ja Wenne rahmast olnud, kiitwad lauto Mägga kordaläinud ollewad ja saksa sõbblr ütleb nimmelt:  „Postimees! egga sa ommeti sedda Eesti asja, mis keige so rahwale anuks ja rõmuks peab ollema, üksi wenne seitungide könnelda ei jätta?!" Noh, kuida näete, ei jätta kül, waid sowime  süddamest teise sealt poolt sõbraga, et lauljad  ja laulojuhhataja mitte ärra ei mässiks, pea ueste jälle nisuggust rõmo walmistama. Mis kontsert sissetonud (30 kopp. innimesse pealt) on Jani-kirriko heaks sanud, kel sedda missist tarwis saab ollema. PiHkwast. sTullekahjo.j 7. Webruaril  õlleks karwa Pealt weel surem õnnetus tulnud  , kui tullekahjo isseennesest muidogi on. Tulli olli õhto kello 8 aeal linna haigemaeas lahti peasnud ning ei pudund siis olleksid 150 haiget tullesurma sanud. Õnneks said teised innimessed aegsaste appi, et tulli suremat kurja ei peasnud teggema, kui maeale, kus ka Parrast ärralämmatud sai. Wõeralt maalt. Preisi ja Austria nurriseminne tahhab pÄäw pawalt kibbedamaks ja suremaks tõusta, ja mõnned  kartwad jubba, et wiwaks tülli ja tulli lahti lähhäb. Sedda meie kül weel ei karda, sest uad ei urrise egga nurrise esfimest korda; agga Shleswig-Holstein, te mis tahhad, jääb nende wahhel ikka rio- õunaks, mis Austria kül mitte jädawalt piddada, agga Preisile ka omma jaggo mitte kinkida ei tahha. Sõdda Preisi ja Austria wahhel õlleks Saksamale ütlematta sureks õnnistusteks.  Temma rigid ja rigikessed ei sünni jo muidogi kokko, mis saaks nüüd nende ühhendussest  sõa aeal? Shlesmigimaat on Preisi kindral Manteüffel  praego mawallitsejaks (Holsteinima on jo Austria käe al) künni nähha saab, kuida nende meled ja nõuud Shleswig-Holsteini parrast wimaks  kokko sünniwad. Sesinnane kindral ööldakse  eht Preislane ja Bismarki tru tener ollewad.  Kegi ei tohhi muud seitungi luggeda, kui sedda, mis temma lubbab; keik muud wõetakse käest ärra ehk ei lasta ülle raja sisse. Kolmekunninga  Päwal on se kindral, ei tea kelle käest, üht Pärrato suurt saiapulli kingitusseks sanud, kellest jubba warsi mõis nähha, et seal wist ennam  sees piddi ollema, kui mu iggapäise leiwal. Kindral mõtles, et temma truid Shleswigimehhed  temmale middagi suurt kinkinud. Wõis wist mõtteida: „Head innimessed! te nendega mis Lahhad, nemmad Lowad meel kingitussi pealegi!"  Agga lahti leigates, mis ta omma käega teggi, otti uago õlleks sõrme otsast mahhaleikanud,  uenda kargas mees taggasi. Miks nenda? Säh, saiapul, mis pea tõllaratta surune, olli seest keik neid seitungist täis, mis temma rahwale ärrakeelnud. —Oh Leie ülleannetumad kelmid, mis neid ennast ei lubbata prukida, sest tewad keeljale pühhade pirogid! Kas nisuggune taigen mitte sögi isso ei pea ärraaeama? Austria asjad, kuida ööldud, ei olle Preisiga  se kord mitte heales, agga Ungrima wannematega  ei tahha wanker soppast wäljatulla. Midda ennam Preisiga unrrin suremaks lähhäb, sedda ennam on Ungrimaad tarwis, agga kuida asjad praego seiswad, ei pea kumbgi teine teisega  rahhul ollema. Ungrimehhed tahta ennam õigussi, kui Austria anda tahhab. Zltairamaai kaebawad innimessed, et paawsti kohtud 3500 mehhest, kes Neapolimaal rööwli tööd tewad, 500 olla süalluseks mõistnud, agga 3000 lahtilasknud, kes omma wanna tööd ueste jälle peale hakkawad, no muidogi, endise kunninga Prantso nimmel! Onneto ma, kus nisuggusid rigi toeks piddada mitte ei häbbeneda! Agga se on mvnnus kuulda, et Italiama rahwas ühhe korraga omma rigiwallad tahtwad ilma sundmisseta ärramaksta, et intressidest lahti saaks. Kirjawastussed. 55) P. S. u l. Olleme illuste kätte sanud,  mis 23. tt. saatsite. Muud asjad tallitame kirja labbi. 56) E. v. W. Peterb. Tanname wägga ja olleme teisega ühbes prukinud. 57) W. H. Sarsk. S. Olge terwe omma waewa eest/ ja piddage meid ka eddespiddi meles. 58) A. B. Peterb. JsseörraniS römo teggi meile, et programm ja sonnad ühhes saatsite: nenda sai adsi hopis  täielikkumaks. Von der Censur gestattet. —° Dorpat, d. i. Marz 1866. 73