sema, lendab ta, km tuul nattuke takka lükkas  ühhe imme ussinussega eddasi, et kellegi kustutajate jõud ei jaksa sedda keelda, eddasi minnemast. Psterburgi seitungid könnelewad wägga suurdest tullekahjudest, mis wimaste näddalate sees rigi süddames olnud. 24. Mail olla Mihailowka allewikesses, mis Kurski kubbermangus, ühhe tallopsea kurist tulli lahti peäsenud, mis malli tuul imme ussinussega  laiale lautanud ja lühhikesse aeaga liggi 180 ellomaea keige körwaliste honetega, kus ka paljo kaupa sees olnud, tuhhaunnikuks  teinud; issiennesest mõista, janud ka keik selle rahwa warra, mis kellegil olnud, sisse. SlutskL linnakesses mis Minski kubbermangus,  on ka suur tullekahjo olnud; liggi 80 ellomaea, kellest muist pu ja muist kiwwi maead olnud, ärrapöllenud. - Kalugas on 4. Zunil parrast lõuna, kello ühhe aealt suur tullekahjo olnud, mis nisamma kange tulega ruttust laiale läinud, et kellegi kustutaja abbi põlle aidanud; künni õhtuni, kus wöimus kustutajate  kätte jänud, olnud umbes 40 ellomaea  mani mahha pöllenud. Orelis on otse selsammal aeal ka mitto maea keigega, mis seal sees olnud, ärrapöllenud.  Nishni-N  owg or odis on 6. Zunil Makarjewi linnas jaus, na arwata pärrast lõunat kello 5, tulli lahti peäsenud ja kange tulega umbes 70 maea lühhikesse aeaga tuhhaunnikuks teinud;  olnud öhto aegsaste nendega malmis.  Tweri kubbermangus Ostahkowi linnas pöllenud 8. Zunil peale saea ellomaea arra, kelle seas ka üks nunne klooster olnud; tulli olla ühhest seppipaeast hakkanud. Zuni ku 25. päwa pärrast  lõunat, on rigi wallitsus käsko andnud kuus miljoni penikest höbbe rahha jälle malmis  lüa sest on tännini ikka suur pudus. - Suurwürst Konstantin Nikolajewitshi abbikasa Suurwürstina Aleksandra Josepowna,  on nattukest Krekamale Atena linna omma tüttart ja wäimeest watama läinud. 25. Jani ku päwa õhtul on tulli Peterburgis  suurt kahjo teinud: 40 kenna maea teinud ta lühhikesse aeaga tuhhaunnikuks. Otse nendasamma on ka Rjäsani kubbermangus  Jegorjewski lin, kus umbes 6000 mnimest sees ellamas, 25. Zunil pea puhtaks ärrapöllsnud. Bsime kül arwata, et kahjs pissuke ei wsi slla! ' . sKeissrlik wö sra s.) Juni ku 19. päwal on keiserlik kõrgus/ Suürwürst  kindral admiral, Kronstadtis söa-laewa ..Dmitri Donskoit", mis hiljoto surest atlandi merrest senna tulli, watamas käinud. Keisre Herrat ennast odatud Jani päwal senna tullewad.  Atishni - Nowgorodist. sR ööw l e t ö ö Könnelesime ommas 25. numris posti risumissest, mis Ria seitungist lühhidelt leidsime; tänna loeme agga sest asjast pikkematt,  mis nad Peterburgi seitungist wötnud olla, ja seal seisab: 1. Junil kesk päwa aego sai Ostashihha ja Tshugunü jamade wahhel post ärralöhhutud ja 800(7 rubla keik sured  pabberid posti paunast ärrawarrastud, wähhemad rahhad janud keik paigale. Peale selle, kui Tshugunü jamast olli teadaantud, et post wälja janud, olla Lüskowi postmeister, makonna kohto herra ja hulga rahwaga otsima.  läinud. Kolm wersta Tshugunü jamast, kaks wersta te körwast metsast, leitud posthobbused  wankrega ja postipaun wankre peal, keigega mis seal sees olnud, muud kui Need nimmetud 8000 rubla olnud ärra. Postiljon,  üks lahtilastud rüggemendi weltsher, nimmega  Jwan Kirenko ja postipois, üks wiggane  ühhe jallaga härja pölweline, ollid ilma peata wankre körwas maas. Et se koht wägga kardetaw, sest et te paksust metsast läbbi lähhäb,  on seal enne wahhid te äres seisnud, agga se aasta põlle neid seal olnud, ehk kül kubbermango wallitsus sedda olla tehha käsknud.  Keik Lüskowi ja sealane ümberkaudne rahwas olla sures kartusses ja arwawad sedda kurja tööd ühhe ärrakarganud wangi, nimmega  Sinowjewi süüks, ja kardawad, et se aasta nende ümberkaudne luggo parrem ei sa ollema, kui minnewa aasta olnud; risumist ja tapmist ja muud hirmust tööd. Mofkwast. sMö'nda.Z Mis Wennerigi  allamad meie olleme, kui meie ei tea, kui suur meie rigi pea-lin ja mis sest weel muud tahhelpanna; egga keik issi tedda sa watama. 215