Perno Postimees ehk Näddalileht M 5. 1566 Kahheksas kesknäddal 15. Januaril.^ aasta. Ses lehhes seisab. Kedda wöib kuld aidata? Ommalt maalt: Pettusest. —> Pude hinnad. —Ue kirriko pühhitseminne.  Mõrtsuka tööst. Mõrtsukate surm. —Ue aasta önnesowiminne. Wöeralt maalt: Saksa ja Dani tüllist. Kongressi tülli. Ue-aasta könne. Rahwa mõtte. Söa wäggedest. Söa-laewade arru. Söameeste walmistaminne. Uemad sönnumed. Orenburgi orrelist. Kedda wöib kuld aidata? Et kuld ja höbbe ja keik mailma au meid, kui surremas olleme, ei wöi aidata, sedda teab iggaüks, olgo ta ni nõdra möistussega kui ta on ; agga kes ussub sedda, ehk kelle usk on ni wäggew, et ta südda kullast ja höbbedast  üsna lahti on? Armas on se kuulda ja nähha, kui innimenne, kellel paljo kulda ja hobbedad on, sedda omma elluga üllesnäitab, et ta mitte just selle ahhelas kinni põlle, waid et ta käed allati lahti on, sellega, mis Jummal  temmale kinkinud, Jummala rigi wäljalautamist  awwitada. Saggedaste on sedda mailmas nähtud, et Jummala arm innimesse süddant siis kullast ja höbbedast lahti teeb, kui temma sedda ei tahha, ehk keigewähhemast selle peale mõtleb. Nenda sündis se hiljuti ühhe sure tullelaswa ..Kuldwärraw" ärrapöllemiösega.  Nimmetud laew läks Kaliworniama  ranna lähhedal pöllema, otse kui paljo omma sure rikkuse ja warraga, mis nad Kaliwornias ollid kokkopannud, Eüropamale  tahtsid taggasi tulla. Nende Jummal Olli nende kuld ja sedda wöttis Zummal nende käest ärra, sest paljo neist rikkaist said hukka keige omma kullaga; mitmed kargasid merresse ja leidsid seal merre laenetes kiddedat surma. Üks laewakapten, kes sedda hirmust hukkatust omma silmaga olli näinud, kirjutab sest nenda: ..Kulda olli meie laewa Lekki peal wagga paljo nähha, mis keik olli laiale pillatud ja weres ühhest otsast teise. Üks saksamees rullis 300 kulla tükki ühhe särgi sisse ja wiskas sedda nende sönnadega ülle laewa parda merresse: kui minna pean hukka minnema, siis ei pea kegi minnust pärrast ütlema, et minna ärrawannutud  kulla pärrast ollen surma sanud! Üks teine wiskas peo-täie kaupa kulda merresse.  Ta waene on kui melest ärra olnud ja mitto korda hüüdnud: Siin on kulda, kes tahhab, wöib sada! agga keddagi põlle leida olnud, kes õlleks himmustanud. Siin sündis  weel üks immelik assi. Üks reisia olli 3000 kuld tukkatid omma wö sisse ömblenud, mis ta omma ümber kandis ja et üks wägga kange ojuja olli, hüppas ta merresse ja ojus kaldasse; agga kui parrajate kaldas olli, näggi