Noh, minna arwan, meie saddamg?ehhitus  peaks ka hea tük tööd andma, ja kus pu raiutakse, seal langemad laastud. Ma ei rägi siin Mitte sest tenistuösest, mis wallalissed  innimessed kui päwatömehhed selle jures samad leidma, maid isseärranis sest, mis ka meie ümbertkaudo talloperremehhed ja maeainnimessed,  kellel lomad kä ja aega on, wöiwad  tenida. Meie saddamatööd ei sa mitte tännaseks egga hoomseks, mitte ühhe egga kahhe rubla eest, maid keigewähhemast wieks aastaks ja mitme saeatuhhande rubla eest. Ma ei ussu mitte, et meie ümbertkaudne Eestirahwas  ni kohmstanh saab ollema nago mönned  sedda ütlewad ja rahhatenistust, mis se kord koeo kätte tulnud, wöerad lasseb ärrawötta.  Kui teie siis pahhaks ei panne, siis tahhan teile, kui söbber sebradele, nattuke head nöu anda, kuida sedda wöiks tehha. Waatke, armad Eestisöbrad, mis Perno saddama-ehhitusse peale tarwis ja meil anda on, need on isseärranis kimmid ja haakoud; neid prugitakse keige pealt ja ma mõtlen, neist põlle meil pudu. Eks olle tossi: kimmid pöllo ja wössad heinama peal, on meile allati  tülliks ja kahjuks. Kui perremees pöldo kimmidest ja heinamaad wössadest laastab, siis teeb temma kassulikko ja tarwrlist tööd. Midda wähhem kiwwa pöllo peal, sedda ennam  wilja kaswab ja kergem pöldo harrida, ja midda wähhem wösso heinama peal, sedda  Mnam rohhomaad ja rohto. Sedda teab jo igga laps. Mis nüüd nendega tehha? Tössi kül, kimmidest wöib ka wälja-aeda ja hsneid ehhitada ja haakubbedega ahjo kütta, kus puud kassinad on; agga kui nende eest head hinda wöib sada ja rahha tenida, siis on se minno melest meel hopis mönnusam; seal leikab jo innimenne otsego ühhest külmist kahhekordse wilja. Sepärrast, kes Perno ümbertkaudo  kiwwise ma mehhed ollete, olge nüüd aggacad ommad kimmid rahhaks teggema: hakkage neid aegsaste malmis watama ja kokkoaeama,  nemmad makswad ommal aeal omma  hinna. Kennel wössandik heinama peal ehk musal paitus tülliks ees on, se teadko, mis tehha on: togo eddespiddi Perno, siin makswad omma hinna, ja nenda wöite ilma külwita põllust ja ilma niitmatta heinamaast kasso sada. Teada muidogi, saddama ehhl tusse jures on kiwwa ja haggo tarwis, wotko toja neid pöllo ja heinama pealt ehk mumlt, agga parrem on weel, kui ka põld ja heinama  sest kasso saab. On ehk neist nimmetud asjust meie maal ommeti pudu? Ei olle. Kust teed ma omma postiammetis ial Pernust ollen wäljaläinud, seal ollen iggal pool tee äres kiwwa ja metsawössa  küllalt näinud ja saggedaste möttelnnd:  peaks rahwas ommeti nende läbbi ka mitzdagi tenima! Kuulge, ma nimmetan mönne  kohha: Minne Tahkoranna pole  kiwwa  küllalt; minne möda suurt maanteed Ria pole - kiwwa küllalt; minne talweteed ülle Halliste soo Willandi pole Kikkeperres kiwwa küllalt; öhhuk'se lummega löwad sani jallased tuld ja üks Tartomees ütles mulle kord: „sääl murrad omma kala"; minne Torri ja Wändra kaudo Paide pole kiwwa küllalt,  olgo kül Sindi wabrik ja mönned muud honed ehhitud; minne sui- ehk talweteed Tallinna  pole kiwwa küllalt; minne Kurresare  ehk Testama teed - ikka sesamma luggu:  kiwwa küllalt; minne no minne kuhho  minned, kiwwa on iggal pool, saab pead peksta ja rahha eest ka Perno saddama tarwis  tua. Nendasamma on ka haggadega. Noh, kas mul nüüd weel tarwis pikka könnet piddada? Zggal pool ellab innimesst ja igga Lnnimenne tahhab middagi tenida. Mis kiwwi  ja haakubbude süllast siin eddespiddi antakse  , ei tea ma praego weel mitte üttelda, sedda same ommal aeal ka kuulda; agga se on teada, et saddama ehhitajad neid paljo peawad ostma, muido ei sa nemmad läbbi, ja aitumma eest ei tahha nemmad middagi sada egga wöi neile kegi tua. Tahhab nüüd mönni, kes mo juttust ei olle arro sanud, agga ommeti omma kiwwidest ja haggckdest ka tahhaks rahha tehha, susönnaga suremat arro sada, noh, kui Perno pole juhtub tullema,  eks pistko Postimehhe jure jalga sisse, et wõib kuulda, kust õiget otsust wöib leida. Mis ma siin ollen üttelnud, sedda ollen se- 172