maks omma nimme auuks keik hästi korda sadab. Sedda lobame ja sowime meie süddamest.  Agga kuulge ka wimast Tallinna  kirja selle asja polest, mis meil temma pitkuse pärrast rumi ep olle terwelt trükki panna.  Hea söbber ütleb esmalt Postimehhega üks kanna katkuda ollewad. Se olla isseennese  ja mitme teiste arwates neile röömsaid sönnumid tonud, et nende linna kaks eesti kirrikut korraga sada ehhitud; agga Postimees piddada enne weel mönda salmi nuttolaulo kuulma,  kuise keik sündida; ta piddada teadma, et „kui Zehowa kodda ei ehhita, siis näwad rahn?as  seal kallal ilmaasjata waewa :c." No hea kül, mälletan sest ka enne kuulnud ollewad  mis weel? Nüüd rägib söbber Talveti  templi ehhitamisse nöuust ja kuida temmale  prohweti su läbbi ööldi: mitte sinna, waid so poeg peab mulle koja üllesehhitama, kes sel aial weel ep olnudke ilmale sündinud :c. Sesamma Zammal ellada ning olla ka praego alles se keige surem templi ehhitamisse lubbaandja. Kes wöida temmale su peale lüa, kui ta ka Tallinnas tahta üttetda: Ei pea kumbagi selts nüüd weel ehhitama, waid teie lapsed. Parrast sedda kaebab nüüd kirri eddasi, et suur seggadus koggodusse lahhutusse  pärrast olla ja mitto ei teada issegi, mis nad tahta ja lota. Mis Dombae uest kirrikust „Postimehhes" olla seisnud, ei tahta küllamees keik töeks piddada. ltlle kümne aasta olla kül aega, kui Alt-linna meestel (siin nimmetakse paar mehhi, kes jubba Jummala  ees olla) ue kirrriko ehhitamisse nöu tulnud,  agga siis ep olle wanna Dombäe Karlekirrikut  weel kellegi! mele tulnud, ja praegused  allustajad ning tahtjad olla ka ennamist Alt-linna innimessed, ning se tehta seggadust ja seeb se on, mis meil wägga kahjo on kuulda! Miks peab seggadust ollema, kus Ewangeliumi usso kirri kuid, agga mitte Paveli  tornist ei ehhitada? Auahnus, kius ja kaddedus peaksid jo nisugguse tö jures suud piddama ja ema! seisma. Kiuste pärrast egga kiusoga ei hakka ükski kirrikuid ehhitama. Tahhab  sedda tulla, siis andko suur Sioni kunningas  keige koggodusse liikmetel ärratunda, et wanna Sioni waenlane, kes mitte üht ainust kirrikut ei salli, nende wahhel on tallamas. Rahhowürsti armastus ja leplik meel tehko telpma kurja kawwalust häbbiks. On koggodus ni suur, ruum kassin ja üllatab jöud, noh, mis seggadust ehk nurrisemist siis kahhe kirriko parrast  tarwis on? On agga koggodus ning temma jöud möllemad alles weikesed, sus kül ei möista meie, miks ühhest kirrikust kaks tehhakse? Agga Zummal hoidko meid ses asjas üht sönna ütlemast,  mis kumbagil pool süddame kibbedust wöiks kihhutada, waid meie süddamelik sowiminne  on, et Tallinna wennad waenlasele mitte sedda römo ei teeks, kui saaks temma kius ja tiggedus nende armastust ja wennalikko meelt seggada ja tülli ning nurrisemisse semet nmde  sekka külwada. Ärgo sedda sündko! Rööm Issandast olgo meie rammo ja rahho. Meil ep olle jo Juda egga Samana, Kreka egga Roma Meest, waid üks Issand, üks ristminne,  üks usk ja lotus, mitte üks wennalik armastus? Andko nüüd Jummal Tallinna Eestiwendadele üht ehk kaht uut kirrikut,  sedda möda kui temma tunneb tarwis ollewad, agga lasko keik omma rahhus ja armastusses sündida, ühhe ihho liikmetel peab ühtlane meel ollema. üllestöusnud Rahhowürst  üttelgo ka ses asjas: „Rahho olgo teile!" ja siis on rahho. Järwamaalt. Krimmi sadikud. Maltslaste sadikud ja kohha kulajad on Krimmi  sarelt taggasi, kus nüüd ommeti on piddand  ärranäggema, et kaugelt assi ikka kuulsam  köllab, kui ta waart on ja et kulla kuhja kuskilt leida ei olle. Peale sedda on nernmad  seal nüüd isse kuulnud ja näinud, et kcono mitte maid neile ei anna. Selle häbbi pärrast agga, et nad enne ni wägga hooplesid,  kui piddada taewas ja ma enne hukka minnema, kui nende waidleminne ja lotus walleks jäma, on nad seal üht naesterahwa möisniko pallunud, kui nad omma issamaalt tulla, et neid wastowöttaks, kes siis ka sel kombel sedda olla lubbanud. Agga assi on alles kubberneri herra möisto al> Nad walletawad  kül immet teistele ette ja tahtwad^ 117