jures selgeste tunda, siis peab tedda seddanmid ärrahlikkama ja suggawaste mahhamatma, kus jures iunimeuue wägga ette peab watama, et koera jlla ehk werri mitte ta onuna kehha külge ei puhu. kus ehk mõnnest kohhast ihho katki juhtub  ollema. Sest wõib hirmus õnnetus tulla. Aasia eest leikas uks prohwesser Dauimaal Kopenhag!  linnas hullo koera surnokehha lõhki ja juhtus seal jures koggematta onuna sõrme merristama.  Warsi hakkas sellelcibbi hullohsiZuG temma külge, et uisamma hulluks jäi jaOWwh piimast ärrasurru Jggaüks kes palja MM suw und hullo koera külge Hakkab, peab enne «muid käed hästi Mga ärramärima, kuida Ma tehhakse, kui kegi kihwtitud snWokehha külge peab pniutmu „01l agga M aeal, kus hullud koerad um- mõzlda inuimest hamnmstanud, ning ei olle mitte teada, kas koer ka tõeste hul on ehk mitte, siis peab seddasinuast koera hõlega  kinnihoitama ja tähhelpandama, et selgeste teada saaks, mis ta on, et kui hullo märgid külge tttllewad, kiskund innimcssele tnrwilist abbi Mv iks otsida ja sealt ümberkaudo koerad kiunipanna ning ümberhulkuja koerdele otsa tehha. „Mis peab nüüd immuemie, kedda hu! koer, hunt ehk kas on kiskunud, ehk ka hul weis ?c. temmale hädda teinud, keige pealt teggema? Nisuggusel aeal, (sest parreni karta, kui kahhetseda)  kus hnllo koerde kissa wäljas on, peaks igga hammustud haaw kiil surema hulgaga sedda tarwis ei olle) holega haigusse wastokaitstud sama. Agga kuida peab se sundima? Keige parreni on ja keige wähhem wnlio teeb, kui haaw warsi parrast hauunustamist tnllipnnnase rauaga saab waljapõlletud; on raud mustaks läinud, siis on watlo hopis surem, agga tullipuunase rauaga paljo wähhem, kui muul wisil. Wägga tullus on ka, agga hopis wallusam, püssirohto hawa sisse Panna ja põllema sütada. Peale selle pnhhastakse  nisuggusi hullo koera kistud hawo ka kustntamatta lubja ja lehhilissega, witrioli otti ja mu msugguste soja asjadega. Wimaks uiuimetame  weel hawade wäljaleikamist, mis agga suren! hulk meie Eestirahwast mitte ei tahha, ja ommeti ei te wessiterraw uugga mitte poolt sedda wallo, mis üks ainus hoop kubja keppiga selja peal teeb. On niiiid ühhel ehk teisel praego nimmelud kombel kistud hawadega tehtud (keige parrem on kohhe parrast hammustamist, agga mõnni pääw hiljem ei olle ka weel liig hilja) siis peab hawo kaua mäddanemas hoitama, mis selle läbbi kerge on tchha, et üht katkutud linUase ride roppi ehk erne term hawa sees hoitakse. „Agga meie ütlesime üllemal, et surema hulgal sedda mitte tarwis ei õlleks?" - Tossi kiil, meie ütlesime ja se on ka uenda; agga meie ütlesime ka: „parrem on karta, kui kahhetseda." ÜlsMtfe ei olle külgehakkamisse õrnus innimeste jmeH mitte ui suur, kui enuamist kardetakse. Kuida Saksa- ja Inglismaal holega järrel kulmud,  jawad 100 muimestest, kes hullust koerast  kistud sanud, 18 hulluks, jah, Prautsusse arstid ütlewad selle arro weel u ahhema ollewad. A. õuni imümenne on nutta korva hullust koerast  kiskuda sanud, ilma et õlleks hulluks jauud. Berlinis ellab praego üks tark lojuste tohter, nimmega Hertwig, kes keige eunam hullo koerde haigust on tähhelpanuud ja tuderinnd, kuida sedda wõiks parrandada, ja temma on nullle omma  suga üttelnud, et hullud koerad tedda jubba 4 korda on hammustanud, agga ta ellab Praego alles ja peab omma ammetit. Muidogi on ta onuna hawo holega puhhastauud. Ka ellajate jures ei olle külgehakkamisse õrnus mitte liig suur; sest 100 koerdest, kedda hullud koerad ollid kiskunud,  jäid Hertwig jures 37 hulluks. „Et nüüd hullo koera kihwt keige ennaniist tenlma illa sees on, siis ei olle innimesse i lihu!  mis rietega kaetud, mitte liig kartust; sest kui hul loom ka terrawast läbbi ride hammustanud,  siis saab surem ossa illa ridest taggasi pühhitud, ja paljas hammas isseennesest ei olle mitte kihwtine. Paksud rided, pilkad sapasareb, (sest koerad hammustawad ennam jalgo, kui kassi ja näggo) ja isseärranis Praega õppetud hawade puhhastaminne, kui sedda hiljaks ei jäeta, kaitswad kistud innimest keige ennam. „„No tagga hullemaks!"" ütleb mõnm. „„Kas matarga sõnnad, mis immet tewad ja hadda naga küppoga ärrawõtwad, kas wihtleminne  9 Maksadest wõetud wihhoga; kas suill setamiuue kollaoksade, pakko skäwwe) alluste ja 378