nimmetud terminiks põlle senna winud ja ümberwahhetanud,  hoidko mällestusseks ennesele. Tttrtust. ramato Ramato podisi olli tännini iggas linnas kül saksa rahwa heaks sedda möda, kuida lin surem  ehk wähhem olli, agga eestirahwas piddi, kui üht ehk teist ramatud tarwitas, möda kauba podisi ehk ramato köitja meistrid otsima.  Selle pudusele on nüüd, kuida meie Ria seitungis loeme, ots peale tehtud , sest ramato trükkia H. Laakmann Tartus, on rigiwallitsusse polest lubba sanud omma maeasse üht sesuggust podi assutada, kus eddespiddi  keik eestikele ramatud, mis siin ja seal trükkitakse, ka sada on. Et nüüd sesinnane  pood allati täielinne woiks olla, sepärrast  on siis ka wägga sowida, mis ka ühtlasse  pallutakse, kes ramatuid trükkida lassewad,  neid ka senna podi müa annaks; sest iggamees lähhäb sealt otsima, kust keik woib leida. Tallinnast. sSomema  könneleb  tallinna seitung ühhe kirja järvele, mis ta sealt sanud, selle rahwa hirmsast häddast ja nende ollemissest wägga kurwalt. Wöttame  sedda kirja ja anname sönna sonnalt luggeda,  et iggaüks õmma silmaga nähha woib, kuida selle rahwa kassi käib. „Se meie jure tulnud noor talli on sedda waewalist leiwa jätko sammalt jeä ja lummega kinni katnud. Se nattuke, mis lumme alt wälja kabitud ja kokko korjatud ossa, ei lö kaua ette, sepärrast olla nemmad üht uut leiwa jätko wäljaarwanud ja omma sure häddale abbi läinud otsima ning tewad nüüd leiba rukkistest ja kassisabba heinast. Nälg laotab ommad piggistawad käed ikka laiemale: keik põhja poolne Abo kubbermango ossa on jubba ta käes. Ja nüüd on temma hirmus abbiline näljatiwus omma hirmust tapmisse tööd hakkanud. Sure maantede äri möda leitakse surnuid maas ollemast; terwed tallud on tühjad, kus ennam innimesse hinge seest põlle leida, sest muist olla wälja läinud leiba otsima, agga muist näljast ärratappetud. Jkalis ja Parkonowis mässata surm hirmus. Seal on ka pukoordest walmistud toidus nende iggapäine ja ainus roog, misga ennast üllespiddawad.  Sealatsed abbiseltsid tewad wässimata  tööd, ommetige ei üllata nende abbi ni kaugele, kui sedda tarwis on. Kuus aastat  järge möda on nemmad jubba nälja küsis, sepärrast on ka, kellel paar koppikat taggawarraks  olli, ammugi keik käest otsas. Talloperremehhed  on omma sullased lahti lasknud ja neist on kerjajad sanud. Se suur hädda aeab mõnda röwimisse tö peale, misläbbi ka keik wangi-koead ülle lia täis täidetud." sKurt ja Tallinna seitung könneleb meile, mis siin allamal luggeda: ..Suurhertsogi Badenimaal, Bruhsuli linnas, on üks ilma passita innimenne, kes iggapiddi ennast kurdi ja keleto näidanud, kinni woetud, kelle nimme ja ellokohta ükski temma käest põlle woinud teada sada. Ni paljo olla ta omma märgi andmistega ennesest teada andnud,  et sealt temma koeo, kust ta pärrit olla, 20 päwa te-reis olla ja et temma wannemad tedda melega üksi te peale mahhajätnud. Tal olla üks rist kaelas, kellel ni tuhm kirri peal, et kegi sedda põlle luggeda mõistnud, sest ristist  arwatakse tedda Wennemaalt pärrit ja Kreka Wenne usko ollewad. Tallinnast. sWargusse Tänna näddala eest, öhto kello 9 aeal, on Tallinnas  Kluge Ströhmi ramato-poe wasto,  Eggersi maeas, mis ühhe wägga käidawa linna jao sees, ühhe immestlemisse wäärt torredusse ja julgussega kolm kattetud näggudega meesterahwast saksa naesterahwa rätsepa preilnade Balcki jures röwinud ja warrastanud. Nimmetud naesterahwad ellasid üllewel teise korra peal ühhel pool ja üks herra teine pool toas, ning ollid koddunt walja läinud, mis rööwlid sest ollid ärratulinud,  et aknatest ulitse peale walgust ei paistnud  ja sedda lühhikest aega, mis nad wäljas ollid, prukinud, ning tüdrukut, kes üksi kokis olnud, kinni siddunud, toa ukse lahti murdnud  ja toas nendasammoti üht kummudid lahti murdnud, ning peale kahhe tuhhande rubla rahha ja rahha-pabberid ärrawarrastanud.  Kello pool kümme, kui preilnad kojo tulnud, sanud tüdruk omma köidikutest peästetud.  Kui ühhes sesugguses käidawas koh- 398