Eesti Postimees ehk Näddalaleht 4. 1866. Tartus, 26. lanuaril. ma- ja linnarahvale. ds.>- Kolmas aasta. ; Register! Kust tulleb koleratdbbi? Ommalt maalt. Tartust: Meie lada aeast ja asjust. Tumma rät Mminne. Kontsert. Wörro makon.: Kirriko sdnnumed 1865. Willandist: Tä'endus. Mis Lohmusse Juan tee Weal näinud. Aidalöhkumivsest. Peruust: Winasurm. Riast: Politsei sönnumed. Sissetodud kaup. Tallist- Dast: Kirriko sdnnumed. Länemaalt: Äkkilinne surm. -» Kronstadtist: Suur õnnetus. Kauba sönnumed. Kirja» Zwastussed. Teadaandmissed ja kulutamissed. Kust tulleb koleratöbbi? r. IFmo armad, meil on, kui lummal isse ei Hoia, uks kurn küllalinne odata, nimmega kolexa,  kes jubba mõnda korda meie maad wata)nas  ja surmaohwrid vanimas käinud. „Posti- Znees" ei õlle mitte arstikunsti õppinud, et temsnast  ommast peast suurt teaks räkida. Sepär- Zeast astub La hea melega jälle eest arra ja Annab jutto otsa Lohtre sõbra kätte, selle süddaönelikko  palwega: olge nüüd head innimessed ja Aange keik holega tähhele, mis tohter meid õp- Delab ja luggege neile ka ette, kes mitte seitungi  piddajad ei olle. Nemmad on jo keik meie sennad, ehk kül mitte terrased wennad. Mis Mia kubbermango seitungis M 4 kolerahaigusse Mle seisab, saab wist ommal aeal ka eestikele wäljaantama. Agga tohtri õppetus hakkab nende sõnnadega: ..Inbba aastal 1864 ..Eesti Postimehhe» 47 ja 49, kus koerde hullohaigussest räkisime, lubbasin ma iggarord, kui mõnni külgehakkaw haigus  peaks laiali minna ähwardama, siin lehbes öppetust anda, et rahwas omma ello ja terwisse maenlast tundma saaks; sest kergem on tutwa kui tundmatta wacnlasega söddida. Aastal 1865 35 ja 36 räkisin külgehakkawa haigustest ülleültse ja näitan siin neile, kel tarwis, selle peale taggasi. Et nüüd uel aastal 2 üks söbber lärwamaalt rahwa kolera hirmo ülle kaebab, siis on wist aeg, ta selle haigusse ülle isseärrauis könnelda. ..Sesinnane kardetaw Asiama kurri küllalinne, kelle eest jubba 50 aastat Eüropama wärriseb, on wannast aeast sadik Hommiko-Indiamaal koddo olnud;  sest üks endine ärraunnustud Hollandi arst, nimmega B ontsius, on sest haigussest jubba aastal  16,27 könnelcnud. Eüropamaal tuntakse koleratõbbe  alles 1817. aastast sadik, kus ta Jndiamaal hirmsaste innimessi mahhamurdis ja nendega ühhes  ka paljo Eüropa söamehhi seal hauda panni. Aastal IL3O tulli ta ülle Eüropa piri, läks järg- 5 *) Meil õlleks wägga hea meel, kui Perno kaim skdda tükki Sa omma luggeiate öppetuSsekS lasseks ärratrük, «ida. Kolera wdib jo izgale pole tulla. »E. P."