MA NswemMW W 63 k«NM 4. Wabwaki tt päwank Kuvresare Makonnas JaMjalls/ToMeli, PajöMõisa, Piddula,? Karjaja  - Kaatsimöisade peal IVZ'-mmmest rõuged fsnud, kellest 91 terweks sanud, agga 12 ärrasurnud.  Kurwad lood neile, ' kelle lapsed ehk ommaksed rõuged on ärratapnud, nende halle surm ei lähhä m pea melest. Sepärrast tulletame wannematele mele, köwwaste selle eest hoolt kanda, et lastele aegsaste rõuged pandud samad ja kui nad 17. aastased siis jälle ueste. Saab se ausaste tehtud, siis wõime julged olla, et pärris rõuged meid rahhule  jätkama d. TsMNKast. sEllajate  Eestima  kubberneri herra, annab Eestima kubbermango  seitungi läbbi teada, st Suurwürst ja keiserlik kõrgus, Nikolai Nikolajewitsh, kui keige wannem aupräsitent keiserliko prii ökonomi-seltsis,  sedda nõu andnud, se aasta Peterburgis  üht ellajate näitust piddada ja se olla 1. künni 15. Oktobrini. Mikspärrast ta sedda sowib, leiame allamalt ja se on nimmelt:  1) et ellajate kaswatajad Wennemaal ollewa sarw-ellajate sugguga tutwaks tehha; 2) kui suur nende kasso ja 3) kuida issama ellaja suggu saaks tõstetud, laiendud ja eddandud,  sedda järrel ürida ja kinnitada. Mis tingimised wäljansituse jures, selle ülle kästakse kubberneri herra kantseleis igga hargipäwal,  kello kümnest enne lõunat künni kello kolmeni parrast lõunat ja nendasammoti ka Eestima maharrimise präsitenti jures jarrel kulada. Noh wennad! Egga se teilegi pea wallo te, kui sest näitusest ossa wöttate; teil lähhäb otse nendasamma parremat ellaja suggo tarwis. Näitusele woetakse igga ellaja suggo  iggas wannaduses wasto, mis agga Wennemaal  sündinud ja kaswatud; otse nendasammoti  ka keik riistad ja nõud, mis ellaja kaswatamise  jures prugitakse, ka masstnad kellega toito walmistakse ja nõud, mis lehma lüpsmise  jures prugitakse ning härgade ikked woi rangid ?c. Keik näituse peale todawad asjad wöttab üks selle tarbeks seätud kommission wasto ja toemetab iggaüht ommcr kohta. Keik ellajate kaswatajad, kes näitusest ossa wötta tahtwad, sawad nimmetud kommissioni käest iggas asjas tarMtawat otsust ja peawad omma  teada andmist, et näitusele tulla tahtwad, künni 15. Augustini kommissionile teada Mndma,  kus jures selgsste peawad üllesandma, mis ellaja suggu nad näitusele wia tahtwad ja kus nad ellawad ja ka ellajate nimmed; lüpsi lehmadel ka üllesandma, kui paljo nad päwas pima andwad zc. Otse nendasammoti ka üllesandma, kas nad omma ellajaid pärrast näitust ärramüa tahtwad ja mis hinna eest. 15. Oktobri! on au palga jaggamine ja ellajate  mümine auksjoni wisil. Peterburgist. sPissuke Selle ku 5. päwal ei olla rigi-pangal mitte wägga pissuke kohkumine olnud. Seal olla kaks miljoni kaks sadda tuhhat rubla hõbbedad  walmis pandud, mis posti peale piddand widud sama. Rahha wimine, posti peale, ustud  ühhe panga ammetniko kätte, ja selle tarbeks  olnud ka iswosnik tellitud. Peale selle, kui rahha tõlda pandud, läinud ammetnik ühheks  silmapilguks sealt wee! ärra ja kui taggasi tulnud, olnud tõld läinud. Sedda olla ta nikohhe omma tillematele teada andnud, ja siis tillema politseimeistrile, kedda ta wägga pallunud  awwitada, iswosnikud otsida. Üllema politseimeistre kässo peal leitud pole tunni aea sees iswosnik heina turro pealt; rahha terwelt töldas. Selle küssimise peale, mikspärrast ta ärrasöitnud, olla ta põikamata ja kartuseta wastanud, et se olla ta metest olnud, nago õlleks ammetnik tõlda istunud ja sepärrast põlle tal asja olnud, seal ennam odata. Kuida se meie söbradel teada, olli paron  Stieglitse endine wabriko maea Peterburgis  wäljarändanud Eestlaste ellokorter, seal leidsid nad peawarjo ja üllespiddamist. Nüüd olla, kuida Peterburgi seitung könneleb, se maea neist kauniste tühhendud, - need olla weel seal sees, kedda haigus mahhasundinud, teised olla keik koeo taggasi sadetud. Üks kog- gokond Eestimaal on omma kaddund ja ärraeksitud  lambad sure armo ja ossawötliko melega  wastowötnud. Tähhelepannemise wäärt on, et taggasitullejad Eestlased, Peterburgi ja Narwa wahhel, kus neile hea seltskond Eesti wasto tulnud, palja selle waewajuttustamise  läbbi, mis nad selle lühhikse 100