middagi omma nälja kustutusseks wötta. Keik seme wilja olla nad arrasönud ning seläbbi janud põllud külwamatta. Kust peab nüüd nende eddespiddine üllespiddaminne tullema? Praego on neil jubba raske aeg, agga weel paljo raskem odata. Rigi wallitsusse polest tahhetakse ustawat meest senna läkkitada, kes sedda suurt hadda omma silmaga peab üllewatama  ja üht selget teadust taggasi toma, mis järrele siis nende eest lubbatakse hoolt kanda. Wägga hea on, kus ausad kohtoja  möisawannemad rahwa ülle wallitsewad, seal ei sa ialgi mingisuggune hadda neid waewama. Polamaalt. on 11. Mail jälle kaks meest wöllasse kombatud,  mis otse omma palka, mis nad taieste teninud, ollid kätte sanud. Need ollid üks preester ja üks apteekre abbilinne. Mollemad ollid mässamisse aeal mässajatte peameeste hulkas rahwast tagga kihhutamas, mis nad ka tännini weel sallaja ollid teinud; agga nüüd M löög täis, nüüd sadi kätte ja anti söakohto  selletada, se mõistis surma nuhtlust nende peale ja said kuida üllemal nimmetud 11. Mail üllespodud. Üks nende seltslane woetud  Austria maal kinni, istunud poolteist aastat  Wini linna tornis ja nüüd sadetud ülle piri Wenne wallitsusse kätte, kus tal ka tõeste head lota põlle. Wöeralt maalt. Preifimaalt. Sealt seitungid kulutawad meile ka wahhel sekka kosja asjo, mis paljo rõõmsamad kuulda,  kui se allalinne waidleminne Austria wallitsussega  Sleswig-Holsteini parrast; sest asjast  kirjutawad nad, et sõrmed paistetand, agga ei sa karwa wäärt eddasi; mingo nad metsa omma tahtmistega? Neil päiwil olla Preisi prints Albrehti tüttar, printsis Aleksandr  ine, Meklenburgi-Shweringe hertsogi prudiks sanud. Sured rahwas laskwad  endid kohhe kihlada, ja nenda on ka nende kihlused 25. Mail olnud. (Pruut sanud l. Webruaril 23 aastat ja peigmees 5. Märtsil 38 aastat mannaks. Põlle kummagi  ennam lapsed!) Andko Jummal head Muud asjad seab on ennamiste manna  wisi, nookleminne Austria wallitsussega põlle meel ammugi lõpnud, maid sonnad näitawad  aeg aealt terrawamaks minnewad; ei tea mis sest wimaks woib tulla! Austriamaalt. sKeiser reisi Ungrima kust meile ka saggedaste monned hobbuse runajad tullewad on Austria rigi pärrit; otse nendasamma, kuida Polama Wenne  rigi kulges, nenda nemmad Austria külges. Sealt rahwas olli wahhest sekka nattuke nurrakas,  kes mõnda Keisre kaest nõudis, mis ta hea melega neile ei woinud anda ja sepärrast ei käinud ta ka mitte neid watamas, maid ra keiserlikkud kässud piddid tallitama, mis tarwis  olli. Seitse aastad polnud ta senna sanud, mis ülle rahwas urras ja ütles: käskusid  same kül, agga sedda kässo andjat ennast  ei näe meie silmaga. Se aasta wõttis ta nõuks kord senna minna, mis ta Mai kuul teggi. Sedda römo, mis rahwas sest tunnud,  et nad omma keisert nähha sanud, ei mõista kegi sulg kirjutada; nad olleksid tedda sülles kandnud, kui se moimalik õlleks olnud. Zggas paikas, kust ta ial läbbi läinud, on rahwas tuhhandete kaupa koos olnud ja üks allaline römo öiskaminne: „ellago keiser" kollas kaugele. Õhtuti polnud üht akkent leida, kus mitte römo tulled põlleks särranud. Mis nad agga ial arwasid temmale auuks ja römuks ollewad, sedda teggid nad. Kui monne päwa seal olli olnud, sõitis jälle koeo taggasi, agga olli piddand lubbama, mitte jälle ni kaua ärra jäda, waid saggedam nende jure tulla. 29. Mail olli ta terwisega Wini linna taggasi jõudnud. Italiamaalt. sßahwa mässaminn  Jnnimessed on wägga pahhurad lomad, kedda allati tuggewa waljaste warral kohhe teed woib hoitud sada, lassed sa ohjad pissut  lödwale, lööb eest ja takka ülles. Sitsiliamaal  olla, kuida seitungid könnelewad, kaks 188