Tahhab kegi sest surest walmistamissest selgemat  arru sada, se wötko söa seitungi näppo wahhele, siis leiab peagi, kuida asjad seisawad,  sest seal on pikkad soa wasto walmistamisse  juttud luggeda ja ka keikide nende nimmed, kedda wallitsus söa wäggede üllemate nimme alla pannud. Keik sure tükkide wäed, mis tännini linnades paigal seisid, ehk mis ühhest teise meresid, on nüüd kokko nõutud ja omma paikade peale malmis seatud, kus sedda sönna otawad: poisid, astuge eddast ja andke tuld. Et meestest ei saaks pudust ollema,  olla kaks nekrudi wötmist järgi möda wälja kirjutud. (Kas peaks nüüd meel kidelda  woima: põlle karta, et södda saab tullema?  —) Prageri sure koli rektor olla lubba pallunud,  kas ka tudendid woida kokko heita ühte legioni ja waenlasse wasto minna ja saand wastuseks: Teie tahtminne sündko. Inglismaalt. sKolera mis auro laewa ..Inglandi" peal müllanud kirjutakse  nenda: „Se laew laks 28. Märtsil Liwerpolist  reisiatega wälja kuhhu ta piddand minnema, sedda põlle üllespandud ja kuendama  päwa parrast olla kolera reisiate sekka, mis kahhe tekki wahhel asset olnud ja nimmelt  Sakslaste kallale, astunud, kellest nelli sadda tuhhande reistä seas olnud. Jgga päwaga  olla ta ennam ja ennam mässama hakkanud  ja wimaks ni hirmus, et laewa kaptein wäggise wasto tahtmist Haliwoksi saddamasse piddand minnema; põlle ennam tohtnud eddasi  minna. Senna sades olla jubba 46 reisiat  maggamas, kes ennam selle mailma tüllist  ja wallust middagi põlle teadnud. Kahhe päwa järrele olla surnute arru jubba 146 peale tõusnud; ja 11. Aprillil on jubba 25 innimest päwas surnud. Se hirmus többi olla agga seal kahhe tekki wahhe rumis mässanud  ja omma ohwrid nõudnud, agga keik teised, kes muial asset olnud, janud putumata. Haliwoksia kohhus olla keik teinud, mis ial woimalik, et sedda többe keelda eddasi minnemast  ja suremat ohwert nõudmast. Üks wanna seisaw laew antud neile piddaliks, kuhhu keik haiged sisse kantud ja terwetele lödud 80 onni (Zelte) ülles, kelle alla nad korterit sanud". Ärimaalt. sßahwa kahhaneminne.^ Se ma on Inglisse wallitsusse al ja seisab öhto  pool kulges, mis üks isseärralik saar sures atlandi merres. Sealt kirjutakse ja kaebatakse, et sealatse rahwa hulk aasta aastalt wägga wähheneda ja mis keik seläbbi tulla, et paljo wälja rändada, mis ennam saddade, waid tuhhandete  kaupa olla. Minnewa aasta olla umbes pool sadda tuhhat hinge wähhemaks janud ja aasta enne sedda 72,335 hinge, mis wälja läinud.  Ülle keige selle sare sündida aastas 145,227 last ja surnute arro tõusta 63,738 peale, ning on siis aastas 51,489 rohkem sündinud kui surnud, agga se ei tahha sedda auko weel täita, mis aastas wälja ronniwad. Sel kombel  olla 1864 aasta löppul 50,008 hinge kassinam  kui aasta hakkatussel olnud, ilma nende arwamata, mis Inglis- ja Shottimale läinud, sest sealt arwatakse teist seddawört jälle assemele  tulnud ollewad. Se rahwas olla ka seal liig paks, nenda et ma omma annettega ei suda sedda üllal pidvada, misläbbi siis ka rohkeste  waesid ja kerjajaid on leida. Aastal 1864 olla neil 61,334 waest üllespiddada olnud, kellele ka ühtlasse peawarjo piddid andma.  Aastal 1865 olnud nende arru kül pissut  wahhem, siiski ommetige 58,316 hinge, kes isseennast põlle jõudnud toita. Selle polsst  on meie maal nattuke parrem assi, waeste arro põlle wist ni suur. Üks assi, mis immeks  tulleb panna, on se, et sealane rahwas, otse nenda kuida meie Eesti rahwas, tohtridest  middagist luggu ei pea ja terwise hoidmisse  politseist ei holi, misläbbi siis ka kolmas  jaggo surnutest holetusse ja holimata mele läbbi surreb ja sedda põlle mitte ühhes, waid iggas makonnas leida. Möda läinud naddalal on Perno ma koggodusse  liikmed Some rahwa heaks omma öppetaja  kätte 30 rubla tonud. Pallume weel holega tua, sest selle rahwa hädda on liig suur ja tarwitab paljo rohkem. Romus andja on Jummala mele pärrast. 151