra hommiko hakkanud wessi korraga tõusma  ja enne lõunat kello 10, 15 minuti olla wessi 6 jalga 7 tollis ülle parraja kõrguse seisnud. Liggi kello 11 hakkanud jälle allanema.  Keik maddalamad kohhad, nenda kui Wassilli - Ostrowis, Peterburgi ja Wiburgi pool külg ja nenda sammoti ka Kammeni ja Petrowski sarel> olnud wee al. Linna sees olla ka siin ja seal mõnnes keldri korteris wessi olnud, et rahwas piddand wälja kollima. Õnnetustest  põlle mitte kuulda. Wimase wie protsendi pank pilletide wälja losimisse jures olla kaks Prantsusse kele naesterahwa  koolmeistert, kes Warsawis asset, 40 tuhhat rubla wöitnud. Nad olla kahhekessi kokko ühhe losi wötnud ja ennäh! ön olnud, sanud kummagi 20 tuhhat rubla. Kafanist. sEllajate Seal kubbermangus olla rahwas sures häddas, sest nende ellajad tahta puhha käest ärraminna; sepärrast olla sealane kubbermango wallitsus sellele tuhhat rubla lubbanud, kes teab öppetada,  kulda ja mis selle wasto prukida, et nende külge hakkawa többe läbbi langenud ellajate  kehhadest ja nahkadest, ilma et neid maetud saaks, se többi ennam teiste külge ei 44