noweri jobruse peale, et mis issi ei jõuda, sedda  aitawad nemmad. Wenne wallitsus on sedda asja Saksa ühhendud rikide õiendada annud, tehko nemmad mis oige. Hannoweri wallitsussel põlle nende made peale õigust, egga ta ei iggatse ka,.middagit sada. Prantsusse keiser on omma  wägge, mis tannini Roma linnas wanna paawsti toeks olli, ärra kutsunud; lasknud neid TMwita-Wekka linna minna kust laewa astuwad, et laewaga koeo minna ja kuida kuulda, ei olle tal tahtmist ennam teisa assemele  sata; koddo olla mehhi tarwis. Inglismaalt. Sealt ma asjad ei olla just ka need keige parremad; ei woi öölda: istuwad rosi-lillede wahhel. Rahwas on isseärranis Jrimaal Liig paks, ning tenistus  kassin, sepärrast aeab nälg tuhhanded hinged  aastas sealt wälja, kust agga tööd leidwad;  paljo lahmad otse ülle merre Amerika male, omma õnne katsuma. Kui rahwas seal pea-rahha a! õlleks, siis teeks se kronule hirmus kahjo, agga et seal sedda põlle, sepärrast  on kahjo kergem kanda. Mis kellegi mu rahwal mele ei tulle, sedda teeb Inglis-rahwas; kui seal ka elle kartust jures õlleks, ei mata nad selle peale. Seal on mitmed kanalid ja jõed, kust raudteed alt läbbi  käiwad ja üht sesuggust teed jöe alt läbbi, nimmetab saksa rahwas tunnel". Keik on wägga tubliste tehtud, agga sellegi pärrast on ja jääb üks sesuggune tunnel üks kardetaw assi, kus pea õnnetus woib juhtuda. Manna  Birminghami tunne! lõhkenud, mis läbbi  suur wee upputus olnud, kus paljo maeasid  wee alla janud! Kas innimessi seal ka surma sanud, sedda ei tea meie. Mönnesuggused sönnumed. Pernust. Saime mödaläinud päiwil sõbra käest kirja, kus ta nattuke Eestirahwa ülle urrab. Minno arwates on tal selge õigus. Luggegi issi, mis ta kirjutab: Armas Postimees! Olle neuda hea ja ütle ommeti tüllorahWale, et nad omma wasMmd (parrem woib neid lehma talledeks mmmetada) mitte ni norelt linna ei weaks, kas se põlle muido hinge hukkaminne, kui 40 ja 50 koppikat  tükkist pakkutakse; kust peab siis se maggo müal ja maggo ostjal tullema? Kui nad neid paar näddalad kauem jodaks, siis leiaksid warsi üht kahhe korrast kasso. Pöllastamisse wäärt on weel pealt kuuldes, kuida ühhe sesugguse wätima loma ülle kaubeldakse; monni pakkud lihha eest 25 koppikat ja nahk taggasi ja sedda  tehhakse keik üsna lausa, wassika omma kuuldes; mis peab ta sühda ütlema, kui ta sel wisil kuleb omma lihha ja nahha ülle jaggelewad?  Üks naene kitis omma tuttawa wasto ennast õnnega koos olnud, sanud ühhe kolme päise wassika eest poolteist rubla. Külma  parrast olla ta tedda zubba kotto tulles omma pölwede wahhele wötnud ja kassukaga kinni katnud ja nenda turrule seisma janud. Üks saks tulnud, pistnud käe kassuka alla, et wassikaft katsuda, on agga wassika assemel temma säre marja katsunud ja kohhe sedda küssitud hinda ilma tingimata maksnud. Sinno söbber T. Kirjawastussed. G. L. T. Tänname Teid, et meie parrast jälle ollete waewa näinud; rumi pudusse parrast jäi tullewaks korraks. H. R. B. Olge terwe saatmast, leiate jubba tännasest numrist. K. T. S. Asjad, mis meile ollete saatnud, on liig iggapäisid; tahhame, kui ruum lubbab, eddespiddi mõnda pruklda. —T. Tänname Teid wägga, et meile ka pissut külla kakko ollete saatnud, mis ka kohhe omma söbradele olleme maitsta annud. H. Kw. A. Olleme Teie tahtmist täitnud, leiate tännasest  numrist. C. T. W. Olleme Teie kirja kätte sanud ja tänname, st sedda ollete saatnud; tahhame tullewa kord prukida. J. E. W. Teie kirri toob meile kurwad asjad Eestlastest;  Jummal parrandago sedda, meie abbi ei tahya aidata. 57 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 16. Februar 1865. Teadaandmissed. Perus kassa-kohto polest antakse seläbbi teada, et kalla püüdmisse kohhad merre äres, linna piri peal ja linna krawi pilliroog selle