omma näo ribolisseks ning astus wanna mehhe  ette ja ütles: Sa hüüdsid surma, siin ma nüüd ollen, mis on sul tarwis? Wanna mees kartis silmi ülles lües, kargas püsti ja pällus  tedda nenda hea olla temmale ta pu kimpo  selga tõsta; kui sedda olli sanud, läks wannake widdinal eddasi, egga waatnud kordagi  ennam taggasi. Üks nattuke kohtlane toapois, kelle peale keik süüd mis maeas juhtusid, lükkati, kulis teiste käest, et proua nore poea sanud, hakkas ta sure healega nutma, ööldes: noh, küllad sedda nüüd jälle minno süüks aetakse! Röngo kõstre Rosmanni heaks on kokko tulnud: Minnewa näddal ollid 4 rubla. Senna jure on annud:  C. F. 1 rubla. W. S. 25 kopp; ühtekokko 5 rubla 25 kopp. Postimehhe kassi on ikka walmis andid, mis lahkest süddamest  antakse, ka eddespiddi wastowötmas. 232 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur genehmigt Pernau, den 14. Juli 1864. Druck und Verlag von F. W. Bonn in Pernau. Teadaandmissed. Et agga ükspäinis seläbbi sedda selgeste woib nahha, kas korsna pühkiad omma kohhust  holega täitwad, kui igga maea perremees sedda kohhe nori ramatus Lähhendab, mil päwal  nimmelt korsnad pühhitud, sest et muido korsna pühkiad Brand-kohto eest ennast woimad  oigeks wabbandada ja Brand-kohhus ialgi sedda teada, kuida käsk täidetud; sepärrast  tulletakse sedda kulutust, mis 30. Nowembril  1863 antud, kelle järrele agga põlle paljo tehtud, neste mele ja kinnitakse kowwaste,  et se igga maea perremehhe omma wastata on, kui ta mitte igga kord marsi parrast  pühkimist ramatusse põlle kirjutanud, mil nimmelt korsnad pühhitud. Peaks se ka ollema,  et korsna pühkiad holetusse pärrast wahhel pühkimatta jätwad, ka sedda nöri ramatusse  kirjutama. Pernus, Brand-kohtus 26. Zunil 186^. Brand-kohto pea-wannem L. Kridner. 36. Brakmann, kirjutaja. 2 Perno Brand-kohto polest antakse seläbbi keikile, kellesse se pudub teada, et korsna pühkiad  omma tö eest kohto polest kinnitub taksi järrele woiwad makso wötta: Zggakordse pühkimisse eest: ühhe sure korsna pealt 15 kopp. ühhe keskmisse korsna pealt ... Iv ühhe pissukesse korsna pealt ... 6 ühhe körwalisse korsna pealt (Röhre)  kui kaktusest wälja käib . 7 ühhe pissema eest. 6 Sedda siin üllemal nimmetud kohto polest kinnitub hinda peab iggaüks ilma nurrisematta  kohhe ärramaksma ja selle eest hoidma, et sedda mitte kohto läbbi ei prügi sisse sundida,  sest korsna pühkiatele on se nende palgaks  arwanud. Pernus, Brand-kohtus 26. Junil 1864. Brand-kohto pea-wannem L. Kridner. 29. Brakmann, kirjutaja. 2 Kolitud poisid, kes pottisseppa ammetid tahtwad õppida, wöiwad kohta sada Pernus pottisseppameistri A. Simonsoni jures. 1 Keik suggu würtsi kaupa, inglisse ponbongs,  suhkurt mitmest wabrikust, kohwi, siirupid,  plomid, mannatango, wägga head juusto ja nendasammoti ka wägga head sepi on jälle ueste sanud ja müüb oddawalt Perno kaupmees  A. Bratinkin. 3 Häid ernid 2 rubla wanna wak müüb Pernus L. F. Usi. 3 Kauba hinnad. Nissud, setwert 9 rubla. Rukkid, kui head 570 kopp. Odrad, kui nendasamma 470 „ Kaerad 3 rubla. Kroon-linnaseemned, kui puhtad 9 „ Heringad makswad püt „ „ kui kuse putkades, siis „ Some räimed makswad 8 „ Pissukesed räimed , „ Punnane sool 7 „ Walge sool 6 „ Lojuste sool 4 „ Hea wöi maksab leisik „ Raua leisik maksab 90 kopp. ja 1 rubl. h. Tubbaka leisik maksab 160 ja 180 kopp.