do se talwe wägga suur ellajate pöhho pudus olnud ja sepärrast iggaüks hädda parrast omma  ellajad senna söma peale annud, kus mina  pölletakse, et neid pragaga ellus hoida. Wist on neist mönned senna wies jubba pöddurad  olnud ja nüüd on többi laiale läinud, et sured hulgad jubba langenud. Warsawist. sArmo Mässajate peamees, obrist Remailow, olli tännini ikka lootnud, et Polamaal se aasta uus tulli jälle hakkab; agga nüüd olla ärranäinud,  et sest middagi ei sa wälja tullema, sepärrast korjanud ommad söa-riistad keik kokko,  pannud neid Lublini kubbermango soawallitseja,  kindral Kostanda ette mahha ja pallunud armo. Jälle üks kindel tunnistus: Pola mässaminne lõppemas egga kellegil ennam wöimalik sedda tuld üllespuhhuda. Ka Prantsusse  Pola tulle öhhutajad peawad arranäggema:  keik waew ilma asjata, ja tahtwad sepärrast  ennast üsna lahti lüa. Galitsiama meeste palla werri peab sest sadik, kui nende ma söa-seadusse alla pandud, kauniste ärrajahtunud  ollema. Jggalt poolt tõuseb rahho koit kõrgemasse, mis eest mässamisse pimmedus  peab pöggenema. Wöeralt maalt. Grawensteinist. sönnumcd.^ Preisi ja Dani naabrite wahhel on jälle kaunis  kibbe wöitleminne olnud; püssirohho suits tõusnud, nago peaks pilw wasto Laewast. Wägga liig kaua põlle se tülli turinud, agga ommetige on tulli ütlemata palla olnud. Dani  söa-wäggi sanud kantsitesse taggasi lödud ja 30 meest sattunud wangi. Kui paljo seal mehhi langenud, põlle weel teada antud. 17. Märtsil, hommiko kello kolm, hakkanud püssirohho suits jubba jälle tormama ja suredtükkid  paukuma, kus lahhing oige kibbe olnud; 160 meest, muist hawad ja muist kes söaplatsi peale jänud, on nemmad kautanud. Somuslaew ..Rolw Krake", kes omma ninna ka wahhele toppinud, sanud Preisi käest nelli head oskawad kuli, mis tal himmo arraaeanud  kauem senna jäda, waid teinud, et agga sest ärrasanud. Prankwurtist. Preisi ja Austria rigi wallitsussed ludbawad ommad sadikud konwerentsi peale läkkitada; agga sellega  põlle nemmad mitte rahhul, et söa-riistad  sennist peawad seisma jäma, künni konwerents  koos on, waid ikka omma tööd eddasi  teggema. Nüüd odatakse pikkisilmi konwerentsi  kokkotullemist. Jtaliamaalt. sGaribaldi Wanna Garibaldi on selle nõuga Malta sarest  wälja läinud, et tahhab nattukest Jnglismale  minna. Mikspärrast? kes sedda kül enne  wimist päwa meile hakkab ütlema; peame sekord agga sellega rahhul ollema, et teame tedda te peal ollewad. Wanna mehhikesse pea peab murrest, nago warblasse pessa poegest  kihhisema; wist on ta sepärrast senna läinud, ehk on seal mönni tark tohter, kes tedda wöib awwitada. Kuida kuleme, peab Austria ennast holega walmistama, et kui Jtalia  poolt peaks middagi karta tullema, temma siis omma Wenetsiat jõuaks kaitseda. On nahha, et ta wanna Garibaldit kardab, äkkiste wälja astuwad, sepärrast murretseb ennesele hea lossikonna mehhi senna kokko, mis peale wöib lota, et Wenetsia omma jalge peale jääb. 30,000 meest olla jubba senna sadetud ja ka hea kord keige parremaid suritükkisi, sedda linna hoidma. sMässaja lökso Roma linnas juhtunud 8. Märtsil paawsti söa-mehhed  üht Neapoli ma mässajat kätte sama. Mehhike on jubba mõnda aega Jtalia mütsi al, se on Jtaliama nimmel mässamisse tuld pöllema südanud, agga ialgi põlle se ta! korda läinud, nüüd sattunud mees lökso ja üllekulamisse  jures on assi selgeks sanud, et temma se olnud, kes jubba ammust aeast ähwardamisse  kirjasid seal wälja laotanud. Kuida teame, seisab Prantsusse wäggi Roma  linnas, sedda Jtalia kulide eest kaitsmas, ja et wanna paawst rahhus seal wöib ellada; 113