mängiwad musekandid ja kohhisewad keik need niitto sadda surcmad ja wähhemad wcetorrud. Keik on ni kunstlikkuste tehtud ja seatud, et kui essimest korda näad, jälle su pärrane lahti jääb, et muud ei mõista, kui oh ja ah. Ni mitmesuggused  mnimeste, ellajate, ka Pude kujud seiswad  seal iggal pool Parkis ning aeawad wet wälja. Sedda keik ei wõi mitte su egga süljega  teisele ärraselletada, et wähhcgi arro saaks, maid sedda peab innimenne isse näggema; ja kui sa Peterhowis mitto Päwa õlled käinud ja ikka näinud, siis ou ommeti weel nähha küllalt janud. Weel mitmest teistest lossidest, aeadest ja maeadest, mis Keisril Peterhowis on, õlleks mul paljo kõnneleda, agga ruum ei wmni laiemaks,  ja pcalege Pndub ikka luggeja omma silm. Na hästi Nambowis kui Peterhowis ollen ma onuna snggu imnmessi leidnud, kellega muuni sutais maggust makeelt wõisin räkida.  Peterhowist  7 ehk 8 wersta Peterburgi pole tulleb Strelna, mis 18 wersta pealinnast kaugel. Sedda paika tuunewad jubba need, kelle te ütle Narwa Peterburgi on läinud; siit sadik ütlewad ueunnad Peterburgi linna jubba hakkawad, ning se põlle ka just nutte watle; sest egga siit eddasi nunna Paljo ennam maeade ja aedade wahhet ci tulle. Ka Strelnas on üks suur keiserlik loss ja lossiaed, mis lust wadata. Strelnas on ka meie endise anustnd kindral - kubberneri herral, wiüst Snworowil üks suimaca; ta armueti ellomaea seisab Peterburgis sure Morskoi-nlitsas, kus ta nüüd kui Peterburgi kindral - knbberner ellab. Siit wiis meid raudte sure linna jälle taggasi, kus mul weel mõumd asjad tallitada ollid. Keik need tillemalnimmetud kohhad seiswadPeterburgist  lõunaõhto Pool Kroustadti lahhe kalda peal. Agga mo silmad iggatsesid weel muid nmtamisse wäärt paikusi nähha. 22. Junil astusin  raud teehowis jälle wagongi ja läksin ka nattuke. Sarskoje-Selo linna watama, kus meie Praegune anustnd ja annastud Keisri Herra onuna sure ommaksetega cnnamist sui neal ellab. Sarskoje-Selo skeisri külla) on itlns lin, ZZ wersta pealinnast lõuna Pool ja 11,000 innimest ellawad seal sees. Seal on kaks neist itlusamaist lnstlossidest, mis ma peal wõkb olla. Surem neist lossidest on 780 jalga pik, kus itlusad toad sees marmori, ahhati, jas- pisse ja mu kalli kimmidega eh hiiud. Üks tubba on üsna koldse pernkiwwi ja teine perlnmtriga seest wodertud. Teine pool visas on kulus marmorisammaste  ridda, 370 jalga pik ja 25 lai, sure hulga marmorist kujudega. Sui-palast ehk palee, kus Keiser ennamist sees ellab, on wähhem,  ja seal aedas ui paljo kujusid, lusthouesid ja malletussi, et igga sammo peal ikka jälle middagi  uut näed, mis sa enne põlle näinud. Seal on Hina külla ja tempel, Türgi lnsthone ja wägga illus sild siunisest marmorikiwwist ja 100 jalga kõrge würst Orlowi mällestussesanimas, kes Katarina 11. aeal Tshesme lahhes Türgi sõalaeu  ad ärrarikkus, üks Aleksander I. wallatnd rauast ehhitud auwärraw ja tuhhat muud asja,  mis ma keik laiemalt ei jõua ülleskirjutada. Seal ümberköndides ja keik neid immeasjo wadates,  wõtsin wahhel ka aea pude al mütsi peast,  õhkades: Hoia siuna, helde limnnal taewas,  ommad armo silmad allati lahti ning omma  waggewat kät selle kohha ülle igga kord, kui meie kallis Keiser ja Temma ommaksed siin ellamas on! Sarskoje-Selost mersta 4 ehk 5 hommiko pool seisab Pawlowski loss ja liu wägga keuua metsa ja uattuke mäggise kohha peal, kust pissuke jõggi labbi uirriseb. Mis siin jälle keik uähha ou, kes jõuab sedda nlles pauna? Ehk kiil palla ilm olli, ollen ma wässimatta seal ümber käinud ja silmad  lahti aecmud, siiski ei tea, kas sedda, mis lossi sees ehkümbernäggiu,iunsamakspeanuimmetama—keik olli illus. Ommeti üht asja leidsin siin parrema  ollewad, kui enne muial paikudes, se olli kulus Eduard Straussi mängokoor. Kolmatkümmcnd,  se olli Rauna Tõunisse wiolist ja Sarema torropitlist skui illusad need ka mõnue kõrwus olleksid) tuhhat korda Parrem! Sarskojc- Selo raudteeselts peab sedda mäugokori omma kullo Peal igga sui sea! ja aurcmassiu toob igga Pääw pikkad rongid kuuljaid Peterburgist senna ja wiib õhto jälle taggasi. Worirahha on cssimeSses  platsis 1 rubl. 30 kopp. eddasi ja taggasi.  Strauss iose lööb takti ja 50 õppind meest mäugimad, et kuuljate südda kord nutma, kord hüppama rindus hakkab. Siin wõib innimeune pea igqaseltsi nmilma pcuemat rahmast uähha. Mul ollid paar Türklast ja kolm Perslast keige kentsakamad  teiste seas madala. Hea ilmaga'stuwad need 251