gu mees, kes omma Keisrit truiste tenis, agga  mannaks ei ellanud, waid kui poead alles õrnas norusses ollid, läks issa mulda, ja ei jätnud neile muud järrele, kui omma laitmatta  MMmi. Se on kül suur ja kallis warra,  ja kes tedda kautab, ei sa kalli rahha eest ennam taggasi; ommeti ei sa temmast laste köhhud täis. Mihkel sai ühhe onno, kindral  Vermehleni jure, kes Willandi Jani kihhelkonnas  Ängi mõisas waesel kombel ellas. Selle onno jure jäi Mihkel Barklai de Tolli künni ta 17 aastat mannaks sai. Kas ta nüüd würst olli? Uta senni! Senna läks meel aega. Kes ennast isse alt üllesse würstiks tenib, on meie melest isseärranis würst, ennam kui würstist sündinud würst, mis peale jo mingisuggust  kunsti tarwis ei olle. Nimmetud wannadussega pandi Mihkel wäetenistusse ning onno ostis temmale Willandi podis essimesse kallewist mundre selga. Kui rätsep temmale sel aeal möeto wöttis, ei teadnud kegi ettearwata,  et sest norest tassase ning allandlikko lomoga saksa poisist pärrast ni suur ja kulus üllem kindral ja würst piddi sama. Jah, nendap  se ikka on: innimessed ei tea, Jummal teab ja teeb iggaühhest, mis ta tahhab ning ei küssi mitte, mis ta enne olnud. Temma üllendab ja allandab lubba küsstmatta omma molliga, ni kui tahhab, ja mis ta teeb, on hea. Kui Mihkel 2 aastat wäe peal olli teninud,  tömbati jämme soldati munder seljast mahha ning pandi penike pealiko munder selga. Nüüd olli essimenne trep astutud. Temma wäeüllemad  ollid temmaga rahhul, sest ta olli tru, sönnakulelik ja wapper noor innimenne, ei mitte ninnatark, nago mitto teisi temma ealessi  enne ja parrast, ja sähhärdust ninnatarkasi  leitakse ka tallomaeadeH kui otsima hakkame.  Sel aeal olli alles keisri proua Katarina  !!. Wennemaad wallitsemas. Kui nüüd sellesinnatse keiserina wallitsusse al aastal  1788 Türklasega södda tulli, kus meie endise kindral-kubberneri herra esstwannem, suur kulus üllemkindral würst Suworow, Türklasi sugges, siis olli meie Mihkel Barklai de Tolli ka nende seas, kes wenne tullega Türklaste habbemid körwetasid. Sel aeal olli ta alles ratsawäe ehk rüütlide kaptein ja sai onuna wahwusse eest auristi rinda. Nüüd tõusis mees trep treppilt kõrgemale. Parrast sedda olli ta Rootsi söas ja sedda parrast Pola söas tuld andmas ning aastal 1799 olli tal keiser Paul !. Al kindrali nimmi käes. Senni kui se keik sündis ja õnnis keiser Aleksander!. 1891 aujärje peale sai, ollid Prantsussemaal sured asjad sündinud ja wan-, na Napoleon Bonaparti nimmi kuulsaks ja kardetawaks sanud, et kes temmaga karwopiddi  kokko juhtus, sel olli penike peus. Sel aeal ei olnud Prantsussemaal kunningast ning sellepärrast ka keik asjad ni seggased, peato ja arroto, nago messipu sees, kus nende emma  hukka sanud. Sepärrast ep olnud Bonapartil  mitte raske ennast 1894 Prantsusse keisriks nimmetada ja keik wallitsust ennese kätte kiskuda. Nüüd õlleks ta piddand rahhul  ollema; sest temma kui kohto kirjutaja poeg kandis keisri kroni mis hullo ta weel tahtis? Tössi kül; agga eks meie ei tea, et suur saak sedda suremat himmo teeb? Olli Bonapartil keisri kroon peas, siis süttis ta auahnus öiete pöllema. Prantsusse rigist ei olnud temmal mitte kül, waid ta hakkas waggiwalla,  kawwalusse ja pettussega ka teiste kunningate maid ennesele kiskuma. Ta olli suur söamees, agga seal jures ka suur kronitud  made risuja, kes õõd ja päwad selle peale mõtles, kuida ta teiste maid ennesele saaks. Midda ennam ta sai, sedda ennam ta püdis. Sure wäega tulli ta Saksamale ja hakkas seal Preisi kunninga ja Austria keisriga tülli teggema  ja nende maid käest ärrarisuma. Sesuggune  üllekohhus pahhandas önnist keisrit Aleksandrit ning ta satis omma söawäed naabridele  appi. Se olli aastal 1896 ja 1897 ning kindral Barklai de Tolli söddis ka nende  seas ja Prantsus sai ni mitmes lahhengis temma möega terrawust tunda. Pärrast sedda tulli önsa keisril Rootslasega teggemist ja seal teggi Barklai üht mehhist teggo. Aastal 1899 olli köwwa talwe ja Barklai läks weel Märtsi kuus suretükkide, ratsawäe ja 8999 jallamehhega  ülle merrejeä jalgsi Rootslasi watama. Kardetaw teekond läks korda ja Rootslastel 346