dab neid. Et se Preisi läbbi tutti, sest ei olle mitmedel Preisi peale mitte head meelt, waid pommisewad isseenneses: „Oot, oot, lass' mailmanäitmine  möda minna, kül siis peate näggema!  Tannawo aasta järrele tulleb weel üks aasta. Kül aeg aitab ja nõu annab!" Kas Napoleon isse ka nõndasamma mõtleb, kes wõib sedda teada? Ni paljo on tossi, et Prantsussed temma tarkussest ni suurt luggn mitte ennam ei pea, kui enne. Nende keiser peab jo kõigist  ees ollcma ja temma tahtmine sündima, kui ta middagi tahhab, nago se kord Luksemburgi maad, ja nüüd säh, ei sanud ommeti! Se ei tahha Prantsustel kurgust alla minna. Neil on raske selle peale mõtteida, et Preisi! peab nisamma Paljo üttelda ollema kui neil. Ja jah, sedda tulleb sest paggana Saksama ühhendamisest. Kes käskis Napoleoni mullu waggusi pealt wadata,  kui Preis Austria Saksamaalt wüljawiskas!  Nüüd ei sa sedda ennam taggasi. Napoleonil  on terrawad silmad, agga Bismargil ka mitte tuhmid. Seeb se Prantsussi pahhandab, agga mis seal tehha. Napoleon Piiab agga holega  omma seltskonna peale mõtteida, et aujärg parrast tedda jälle mu sugguseltsi kätte ei lange. Kas tõssi wõi walle, agga Parisis rägitakse ka sest, et Prantsusse somuslaewad Sherburgi saddamast Kronstadti linna peawad tnllema Wenne sõalaewo senna wõeraks Pallmna, nago nad sedda mõnne aasta eest Jnglisma sõalaewadega  teggid. Weider kül, kui se toeks lühhäks. - Prantsusse sõawalmistamissed olla siamale jubba 75 miljoili maksnud ja mõnned ütlewad neid Praego weel eddasi minnewad. Inglismaalt. Seal sare pea! aetalse üht jutto, kellest 'kõwwama perremehhed wist middagi kuulda ei tahha, kõige wahhem weel Napoleon. Se jut on se, et Inglane sowida, kõik wallitsussed  piddada, kui neil tõssine rahho armastus süddames on, omma sõawäggesi wähhendama,  mis hirmus suurt kutlo tewad ja sõahirmo  ikka ellus hoidwad. „Mis need saddatuhhanded,"  ütleb Inglane, „ilmasjata leiba raiskama  d , kui neid tarwis ei olle? Eks nad wõi parrem koddo leiba tenida, kui raiskad a? Ja mis makswad weel nende sõariistad, hobbnsed, moon :c., eks se kõik järrele ei wõi jada? Peale selle ei hirmutaks siis sõdda ja iggamees wõiks julgeste omma tööd tehha ja kaupa aeada." Muidogi õlleks Inglaste nõu mõmms ja kassttlik,  agga sellega peaks Prantsns hakkatust teg. gema, ja sedda ta wist ei te, waid püab wägge ikka weel kaswatada: kuida wöiwad siis teised sedda tehha? Agga tõssi on, rahho sõamundris  maksab pea seddasamma, mis sõdda isse. Türgimaalt. Sultan tahta omma tohtrit ja weel üht teist suurt Pasha Parisi sata nõu küssima, mis tehha tulleks, et Türgi niarimatta wanker nattnke parrem eddasi lüäks. Prantsussed  hirwitawad: „No eks ta olle „haige mees" peab ikka arsti saatma." On nüüd Luksemburgi tallitussed mödaläinud, siis pöörwad politikamehhed  wist ommad silmad jälle Targima pole, kus Kandia sare peal alles iggapääw werri aurab. Türklasi ärrawõita, seks on Kreeklasi sare peal liig wähhe; Kreeklasi ärrawõita, seks on Türklased liig loggedad. Sepärrast ep olle werrcwallamissel ikta otsa nähha. Uks Peterburgi zeitung ütleb wägga  õigeste, et sedda mitte ei peaks lubbatama, et Püssirohho ja w erre aur, mis Kandia sare st tõuseb, Eüropa rahho õhko jälle ärrarikkub. Waewalt  on sõdda õhto pool ärralämmatud sauad, kas ta siis hommiko pool wäggise jälle peab tõusma? Kandia peaks Türgist lahti sama, siis õlleks tülli lõpnud. Kui Sultan ei tahha, peaksid teised Lemmale tahtmist teggema. Lissa. Tartust Weehäddali ste heaks olli kuuni minnema laupämani ülleültse 3099 rubl. -33 kopp. sissetulnud ja 252 rubl. kopp. Väljaantud. Minnema näddala (mis trükkimigga läbbi nimmetamatta  jäi) olli messi 2 jalga allanenud ja 9 jalga kõrgeks janud. Sel näddalal on ta jätte l jalga . allanenud ja 8 jalga meel kõrgeks janud. Utts ramat. Peruus Bormi jures on hiljuti  uus ramat rükkitud ja köster Lorenzsoni jurest sada: Märgo-säddemed. Sadde on tulle ja mõtte teo iddo; sest säddemist  wöib suur tulli ja mõttest suur teggo tõusta. Namat on 60 lehhetulge suur ja 140 säddemekest sees, mis naljakal misil märko andwad, kuida inniuiene  peab ollema, ehk kuida mitte ollema, ja margoandmist, mil wisil ial tulleb, on meil jo ikka tarwiö. Kuida eestkönne tunuistab, olla üks Eesti kannust sündinud mees neid margo-säddemeid saksa- 159