lahti ja peawad ollema, tännage, laulge ja palluge omma Keisri eest, kui öiged rigi allamad, kes teadwad, mis neil on ja mis nad tewad. Tulge siis jälle taggasi ja tehke omma tööd eddasi. Südda on siis kinnitub ja tö eddeneb sedda ennam. Kirriko ehtid, kui neid käepärrast ei olle, ei küssi Zummal egga  Keiser teie käest. Kes wöib sedda keelda? Ärgo sedda meie häbbiks tulgo, et kirriko kellad  hüawad, kirrik'sandad ja köstrid otawad ja rahwas Eestirahwas et tulle omma kalli Keisri eest Zummalat tännama ja palluma,  ehk neid kül kümme sammo kirrikust saddade kaupa ümberringi tööd tewad. Se õlleks meile pärris teotusseks. Tartust. Teenri auustus. llttelgo  mönned mis tahtwad, agga tössi ei sa ial walleks: iggas pölwes ja seisusses wöib innimenne  auustud ja armastud sada, kui agga ommas tenistusses tru ja auwäärt mees on. Seal kuleme Tartust ühhest wanna tru teenrist  Hinrihsonist, kes 3. Webruaril omma  50 aastast ammetipäwa piddanud. Poolsadda  aastat ühhes paikus tenida, on jubba tük aega, ja selle wanna innimesse südda wöis ka omma mödaläinud ellopäwade peale taggasi  wadates tänno tais olla. Temma tellib seal ühhe saksa Ressurss (Musse) peal, ja et tru olnud, ep olle temma üllemad tedda sel päwal ka mitte ärraunnustanud, waid Lemmale  12 höbbe sögi- ja 12 tee - lussikast, höbbe suhkro-tosi ja korekanno ning peale sedda 100 höbberubla rahha kinkinud. Waat säh! Kas se wanna pappale pahha meelt teinud? Ei keddagit, waid temmal seisnud  tänno pissarad silmas, ja ligutud südda pannud suud kohmetama, kui temma auuks könnet petud ja pillid passunad sekka hüüdnud.  Sedda ma ussun. Te head, siis leiad head. Teni truiste, siis tassutakse ausaste. Rkast. Tallorahwa rentkassa. Mödaläinud  aastal 186 V on nimmetud rentkassa ülleültse 26-parrisma tükkide peale rahha laenanud  ning ühtekokko 50,4v1) rubla. - Neäripäwani  ollid üllepea kokko rentkassa abbiga 187 tallokohta päruseks ostetud ja nende peal seisab 292,700 rubla rentkassa rahha, mis eest intressid maksetakse. Peale sedda oüi weel aasta löppetusses 51 pärriskohha ostmisse tarwis 66,550 rubla pallutud, mis sel aastal  tallitud saab. Lasko Zummal sedda head asja eddasi minna, et eddespiddi keik isse omma pöldo wöiksid tehha ja omma kattuks?  Al ellada. Hoidke kelmide eest! Mönne päwa eest sai üks öige mees Rigas teise kurja  innimesse läbbi suurt kahjo. Üks koerahammas  sai tee peal kaeraworiga kokko, ütles:  ollen selle ja selle kontori sel, ja wöia sulle linnas näidata, kust keige parrema hinna saad; meie omma kontor kaero ei osta. Linnas  wöttis ta kaera-prowi ja läks kontori, ning ütles seal ennast maalt, junkro ollewad, kes kaero Unna tonud. Kaup tehti walmis ja willi lasti wastowötta. Õues olli kelm hopis suremat hinda nimmetanud, kui kegi õlleks annud. Kaera perremees olli römus ja rahhul. Pärrast sedda töttab pettis kontori,  wöttab rahha ja lähhäb omma teed. Peale selle tulleb mees ja pallub omma hinda,  säh! hind ammo läinud, ja kontoris ei tunne tedda kegi. Wötta Rigas ennam kinni  ! Kui suur se kahjo olnud, ei olle mitte üllessepandud. Ausaid mehhi ellab ka. Pea selsammal aial ja sealsammas linnas olli üks teine mees maalt omma tassenpungi, kus 80 rubl. rahha ja mönned rehnutid sees ollid, ärrakautanud ja leidis ühhes podis, et ärra olli. Ta joseb ruttu iggale pole, kus tänna sees olli käinud, küssib, pallub ei tea kegi.  Wimaks tulleb ka habbemeaiaja jure, kuhho  ennest omma habbet olli jätnud, ja ei tea lota, kas leiab. Siin agga tullakse temmale selle küssimissega wasto: „Teie otsite wist omma tassenpungi? Sedda ollen ma jubba  D. podi saatnud, sest et ma ühhest rehnutist  arwasin, mis seal sees olli, et Teie senna podi lähhäte." Kui sähhärdusi ausaid  mehhi ommeti ennam õlleks! 68