gemisse wasto? Toest, nisuggune teggo ei , olle Eestimehhele, weel wähhem ristiinnimessele  auuks, waid teutusseks! Möttelgo sepärrast  iggaüks allati nende sönnade peale ja piddago  neid meles, mis Issand ütleb: „Separrast  olge armulissed, nenda kM teie taewane Issa armulinne on. —> Ja nenda kui teie tahhate, et innimessed teile peawad teggema, nendasammoti tehke teie ka neile." Terwiksid sowib süddamest „Perno Posti- et kül tundmatta,. siiski waimo ja mele polest tuntud sõbrale, kat andes W. N. Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Jgga rahwal omma keel. Prantsusse keel on wägga kaua aega teistest üllem olnud ja keik sured innimessed ja üllemad, olgo kus maal ehk mis suggu tahhes, ei räkinud muud, kui Prantsusse keelt. Keik rigi sadikud, olgo nemmad Türgi- ehk Rootsimaalt, ei räkinud egga tallitanud mitte muido ühheteisega, kui Prantsusse kele. Keik söa- ja rahhoseädussed, mis ial rikide ja made  wahhel ette tullid, said ikka jälle Prantsusse  kele kirjutud. Uksi need innimessed, kes Prantsusse keelt mõistsid ülle mokka weretada,  arwati täieste öppetud innimessiks; neist peti suurt luggu ja nemmad isseennesest wee! ennam, kui nemmad ka muido sured taewa tähhe luggejad egga rauahammustajad ei olnud.  Kes Prantsussemaal lapsepölwes lammaste  tagga olli jooksnud, istus muial maal möisnikudega ühhes laudas, sest temma mõistis Prantsusse keelt. Keik könned ja laulud ollid üksi siis illusad, kui nad Prantsusse kele ollid.  Se pärdik luggu on ülleültse praego alles nenda, siiski hakkab igga rahwas aega möda arro sama, et keik ommeti Prantsusseks ei wöi sada ning et suur Prantsusse kele armastus  igga rahwa omma kele teutus on. Wiimse parikümne aasta sees on luggu selle põiest jubba hästi teiseks läinud, ja tännawo  Neärist sadik Preisi pealinnas seädusseks tehtud, et saksakele pealinnas ka wöerama asjad saksakele peawad tallitud sama) kui se ka Prantsüstel just melepärrast ei peaks ollema.  Se näitab ka üsna öige ollewad, et wöerad savikud ka selle ma keelt peawad . mõistma, kuhho neid asjütallitajaks sadetakse, ehk piddago ommal tulgid ja ümberpanniad. Nenda saab igga rahwa keel omma au sisse, mis Prantsusse kele pärrast tännini otsekui häbbiga nurkas piddi istuma. Surm piibli pärrast. Oh kuiva on, tänno Jummalale, aiad ja asjad jubba selgemaks läinud! Aastal 5524 kui Mutterusse awwalik tunnistus ja södda paawsti wasto alles 7 aastat wanna olli, sai öeipsigi linnas üks ramatokaupmees keige rahwa nähhes Saksi hertsogi kässo peale, kui kurjateggia arrahukkatud.  No mis ta olli teinud? Mis muud, kui sedda suurt kurja, et ommast ramatopodist  üht pii b l i ramatut olli wälja münud. Uhhe teise piibli müal said silmad peast wäljapistetud.  'Tulli ja möek olli neil allati kannul, kes piiblirimatut julgesid lautada ehk luggeda, mis sel aial alles wägga paljo kallima hinna al seisid, kui nüüd; agga kulda  nöuti neid sure hinge nälja ja jännoga tagga! Agga kuida on nüüd luggu? Peale SWO piibliseltsi lautawad piiblid ning on jubba 200 kelemurde sees peale 32 miljonit piiblid trükkitud. Se keik on ennamist pärrast  1800 aastat sündinud. Eestiwennad, ei tea kuida luggu saab ollema, kui wnmfe kohto ees seisame, ja meid piibli ramato luggemisse pärrast küssitakse? Jtaliamaalt. Walmistus söa wasto, mis Austria ja Jtaliamaalt waewalt tullematta jääb, on möllemilt poolt suur küllalt. Ztalia tahhab Wenetstamaad kätte sada, mis üksi weel wöera kässo al on, ja Austria ei tahha anda. Möllemad walmistawad. We-« nediko linna ümber peab arruto tullepombifi merre pöhja lastama > mis kunstlikkult nenda ftätud on, et siis pöllema pannakse, kui söa aial Ztalia söalaewad ehk nende kohta peaksid  tullema. Hiljuti on nendega Austria keisri omma silma al prowi tehtud ja leitud wägga  mönnus ollewad. üks wänna laew on 37