hiugawad, hobbused kabiwad maad ja tressides teenrid, jalla ja ratsa, aeawad ühhest teise. Rigiwanmmad on kous, Parlamenti allustakse. Küllab saab kuulda, kuida asjad eddasi lähwad. Oelgiamaatt. Nendap asjad on siin heitlikko  mailma peal. Ungrirahwas hõiskawad, Belgiarahwas leinawad ja nutwad omma head kunnillgast tagga ning piddawad tennna mattusid.  Uus kuuningas, Leopold 11. olla issa aujärge jubba ennese alla wõtnud. Ta olla lubbanud  õnsa issa vppetust möda Belgiamaad wallitssda ja omma allamaid kui issa armastada ning nende õnne kaswatada. Noh, kui ta sonna peab, siis põlle muud ennam tarwis.  Prantsusse  poolt ei arwata Belgiamaal se kord middagi  karta oüewad, sest Napoleon olla üsna waggnsi. Hea õlleks, kui ta seks jääb. KpanLamaatt. Sealt ma tülli Dshilimaga  ei õlle kül weel lõpnud, ommeti arwatakse, et sellelabbi smem söatulli mitte pöllema ei Wka. Agga nende kunninga Proua ööldakse häddine ollewad. ItMamaail olla kunninga ministrid ennast korraga ammetist lahti pallunud ning kunningas neid ka lahti lasknud. Se assi olla seläbbi tulnud  , et Parlamentis middagi nõuuks wõetud, mis ministridel mitte melepärrast ei olnud. Vanima kunningas, kuida telegrahw kulutab,  olla ennast jahhi peal ärrakülmetanud, ja peab nüüd ka wodis pikkali maas ollema. No kes teab, kui soja õllut joob ja higgistab, ehk saab jälle parremaks. Nmcrikama präsident olla AustriaMaalüttelda  lasknud, et se koggoni temma melepärrast ei olle, kui Austnamaalt sõamchhi Meksikomale sadetakse. Temma odata iggapääw Prantsussi sealt koes minnewad, mis tarwis weel Austriamehhi  senna sata? Olla Meksiko rahwas Maksimiliani  omma keisriks wõtnud, noh, siis piddada  temma Meksikorahwaga rahhul ollema, agga mitte Eüropamaalt söamehhi senna kutsuma. Tummade-koliselts TartnH. Siamale on feltftliikmete hulk 31 hinge ja nende aastased lubbatud  anded 25 koppiko jä 3 rubl. wahhel, ehk kokko 18 rubl. 42 kopp. Tänno Jnmmalale, pissuke hakkatuS on tehmd. Agga nüüd armsad ristiwen- nad ja õed, pallume teid süddamest keletums laste assemel: hallastage nende waeste peale ja töttage römoga neid awwitama! Tartus wötwad nimmedk kirjutamist ja andeid wasto: praos wennaste holekandja Kriiger ja naddalalehhe wäl-> jaandja Joh. Jannfen. Kirjawastussed. 252) H. U. S s. Olleme kätte fanud' ja tänname. Mis ,võimalik, oUeme teinud. 25! l) M. D. P . . . . s. Olge terwe wanna kallist Sest koliasjast on meie arwates iggal aeal weel aega räkida. 254) P. S. U Olleme katte fanud ja kah, hame Teie sõnumist jöudo möda täita. 255) L. E. H. ... . s. Olge terwe saatmast, Agga mis maksab kelmi tempudest räkida, kelle ellokohta meie ci tohhi nimmetada egga temma nimme ei tea? 421 Von der Censur erlaubt. (Nr. Dorpat, d. 13. Decbr. 1865. Teadaandmissed ja kulutamissed. ( Mit Po lizeilicher Bewilligung.) ' Annan teada, et minno jures on keiksuggu. lilled, nihästi r.idest, pabberist, sammetist, kus, ka wahhast j? nahhast tehtud, ka küünlad wahhaiilledega ehhitud, mis kirrikus ja kolimaeas. prugitakse, vddawalt sada, ja pruutneitside iistepärjad. Tartus, kolitarre-ulitsas Umblia maeas (1) C, Sch«l^min. Moldi kõrts, postmaantee Zres, kui ka kah-?? hekiwwiga tuleweske, samad 19. Zanuaril 1866 enne lõunat möisawallitsusse põiest rohkema rendipakkujale  rendi peale antud. Rendi aeg hakkab Zürripõwast peale. Kõrtsiga ühhes õlleks kassulik ka podit piddada. <3) Kasfipallo kõrts ja 6 taalri 43 krossi wäärt maad saab 15. Zanuaril 1866 Kuikatse mõisas rohkem pakkujale rendi peale antud. (3) Snllnfed za tüdrnknd wõimad Jürripawal 1866 Kuikatse yiöisas tenistust leida. (3) Kaddund hnbbune. Nedi öhto, 3. Detsembril  on Zmmawerre Kaddaka kõrtsi rest Addowerre walla perremehhe Mihkel Leisk kolmat aastat roostekarwä  hal ruun keige pikka reega äxrakäddunud. Lak ja fabba on hobbusel ka hallid. Reel on ees pea kulges raud lap ja tiwad raud pulkadega kinni; rangidel raud rõngad kulges, kust ohjad läbbikäiwad. Kes sest hobbusest ehk riistadest Addawerre mõisa wõib teadust anda, saab omma waewa tasfutud. (1)