ülle raja Kuramale, ennamist hantwargi sellid. Warsi hakkasid nemmad omma kokkotullemessi piddama, mis Konwentikel nimmetakse ja mitmed  teised heitsid ka nende põleja käisid nende kokkotullemiste peale. Esmalt olli assi piösuke,  agga kaswis aega möda suremaks. Jubba  tulli pea ni kaugele, et Baptisti sellid isse ning kes nende pole hoidsid, mil neil mele tulli, tööd seisma jätsid ja läksid omma seltsi piddama. Selle läbbi hakkas linnas nurriseminne  töusma, ja nende kokkotullemiösed keeldi  politsei polest ärra. Mitmed meistrid lasksid  omma sellid lahti, et Baptistiks ollid sanud,  ja muud sellesarnast kärra töusis. Omma  kokkotullemessi ep olle nad sepärrast weel mitte mahhajätnud, maid neid Libau linna ümberkaudo- metsades piddanuv. Pärrast heitnud  üks koolmeister ka nende nöuusse ja nüüd läinud assi suremaks, sest et temma läbbi  ka maal rahwas sedda asja hakkas tähhelepanna.  Sedda meest sadeti kül kaugele ühhe möisa peale üllewaatjaks, agga mis abbi sest tulli, waid assi läks hullemaks. Seal olli rahwas jubba mitto aastat ühhe teise mehhe läbbi selle pole juhhatud, et wäljaspiddised  kirriko kombed middagi ei aita, waid süddame usk. Tössi kül, agga nüüd hakkan  rahwale ütlema, et ellawat usko mujalt  ei leita, kui Baptisti seltsist, ja seläbbi hakkas nüüd nende selts rutto kaswama. Pärrast  tulli Grobini linnast weel üks pärris Baptisti etteluggeja, nimmega Brandtmann, nende hulka, kes weel ennam tagga kihhutas. Nimmetüd koolmeister ja paljo teisi temmaga ep olle kül kirrikust weel mitte ärralahkunud, agga önnetusseks ep olle se kord sea! öppetajat  olnud, nago sesaipma luggu ka praego Maltsweti seggajate jures M. kihhelk. lärwamaal  on. Baptistide selts kaswis rutto, sest kjrrik olli lesk, kes piddi nende wastopannema?  Wöerad öppetajad, kes tullid ja läksid, ei teadnud sest paljo, ei wöinud ka suurt awwitada, sest nad ollid wöerad ja igga pühhapääw ehk pühhapäwa takka tulli jälle teine. Baptisti umbrohhi kaswas eddasi.  MemeU linnas lasksid nemmad ennast veste ristida, ja minnewa aasta alles meest. Kui mawallitsus sedda teada sai, keleti se assi ärra, agga praego peawad tükki 50 meest malmis ollema, kui lubba samad, ennast  Memelis Baptisti usko teistkorda ristida  lastu. tillemal nimmetud Brandtmannil ep olnud öiget passi, sai Windau linnas kinniwöetud ja ülle raja sadetud. Sellepärrast  ei jä agga ussoseggadus mitte ennam  seisma. Nad on isseenneste seas jubba etteluggejad ja öppetajad wallitsenud, ja ootwad  agga üllemate lubba. Nende hulkas, kes kirrikust on lahkunud, ei sa ennam lapsed  ristitud, ei laulatud egga.nored rahwas loetud, ja omma surnuid ei annaks nemmad ka öppetajale üllesse, kui kohhus neid ei sunniks. Öppetaja peale waatwad nemmad muido ülle ölla, kui ühhe mehhe peale, kes ilma asjata omma leiba sööb ja nende melest rahwast ommeti öiget teed ei juhhata. Neile waggusa sönnaga nende eksitust selletada, ei aita middagi;  sest nemmad ei lasse sest sönna lausuda,  et nad eksitusse tee peal wöiksid olla. Waimolik uhkus on nende jures suur ja nende  mötted kirja möistmisses koggoni seggased. Teist hädda sees awwitada, on nende melest pat, sest se käida Zummala wasto, kes hädda  olla saatnud; ehk paar mehhi tahtwad metsast puid warrastada, nad lähwad metsa, heitwad enne raiumist pölwili mahha ja palluwad,  et kui metsawargus pat on, Zummal neid siis peaks ärrakeelma sedda teggemast. Et nüüd Zummal nende karwo ei hakka, siis warrastawad rahhoga ?c. :c. Zölledad on jölledad. Oh, et neile 2. Tessal. 10—12 selgeste silmapaistaks! Mul tulleb siin jures  üks Eestimees mele, kes omma poisikse pölwes teise löksust jännese, teise "paelast tedre ja teise önge otsast angerja olli warrastanud. Ta südda ütles kül: se põlle mitte öige, taewa  taat on kurn; agga himmo olli suur, ja ommast löksust, paelast ja önge otsast, mis rummala lapse seätud ollid,, ei leidnud ta paljo middagi. Mis teggi poisike ommas 10-aastasses rummalusses? Ta läks ka metsa, heitis sure mannapu alla pölwili mahha ja pällus, et Zummal temma märgust mitte ei lasseks wätjatulla. Agga Zummal olli 363