ei pea, agga ta ei tahha järrele anda. Ztalia  rahwas, ka surem hulk preestrid, wötwad omma kunningast römoöiskamissega wasto, ei küssi mitte, mis paawst sest arwab: agga temma aeab ikka omma junni ning ei anna Parist' üllema piiskoppile lubba prints Napoleoni  last ärraristida, kui wannaissa wadderiks  on. No mis saab nüüd? Egga minna  ei tea. Kui Ztalia kunningas Neapolimaalt  taggast tulleb, olla temmal nöu nattuke Prantsussemale küllasse minna; küllab saab siis kuulda, kas sawad seal temma tütrepoega nimme alla, wöi ei sa. Agga hul on kül, et ühhe wanna pattuse innimesse kiuso parrast ristitud innimesse laps peab ilma ristimatta seisma? Agga jägo se meie enneste wahhele; muido kui paawst se „pühha issa", kuulda saab, et Postimees tedda ..pattuseks innimesseks"  nimmetab siis on paggan lahti, ta panneb tedda wimaks ka kirrikowande alla, mis waenemees sus teeb? On mul siis tõeste hirm? Ota senni! Paawsti wannaaegsed  unnenäud ei panne kellegi möistlikko innimesse  körwataggust ennam kihhelema. Ni pimmedad aead on omma musta marjudega aitummal jubba kaddumas. Prantfusfemaalt. sMiddagimaksab  No eks ta olle! Üsna muido ei woi innimenne middagi tahta egga sada. Prantsus tahtis södda piddada Hinamaal,  Anamitis ja Meksikomaal, noh, se maksab  middagi. Meksiko södda on neile minnewa aasta 80 ja tännawo 280 miljoni, se on kokko paljast 360 miljoni maksnud mis se nattuke Napoleoni kohta on? (!!) Prantsussed wöiwad nardi salwi higgistada, kui agga au ja kitust tulleb, mis järrele nemmad ni maijad on. Olgo peale jubba enne 2750 miljoni wölgo ja 150 miljoni aastas interessi maksta: nad pannewad tännawo mu laenudega kokko 500 miljoni weel jure, siis on üks intressi maksminne!  Oi, oi, Meksiko maksab neil rahha! Kahjo, Napoleon wöttis sedda asja esmalt Prantsuste aeawiteks ette, kes ilma söata. ja püssirohho haisota ei wöi ellada, kui mitte  wäljas, siis koddo, agga nüüd tahhab Mek- sikomaga sesamma luggu kätte tulla, mis endise Napoleonil Spaniamaga olli. Möistlikkumad  Prantsussed rapputawad pead ja ohkawad:  mis peab sest wimaks wäljatullema? Alshiriama Ahwrika rannas, mis Prantsussed  endise kunninga Ludwig Wilippi al ärrawöitsid,  on kül ka hirmus werd ja rahha maksnud, agga neile ommeti heaks soakoliks olnud, on lähhedal ja wöib aega möda ka mönne koppiko sisse tua. Nenda mitte Meksiko.  Seal ei olle rahho lota, waid igga sam peab kullaga ülleskalutud sama, ja seal on neil hea ilmaga hea wölgo tehha, et himmo  ärralähhäb eks koddone rahwas maksa! Za nüüd needsammad Prantsussed, neil olli P õlakate parrast Wennemaga ka lust peale hakkata! Tohho söggedad, waatke ommeti omma tühja kukro peale! Jutto jätkud. Rikkus ia ahnus ellawad ühhes ulitsas ja rummalus neist mitte kaugel; sest rikkus on ennamist ahne ja ahnus rikkas, ja rummalad on ennam ehk wähhem  möllemad. Üks rikkas kaupmees , kelle künarpuud ja möedud mitte iggakord ühhesuurdussed  ei olnud, olli ni ihnus, et mitte koer temma maea nurka ei nisutanud. Temma  ainus tüttar, just issa ladi innimenne, hakkas jubba kannawarwaid silma are kaswatama,  mis kaupmeeste tütred wägga wihkawad.  Ta 35-aastane tüttarlapsoke teggi kül ka mahheda kassi näo, agga ükski noor mees ei tahtnud liggi astuda, kartsid küsi. Ei aitnud muud nöu, kui kaupmees piddi jutto wälja teggema, et kes temma wäimehheks tulleb,  10,000 rubla puhhast rahha kasa saab. Üht wanna karroohhakast selle hinna eest elluks  aeaks kaela wõtta, ei olnud ikka weel kellegil lusti; sest mehhed teadsid: on ohhakas  alles noor ja haljas, siis on ta ka ohhakas  ja torgib, agga mitte ni wallusast, kui wanna kuiw ohhakas. Nenda peab luggu tiggeda naesterahwaga ollema. Ühhel lõunal  tulli üks tundmatta noor mees kaupmehhe tuppa ja ütles: „Mul õlleks Teiega kaubatal- 385