Saksa-Dani tülli asja pärrast üks konwerents saaks petud, kus se tülli assi järrele kulutud ja selletud saaks. Preisi ja Austria wallitsussed  lubbawad ka senna minna, agga mitte enne, kui Dani wäed Jütlandist, ja wiimne Daanlane Sleswigimaalt wälja läinud; kui sedda ei sada, siis ei tulle nad mitte. Ei pea ka söariistad konwerentsi aeal mitte seisma  jama. Wlensburgist. sSöa-mona warju- Sedda on jubba saggedaste leitud,  et kust Dani wäed eest ärra ja Saksa ühhendud wäed assemele Läinud, paljo söamona  mahha jänud, mis ruttuga põlle wöinud  kasa wötta; agga paljo ka maeade sisse wärjule peidetud.. Keige kardetawam on püssirohhi,  mis ka wägga paljo maeade sisse wärjule  pandud, agga sureks kahjuks wöib olla, kui se kauaks senna jääb; sepärrast on Preisi wallitsusse polest köwwa käsk antud, et keik kohtud ja nendasammoti ka keik maeaperremehhed  24 tunni aea sees sedda söa-warrandust,  mis kellegi maeas on, olgo se püssirohhi wöi muud middagi, mis agga Danirahwa pärralt, lähhema söa-wäe wallitsusse kätte peawad andma ja kes sedda püab sallata, egga  mitte üllesse ei anna, arwatakse söa-seadusse  wastopannijaks, kedda kinniwöetakse ja kange trahwi alla langeb. Hamburgist kirjutakse, et Dani wahhemeeste  ja Preisi kaardi-wäe wahhel saggedaste pissukessed lahhingid olla; kus agga kokko juhtuwad, seal on kohhe tulli lahti. Dani wallitsussel peab se köwwa nöu ollema,  omma söa-wägge nattuke suremaks tehha ja sepärrast ka käsk jubba wäljaantud, et keik, kes selle arrulissed on, ja püssi alla kölbawad,  peawad wälja tullema, muist püssi alla ja muist merre-wäe tenistusse.  Söa-ministre  polest antakse teada, et waenlane põhja pool Koldingi seisab. Somuslaewast, kellest  jubba enne olleme könnelenud, annab laewa  kapten teada, et Preisi kulid üht leitlanti ja 3 madrust on hawanud, agga sedda ennam on laew wigga sanud. Torni sees olla 56 auko. Kopenhagenist antakse teada, et Rootsi savik Grahw Hamilwe, kes Kopenhagenis olli ennast ommast ammetist lahti pallunud, mis ka mitte põlle keeldud. Austriam a alt. sK Inglisse wallitsus nõuab sedda, et Saksa sured  rigid konwerentsi peale tullewad, kus nende tülli Dani wasto jarrele kulatud saaks. Austria  poolt antakse nüüd wastust, et nemmad selle nõuga wägga -rahhul olla, et nende tülli konwerentsis saaks läbbi rägitud ja nemmad ka iggapiddi walmis on rahho teggemas, kui agga sedda, mis nemmad õigussega nöudwad, neile lubbatakse ja Dani wallitsus nendega ühhes  nõus on. Ni pea kui sedda ei sada, peab södda otsust andma. Prantfussemaalt. 100 aastased  Prantsussemaal nähhikse  innimessed omma wannadussega kaugemale  ullatawad, kui meie maal; siin ei tahha kegi naljalt 100 aastat mannaks sada, agga seal lähwad kabbina ülle. Minnewa aasta on Parisi linnas üks wanna issake pea aego Josepi wannadusses siit mailmast ärraläinud. Tal olli omma 104 uut aastat selja peal, kui silmad siit waewa ellust kinni panni; egga  ta polnud ka se ainus, kes seal ni mannaks  olli sanud, seal ellawad meel mönned, kes nattuke wannemad on, kui temma olli. Üks wanna soamees ellada praego, kes jubba 106 üllestöusmisse pühha pühhitsenud ja ta abbikasa mitte paljo norem: 104 aastat; möllemad  meel kaunis kapsakad omma wannadusse  järrele. Kas nüüd otsas, wöi on meel mönned? Noh, pallun, ota nattuke, ma pöran  lehhe ümber" ja watan, ehk leian meel. Ennäh! üks wanna eideke seisab kohto ees ja tunnistab, mis omma silmaga näinud ja körwaga kuulnud, se on: tunnistajaks ühhe tülli asja jures ja ta olli jubba ka 106 aastat  manna; agga ühhe wanna eidekessel, kes 11? aastat manna, on õnnetus juhtunud, murdnud omma jalla lu poleks ja tohtrel olla köwwa lotus, et meel kokkokaswab. Zo siis ihho sees meel rammo on, et tohtrel se lotus. 70