Mis nüüd arwate? Kas mul rõõm on, nisuggust  asja kõnneleda? Oh waene wald, kus parremaid  mehhi kohtomehhiks põlle panna! Oh, waene wald, kus nisuggust ammetis petakse! Ma wõiksm ka ühhest koolmeistrist kurwa asjo könnelda, kui mo südda kannaks. Kes seisab,  se waatgo ette, et tennna ei lange! lummal  parrandago meie armsa rahwa asjo! Mõnnest  Poolt mul on tulline hädda ööldcs kannab meie aus Eestinimme alles narrud kaelas!  Oh et iggamees temma hawo püaks kinni  sidduda! —- Närivast. jNaesewõtminne liiskowõtmisse  wasto.j Narwa surest Krähnholmi wabrikust  kirjutab meile üks söbber üht ja teist, mis keik posti-tasko ei mahhu, et ülleültse awwalikko  teadaandmisse peale ei kõlba, ölgo siis et lühhidclt nimmetan. Ta jutlustab pikkalt, kuida  üks wõerauSso mees seal esmalt omma hingekarjast,  parrast kaupmeest petnud, siis ilma prudita pulmi piddanud ja keige wimaks lõkso läinud. Eddasi kõnncledes rägib ta ühhest pikka nappodega naesest, kes teiste toito ei õlle rahhul piddanud ja kuida wisi nemmad tcmmale kannule  sauud, sest pekki haiso järrele lähwad hind  lõkso. Agga kolmas assi, mis sõbber kõnneleb,  on surema tühhelpannemisse wäärt. Meie teame jv, et nekruLiwõlmisse kord ukse ees on. Tuhhande mehhe pealt peawad 5 noort yreest meie armolisse Keisri ja issama tenistusse Mnmeum. Ausad mehhed, kedda selle ammeti peale wastawõelakse; hädda wigga pvlle neil middagi. Ja ommeti teab keik mailm, mida liiskowotmiune Eestirahwa seas weel ui nülmet püksid wärriscma panneb, nago pülikottid. Mikspärrast? - Noh, minue küssi tagga? Nad teeksid keik tembud ärra. kui agga wõ ksid lahti sada ja koddose pahna sisse jada. Mõnned  audwad omma wimast liuga kukrust wälja, mis seisma õlleks wvinud jädo. Teised lacnawad  rahha kokko ja mässiwad ennestele elluks aeaks wõllaköied kaela, mis mumed enne surma ennam tassuda ei jõua. Jälle teised otsiwad üks sedda, teine teist ammetit, m's neid liiskon  õlmissest mõiks peasta ja neil on hullem hirm, kui wäetima lastel wihtlemisse eest. Kennel nüüd muud nõn ennam ei ja, need ruttu naist wõlma; naese põl ja tanno peab nisuggusi warjaina,  kel mehhe süddant rindus ei olle. Tohho! Minge teie soo ja rabba peale! Sähhärduste meeste püksid peaksid naesed sulla õigussega omma  jalga tõmbama ja neid ial mitte ennam taggasi  andma. Nleed mehhed ei wõtta jo mitte naesi, waid naesed wõtwad hallastusse Parrast neid. Kas sähhärdune jännesesabba weel teab, kedda ta wõttab? Hea keik, mis ette tulleb, kui agga naesemehhe kirja saaks! Krähnholmi wabrikus olnud se ka nenda. Muido on wabriko kirrikus 3 ja 4 pari korraga mahhakulutud, agga ni pea kui sõnnnmed tulnud, et nekrutiwõtminne tulleb, warsi olnud 15 korraga pari mahhakulutada! lamsid nored mehhed peaksid ommeti teadma, et kui neid mu assi ei aita, siis ei aita naene ka mitte. On nüüd liisko wõtminne mödas, siis tulleb kahhelt poolt hädda. Ühhed tahhaksid nüüd hea melega jälle poismehhed olla, sest neid naesi wvtta, mis neil praego käes on, ei olnud muido  mitte nende nõu. Teised jälle, kelle peale liisk langenud, on isse omma lahkumist tõeste raskeks ja wallusaks teinud. Sest nüüd jääb norik mahha, ja nutmisse ja leinamisse peale ci olle ta ommeti mehhcle läinud. Sellepärrast on se wägga tullus seadus, mis neile, kes liiskowõtmisse ealissed on, naestwõtmist enne ja senni kaua ärrakelab, km nekrudiwõlminne mödaläinud. Kuramaast. sHea kaup teeb ikka rõm  0.1 Kes ei peaks ennast rõmnstama, kui kaup hästi jookseb? Kus paljo kaubeldakse, seal ka middagi temtakse ja keik kaupleminne lähhäb siis keige parrem, kui seal jures wanna sõnna tõeks saab: „Maggo müal, maggo ostjal." Kui sedda nüüd keige kauba jures tarwis on, siis isseärranis weel p arri smadr mümisse ja ostmisse  jures, kui allam ning nõrgem pool ka onuna kaubaga wõib rahhul olla ja tänno anda.  Waltenbergi mõisas', kmda teada andsime, sai terwe wald, 135 tallo, korraga ärramüdud ja ollid omma kaubaga nenda rabhul, et parrast igga wisi onmia armsa herrale  püiidsid rõmo tehha. Seddasamma kuleme nüüd ka Kuramaalt, kus kahhe walla taüopoead ommad kol?had sündsa hinnaga pärriseks sanud. Nende hind olnnd nenda, et kui 20 aastat ueudage  paljo aastas ärramakswad, kui nüüd renti, 413