kui sedda hinda maksab, mis 1000 orja makswad.  Konsulit ennast polnud just koddo, kui käskjalg senna jõudnud, sepärrast wötnud wiitse-konsul Fell süddame rindo ja läinud auro-laewaga, kus söa-mehhed peal, senna. Ei antud agga seal piiskoppi kätte, sepärrast hakkanud nemmad wäggi walda prukima ja Neegred ka ommast kohhast wasto. Selle aea sees, kui nad nenda wastastiko woidelnud, olla piiskop ärrapöggeneda sanud. Et Neegrid  rohkem neid olnud, sepärrast tagganenud nad wöideldes ranna pole ja sanud ka õnneks omma padidesse; agga enne kui auro- laewa peale ollid sanud, lendasid weel üks hea seltskond  Neegrite nolisi nende sekka, kellest üks otse wiitse-konsuli süddamest läbbi läinud; seal olli ka kohhe surm käes. Et Neegrid neile weel suremad kahjo ei sanud tehha, selle eest hoidsid kartätsid, mis nad neile wasto saatsid. Znglisma rannas mässas hirmus torm, mis wägga paljo laewo randa aeas ehk merre põhja mattis. Lewestohwis on wessi üks ossa raudteed ärralöhkunud. Londonist tullewad sönnumed, mis nad isse Umerlkamaalt sanud. Sealt kirjutakse: „Zälle üks uus tülli on La Platas tõusnud, mis waigistamist ja sulgumist tarwitab. Obrist Paparitsiul olla nõu Paüsando peale minna ja sedda ärra woita. Seal olla suur seltskond  rahhotumaid ja sepärrast on karta, et üks tössine ja suur tülli saab tullema. Brasilia  st olla abbiwägge Paraguaisse läinud; kahhele korrale olla nad jubba rinno teine teise wasto seisnud, kellest agga meie suremat ei tea. Kaks jaggo wägge, kummagis jaus 6000 meest, on neile wasto sadetud, kellest üks jaggo Paraguai jõe äres Sagi linna tahhab  minna, mis läbbi tahtwad keelda, etwaenlaösed  jögge kauda mona ei pea sama ja teine jaggo sadetud Ustsensioni pole, waenlaste kindlussi mahha lõhkuma." Newüorgist. Seal on 7. Nowembril Domingo linnas mawärrisemist olnud. Pea keik se lin sanud ja liggi 2W innimest  janud ommast ellust ilma ja laewad, mis sea! seisnud, sanud randa aetud. Kalkuttast antakse teada, et hirmsad tormid seal wagga paljo ja räkimata suurt kahjo teinud;  peale 30 tuhhande honnikesse, kus a! sealane rahwas ellab, on tormid ärralöhkunud  ja liggi tuhhat innimest seal jures wäggiwaltset  surma sanud. 401 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 5. Decbr. 1867. Teadaandmissed. Keige kõrgemalt antud nekrudi wötmisse kässo peale, mis 15. Januaril 1868 hakkab, annab Perno pea-rahha kohhus seläbbi teada, et nende lisutaminne, kes Perno linna hingekirjas  ja nekrudi andnusse al seisawad, 9. Januaril 1868, enne lõunat kello 19 saab ollema, mis tarbeks siis esstmesse ja teise klassi mehhed peawad kokko tullema. Ühtlasse antakse ka teada, et liso wötjate arruliste nimme kirjad 1. Detsembrist künni 24. Detsembri  ku päwani, selle kohto kantseleis keikile  läbbi wadatawaks wäljapandud, et iggaüks,  kel nende wasto räkimist, sedda tehha woib, ja kui tal õigus, seal kirjas weel öiendud  wöib sada. Et parrast mitte pahhandust ei saaks ollema,  sepärrast teeb nimmetud pearahha- kohhus  wannematel ja suggulastele, kelle lapsed ja suggulassed, lisowötjate aealissed, agga passide peal wäljas, kohhuseks, neile sedda teada anda ja neid sundida, et essimesse klassi jaust, se on 21. künni 25 aastani  ja teisest klassi jaust 25. künni 39 aastani nimmetud terminil wibimata issi peawad tullema liisko wötma; jäeb kegi tullemata, sedda arwatakse kui josikuks, kes parrast rigi seadusse waljusse alla langeb. Ka siis, kui nende wannemad, ehk wollimehhed  lisowötmisse päwal nende assemel nummert  wötwad, nemmad wibimata selle aea sees pearahha-kohto ette peawad tullema, kui nekrudi  wastowötminne kestab, ja se on 15. Webruari ku päwani 1868. Neile, kes arwawad,  et nad krono-tenistusse ei kõlba, antakse  lubba, sealatse kubbermango ehk makonna  nekrudi wastowötmisse kommissioni ees, kus nemmad ellawad, ennast läbbi wadata laska ja kui Ledda leitakse kölbmata ollewad,