Jtaliamaalt. Need lomad  tewad seal nisamma awwalikkult omma tööd, kui igga mu ammet mees, nad ei häbbene  ennam suggugi. Reaple linnas ellab üks endine Shweitsima mees, üks wabrikant Wenner. Meie temma rahha luggenud,  agga kuida rööwled ütlewad: olla ta kaunis rikkas mees. Otse temma rahha laeka  kallale sada, olnud rööwlitel woimata; sepärrast  piddand nad ühhe teise ümmarguse nöu kuida sedda ommetige kätte sada ja se olla neile korda läinud. Ühhel päwal läinud Wenneri poeg kui manna, sedda meie ei tea wälja ja käinud wabriko ees ja sedda olla rööwled warritsenud, tõmmanud kui hunt lamba talle kinni ja läinud omma teed. Rööwlite  pea perremees olla ta issale meel pilkades öölda lasknudkui sul ni paljo rahha olli üht sesuggust uhket maea ehhitada, siis woid ka omma poea eest IVO tuhhat tukkatid maksa, kui tahhad tedda jälle taggasi sada. Kahhele korrale olli ka issa jubba rahha saatnud, agga  sedda ei põlle ta weel küllalt arwanud, ei põlle selle eest poega weel kätte andnud. Ülleüldse  on wiis pead sealt ärrawarrastud; noor Wenner, temma koolmeister, üks maalmeister,  üks kuntori kirjutaja ja üllewaatja. Kas peaks seal kegi weel julgema ulitsa woi maante peal. käia? Peab igga silma pilk kartma  kinni seutud sada! mullab Neaple linnas weel wägga ja peame kül ütlema, et enne kaswab kui kahhaneb. Nende arru, kedda ta iggapäaw  mahha murrab, on paljo surem, kui se, mis seitungid awwalikkult teada andwad ja keige rohkem müllab ta waesema rahwa urtsikutes. Selle ülle ei woi kül mitte kaebava,  et tohtrid ommalt poolt ei teeks, mis nende kohhus, agga seal ei tahha middagi aidata  ! Amerikamaalt. olla 22. Oktobril seal hirmus suurt kahjo, kül ma kui merre peal teinud; aeanud wägga paljo kauba laewo randa, mis ka nenda ärrapurrustud,  et kellegist muud järrele põlle janud, kui paljad tükkid, mis merri sia ja senna ran- na are wälja aeanud ja nende seas olla ka üks auro laew ..Republik." Põled mehhed sanud häddaga padidega mäele, agga teisi matnud hirmsad lained süggawa merre hauda» Ühhe teise auro-laewa peal »St. John" olla ka hirmus õnnetus sündinud: auro kattel  lõhkenud lõhki ning pannud 14 innimest kohhe iggaweste maggama ja 15 sanud raskeste  hawatud, kellest ka pissut lotust olla, et ellama jäwad. Oh innimenne mõtle sa, Et pead tänna surrema! Kirjawastussed. E. M. B. Olge terwe, et meile sest asjast selgemat teadust ollete läkkitanud; leiate jubba tännasest numrist. Kahjo, et mehhed mitte kasse juusto põlle sanud. 373 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 16. Novbr. 1865. Teadaandmissed. Perno kassa-kohhus annab seläbbi teada, et Sauga mõisa j aust, 180 talert suur rentkohha  „Rägo" rentnik, kelle kontraht Ä3. Aprilli  ku päwani 1874 kestab, on pallunud, et temma rent kontraht weel kahheteistkümne aasta  peale pikkendud saaks, kus ta monned issiärralikkud  tingimissed jure lissab ja sepärrast  weel ükskord awwalikkult peaks sama wälja  pakkutud, mis nüüd ka temma sowimisse järrele saab tehtud; sepärrast kutsutakse neid, kes selle kohha peale tahtwad pakkuda 13. ja 16. Detsembril s. a. enne lõunat kello 10, kus se nimmetud rentkoht saab walja pakkutud,  kassa-kohto ette omma rohkem pakkumist  pakkuma; agga antakse ka ühtlasse teada,  et kes pakkuda tahtwad, enne kaks tuhhat rubla, kautsioni peawad sisse maksma. Kontraht ja muud tingimissed on kassa kohto kantseleis enne nghha. Pernus, kassa-kohtus 4. Nowembril 1865. Kassa- kohto peawannem Fr. Rambach. Oldermann J. G. Puls. Oldermann J. D. Florell. 251. Kirjutaja G. Lehbert. 3 Perno kassa - kohhus tahhab tullewa sui 1866 Willowerre mõisa metsadest umbes 1750