ümber, jowad wina, mangiwad kaarta, aiawad  habbematta sanno suust walja, kirruwad ja wanduwad, lähwad ka tihti tuttipiddi kokko  ja körtsmeister watab naerdes pealt ja römustab, et kurri tö hästi siggineb! Kül on halle ja raske teistel sedda kuulda, agga mis wöiwad muud tchha, kui ohkada: Issand, hallaöta ja parranda! Siin jures tulleb mul mele, et 11. Postimehhes  Nr. 11 ka ühhest „kölwatumast kool- Meistrist" könnelesin. Kulen nüüd, et se waene mees jubba minnewa kewwade surnud. Kuida ello, nenda surm. Kes kurja otsib, se kurja leiab. Ta olli wina sisse ennast annud, ja wina sisse ka uppunud. Paar päwa enne surma otti ta hulluks janud ja ikka karjunud, et tedda kutsutakse ärra ja ei anta ennam aega. Südda ösel otti ta toast wälja joosnud,  ja leiti pärrast wee august surnud, ei tea kas melega, ehk koggematta sisse läinud! Lögem risti ette, se olli ka enne koolmeister! Mis surma „ körtsmeister" surreb, on Zummala teada, kelle kirjas meie keikide surma tunnid seiswad. Agga walwamist on tarwis! Riast. Esmaspaäw, sel 21. Nowembril  sai Lihwlandi möismkude kousolleminne (Landtag) Ria linna ritterimaias allustud. Nago igga aasta, sai ka nüüd möisnikudele, kes Landtagi peale kokko tulnud, enne Mustust  Jakobi kirrikus Jummala tenistust petud ja meie piiskoppi herra, Dr. F. Walter, piddas  neile jutlust. Peterburist Kümne ku sees, Januarist  kuuni Oktobrist sadik, on Nikolai-raudtee peal Peterburgi ja Moskrva wahhel, ülleültse 11,150,888 innimest ja 20,936,147 puda kaupa eddasi taggasi wetud ja selle läbbi 6,599,117 rubla kopp. höb. worirahha sisse tulnud. Önsa keisri proua Aleksandra Weodorowna  mällestusseks, on Keisri Herra  Peterburgi waestele 700 V höbberubla kinkinud,  mis neile arra saab jaggatud. Tsernigowi kubbermangus, Borsensi makonnas, on rohhotirtsud weel Septembri ka löppetuses talliwilja orrasele kahjo teinud. Muido  põlle neid ni hilja mitte ennam kuulda olnud. Sannumed wöeralt maalt. Wöeraltmaalt, isseärranis Saksa- ja Austriamaalt  põlle se kord middagi kuulda, mis teistele kuulda sünniks. Keik lahhäb wanna wisi eddasi. Lähme sepärrast warsi Jtaliamale Ka seal seisab tuul alles ühhest küljest ning põlle ka middagi üdist sündinud,  et nende seitungist luggedes pea unni silmi tulleb. Paawsti käest nõutakse, et kunninglikko wallitsust peaks mahhajätma ja omma walmolikko  wallitsust Ztalia kunninga (Wiktor Emanueli) kaitsmisse alla andma, ja siis murre  ta ja rahhul ellama. Agga ota senni! Paawst ei lasse sest suud lahti tehha, ehk kül Prantsus temmale seddasamma nou annab. Imme kül: kui Prantsus wimaks pahha melega omma kat temmast taggast tõmbaks, siis ma ei mõista mitte,  kust temmale kaitsja tulleks? Austria ei tohhi, Sardinia ei tahha, Hispania ei jõua, mõnned pissumad katoliko rigid weel wähhem — kust peaks siis warri tullema? Ja ommeti rägib paawst alles nenda, kui õlleks keik mailm temma  keppi al ja ellaks temma armust. Tulleb wist sest, et paawstid jubba wanna issa-issa pölwest sadik sellega wägga harjunud. Prantsus  peab ka jubba nattuke ähwardama ja küssima,  kuhho ta siis lahhab, kui Prantsusse pigid ennam temma ümber ei seisa? agga paawst peab wastama: sellega põlle teistel asja. Saab nähhä, mis sest wimaks walja tulleb. Kunninga Prantso loud Gaeta linnas, on nago olkid. Ta waggi on ka paar korda linnast walja Sardinia wae kallale tulnud, agga piddand kahjoga jälle taggasi kargama. Lin ööldakse hirmus kindel ja kunningal köwwa  nöu ollewad ni kaua, kui ia! wöimalik, senna jäda, Temma proua peab üks tössine abbikasa ja tullist waimoga naesterahwas ol- 380