mind m paljo peksate; kas ma teie wallast ollen ehk kas teie ' minno eest pea rahha maksate?  Mis teie minnust tahhate? Sedda keik olli ta wägga selgeste räkinud. Nenda sai se tum mees nende ue tumma tohtrite hea tohho läbbi räkijaks. ja olla ka seks janud. Head tohtred põlle selle eest ka makso pärrinud,  et waese tumma kele köidikut ollid lahti peästnud, waid läinud omma teed; agga tumma  meel on nende ülle wägga pahhane olnud;  nukra melega läinud kõrtsist wälja ja otse kohhe Perno pole. Pettus ja kawwalus on nüüdsel aeal wägga suur, sepärrast ei tohhi meie igga kerjajat ennäm  uskuda. Tõstamaalt. sKirriko Möda läinud 1868 aastal on Äestama Lut- Luruse usso koggoduses sündinud: 25 poegja  15 tüttarlast; ühtekokko 46 last; neist oltid  kaksikuid kaks pari ja surnud sündinud 3 last. Surnud: 33 meeste- ja 37" naesterahwast;  ühtekokko 76 innimest. Äbbiellorahwaks  laulatud kolm pari. Leritud sanud 16 pois- ja 11 tüttarlast; ühtekokko 21 last. Armolaual  on käinud 368 meeste- ja 488 naesterahwast;  ühtekokko 856 innimest. Kohho-többese on Äestama koggodusest 25 meeste- ja 25 naesterahwast; ühtekokko 56 innimest ärrasurnud. Tallinnast. Slv tuhhat rublas Tuttaw  assi on, et leiwa- ja tö-pudus iggas paikas  wägga suur ja rahwas tullises nälgas, senna ja tenna, jookseb agga kussagil põlle tükki tõmmata. Sedda suurt hädda, mis praego  Tallinna kubbermangus, olla Eestima kubberneri  herra Galkin, Suurwürsti ja Aujärje pärrijale teatanud ja üllema eestmurretseja kommisstoni  käest abbi pallunud. Selle kubberneri  herra palwe peale, on Suurwürst lv tuhhat rubla kubberneri herra kätte saatnud, et selle summa eest rahwale, kes seal kubbermangus  sure puduse sees ellab, tööd murretseda,  et tarwitawad abbi woiwad sada, egga kegi nälga ei peaks surrema. Kerjajate arro kaswab  Lgga päwaga ja lagguneb ni laiaks, km se ial enne põlle olnud. Pimmedad ja jallutumad,  mis muido ommast koggokonnast ja hallastawaist naburidest said üllal petud, ei leia selle ülleüldse puduse aeal sedda abbi ennam ja sepärrast ronniwad nad linna ja hulguwad  seal ühhe ukse takka teise tahha. Teised  terwed innimesed, mehhed ja naesed, otsiwad  tööd: käiwad maea maealt läbbi ja pakkuwad  ennast tenistusse ja et sedda ei leia, heidawad kerjamise peale. Keige halledqm on se lastega. Wannemad, kes omma lapsi ei jõua toita, sadamad neid maalt linna; 60 ja 70 wersta pealt on nad linna tulnud, et seal kerjamise läbbi omma ello üllespiddada. Seal istuwad nad ulitsate äri möda lauldes ja pälludes.  Hilja aea eest olleme issi omma silmaga  näinud, 10 kradi külmaga seitse last ulitse äres istumas ja armo andi pallumas. Kui ühhel sesuggusel hädda aeal, nago meil praego käes, politsei polest wälja aeamine hallastamata  assi õlleks, on ommetige kerjajate arro jubba ni suur, et politsei wäggi ennam ni suur põlle, kerjamist keelda. Kuhho peab ta neid suri ja pissukesi leiwa otsijaid, kelle arro igga päwaga kaswab, pannema? Ni halle meel, kui meil nende külmetama laste peale wadates ka on, jäeb se ommetige kibbedaks süddame walluks, et palja armo annetega  nad meel awwitud põlle. Ühhest kerjajast  lapsest ei sa ial ennam töteggiat; keik need waesed lähhäwad ihho ja hinge polest hukka, ni kaua kui kerjamise peale jäwad. Mis linnas ni halle nähha, on maal otse nendasamma. Ka seal lähhäwad lapsed, kes kerjamisega möda tallasid, möisasid ja kirriko möisasid omma leiba kokko kerjawad, raisko. Mis peab sest rahwast, mis sest maast sama, kus lapsed kerjamise peale jäetakse ja laiskuse kihw nende sees juurt wotnud? Eks nad pea keik hukka minnema? Siin on häddast ja wägga ruttust abbi tarwis. Nüüd on weel aeg, kus aidatud woib sada, mis mönne ku parrast ennam woimalik põlle. Meie ei pea aina üksi ihho, waid paljo ennam ihho ja hinge peale mõtlema ja ei mitte üksikute, waid keige nende saddade peale mis igga pääw ümber hulkuwad. Abbimurretseja komite on, kuida kuulnud olleme, omma issiärraliko terrawust ja tähhsl- 28