sile pakkuma. Praego on Waldekki würst Preisiga sedda kaupa teggemas. Temmal on liggi 22 O pennik. maad ja 69,000 allaniat, agga mitte ennam lusti kroni kanda. Sel wisil kadduwad kül wimaks kõik Preisi rigi sisse äna; seeb se on, mis ka Prantsussele suurt peawallo teeb. Nõndasamma tahtwad mitto omma sõamehhi  Preisi holeks anda , kus neist hulgaga kous surem kasso on, kui nõnda käppotäie kaupa, nago enne olli. Prantsussemaatt. Wõerad, wõerad ja jälle wõerad, muust asjast nüüd Parisis ennam paljo ei rägita. Agga Parislased peawad, ka mehhewisi wõ eras te tasko piggistama. Tulcõhk ja päwa paiste, ja mis nad söwad ja kus peawarjo leidwad, lõik maksab hirmus rahha. Kes sealt taggasi tullewad, need õhkawad omma kukro peale wadates. Nüüd on Parislaste löikuSse aeg ning nemmad ei panne kassi rüppe. Kõik on sada, agga maksa, et so nahk kämseb. Esmalt olli kuulda, et Preisi kunningas meie Keisriga ühhes senna piddi reisima , agga nemad  sõnumed kulntawad, et Napoleon pallunud Preisi kunningat paar näddalat hiljem tulla; sest Napoleonil ei olla mitte wõimalik kaks ui suurt wallitsejat ühhe korraga üllespiddada. Terrawad haisotundjad ütlewad agga, et politika  Napoleoni nõnda sundida palluma. Temmal  olla raskem kahhele kui ühhele kosta, ka arwada  temma, et Inglane sedda Türgi parrast pahhaks panna ja kes teab, mis tal muido weel süddamc peal on, kuid ni paljo on toSsi, et kunningas Wilhelm nüüd hiljem lähhäb. Agga mis se kord Enropa kromtud päid Parist lähhäb, se on imme kül; pea tegi ei jä ennam koeo. Siamale ei õlle kegi kuulnud, et Türgi Sultan ommast Pessa st wäljas käinud, se kord peab ka temma Parist miunema; nüüd pudub weel, et Noma paawft ka lähhäb, siis on nad eimamist kõik selle te ärrakäinud. Austria keiser ja Inglis kunningana peawad hiljem teisi minnema. Austria  karta, et meie Keisri reisi läbbi Parisis mõnnest hommikoma asjast sada könneldnd, mis temmal ehk mitte kassuks ei õlle. Ta Mida sepärrast 1856. aasta rahhoseadnsse labbiwatamissest,  kus Wennema kassuks mõnda parrandamist  tarwis õlleks, et seläbbi omma headust Wennema wasto üllesnäidaw. Prantsus agga ei tahha seläbbi omina naabrit Inglast mitte pahhandada , ühhelhobil ka Wenne ja Austriama  wasto hea olla. Parist politseiwallitsussel olla nüüd mailmanäitmisse aeal kahhewõrra terrawad  silmad. 553 politsei sershanti piddawad sure ma ea jures silmad lahti ja peale selle 52 sallawahtiat, et kellegi näppud wõera omma kulge ei ja, ehk koggematta mõnne küllamehhe tasko ei lähhä. Kõige nende ülle seiswad 39 politsei wahtmeistrit. Peale selle on weel 1 10 püssimeest  igga Pääw maea ümber wahti piddamas. Igga õhto kello 6 tühjendakse maea wõemstest tühjaks ja pannakse uksed kinni. 4 suremat ust jäwad ka öse lahti, kui ehk tullekahjo peaks juhtuma;  agga seiswad wahhid ees, ja 199 wahti käiwad öse sees pool latre tullega ümber, kui ehk mõmii pikkanäppomees peaks kohhegil warjul seisma  ja tahhaks hommiko middagi . kasatvõtta. Siamale olla 6 warrast omma õnne katsunud. -- Et Parisis nüüd suurde wõeraste parrast üks suur pallipiddo teise järrele tulleb, on nmidogi  teada. Saab näh ha kas tõeks lähhäb, agga Parisis rägitakse kõwwaste, et keiser Napoleon  Septembri kuus Londoni, Berlini ja Peterburgi linna tahta watama tulla. Arrnldane  assi õlleks se kül, agga arruldasi asjo sünnib  jo paljo meie päiwil. Italiamaatt. Sesinnane ma, nago igga kaarditundja teab, on sure sapa näggo, kel Sicilia  saar pöiaks on. Italiamaal on ülleültse 34 kaubasaddamat nisamma mitmes linnas. Arwa on maid, peale Inglisma , mis nõnda ümbert ringi merres seiswad, kui Italia poolsaar ehk suur neem. Iggas saddamas kaiwad aastas labbiStiko 499 laewa, se on kokks 9M9 laeNS ja 149,999 merremeest. Italiast wõib weel suur kaupleja riik sada, mis Parrast ühhendamist ennam wõimalik on, kui enne. Inglismaal peab uus Atlanti telegrahw jälle Lmn ollema, et sõnnumid Amerikamale ei wi, egga sealt taggasi ei to. Wigga arwatakse surest merrejeä käimissest tulnud ollewad, mis Amerika rannas wägga kuhjas kous olnud. Just sepärrast tõdetakse ka, et wigga liig süggawas ei sa ollema. Senni kui wigga üllesotsiwad ja parrandawad, peab wannem telegrahw sõnuumeandmist  tallitama. Hiljuti peti Epsomis jälle suurt wõidosöito, mis Inglaste, isseärranis 166