toimetud.saab. ~Kmda.ööldu^. 1 künni Oktobvi ku päwani ja ÄrwataW et senna enne peale, kui alla 3M ellaja näitusele  on todud. Kas käisid wanna külla wadder, vmma pulliga ka seal? Oh kolmatkümmend,  kui mul sesuggune wärs õuest saLwepiddi  tahha wötta õlleks, olnud, kui sul, kohhe olleksin ma senna läinud ! , Rigi wallitsus sowib wägga, et telegrahwi tradi ots, ülle keige Wennerigi, igga linna üllatab. Et agga selle ehhitus kronule wägga suurt kullo teeb, selle pärrast olla rigi seestpölise asjade tallitaja  ministerium nende linnade wallitsusi, kus telegrahwi weel põlle, appi kutsunud, et Me töga rüttem walmis saaksid. Keige üllemat tõde kullo wöttab ministerium vmma öllade peale. Kas linnad peaksid selle nõusse heitma ja omma kät tasko pistma, on weel teadmata. - sT ullek a h j u Kalosnikowi saddamas,  mis keige surem wilja kauplemise koht, ja kus mitme miljoni eest wilja kokko tuakse ja warja takse, on, kuida üks wenne seitung könneleb, Mihkle päwal tulli lahti peäsenud, mis wägga suurt kahjo ähwardanud tehha, ehk mis wägga sureks õlleks wöinud minna. Tulli olla ühhe parki peal esmalt hakkanud, mis mönne silmapilguga lama tulles seisnud ja nikohhe ka lähhema! seiswad parkisi, mis kergeste shhitud  ja mattidega kinnikaetud, pöllema pannud»  Tullekustuja kommando leidnud sedda kül wägga raske ollewad, tuld kustutada; sest et keik pargid kergeste pöllema hakkawad riistad  on, ommetige olla se neil kindral adjutanti  ja ütlema politseimeistre Trephowi juhhatamise  al õnneks läinud, tulle ülle wöimust sada, nenda et agga nelli parki keigest ärrapöllenud.  Balti kubbermangude kindral kubberneri  herra on, Sarema rahwa hädda peale mötteldes, mis neil kahhe möda läinud nälja aastal olnud, kuida Moskwa seitung sest teab könneleda, rigi Domäni-ministert pallunud, Sarema 38 krono mõisa tallopoegade renti 1868 aasta teise põiest künni 1876 aasta löppetuseni, kergitada ja rendi makso polest kergitust murretseda. D omani-minister põlle selle küssimise ja palwe peale ommast wäest otsust anda wöinud, maid on asja nnnisterkomite  ette pannud, et selle ülle otsust peawad andma» sMiddagit u u Üks manna sönna ütleb : ..Zälle middagi üdist, agga mitte head.l ?tgga siin peame ommetige ütlema: ..Jälle middagi üdist ja oige head»" Kuida teate, on nüüd wimasel aeal sedda wägga saggedaste  olnud, et raudtede peal seläbbi sured õnnetused olnud, et rattad röbetest wälja hüppawad,  misläbbi siis massinad ja wankred purrustud ja innimesed surma samad» Nüüd olla üks noor mees selle wasto abbi leidnud, et nad ial ennam, jooksko mässin ni rutto, kui tahhab> ei sa wälja hüppata, egga õnnetust raudtede pea! ollema. Selle eest et temma sesuggust massinat leidnud, mis rattaid kelab röbetest mäljahüppaMast, on krono temmale kümne aasta peale sedda õigust andnud, üksi sefuggusid massinaid tehha. JrksstskiA kirjutakse seatakse seitungi labbi xaskest ja pikkastwihmast, mis neil sel suil olnud, pikkalt ja laialt, mis meie omma kitsa rumi parrast lühhidelt kokko wöttame. Neil olla nelli kuud, se on: Mai, Zuni, Juli ja Augusti ku läbbi pääw päwa körwas raskeste wihma saddanud, mis suurt upputust teinud ja muidogi teada, ka paljo kahjo. Jrkurski linna jures jookswad jõed, Jrkut ja Angara, need olla ni ülle kallaste aeanud, et keik Irkutski  linna ümberkaudne ma, kui lausa merri näitab ollewad; keik sillad, olgo ka need keige tuggewamad, on laggund ja reisimine ning teekäimine kui lukkus, - kegi ei pease kuhhugile  minnema; paljo maeasid olla wessi põhjani mahha laotanud ja palgid ojuwad nago kallad  wee pindas. .Sured uhked kiwwi maead, mis Irkutskis ühhe jõe sare peal seisnud, ja kellel ka omma ossa kindlust olla olnud, peawad  üks teise järrele kokko laggunema ja mis neist wähhä wee peal ojuda woiwad, lähwad lennates Baikal järwe pole. Sure kartusega watawad nad Angara peale, kes igga päwaga linna lähhemale tulleb. 54. Augusti ku pääw olnud neil hulga aea pärrast, kus päike pilwede  takka wälja tulnud ja lahkeste rahwa peale wadanud; agga 15. olla jubba warrakult  jälle wihma saddanud, mis jälle mitto 334