perrepiddaminne ja lastekaSwataminne, kirriko ja koli õppetus; La andko meile kallist rahho, et uel aastal keik tülli ja riid, sõakissad ja mässamissed meie rigi raddadest tagganeksid ja meie jälle omma kalli Keisri warjo al rahholist ello wõiksime ellada! Temma lasko isseärranis meie Eestirahwa peale omma armo pallet paista, et nende silmad ikka aasta aastalt selgemaks  lähhäksid ja nemmad kinnitud ja kossutud saaksid ihho ja hinge polest! Selle süddamelikko  sowimissega andkem teine teisele wennalikkult kät ja astugem Wespole wadates uel aastal omma teed eddasi. Jummal olgo meitega! Ommalt maalt. Tartust» sWauna aasta mällestus.j Kui jmuut maetakse, siis tehhakse mattussed. Mattusse peal ei hakka kegi isfe wiggalinne innimenne sedda otleme jo kiik kaddund wenna ehk õe wiggadussi üllesluggema, waid tulletab sedda head mele, mis lemmast teab tehtud ollewad, ja se on kohhus ja õige, km mõnni mitte ei arwa, et tedda pandud surnute peale kohhut mõistma. Tehkem meie mäda läinud  wanna aastaga nmdasamma. on omma aea ärraellanud, sile õhto kello 12 silmad kinni pannud ja hauda läinud. Temma Kalender ei maksa ennam. Uus aasta on uut Kalendrit tonud. Mis wanna aasta meile andis ehk meie käest wõttis, sedda teame; us Kalendris seiswad kül kuud ja päwad ka üllewel, agga sea! jures mitte, mis nad towad ehk wiwad. Nägime  sepärrast wanna aastast. Temma on teinud, mis taewa Issa tedda käskinud. Aitummal meie kõhhud on täis ja ihhs kaetud olnud. PZllomees on ommast põllust ja tömees ommast tööst middagi sanud. Et rukki wak praego Tartus 1 rubla 70 kopp., odra wak 1 rubla 35 kopp. ja kaera wak 80 kopp. maksab, on kaddund wanna aasta mällestus, mis eest peame lummalat tän-- nama. Toob uus aasta ka nenda paljo, siis aitummal lummalale. Katko ja sõa eest olleme hoitud olnud. Tulle- ja weekahjudest põlle mödaläinud  aastal ennam kanda olnud, kui muil aastail. Polamaal on kül minnewane aasta kurja mässamist sünnitanud ja selle ülleanneto mässamisse  ning wõerama mässajate sobrade läbbi meile kaks nekrudiwotmist kaela saatnud, mis iggast tuh'iandist 15 meest põllo- ja mu tö kallalt arraklttsus; agga se põlle rahho lummala, armolisse  Keisri egga mödaläinud aasta sü, waid Polakate kangekaelus ja meie issama waenlaste taggakihhutaminne. Tänno lummalale, se pahha tulli on kustumas, ja lodame, et uus aasta tedda koggoni lämmatab ja kewwadene haljas rohhi mitte ennam mässajate jalgadest ei sa tallatud.  Andko lummal! —Ka mõnned ued seadussed  on wanna aasta ilmale sünnitanud. Esmalt  tõsteti wina hind kallimaks ja pandi mu kange jomaaegadega ue aksi alla; kas jominne sellepärrast wähhemaks jänud, peawad jodikud teadma; eest otsa kohkusid nattuke, agga praego ei pea ennam suurt wahhet tuntama, mis kül meie rahwa kitusseks ei olle. Teine seadus olli se, et linnades pearahha teise korra ja nimme alla sai ja maeade ning teniStusse maksuks pandi, et muido waesemaid iunimessi raskeste rõhhus. Kolmas seadus  lummal  õnnistago meie Keisri Herrat!  kergitas  endist mnetumat ihhonuhtlust ja kautas sedda perremeeste, ammetmeeste ja naesterahwa kohta üsna ärra. Nendasamma sai sõameeste hullas hirmus labbilippo jooksminne ärrakautud.  Neljas seadus õiendas tallorahwa passiwõtmist ja ümberkirjutamist. Sedda ja mõnda muud on wanna aasta meile tonud, sepärrast maggago rahhoga ja lummal andko meile ue! aasta! uut õnne. Aitumma!, asjad lähwad eddasi, mitte taggasi. Eesli Põsrimehhkst ennest st nattuke.j Iggamees teab, et isseennesest raske on kõnnelda, agga mis tehha, peab mõnni kord onnneti sündima. Eesti rahwal olli wiimse aastade sees üksainus seitung, nimmega „Perno Postimees", ja selle seitungi tännine kirjutaja on nüüd Peruust ärra Tarto ellama ja „ Eesti Postimeest ma ja linnarahwale" kirjutama  tulnud. Kes temma on lnggenud,  neile põlleks ennam suremat üttelda, agga paljuks neid on? Smem hulk Eestirah-vast ei tea sest asjast middagi. Wägga mitto ms 3