tastikko pähha andma. Eestimehhed heitlewad rammo katsudes, ehk kui südda täis tulleb, siis on nad teine teise tuttis kinni ja sedda nimmetawad  nemmad eht Eesti nimmega karwopiddi  kiskuma. Inglane tallitab nisuggust asja keik poksides arra. Kaks meest astuwad wälja, käriwad kaitsed ütlesse ja siis russikatega lstes ja tõukabes teine teise kallale, mingo suhho ehk silma, kummas ennam anda jöuab, se on mees. Nago meil heitledes, on neil poksides  nisuggused rammomehhed, kes ennese wastast  otstwad, ja mönned russikad on ülle rigi kuulsad. Ka Nord-?lmerikamaal, kus ennamist Inglaste suggu rahwas ellawad, on se wannemattest  pärritud pruuk kallis. Nüüd olli möllemil mail üks ülle teiste kulus poksia, se on: Amerika poksia ei leidnud ommalt maalt ennese wastast egga Jnglisma poksia ommalt maalt. Mis siis muud, kui Amerika poksia tulli mönne näddala eest Znglismale, et seal kahhekse ärrakatsuda, kummas üllem on. Inglisse  poksia ei wöinud ommeti ilma habbita tagganeda, waid wöidopoksiminne piddi potsitud sama, sago mis saab. No kuulsad russikamehhed, (nende nimmed on Heenan ja Saiers) astusid wälja, luggematta hulk rahwast nende ümber, kelle seas suux hulk üllemaid  ja rikkaid, kes jälle nisamma kui ratsa  aiamiste jures, tuhhandide peale kihlaweddasid:  üks ütles, Heenan wöidab, teine ütles,  Saiers wöidab. Nelli tundi on kuulsad  rammomehhed rahwa ees teine teist russikatega  taggunud, tunni üsna werrised, paistetand  ja wässind ollid, agga wöit ei jänud kummagi pole. Nad tagganesid nüüd ärra, tahtsid omma muhkusi parrandada ja siis ueste jälle hakkata, et teada sada, kumba pärralt wöido anne piddi jäma? Agga nüüd on kuulda,  et möistlikkumad mehhed asja nenda pöörnud,  et möllemad poksiad omma wöido annet, se on üht kalliste tehtud anu-wööd peawad sama ja siis teine teist rahho jätma, mis ka parrem on. - Omma poksimisse labbi ütlewad  Inglased rahwa rammo kossuwad ja kangemaks  minnewad; agga selle peale kirjutab neile üllema innimestele, kes sedda wöidopoksimist  pealt wahtisid, üks Inglane isse ja üt- leb: „Kvi se nenda on, miks teie siis, rikkamad  ja suremad suggu mehhed, isseennast ka russikatega werriseks ei peksa? Miks teie sedda waesemattest kidate, kelle russikad tö jures muidogi jubba harjutud sawad. Kui se russika  tagguminne ni tarwilinne assi on, miks ei astu siis krahwid, würstid ja hertsogid ka mitte russikatega wälja? Neid tulleksid weel ennam innimessi watama, kui Heenani ja Saiersi. Muidogi potte se mitte maggus, kui mönni neile prukostiks silma wäljä lööb ehk käelu murrab. Noh, waese innimesse hawad wallutawad nisamma, ja kui teie häbbiks peate omma rioasjad russikaga arra öiendada, mikspärrast  teie siis waese mehhele ka ei öppeta sähhärdusi härja ja oina kombid mahhajätma?  Piddage parrem selle eest hoolt, et waesema  innimeste! tööd ja leiba õlleks, mis läbbi nad kümme kord ennam kossuwad, kui selle läbbi, et teine teist russikatega mattertawad." Sedda peame Jnglismeestest jälle kiitma,  et kuskil maa! piibli ramat ni paljo trükkitud  ei sa, kui nende jures. Jgga aasta saad seal 2 ja 3 miljoni piiblid trükkitud ja keige mailma sisse widud. Piibli järvele peab sea! „Ristiinnimesse  teekond taewa linna pole" keige ennam trükkitud sama; jo se siis ka prugitud saab. Pühhade ees on seal ka hirmsad tort mid olnud ja laewadele paljo kahjo teinud; ka rahhesaddo on neid saggedaste waewanud. Uhhe ranna ares läinud 8 laewa korraga hukka ja 50 innimest langenud merre pöhja. Mönnes paikus on maal korraga ni rängaste lund saddanud, et puud selle al katki murtud sanud, ja paljo nori lambaid ärrasurnud. Tnrgimaalt. WilippopolL linna lähhedal  ehhitadi ristiusso kirrikut ja Türklased kirrjstasid hambid pealt wadates. Wallitsusse  polest olli kül lubba antud, agga mis ft aitas? Türklased turtsusid senni kui Mai ku hakkatusses ei annud südda ennam jarrele: tullid karjudes kokko ja lõhkusid keik jälle mahha, et waestel ristiinnimeste! omma ehhitamissest  suremat kasso ei olnud, kui pasokestel,  kui ülleannetumad küllapoiftd nende 175