teab, et õppetud innimeste seas igga rahwa suggu auustakse, mis õppetus ühheks teinud. Kus keik ühhe õrre peal istuwad, seal ei tussita mitte: kes istub maddalamas? Agga et peegliwallaja  „preilid" keige seltsiello seaduste wasto emma pallutud wõerastele su sisse hirwitawad, sedda ei leia temma nutte laidowäärt ollewad, ehk' kül kuskil harritud innimeste seltsis sedda ei sallita. Õnneks ei ella ka nisuggused preilid kuskil muial, kui pilditeggia peaaeode sees ehk temma tindipottis. Ja õlleks neid muial, kas siis sähhärdust eht tallo ahjo taggust harrimatta wisi weel kita sünnib? Hm! meie ei mõista, mis temma mees wimaks parremaks ehk pahhelnaks  poleks peab! Otscgo immekspannes ütleb ta: „Siis preilidega tantsis ta Ni kui kommetiteggia." Nago iggal pool selle salmiko sees, lööb temma ka siin jälle naela peast möda. Ta auustab, kus teotada Püab. Tantsis ta nago kommetiteggia,  siis tantsis ta wägga illuste, sest need on reige penema ja kunstlikkuma tautso õppetajad. Selle järrele ei olle siis sesinnane õppetud Eestlane  mitte üksluiselt, maid tvist Parrast tantsinud. On ta ennam ja parremat õppinud, mis suur assi olli temmal siis tants õppida? Ja õlleks temma tautso jures ka middagi polik olnud, siis on pilditeggia omma tindipottist pütud preilidele kahhekordset waesussetunuistust annud. Esmalt peaksid need kül willetsad preilid ollema, kes mehhest muud ei tea nõuda kui tautso, ja selle järrele temmast ennam ehk wähhem luggu piddawad!  Peegli wallaja wallab eddasi: „Ta pusa panni ühte kät Ja taskust lendas ninnarät No jälle ta! „ Sedda ei leia salmik ka mitte oige ollewad. Piddi ta ehk kui harritud innimenne käppoga omma ninna uuuskama ja siis sellesamma uäppaga preili ümbert tantsides kinnihakkama? Tahtis peegliwallaja harritud Eestlasele südi otsida, siis õlleks ikka nenda piddaud  teggema, et häbbi ta ennese kaela ei õlleks langenud. Teist naerdes on ta isseennast naeruks  teinud. Mis põhja peal panneb temma õppetud Eestlase suhho need kassimatta sõnnad: „Siis süllitan ma sakste peal!" „Missuggune mõistlik innimenne teeb sedda, mis joobnud mees kõrtsis ka Leggematta jattab? Tõeste, se jut ei olle muud, kui mis „Peegli pildide" kirjutaja paar ridda eddasi issegi ütleb: ~lolli lorra." Selle ülle middagi öölda, ei maksa mitte tilka tinti raiskada." „Et temma ka Eestirahwast egga nende endisi asjo ei tunne ehk ei tahha tunda, näeme ka sest, mis ta omma salmiko lõppetusses leh. k. 16 ütleb: „Eestirahwas orjussest lahti sades wotsid paljo saksa liignimmesid." Wöi nenda! Mis Eestirahwa! waesel sel aeal ka wõtta olli? Paljuks wõis temma öölda: sedda ehk sedda ma tahhan, ehk ei tahha? Esmalt ei wõi nüüd ennam kegi omma nimme, mis ta wannematest pärrinud, ümbermuta, sedda kelab seadus; ja teiseks on Eestirahwa liignimmed kaugelt ennam antud kui wõetud ja sepärrast on surem hulk neist ui wõerad, et eestikeel ei anna waljaüttelda. Mil õlleks Eestlane ial nimmest wõtnud, nenda kui: Schleicher, Klemmer,  Patzig, Verborgen, Urjahn Orion) Zapfer :c., kui neid wastotahtmist ep õlleks antud?  ja nüüd tahhab,, Peegli pildide" teggia  sealt rahwale südi otsida? Mis isse modi õigus se jälle peaks ollema? - „Peegli pildide" kirjutaja tahtis Eestirahwa  pilti malida, agga kui tö walmis sai, olli loom loja näggo ja temma omma kujo paistab peeglist wälja. Kuida sa metsa hüad, nenda kostab wasto. Nääb ta nüüd isseennast ommas peeglis ja meel lähhäb Pahhaks, noh, siis ärgo wihhastago „Peegli pildide" peale, need ei olle ennam kui tük trükki pabberit, mis keige sellega, mis sissemässitud, Pea ärraunnustakse,  waid wihhastago selle peale, kes neid kirjutanud ja tulletago seal jures wanna sõnna mele: ~Kes teggi? Isse teggi?" Ommalt maalt. Tarkust. sHinns kuida wiimse lehheMlje pealt tänna leiame, hakkab omma mängimist  sel näddalal peale. Selle järrele, mis meie Rigas temmast olleme näinud, sünnib se hobbuste kunst kül wadata. Meie olleme seal 6 kord järge möda temma kunsti watamas käinud,  agga mitte üks kord kahhetsenud, et ollime 286