neil üsna eest otsast jälle peale hakkata ja õppida.  Andko Jummal isseärranis neile öiget meelt, kelle kohhus on selle ülle walwada, et ued tullijad wöera kele ja ussoga, mitte kahjo ei sa ja nende wäljawanderdaminne neile sedda suremaks önnetusseks ei lange. Tössi kül, kes tööd teeb ja Zummala peale lodab, wöib paljo pahha kannatada, agga kergem  koddo, kui wöeral maal. Kuida näikse> on neile paljo lubbatud ja nende lotus selle peale uhke, agga kelle silmad kaugemale ullatawad,  peab wärrisema, ja sedda teme meie omma waeste Eestiwendade parrast, kes nüüd omma teed löuna' pole kaiwad, alt rigi serwast  ust ello ja surma assemid otsima." Siin jures ei wöi meie omma süddame öhkamist  mitte taggasi hoida: Helde Jummal, tulle appi ja sada neid asjo olgo rahwa rummalus, nende eksitajad ehk muud wead meie maalt arra, mis neid sundiwad  wannemate usko ja issamaad mahhajätma!  Anna, et neil ka omma koddo õlleks, kust ükski hea melega hulkuma ei lähhä. Südda  tilgub werd selle peale mõeldes: sel kombel  peab hulk Eestirahwast, kelle wannemate wannemad ennemuistsest pölwest sadik siin maal on ellanud ja surnud, otsekui hagganad tule käes laiali pillatud sama! Agga kuulgem weel Tarto söbra. 5. Koli de st. „Raikülla herra, Grahw Keiserling, kedda Keisri Herra Balti kubbermangude  kolide wallitsejaks on pannud, olli paar näddalat siin Tartus ja on nüüd jälle Tallmnamale taggasi läinud. Meil on suurt asja lota, et se auustud üllem, kelle südda head sowides igga innimesse wasto lahti on, wist meie Kreis- ja Elementari-kolide eest holega  saab murretsema. Meie ei wöi omma sowimist mitte taggasi hoida, et nende kolide arro, kus ülleültse seddasamma öppetakse, mis Elementarkolid öppetawad, hopis suremaks saaks. Meie Elementarkolid on praego ni täis, et mitte heaks ep olle kita, weel ennam lapsi kokkowötta; sest kuida wöib üks ainus koolmeister  50, 60 ja saggedaste weel ennam lapsi, kennel ni mönnesuggused waimoanded, süddamed ja meled on, korraga pöhjani öppetada  ja üllewadata? L. Kalewi-poeg. Suur hea meel on meil siin kuulda olnud, et !)r. Kreutzwald uut trükki omma pöia" ramatust Somemaal walmistada lasseb, kus üksi! eestikele  sönnad sees oa. Mönne näddala pärrast  saab ramat jubba malmis ja müa ollema ja same siis illusas eestikeles temma kurwi ja röömsaid lugggusid kuulma, (ehk kül kirjutuse  wiis meile nattuke wöeras saab ollema.) Nenda sekordsed Tarto sönnumed. Agga mingem nüüd maimus jälle Siberiamale, mis minnewa kord polele jäi. Siberiamaalt. Sönnumed Lukkerusse  usso külladest Jeniseiski kubber- MKngUzst. Tännini said keik meie usso rahwas,  kedda siit maalt arrasadeti, ülle pöhjato sure Siberiama laiali pillatud, üks senna, teine tenna ja ei olnud selle aino Latterusse usso öppetajal Irkutski linnast mitte wöimalik  neid waesid wenne küllades üllesotsida, kus peale 10G wersta küllade wahhet on ja teed saggedaste weel waesemad kui meie küllade  wahhel. Sel kombel ei kautanud need waesed inmmessed mitte üksi omma issamaad . waid ka omma emmakeelt ja puhhast ussoöppetust.  Olgo Jummal tännatud, nüüd on assi teiseks sanud. Kui öppetaja küllast pärrast  uut aastat 5857 jälle taggasi läks, wW ta Sujetuki külla rahwa palwet kubberneri ette, kes sedda kuulda wöttis, ja jubba 25. Märtsil  selsammal aastal läks essimenne meie usko wangiselts- Sujetuki küllasse. Se olli rööm! Sellegipärrast ei olle sähhärdune rahwa assuminne  ja kogguminne mitte kerge asst; sest kümne meeste seas, kedda ärrasadetakse, on waewalt üks tüdruk, mis naeseks kölbab. Sepärrast  olli külla rahwal jubba warsi hakkatusses  suur perrenaeste pudus. Mehhed lüpsid  lehmi, pessid rided, keetsid süa, teggid leiba  ja muud naesterahwa tööd; agga mähhärdune  sesuggune tallitus wöis olla, on kerge möista. Ride teggemisse, kohhendamiöse, sukkakuddumisse  ja mu asjaga ollid koggoni kim- 170