piddajat. No muidogi peab igga walla wannem isse ka nattuke kirjutada ja rehkendada möstma, et ta wvib isse omma tallitusse asja üllestähhendada siis, kui pärriskirjutajat temmal käe parrast ei olle. „Mul õlleks kül weel mönnestki koggokonna asjast  rohkem rakida, agga se kord ei olle enuam rumi. Isseärralikkult temma uest wallitsusse wisist ei sa rahwas weel tännine selgcste arro, sepärraft et neil uut seadust weel käes ei olle, kust isse wõiksid  sest luggeda, ja nemmad ei tea ka mitte, kust sedda osta sawad. Pea seadus on mönnes kohhas  kül jubba kohtomeeste käes; agga need kahte asja: l) koggokonna seadusse täitmisse öppetus ja 2) koggokonna warranduöse wallitsemisse ja waeste holekandnusse ning mu asjade täitmisse seadust ei olle weel meie silmad näinud egga körwad kuulnud. Ommalt maalt. Tartust. jKonsumiseltsi-margid.j Meie linnas on nüüd wägga saggedaste podides ja umido konsumiseltsiliikmete käes koldseid wask markisi, mis tundmatta innimessel „kuld« rahha" näitab ollewad. Need margid ei õlle mitte rahha, waid seltsiliikmetele asjawahhendamisseks  tehtud. Nende näggo on nenda: ühhel pool seisab keskel wotti ja mõek risti ja ümberserwa need sõnnad: Oonsnnivei-ew voi-xat. (Konsumiselts Tartus.); teine pool: keskel üks nnmmer, olgo 1, 3, 5, 10, 15, 20 zc. ja ümber serwa Narke. (Mark 1860); nummer, mis peal seisab, tähhendab koppikuid. Need margid maksmad üksi seltsiliikmete ja nende kaupmeeste  ehk mu innimeste wahhel, kes seltsiwannematega  kontrahti teinud, neid rahha assemel wastowõtta. Mu rahwa käes ei maksa nemmad middagi. Kanpmehhed, lihhunikud, paggarad zc., kes seltsiga kontrahti teinud, neid kauba eest wastowõtta, wiwad margid, mis eest näddala sees nende käest kaupa wõetud, igga laupääw, seltsiwannemate kätte ja sawad omma rahha. Agga pange tähhele: nende koldse markidega wõib ka teadmatta (rummal) innimenne  monne kelmi läbbi pettetud sada ja omma  st ilma jada, kui neid arwab kuldrahha ollewad,  mis nemmad mitte ei olle. Nende jures saab ka tuttaw wanna sõima ilmsi tõeks : „Ei olle mitte keik kuld, mis kolne on ja hiilgab." Pettust  on ka jubba ette tulnud, sepärrast meie isseärranis  tallorahwast maenitseme ettewadata, et nemmad kelmide wõrko ei langeks! MZnne päwa eest näitas üks mees teisele sure hea meiega, kuida temnia iltust „kuldrahha" oddawalt ja hõlpsaSte sanud: ei olle ennam pealisrahha wõetud,  kui Paljast 3 protsenti. Sõgge mees, so koldsed margid ei olle kellegi rahha, weel wähhem  kllldrahha! Turrul sündis teine luggu. Üks linna emmand õlleks karma pealt tallomehhe ärrapetnnd, kui mitte kolmas jure ep õlleks tulnud  ja mehhe silmad lahti teinud, et wassetükki eest mitte pole-imperiali hinda ei annud. Sepärrast  ettcwadata on Parrem, kui parrast kahhetseda. sWargad.j 18. Detsembril õhto ösi on häbbematta wargad leSse kindrali proua Frederici  maeasse tunginud ja seal wanna 72-aastase maeateenrile, kes neile wasto tulnud, ni raskeste pähha lönud, et teadmatta on, kas ellama jääb ehk mitte. Wargad isse on pakko jooksnud. sSurekoli mällestussepääw.j 13. Detsembril sai meie Tartosuurkool ehk uniwersität  64 aastaks mannaks Nago igga aasta, olli ka se kord Aula-saliU kokkotulleminne, kus peale kmatori herra ja mu Miüllemate, keik koliõppetajad, studendid ja Paljo muid innimcssi kous ollid. Nisuggust lühhikest kousollemist nimmetakse siin wõerakele sonnaga Prohwesser Dr. L. Schwabe piddas konnet Sküti rahwast, kes wannal aeal põhjapool mustamerre  äres ellanud. Pärrast said kolm studeriat  omma tõde eest aurahhad mällestusseks. Lõppetusseks lauldi: „lummal, Keisrit kaitse sa" ja peale selle said keik prohwesserid kuratori herra jure lõuneks pallutud. 525-aastane kirriko pühha.j Kuida kulema, tahhab meie Tarto linna Maria-koggodus  ue aasta häkkatussel Januari kuus omma kirriko 25-aastast mällelusse Pühha tänno lummala tenislussega Pühhetseda. Selle päwa mällestusseks on Maria-kirriko õppetaja, praoS H. A. Willigerode, ka üht ramatut kirjutanud  koggodusse wanna aegse mällestuste ülle, nenda kui need wanna aearamatute järrele järgi mõda olnud ja eddasi läinud. Lotust möda saab sedda wist ka eestikele wälja antama. Mödaläinud pühhäpäwal, 18. Detsembril, puhhitseS  meie auustud ewang. Lutterusse usso üllempiiskop,  Dr. C. Chr. Ulmann, omma 50. aastast ammetipühha, kuhho iggalt poolt sadikdu 407