Wõeralt maalt. Preisimaalt. Seal on nüüd rahwal südda rõmo ja su hõiskamist täis, et Preisi riik ühhekorraga  ni sureks kaswanud. Grahw Bismark, kel hiljaaego alles ni paljo wastasid olli, on praego essimenne mees Preisimaal, kellest noor ja wanna rägib. Ka parlamentis pnhhub üsna teine tuul, kui enne. Agga nende seas, kes Preisimaal nüüd hõiskawad, on ka paljo neid, kes leinawad. Sõdda on 19,257 meest otsego ärranelanud; 2472 on lahhengites langenud, 5341 raskest, 8885 kergest hawatud sanud ja 2559 muido kaddunud, kellest ei Lea, kas neid wangi wõetud, ehk kus nad janud. (Austria wäe kahjo peab weel 8 kord surem ollema.) Kas Bismark isse teiseks sanud, on meil ja neil alles teadmatta, agga Preisi wõido õn, mis läbbi suur madesaak tulleb, se on rahwa, wõib olla ka Bismargi omma meelt, üsna teiseks teinud,  kui enne. Temma wäljaspoolsed wägga targaste aetud Politika asjad on immewisi kordaläinud,  scdda tunneb iggamces ja kidab tedda. Saksama uus parlament on Lullemas ja endine rigikoggo Prankwurti linnas kustunud, mis 51 aastat Saksamaal nago kammits jalgus olli. —- Hannozvrima wanna kunningas, Georg V., kui naggi, et wastopunniminne ennam ei aitnud, on kül nipaljo jarrele annud, et lubbanud  aujärje poea kätte anda, kes siis Preisi kilda piddi heitma; agga Bismark olla lühhidelt kostnud  : „lubba on keik hiljaks janud, ei olle lubba egga keeldo ennam tarwisl" Nenda on kunningas  maast ilma ja jääb ka ilma. Kuida hiljuti nimmetud, olli Hannowri kunningas enne Preislaste tullemist 18,634,179 taalr. rigi rahha pabberid ja nende seas liggi 1 miljoni kuulda ning peale selle weel 806,000 kuldnat Inglismale  warjule saatnud. Se ei olnud mitte kunninga  omma, waid rigi warra ja sedda pärrib nüüd Preislane tagga ja sellega tulleb suur kohto ütlekulaminne; senni kui se turib, ei sa koddosed pabberipiddajad mingisuggust intressi. DraunHWeigist. Ct nüüd Hannowri am järjepärria kuidagi wisi weel aujärge alla saaks, olla temma omma wanna suggulast, hertsog Wilhelmi  Braunshweigimaalt pallunud, kes ilma lapseta ja 60 aastat wanna on, et omma hert- segi aujärge lemmale aunaks, mis wanna seadusse  järrele parrast Lemma surma muldagi Hannowri  katte õlleks langenud. Woib olla, ehk wanna hertsog õlleks ka anuud, et ommal pärriaid ei olle, agga rahwas ei lasse sest sõnnagi Mida, waid küssiwad: „Kus on Hannower? On prints Ernst August omma tronist ilmajänud, mis õigus on lemmal siis meie troni pärrida? Meie tahhame Preisiga ühhendud omma hertsogi alla jada, senni kui Lemma ellab, agga parrast sedda Preislasiks sada!" Saksimaalt. Seal on nüüd, nenda üttel, da, Beüsti räimewarras katgipõllÄmd ja räimed tuhha sisse kukkunud. Temma kiusokülwist hakkawad  jubba kibbowitsad Messe aeama. Saksima õlleks putumatta Saksimaaks janud, kui kiusakas minister Beüst temma kärro koggoni soppa sisse ep õlleks weddanud; agga mis saad temmast nüüd? Kunningas Johann I. jääb kül weel kunninga nimme alla ja aujärje peale, kus 14 aastat jubba istub, sest kunningas Wilhelm ei tahha omma wanna sõbra wanna ea sees ennam  hulkuma sata, kes 65 aastat jubba wanna on; agga ta peab ommeti keige omma wallitsussega,  nenda öölda, Preisi popsiks jäma. Kcik sõawallitsus langeb Preisi alla ja muud koddosed tallitussed kunninga omma kätte. Se on raske kanda, agga ei olle abbimeest, kes tedda Preisi käest peastaks. Beüst on selle ülle nenda mahmarõhhutud,  et ennast ammetist lahti wõtnud, mis kunningas ka ep olle keelnud. Nüüd lasseb  ta teisi arrutada, mis temma omma kiusoga on ärrasassinud. Maierimassa on asjad ikka alles polel, tõdetakse agga pea selgeks sawad. Söa õigusse jarrele õlleks Preislane keik maid woinud piddada,  mis praego temma käes on, ja need tewad kolmas jaggo Baieri riki wälja; agga Bismark ei tahha neid Austriast esmalt pettetud ja parrast mahhajäetud maid mitte liaks rõhhuda. Ommeti peab ta Põhja poolt otsast tükki maad ja 40,000 innimest Preisile andma ja 30 miljoni kuldnat weel jure maksma. - Würtembergi-ja Badimaga on rahheseadus walmis: essiminne maksab 8 ja teine 7 miljoni kuldnat sõakullo, sellega on jut otsas ja mõllemad tännawad Jun:- malat, et ui hõlpsaste peasnud. Hessen- Darmstadt lodab ka wähhema ohwriga läbbi 266