Wõeralt maalt Ningwaatminne ei olle tänna suur. Türklane kiitgo omma aszo ni paljo kui tahhab: mis kõddund, on kõddund. Mässamissed lähwad omma sodo eddasi, ehk kül kord korra peale Türgi poolt rahho ja mässaja Kreeklaste allaheitmist kulutakse. Peale selle on Türgi ja Kreka kmmingrigi wahhel püssid nõnda minnas, et agga tuld meel tannis, siis on sõdda lahti. 30,000 meest pannakse Kreka poolt jubba malmis. Üks endine minister Kalergis lakkitakse Washingtoni  linna abbi palluma, et omma jõud Türgi wasto kardetakse liig kassin ollewad. 12 amerika sõalaema olla jubba lubbatnd. Kas sel wisil Kreeklane Türklast tahhab palluda? Ota senni! Serbia würsti rikis walmiswkse nisamma Türklase wasto ning olla nõuuks moeind  2000 hobbust malmis murretseda. Egiptusse  wiitsekunningas, kes Kandia sare peal Türklasel abbiks olli, tahta omma mehhi sealt koeo kutsuda, sest et sultan Lemmale scdda aunimme  ja Molli ei tahta anda, mis temma nõuab. Sultan pakkub kül jubba Kandia saarlastele seadusseandmist ja isseenneste wallitsemist nomie) nende enneste kätte, et rahhill zäälsid, ja Inglis ning Prantsusma konsulid andmad ka rahwale nõu, sedda wastomõtta ja nõnda Türgi nllema wallitsusse al ellada; agga Kreeklased tundwad sultanit ja lemma sullasid, ei tahha sedda wastomõtta, maid agga Kreka kunningrigiga  ühhendud sada. Wimaks on koggoni kuulda, sultan tahta priust kulutada, ristlased ja muhamedlased,  ärraleppitada ja mennaks tehha ja kõige selle hea kroniks meel parlamenti kokko kutsuda! Toho! Mis liig, on liig. Sellega ei wiska sultan tuhka kellegi silma. Mängokannid  haige lapsele ehk uhke raud aed kõddund Mno ümber, muud middagi. Sähhärdust plaastrit  mõib Türklane kül labbidaga onuna rigi muhkude peale märida kõik tühhi tö! ItMamaM kaebadakse isseärranis kaht hädda: rahhahädda ja rahhohädda. Wlorentsias  on parlament kous, targad mchhed kül, agga kegi ei olle ni tark. et teaks üttelda, kuida tühhi kot Püsti seisab. Kirrikute ja kloostrite surnud warra ärrawõtta, mis onuna 1800 miljonit  Pranki wälja tewad, õlleks kül assi, agga kui kauaks? Nõndasamma on rahhohäddaga. Ühhcwahhe otli jubba loius, kui annaks Paawst jürrele ja nõuaks leppitust, agga walle. Paawst jääb pamvstiks, kelle wanna kael ennam koolduda ei anna, künni praksatab. Tedda peab knmmardadama  ja tenima tahtmist tehtama, agga temma ei arwa sedda kellegi wasto tarwis ollewad;  Lemmale peab attati antama, ei ial temma käest küssitama. Ni hästi tennna auahnus kui rabhaahnus on ilma põhjata kottid. Agga „lummala  aSscmikude" uhkus on kõige raskem kanda. Romas mõeldakse: kes peale poolteist tnhhat aastat omma tahtmist sanud, peab sedda ka iggawest  sama, ja ei anta mitte järrele. Agga wägga karta on, et paawsti omma kängekaeluS tennnale wanna ea sees weel reisikeppi kätte toppib ja Romast minnema sadab. Selle peale olla wanna „Pühha issake" ka ammo jubba ettewalmistud ja mitmed sured pakkid ja kastid, mis wist mitte piibliramatuid tais ei olle, lähwad  tassakeste Noma linnast wälja merre äre Austria laewade peale parrem ikka ettewadata,  kui parrast kahhetseda. Pappi ammeti kõrwas  peab rööwli ammet kõige ennam paawsti üllamatele kasso saatma, sepärrast hulk Roomlasi sedda ammetit ommale ka wallitsema. Prantsussemaal waatwad rahwas se on meleniõtlejad ühheteise otsa, küssides: kust se ommeti tulleb, et meie keiser Napoleon tännawo ue aastaga ni äkkiste näitab ohjad lödwale  laskwad? Temma, kes wanna onno wisi poolteist tossinat aastaid raudkinnastega wallitses, kas kegi wõiks mõtteida, et temma sedda peiusse  armastussest teeb? Seal peab middagi muud tagga ollema. Ja muidogi on. Kes üksi wallitseb, peab ka üksi wastama, ja sedda tunneb Napoleon aega möda ommeti liig raskeks mintzewad. Ta tahhab muist koormat mitte muist au egga mahti teiste Made peale kanda panna. Temma wolli pakkumissed ep olle siis muud middagi, kui muist koormat teiste ree peale Panna, agga seddasamma worirahha wõtta. Temma  sõawäe ümbermuulmissega ei olnud kegi rahhul. Nüüd tahhab ta neile Preisima poolt pilwest ni mustaks malida, kui m! wõimalik ja siis üttelda: „tulleb Prantsussemale õnnetus, siis pessen minna omnwd käed puhtaks." Kül nad siis temma nõuusse heitwad ja omma keisri 46