j 000 palli (suurt pakki) poomwillo ja 15,000 pütta waiko, et waenlaste kätte ei langeks, ärrapõlletcmud.  Liggi 1000 wangi ja 22 suurtükki on wöitjate kätte langenud. Karleston on langenud,  Wilmmgton o!? langenud ja Richmond, niaösajate pealin, olla ka jubba sures häddas. Nende wiimne nõu olla nüüd, onuna pärrisorjad, parrast se neljaaastane sõdda hakkas) Püssi alla panna, ja lõunapoolsete wasto tullesse sata. Mässajate  kongres olla jedda hädda abbi ettew olnud, agga nende sinnatikohhus weel mitte heaks kiitnud. TõeMe, sellega on kirjo luggu kül. Hadda aeab neid sedda teggema, aMa nad tundwad kül ärra, kui pea sest weel paljo snrem hädda wõib tulla. Sest igga laps wöib nrramõista, kui wägga raske waese Neegridel wõib olla, nende heaks omma werd ürrawallada, kes siaznale nende higgist ja werrest ennast on numanud. Kui minna üht inn imest iggapäaw kui omma ostetud lojust waewan,  kuida julgen minna, kui mul ennesel korraga  hädda kätte tulleb, lemma wasto üttelda: „säh, siin on mõek ja laetud Piis, minne tappa minus waenlast ärra, ehk lasse isse ennast miuno eest ärratappa!" Kes ütleb mulle, et temma omma püssi minno pole ei pära, ehk keige moega ja püssiga ms waenlase abbiks ei lahha, isseärranis weel, kui ta teab, et mo waenlane. just temma priusse parrast minnoga tüllis on? Karwa peal nisamma on Amerika mässajate luggu. Nemmad ei Lahha pärrisorjapiddamist mahhajatw , sellepärrast tulli sõdda. Niis eest soddiwad nüüd lõunapoolsed? Eks selle eest, et Mmmad ühhendud rigide killast lahti saaks ja siis omma loa ja wolliga teisi innimessi omma lojuseks wõiksid piddada, nago nad sedda 250 aastat teinud. Ja muidogi, se õlleks neil parras  ja melepärrast! Ilma hinnata ts on keige oddawam tö, ja sellega on nemmad ni harjund, M sest otse kui lummala seadussest kmnipiddawad. Et assi nattuke julgem õlleks, annab üks mässajate wäeWem sedda nõu, neid Neegrid, kedda sõtta sadetakse, enne pärrisorjapõlwest priiks Msta. Se on nüüd kül nattuke illusam, pri PZLwes püssi alla Muda, agga igga Neger, kes Henda tenib, aitab selle eest hoida, et teised Neegrid mitte priiks ei sa, ja se teeb asja Me happuks. Peastgs Jummal waesed Neegrid nende raskest vrjapvlwest, agga löppetago ka sedda hirmust sõdda! Mõnnesuggused sönnumed. WilMkkaldus Massakamaat. Wiimse kolme aasta sees olla Kassakate ello wiljaikkaduöse  läbbi wägga kehwaks ja kibbedaks läinud. Isseärranis meel täunawune talwe, kus neil kord sulla, kord kanget külma olnud, olla neile lojuste Mest suurt kahjo teinud. Mõnnes paikus olla Doni jõe ümberkaudsel maal jubba kibbe nälg käes. Et neil lojustele middagi ette ep olnud anda, on nütmed jubba Iõulo kuus ommad weiseo ärratapnud ja ellawad nüüd ennamiste kuiwatud lihhast, mis nattuke tango ehk jahhudega kedawad. AH lesVig«Motftemi kaupmehüed olla onuna mawallitsust pallunud, mis neile Preisi ja Austria polest seati, et nemmad selle kahtlasse pölwele, mis al nüüd nende ma seisab, ühte ehk teist wisi otsa peaksid teggema. Sest tulla keige male aega piddi suur kahjo, sest et keik rahwas ommas töös ja kanplemisses nago kanna takkus olla ning ei teada, kas nemmad kalla ehk lihha õlleks. Austria olla kül nende nõuns, agga Preislane ütleb: „Mitte enne, kui Austria Preisi nõu on wastowotnud ja rahwas isse ka ennam Preisi wasto ei panne, nundo wõib kohtlane assi kaua kesta." Se on jo selgeste kiil ööldud:  „tehke Preisi tahtmist ehk rippuge ma ja taewa wahhel." Gesti jÄameeste armstaud Zlmerikamaat.  Et üks selts Wenue sõalaewo minnewa sui! Amerikamaal käisid, olleme omma! aeal kõnnelenud.  Nemumd said seal sure auustamissega wastowõetud. Agga armas on kuulda, kuida 92 sõameest sea! sures Neüorki liffnas lummala armolaual käinud. Need olnud ennamist keik Eestimehhed, mõnni Soomlane ka seas. Neid on meie usso kirrikus lauale wõetud, ilma et kegi sea! eestikeelt mõistaks, agga lummala sõnna  ja arm on iggal maäl üks. Nad laulnud ja pallunud sea! omma kele ramatudest ja keik sõnnad, mis õppetaja ütles, panni üks ohwitser altari ees makele ümber. Kinnitub ja romustud on mmmad  kirrikust wäljaläinud ja neil olnud, nago 97