Ustakse ka sedha lörri, et Preislane Daanlassele  köwwaste katte öölnud, nende ma jaggude  sees, mis Daanlane põhja poolt Shleswigi  küljest ennese kätte sanud, ei kolides egga kirrikutes, muud keelt tohhi prukida, kui saksakeelt. Kas se tossi peaks ollema, selle eest ei woi meie wastada. Shleswig-Holstein on jubba mannast aeast sadik nago kenna neitsike, kel paljo kossilassi, üks ja teine tahhab  tedda sada. Sakslassed tahtsid ja Daanlassed  tahtsid, kummal olli nüüd õigus? Rahwas  issi põlle ka koggoniste Dani alla jada tahtnud, maid sowinud lahti sada. Noh, eks nad nüüd olle lahti, agga kissendawad otse msamma kui ennegi; kes woib rahwa mele parrast sada? Shweitstmaal põlle sekord ka head kuulda,  wabriko törahwas olla kokkotulnud ja suurt karra teinud; leppitus olnud jubba pea tehtud, agga seal olla meistrid omma terrawussega  asja jälle pahhaks teinud ja rahwa savikuid omma torreda sönnadega laimanud; fe olla asja jälle koggoniste ärrarikkunud, et kardetakse wabrikuid seisma jäwad; siis on wimane assi pahhem kui essimenne. Jtaliamaalt. Wanna tuttaw assi, et sealt paljo head ei kuulda; kes on hundi ja karro pessast head kuulnud? otse ka sealt. Kus mõrtsukad ja rööwled asset, kelle kassi woib seal hästi käia? 'Lõuna pool made sees olla saggedad lahhingid rööwlite seltsi ja söameeste  wahhel. Essimestest peawab paljo langema,  hawatud ja wangi sattuma. Keige suremat raskust peawad rööwled Kalabria makonna rahwale selga pannema; se waene rahwas olla allati kimpus ja seal siggineda nad ka keige rohkem. Rosana makonnas ellada  rööwlete peaperremees Palma, kelle peale kohtud jubba kakskümmend aastat jahti piddanud,  agga mitte kätte sanud. Temma üllamad  ja kässo allused on kül mitto korda laiale pillatud ja kaotud, agga siis olla ta ue perrekonnaga jälle wälja astunud. Minnewa  aasta, kus kolera mõnda seggadust rahwa  keske tonud, olla temma allamate arro kaunis sureks kaswanud, nenda et kahhe kompagnise  jagganud» Nad olla keskmisse sei- susse rahwa keige suremad waenlassed; üllamat  suggu ei pea nemmad mitte ükspäinis xahhule jätma, waid neid pealegi meel awwitama.  Oa rikkaste külge ei pea nad putuma; arwatakse et need ennMe rahho hea hinna eest aeg aealt ostawad. Romast. Möda läinud palmipude pHHhal  Ma wanna paawst issi Peetre kirrikns jummalatenistust piddanud, andnud rahwale omma õnnistust ja kardinalidele Ma ta palmi oksi wäljajagganud. Temma terwisega Ma luggu seddakorda kaunis hea. Prantsusse söameeste järg peab praego sealt meel leida ollema; nüüd arwatakse nejd pea Prantsusse? male taggasi minnewad ; pealikutel Ma jubha käsk käes, malmis olla, et kui minna kästakse, siis kohhe nago Israeli raPvas Egiptusstst wäljalähwad. Prantsussema asjad on happud ja haisema  d. Keiser Napoleon, kes enne ni torre ja tuggew olli, peab nüüd ni waggusi ollema, et üsna immeks panna: ei julgeda päwa aeal paljo ennam toast wälja minna. Rahwas turtsub siin ja seal ja öerub russikaid kokko. Temma wanna tru kutsar, kes tedda ni kaua truiste temnud, olla sedda wälja arwanud, kuiva keisre ello hoida, kui wast hobbused lohkuma hakkawad, mis jubba ka ni saggedaste  olnud. Ühhest weedrist pukki pealt waotada,  on hobbused tõlla eest ärra; tõld zaeb seisma ja hobbused lähwad omma teed. Nüüd pudub weel, kes ka Prantsusse rigiwallitsusse hobbusid nenda woiks tõlla eest, ühhe ainsa sõrme waotussega peasta! Türgimaalt. Wanna Sultan on Kreta saarlaste ello kergitusseks ue seadusse andnud, kelle järrel neil üks wallitfew präsitent ehk kindral kubberner ja kaks abbilist on, kellest üks türgi ja teine risti ussulinne. Söa wäggede  ja keige kindluste üllemwallitsus jäeb jälle ühhe isstärraltkko mehhe kätte. Keik sedda saart jaggatakse wie jaggudesse, kelle wallitsejaks kubbernerid seatakse, kes muist risti ja muist türgi ussulissed. Rahwas wsllitseb ennese seast mshhi, olgo nemmad türgi woi risti ussulissed, kes. aastas üks 118