Italisma asjo. Nago mudegi innimestel, Likkuda ka Italiameestel oulma rigi asjo tallitades rahha pudus katte tullema. Nemmad Ma ei tahta mitte laenada, sest laenust tullewad murrcd, mis euneaego juuksed peas walgeks Plekilvad. Seal tahhetakse siis uel aastal ui hõlega kokko hoida, et laeuo tarwis ei õlleks ning kunningas tahta sest, mis Lemma maea üllespiddamisseks tarwis lähhäb, se kord 3 V? miljoni mahhajätta, et se rigitallitusse abbiks saaks. Keiser Napoleon olla Italia kunningale nõu anlmd, weel winast korda katsuda, „Pühha issa,, paawstiga leppidust tehha, et keik asjad heaga tallitud saaksid. Neil wõib kül õiglane nõu olla, agga kui nad meid olleksid küssinud, siis õlleks wastus olnud: „Wõite kül kord katsuda, agga sealt ei tulle middagi wälja. Paawst ei leppi ellades enne, kui lemma maad ja endist kunuiuglikko  wallitsust jälle taggasi antakse. Kui se wõimalik ei olle, siis ei olle ka leppiminne wõimalik,  tehke mis tahhate." Siin põlle meie ennam PrENtsussemsast kaugel, sest Nitsa linna teame meie jo Italia-ja Prantsusema wahhapaikus  seiswad, kust meie Keisri Herra minnewa esmaspääw, 26. Oktobril koeo tulli ja kussa Keisri Proua talweks ellama jääb. Abbiellorahwa,  laste ja wannematte armastus on alla  ti pühha ning puhhas assi, ja igga õige innimenue  nääb sedda hea melega. Meie Keisri Herra lahkuminne ja lummalaga jätminne onimaksete  jmest olla wägga ligutaw olnud. Üks Temma poegadest on raudteehowis kibbedaste nuttes issaga lummalaga jätnud. Prantsusse rahwa hulk, kes sedda pealt waatnud, sanud muda liguwd, et keik viskama hakkanud; teine poeg on omma suurt issa kuuni Kannesse linna saatnud, ja sealt emma jure taggasi pöörnud. Sumwõrst Aujärjepärria olnud 18. Oktobril Wenedigo linnas ja tahtnud sealt ülle Matlandi  ja Turiui linna ka Nitsa linna minna. Muud woerama sõnumned ei olle se kord sured asjad, kuid ui paljo wõime nimmetada, et InMsma seitungid, kes muido kaela katki Dani eest sõddisid ja Sakslast sõimasid, nüüd Danile sedda head nõu audwad, et nad Intima rahwaga mitte uenda ei teeksid, kui nad enne Sleswig-Holsteini rahwaga teggid, muido kaub lütima warra ehk hilja ka nende käest ärra; sest Jütima on keige omma kauba ja ello polest kaddund  hertsogi rigidega ühhes, agga Dani saardest  lahhutud. Kaugelt Indlamaatt tullewad sõnnumed, et seal 5. Okt. ui hirmus lange torm olnud, et Kalkutta  linnas ennamist keik liu ja keik ümberkaudo  maad ja. küllad meelal seisnud; 12,000 innimest peawad arrauppnnud ja 112 laewa hukkaläinud ollema! Kahjo armutakse peale 50 miljoni suur ollewad. Uemad sönnumed. Tarkust. Meil olli üllceile, Z. Nowembril Me laat ja seddahüame omma kele 1. linnaladaks;  2. linnalaat petakse 4. Webruaril. Linna olli kaunis hästi kokka tulnud ja sellega ühhes ka mitmesuggust muud kaupa. Linnade hind olli linnade järrele: v-linnad 41 rubl., HI)-linnad 45 rubl., 11-linnad 49 rubl. PeterburZist. Esmaspääw, 26. minnewa  k. päwal on meie armolinne Keisri Herra ja Temmaga ühhes Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh hea terwissega Peterburgi linna  jõudnud. Icirwa makonnast. Uhhest ja siiski õnnelikkust" Krimmi reisiast antakse meile sealt poolt teadust. „luhhan olli kindel Maltsweti järrelkäia ja aitas ommas eksitusses  ka mitto teisi Krimmi pole eksitada. Enne ärraminnemist olli Lemmal onuna pärrisweski  ja ellomaea ilma wõllata. Sedda keik müüs Me mees ärra, läks Krimmi teed ja wiis muid meel kasa. Nüüd on ta pari näddala eest sia omma äia ullo alla taggasi tulnud. Waene mehhike! Kui nüüd nende suggulased küssiwad, kedda Lemma kasa olli winud: kuida selle ehk selle kässi käib? miks nemmad ka taggasi ei tulnud?  zc. siis on halle wastus: „Ei sõua tulla!" Wõib wägga tossi olla; sest temmal ennesel olli minnes Pari tnhhande rubla ümber jõudo, agga nüüd taggasi tulles? olgo räkimatta!  Siiski kuida ööldud, õnnelik mees weel, et agga taggasi sanud. Teistel ütleb seal sured  wõllad kaelas ollewad, mis kinnipiddawad, muido joseksid öse ärra." - Sealt näeme jälle, 367