kokko 416 innim.; laua! käinud: .3546 meester. ja 5439 naester; kokko 8985 innimest. Th. D. L. Jakuti rahwas. „Meid aeg aialt wöera made ja rahwaga, kedda meie meel ei tunne, tutwaks tehha, eks se „Postimehhe" kohhus ei olle?" —No miks mitte, agga paljuks mul siis rumi on? ja jääb üks assi mitto korda polxle, siis on jälle kulmud kortsus. Siiski teme tänna olumeti  ühhest rahwast jutto, mis ka meie arm olisse  Keisri wgllitsusse al seisab, agga meile üsna wöeras on, ja nende nimmi olleme jubba nimmetanud. Meitest wägga kaugel päwa töusme pool Siberiamaal seisab üks pärrato suur kubbermang,  nimmega Jakutfk» Selle kübbermango sees ellab se rahwas, kelle nimmi meie jutto ees seisab. Ja kutid on mannast Tartari rahwa suggust, hakkasid esmalt sure Lena-jöe äres ellama ja on nenda ennast seal külmal maal aega möda wälja lautanud. Praego arwatakse neid ehk 18VMW hinge ollewad, ja ehk kül muud suggu rahwast ka Jakutski kubbermangus ellab, on ommeti Ja kuti de hulk keige surem. Ja kutid on mannast ning ka praego karjapiddaja  rahwas ja nende pea rikkus ja warrandus  on weiftd ja hobbused. Nemmad ei armasta mitte sure küllade sees kous ellada, maid paljo ennam üksiko urtsikutte sees; sellegipärrast  on nemmad lahked wöeraste wasto wötjad, kui kegi wöeras nende jure tulleb. Küllasid leitakse wägga arwa ja needki mitte sured asjad. Midda ennam külma pöhja pole,  sedda arwemaks jamad nende urtsikud, saggedaste  sadda wersta teineteisest kaugel, nenda et naabrid mitto kord paril aastal teine teist nähhä ei sa. Sui aial ellawad need karjatsed kassetohho onnide al, mis nad sedda möda ühhest kohhast  teise kandwad, kuida nende karjadel sömist  leida on; agga keik se sui (ja seal maal ta põlle mitte pitk) korjawad nemmad taimeks  lojusse pöhko kokko; sest midda lühhem nende sui, sedda pitkem nende talwe. Ommad lomad ülle talwe sada, on nende keige surem waew. Saggedaste peawad lomad pöhho pudusse  pärrast jubba Märtsi kuus wäljaminnema  ja nalja kustutusseks tallihaljast lumme alt wälja otsima ehk kasse okstega rahhul ollema. Ni pea kui ilmad külmaks lähwad, otsiwad  Zakutid omma talwekorterid üllesse. Nende maiad on willetsad, penikesest palkidest tehtud neljanurgelised kupitsed, wäljas poolt hästi paljo kullorohto, sawwi ja mättaid ümber pandud, nago meie kartohwli keldrid. Akna rudi assemel on öhhokesed jeätükkid ja kui sulla ilm tulleb, et nisuggused rudid ärrasullawad,  siis pannewad kalla põie nahka rudi assemele. Klasist nemmad ei tea egga jöua sedda sada. Põrmand on ennamist ikka 2 ja 3 jalga ma pinnast süggawam kaewetud, et mata ennam soja kannaks. Kesket tubba seisab nende tulle asse ja korsnas  ka kattukselt wäljas. Möda seina äärt on lantsakad istumise ja maggamisse tarwis tehtud, ja rided, kallapüsed ja muud asjad kölkuwad möda seina warna otsas, ehk weddelewad  möda nurke maas, nago sedda omma tubbades ka saggedaste leiame, kus korristamatta  rahwas ellawad. Mo essimenne assi on, kui ülle wöera ukse sisse astun, warsi silmad ümber lüa: kuida maia korristamiösega luggu on? Sest on silmapilk tunda, mähhärdune  perrenaene maias ellab. Agga sest räkigo  Rammo Rein, minna könnelen nüüd J a - kuti rahwast. Ümber toa seina on neil lojuste  haggerikkud ehhitud, kedda wägga kange külmaga mõnda ka tuppa wöetakse. Hobbused agga, olgo kül ni kange külm, et linnud tule käest mahha langemad, seiswad allati lausa taewa al ja peawad kullorohto söma, mis isse lumme alt leidwad. Ja kuti hobbused on nago rauast tehtud, mis külma egga nälga ei karda. Kesk suil, nago keik pöhjama lomad, heitwad nemmad wanna karma mahha. Nemmad  on allati prisked ja tuggewad, ehk kül wanna pool köddund kulloheino söwad. Ja - kuti hobbustel ei leia kegi kullund hammast suust ja seiswad paljo kauem nored, kui meie hobbused. Ja kuti hobbuste iggapäine wan- 22