Ülleüldse olnud seitse, kes selle wäärt arwatud ja-'neist" ott'üks- 38 ja kaks 35 aastat, teised Tellt keik alla'kolmekümne, agga peale'-kähhekümne  aasta ühhe' kohhä' peal, 'ja keik -truKte ja ausaste teninud, ning nende hokeks ustud M-ajate-eest murret'kandnud. - " Talli««ckst."(Kirriko' -''fõnnumed.) MWa läinud 1867"' aastat on meie Eesti- Hss-Jam -koggoduöses'sündinud : 218 poegja  242'-tüttarlast; -ühtekokko 460 last; nende seas ollid 10 pari 2O kassolast ja 12' sündinud surnud; leris' ollid '73 poegja  128 tüttarlast; ühtekokko 201; laual OK kämuv 3382 meeste- ja 5699 naesterahwast-x  ühtekokko 9081 Lnnimest; läulätud said 106 pari. Mahhamäetud 162 meesteja  W 2 naeskerahwast; 'ühtekokko 344. Neist sMd norem km aastased: 35 poeg- ja 40"-tüttarlast-; ühtekokko '75 last; 80 —-85 aasta wahhel 4 -meeste--ja 7 naesterahwast; uhtekokks -11;85' tunni '35 aasta wah- meeste- ja 4 naesterahwast; ühtekokko 5-mmmest. - - ' " Rahha tulli kokto: Jani kirriko ehhitusse tarbeks 7W rubla, abbikassa tarbeks 2W rubla 85 kopp., kirriko waeste Heaks 292 rubla 57 kopp., pagganate missiom heaks 65 rubla ja judi missiom heaks 28 rubla M kopp», keik ühtekokko 1294 rubla 72 kopp. Läkkitan sulle siin jälle sönnumid, kuidas mullo meie Ma kirrikus luggu olnud. Olleksin sulle ehk ka meie ue Jani kirriko pühhitsemissest  teada andnud, agga mul olli m paljo teggemist, et aega ei sanud laiemalt sulle kirjutada  ja Tallinna seitungis olli, kui ka lühhihelt,  selle ülle luggeda; (muud kui et se õige ei olnud, et kirriko ehhitaminne agga 5 aastat turinud; ta on 6 aastat, woi öiete 6 suid turinud); lodan ka, et üks woi teine koggodusse lige sedda waewa ennese peale wötnud,  sulle selle kirriko pühhitsemisse luggo teada anda. Issand õnnistago sind ka sel aastal, sedda sowib ja tännab, et sa jälle igga näddalas mv maeasse tulled. TH.D. Luther, Tällinna Jani kirriko öppetaja. Tallinna statisti komi te olli nõuks wötnud  se aasta 20» Märtsil üht sesuggustrahwa ülleluggemist ette wötta, otse kui meil minnewa  aasta 3. Märtsil olli; agga kardawad, et se aastase nälja läbbi, mis rahwa süddamed  wägga raske murrega koormab ja kus wägga hslpsaste mitmesuggüsed malle- Mstlemissed  woiwad süddames tõusta, sedda tööd ette wotta, maid weel eddasi aeada, künni aeg parremaks lähhäb. - TaKK«a«aalt. sK Wanns aasta lõppu! könneles Kusalo söbber kahhest uest kolimaeast, mis Walkja ja Kölgä waldsdesse  ollid ehhitud ja sisseönnistüd; tänna kirjutab ta: ..Agga nüüd, kui mä jälle Mi maeadest köknelen, ei sa sinna sedda kuuldes mitte ärratüdhinema, se st sinno Tints ja Tönts tarwitäwad ka koli: on weel wiiS uut koli jure , ja nimmelt Kio maldas Äs, Kõnno maldas kaks, Surro maldas üks ja Koddasu maldas üks. Enne olli meil Me keige kihhekksnna üks kool. Rahwas näggi sedda suurt kolide pudust, sepärrast hakkasid nõu piddama, kuida selle pudussele sphiMlla ja nende ettewötminne läks seläbbi hask korVä, et aulikud mõisa herrad rahmaga Ahhes nõus ollid ja neile kolimaad, ehhitusse palgid ja muud koli tarwitussi ommast käest andsid. Keik need ued kolimaead on meie armsast öppetajast  minnewal aastal stsseönnistud ja ka tublid koolmeiffred sissewöetud, kes nüüd holega  lapsi öppetawad. Noh, muidogi teada, tarwitab Issand omma winamäele häid tomehhi.  Selle lühhikese aeaga, mis need kolid  tööd tewad, on ka jubba laulo seltsid, isseärraniö Kio ia Kolga kolides sigginenud, kus noor ja manna nelja healega oskab laulda.  Nende essimest prowi laulo, mis pühhapäwal  enne Jöuko pühhi kirrikus laulsid, ollen issi kuulnud, ja pean ütlema, läks wägga hästi. Essimessel Zöulo pühhal ja Neäri pämal, on nad ka wägga kennaste laulnud, mis ülle keik koggodus ennast römustanud. Jah, se rõõm tulleb ükspäinis kolidest, sepärrast  peame neile head siggidust sowima. Kolga koggokond olla jubba ammugi üht koli kaptali,  st on rahha koli üllespiddamisse kergitusseks  koggonud ja sedda olla nad ennamiste 44