Mustlaste assutamisse-nöu olli siis paljaks nurjaläinud  katseks sanud, ning isseärralikkult just sellepärrast,  et assutuse-nõu, allalise pahhanduse keelduseks,  ui kinnitamata laialt selletati kui wöimalik. Moisawallitsus ja koggokond piddi sesugguste senna ja tenna kaluwa eeskirjade järrele, mis Mustlaste kohta anti, mõnda kahjo kandma; ning et nad neljakümne aastade ajal, kuS nälg ja mönni mu ahhastus meie maad waewas, seddasarnast ohwrit ei tahtnud anda, on selge kül. Agga mis on kirriko poolt bead sündinud nendesinnatse  wõ eras te kohta, kes üllemate kasso läbbi temma sekka sadetud? Selle ülle ep olle siin kül kirjaliko tunnistust leida; agga rahwa suust ollen ma teada sanud, et endine Laiusse kirriko öppetaja Konsistorialrath vn. von Janu au selle poolt kõik katsunud tehha, mis wöimalik olli. Ta olli Mustlased  kirriko mõisa kokkokutsunud ja neid õppetanud;  agga mis se kõik aitas, kui nende assutamiöse  arro ui laialt selletati, et selle läbbi ümberhulkumisse  uksed ja warrawad wallale tehti, ning siis nenda ka wimaks se poisike, kedda ta ommas maeas weel piddas, toitis ja kihhelkonna kolis laskis  öppetada, käest ärra ja teiste Mustlaste hulka jooksis. Ei olnud siis ennam wöimalik, sedda algatud tööd emale toimetada, sest kegi ei tulnud ennam taggasi; kõik ollid walja hulkunud ja hulgus wad sealt sadik ikka peale, on tänna siin, hommen seal. Nenda on se weel tänna pääw." Ommalt maalt Tartust. sKirriko sönnumed.j Mödaläinud  pühhapawal sai meie Maria- kirriko mällestusse  pühha Pühhitsetud. Se pääw olli jälle uus tunnistaja, kui wägga häddaste meil teist eesti kirrikut weel tarwis on. Igga kirrikolinne teab, kui paljo ta rumi leides ehk mitte ei leidnud.  Mitte kirrik ei olle pissuke ssuremaid on wähhe), agga koggodus on selle ühhe Jummala koea kohta liig suur; senna jure tulleb weel, et Pühhade aeal ja muil tähtpühhadel ka rohkeste weel wõera koggoduste rahwast jure tulleb, kes, kui warrem sisse sawad, ka omma jaggo rumi täitwad. Nenda olli ka mällestusse Pühhal: kirrik seisis pupüsti täis, ja meie ei olle neid wöinud luggeda, kes ennam rumi ei leidnud, ehk kül paks lummi ja tuisune ilm sel päwal mitto tuhhat koddo piddaS. 25 aastat on sest pühhast möda läinud, kui aastal 1842 kirrik essimest korda sisseõnnistadi. Jummala arm ja õnnistus on ni ruttulissest koggodussekaswamissest silmaga nähha. Meie ei kurwasta mitte kirriko kitsusest, waid et meil weel uut käes ei olle. Kaugemalt innimestele  panneme omma 25- aastast lummnla kodda siin pildi läbbi silma ette. Awwittago muud ristiwennad ka selle peale wadates meile õhkada: Ehhita lummal uut kirrikut pea jme! Pikkemat teadust meie koggodusse polest annab ramat, mis wanna kirriko mällestusseks ja ue kirriko  heaks müakse pealkirjaga: „Tarto linna Maria- kirriko koggodus." Igga Tarto koggodusse liikmele isseärranis lõbbns ja mõnnus. Jutlust piddas sel päwal norem õppetaja Hofmeister  ja arroandmist wannem õppetaja praoS Willigerode nimmetud ramato järrele. Selle päwa mällestusseks olli ka 2 uut kroonlühtrit, jure murretsötud, ja on neid nüüd Maria-kirrikus  5, mis ukse poolt altari pole nenda lae alt mahha rippuwad: -e- »sA -. Ka said sel Tarto linna Maria-kirrik. 19