1857 widi 1,019,677 rubl. eest kaupa wälja, 1866 jubba 4,530,085 rubla eest, se on 4Vz korda ennam wälja. Omma jaggo kitust wõib wist ka uus saddam selle polest kanda, ja lühhäb  weel raudtee ehhitaminne järjele, siis on Perno kaubaaeamissel weel parremad Päwad odata. Sowime, et se midda warrem, sedda parrem tõeks lähheks. Ka Pernus peawad, kuida kuleme, rõuged wägga likumas ollema. Tallinnast. jSaddama ehhitusse as- on Talinna seitung Peterburgist telegrahwi sõnnumid sanud, et sedda tööd lubba o'. warsi ettewõtta. Kontraht on tehtud, tö jubba pealehakkatud  ja peab kõik 1868 aastaks walmis tahhetama  sada. Selle melepärralisse otsusse parrast kiitwad Talinna koddonikud kindral kubberneri herra ruttulist holekandmist. Lobame, et eddespiddi siis ka kaubaaeaminne seal parrem jookseb, kennest parraks üttelda, et ta aasta aastalt wähheneda cihwardab. Minnewa  aasta on Tallinnast 353,326 rubla eest, se on 4,366,858 rubla eest wähhem kui Peruust,  kaupa wälja sadetud. sWargus.j Toompä allewil on hiljuti üks lahtilastud soldat wina ja õllega tallopoega joobnuks teinud, künni teine omma koorma peale maggama janud. Siin on warras waggufi joobnud  mehhe rahha, 333 hõbberubl., tasko pistnud. Takka järrele, kui ta politsei läbbi kätte sadud, olnud tal wee! 310 rubla käes. ' Kubbermango seitungist loeme, et ka need mõisapolitseikohtud, kenne walled teiste waldadega  ühte heitnud, peawad „kubbermango seitungi"  piddama. Arroandmisseks tähhendatakse meile „Uut seadust" Z 3. TaMnna maklmnast. Riiksradi läbbiwatamisse  jcirrele on Eestima kubbermango kihhelkonna  kirjutajadele kirriko konwendi ja wallawaüitsusse  polest eddespiddi palka maksta. Sesinnane  palk peab polest kihhelkonnakohto mõisnikudest,  teine pool kihhelkonna waldadest innimeste  hingearro järrele maksetud sama; igga hinge peale ei tohhi mitte ülle 2 kopp. hõbb. maksa tulla. Täne makonnast. õppetaja.^ „Armas Postimees," kirjutab sealt poolt meile üks sõbber, „minna ei tea, kas sul teada on, et minnewa Septembri kuus meie Niggola kirriko  wanna aus õpp. praus Frese wimast und puhkama läks. Tännasel 12. Webruaril nüüd sai temma poeg ja siamaalne abbiõppetaja temma assemel meile noreks õppetajaks kinnitub ja taieste kirrikuga laulatud. Se olli meile rõmopääw. 38 aasta ette on wimati koggodussel nisuggune pääw olnud, ja kui lummal meie öppetajale ello termist  kingib, siis sawad mõnned kõrwad jubba kuulmattaks janud ollema, kui ta jälle sedda päwa  juhtub tullema. Lauloseltsi meil kül meel ei olle jobame, et sedda kaua mmm põlle tormis  tunnistada!) „agga kahhe koolmeistri kolilapsed  laulsid kirrikus Päwa pühhitsusseks kori peal nelja healega. Andko lummal ue ammeti kandjale  jõudo ja süddame rõmo." surm.j Sealsammast paigast  kuleme, et enne Iõulo kaks meest saniga Hapsalo linna sõitnud pühhade tarwitusi murretsema.  Koeo tulles tahtnud nad Torn kõrtsilt ülle merre Ue mõisa peale wälja sõita. Agga et vhto wärsket lund saddanud sa teest middagi polte nähha olnud, aeanud saniga merresse  uppunud  mõllemad weesurma. Hobbune tulli Hapsalo  taggasi, meeste surnokehhad todi teisel Päwal politsei abbiga merrest wälja. Naesed lapsed pühhitsesid Issanda innimesseks samisse Ptthha silmamee ja leinamissega. Ello ja surma wahhene piir on waewalt noaterra laiune. Uiüawi ümb erk aud ust kaebatakse: „Ni ünmelikko, muutlikko ilmasid, kui tännawo, ei tulleta wannad innimessedgi mele näinud ollewad. Arwalt lähhäb pääw mäda, mis mitte kahhe, jah, kolme kordset ilma ei to. Närikuus sündis tihti, et hommiko 15—17 qradi külma, õhto jubba sulla ja wihma olli. Nisuggune ruttulinne wahhe külma ja soja wahhel ei woi innimesse terwisel muud kui kahjo tua. 22. Narist sadik on meil ennam sulla kui külma ja lund, sepärrast ka kõik sured maanteed ilma lummeta ja suremadgi  jõed jeäst lahti on." Lodetakse, et Märtsiku neile parremat ilma toob. Peterburgist. Ulmanni 69