Ommalt maalt. - Per««sts. W äljarändaja test. ,'Mnneleb Gests Postimees ja annah kirja-,.Ms tq Jöhmi MS.lt ssnud, omma^, söbradele .tuggeda ja seddasamma  kixjg. pakkume- ka.omnm .söbradele ja kirri .on . ne-nda: „Waeselt läksid - nad Wäljs, WaefeNalt on nad taggasi tulnud! Ugga-lojuste ostjatel on Me pMst ka- paljo südi süddame-ipea.l» WHdi 0m..-nende -ieikuse Mwad mödas.' v ükski. el.. mü- . ennam,^-kellegil ep Me ennam müa. Pahhad iWimesed oy paljo rummalaid eksitanud ja rändama saatnud.  KM üttsldi .W Grjuladl, et. neil Deterhyrgis'  middagi lota ei õlle, sus ei .üttelnud Wmmad sedda tossi MeMd , waih walletasid rahWale, et Mred tpllatäied sada PettOurgist Kaukasia sadrtud, iggaühhel teerahha ja esflmese  hakkatuse hind taskus. Selle läbbi said rahwa käest ehajaid pool muido ja waestd in? nimesed tõttasid omma- õnnetuse sisse. Äitummal,  nüüd- on se .jölledus kül mödas, agga kejk Na täis kerjajaid. Rakwerre labal said lihhunikud weel pool kingitud, agga Jöhwi labal, 18. ja 19. Webruaril, Mi luggo jubba hopis teine. Lojuksid olli wähhe labale tobud,  ja mis todi, olli paar wersta enne laba platsi jubba ärraostetud ja hinnad kolm kord kõrgemad, kui enne. Keik kes enne ommad lsmad pool muido ollid ärraannud, piddid nüüd kahhe kolme kordse hinnaga jälle ostma. Surem hulk agga ei jõua ennam middagi osta ja peawad nüüd Mustlase wisil kohhast kohta käima. Peale selle on taggasi tulnud wäljarändajad  soja többe, röugid kasa tonud ja mitto on jubba nende läbbi mulla alla läinud.  Õnneks näitab nüüd ommeti raudmaantee  tõ peale hakkamad. Ehhituse materiali  wetakse eddasi ja taggasi, kontrahhid tehhakse  mahha ja ühhe sonnaga : uus ello näitab  jälle meie male tullewad ja innimesed eddespiddi  tenistust ja leiba leidwad. Za tarwis  on sedda, wägga tarwis, M surem ei woi willetsus olla, kui se -on, kelle sisse j õlle waljarändaznine mitto sadda innimest on töukanud".  'r - ' ID ü h w u s e - t öbb teeb -wägga. .suxe holegau meie- MM albewites: ja AMberMW tööd, Ällchöe aAwis xs Sauga - - rsaldas, k«Tr ? perrekoMKde MA/MaW Ha -xöuge-többe/Mis -agga Mitte.wäggC liig- Whhs põlle.. Et/ tühwus; mi 'wagga, Hgljo Wahhg Wuttäb, kelle.seast - ka-paljo jubba Mulla,MM läinud, arwatakse sest tullewad, et rahwa tMA dus /kassin/ja-waene w õnnel. Mddag-Lt suhhu pista/ põlle, katsuwad wasste eest murretftja:  seltfisliNmed ommai wimast söudo nends roaeste önnetuMate heaks kullutada, et/ neid hinges hoida.. Wraego toidetakse lewe Maeas peale 260 innimest iggapääw soja leme ja kaw mka leiwaga ja peale/selle on keU lapsed, Ms wannematel neile middagit anda polleM kes koli arvulised, kolidesse kokko sunnitud, kus MespiddaMist ja õppetust sawad. Linmtzi on pmeg o Heale 180 lapse waeste-kolis, kus toidust/sa  õppetust sawad, Saugas on iggas kolis  liggi 30 last, mis Mtekokko 590 wäljatewadja  nendasaMmoti iggas waldas ttmma sutuse ja hingede arwo järvele. Wglla wallitsused  on ka neile ommalt poolt iggaüks OMMK jõudo möda wilja andnud, ja mjs pudud,  annab linna waeste eestmurretseja selts jure. Kui neid keik kokko wöttame, siis sawad  Perno linnas ja kihhelkonnas liggi 600 hinge armo annetest üllal petud ja siiski on hädda ja kissendamist weel küllalt kuulda! WssmeDT WSkVNAKst. sEnne aegne Meil on tänna lubeli-piddo> agga Lättimaal on mõnned sedda jubba näddala kolme eest taggasi ärrapiddanud, mis kannis weider kuulda ja se olnud Roope kihhelkondas. Roospeki wallasMhwas olla ennast teiste waldadega  ühhendanud ja ommas mõisas wiekülnne  aastase priuse mällestuse piddo ärrapiddanud.  Wist on nad mottetnud: Üks keik, millal petud saab, kas enne woi parrast, kui ta agga Zubeli-aastal petud saab. Saremsslti Möuged.) Need pahhad lomad põlle, otse kui muud többed, sggaaastased  nuhtlused meie kaelas, waid arwa, agga kui nad tullewad, siis tewad pahha küllalt, agga kui pandud rõuged hästi pandud ja wäljapoddenud  on, siis põlle karta, et liga suurt waewa tewad. Ssremal on, kulda kubbermango  wallitsus Ria kuhbermango seitungi 99