asjata. Et need mehhed, kui ial arwawad korda minnewad, ka su sönnaga järrele aitawad  on muidogi teada; pea assi on agga nisugguse rahwale Jummala sönna silma ette kanda, kes isse sedda kuhhogi kuulma egga luggema ei lähhä. Jnglisma surus ja alla mate hulk. Hinama järrele on Inglastel keige ennam rahwast ja Wennema järrele keige laiemalt maad käes; sest Wenne Keiser on keige rikkam ma ja Hina keiser rahwa p olest. Agga pärris Jnglisma isse, nago se öhto pool Prantsusse ranna lähhedal merre sees seisab, ei õlle mitte suur assi, waid 30 kord pissum, kui need maad kokko, mis tal möda maad ilma laiali on. Inglismaal ei olle neil weel 30 miljoni, agga muial mailma jaggudes  144,499,761 allamat. Neist on jälle surem ossa Jndiamaal, se on 135,634,244 innimest; mis ülle sedda, need ellawad Pöhja- Ämerikas (Kanadas) ja Australias. Ma-all une raudte. Inglastel peab ikka immelikko asjo ollema, nago Atlantimerre  (elegrahw (mis tühja laks), Lewiatan (mis ka annam .kahjo kui kasso toob) ja nüüd jälle ma-allune raudte. Sures Londoni linnas on nemmad 5 wersta raudteed teinud, mis linna maeade, ulitsate ja turrude alt läbbi käib ja innimessi ni kui keiksuggu kaupa eddasi ja taggasi weab. Nad on 7 miljonit  taalrit selle peale kullutanud ja lootwad ommeti protsenti kasso sawad. Onneto surm. Inglismaal on 22. Nowembril jälle 16 innimest kiwwisöe aukudes  Gasi pollemisse läbdi äkki tisse surma sanud  ja nendega ühhes ka 9 hobbust sisse jänud. Italiamaalt on Zesuitide arro wälja antud. Praego peab neid 7231 pead ollema, ja neist ellawad: Austriamaal 349, Inglismaal  265, Belgias 542, Prantsussemaal 2203, Galitsias 136, Saksamaal 561, Zrimaal  126, Hispanias 742, Amerikas 668, Neapolis 206, Hollandis 201, Roma linnas ja ümberkaudo 462, Sitsilias 267, Türmis ja ümberkaudo 277 ja Wenedikus 226. Kes sedda teab, midda warki mehhed need on, se tannab Zummalat, et neid meie maal ep olle nimmetud. Türgi Sultanil on 16. Nowembril noor poeg sündinud, se essimenne parrast temma wallitsusse hakkatust; agga wanna Sultan peab isse tõeste peast nõdraks janud ollema. Mönnesuggused sönnumed. Abbi pöllend hawade wasto. Kes ussuks, et ni oddaw rohhi, kui palla wessi on, selle wasto wägga tullus peab ollema? Ni pea kui kegi omma ihho kuidagi wisi pölletab, peab ta pöllend ihho kohhad warsi ni pallawa wee sees hoidma, kui terwe ihho wähhe kannatab, ja seddamaid jääb wallo järrele. On ihho kergelt pöllend, et nahk punnane, siis on ühhe tunni wee sees hoidmissest küllalt. (Agga kui wessi hakkab jahtuma, peab pallawat käepärrast hoitama ja jure wallatama, siis ni sojalt, et ihho ueste ei põlleta). On rakkud jubba üllesse lönud, siis lõigatakse neid tunni pärrast käridega ärra,  ja kui pool tundi peale sedda weel wees hoitakse, on parraneminne käes. On agga nahk läbbi pöllend ja lihha nahha al hädda sanud, saab ka poolteist tunnikest pallawa wee sees hoidmissest küllalt. Eest otsa sawad  hawad seläbbi ennam werristama, agga ni pea kui se järrele jääb, tulleb walge nahk hawa peale. On se üsna walgeks läinud siis pannakse linnaseride kabet hawa peale ja stutakse  nartsuga kinni, kus al se isseennesest parraneb. Tekkib agga rohkest mädda hawa sisse, siis on sest kül, igga pääw kord pallawa  wee sees hoida, mis läbbi ride kabe kuiwand mäddaga lahti ligguneb, et ue kaape ning nartsoga wöib kinnistutud sada. Et pöllend hawo parranemisft aeal külma eest peab hoitama, on muidogi teada. 397