Perno Postimees ehk Näddalileht 24. »8«6 Ühhekfas Pernus, kesknaddal Junil.^ aasta. Ses lehhes seisab. Ma kele ramatute kirjutainissest meie aeal. Ommalt maalt: Pernust: Armastus abbiello rahwa wahhel. Walle prohwet. Lihwlandimaalt: Rohkem sündinud kui surnud. Peterburgist: Keisre Herra könne. Nitsa sönnumed. — Simbirskist: Mäe waominne. Kiewist: Surm vapirossi pölletamisse läbbi. Krimmi sa rest: Õnnetussed. Wö eralt maalt: Preisimaalt: Hertsogi kirri. Sleswig-Holsteinist: Oldenburgi  Suurhertsog. Jtaliamaalt: Mõrtsukate püüdminne. Prantsussemaalt: Keiser koddo. Spaniamaalt: Mässaminne. Amerikamaalt: Mönnesuggused sönnumed. Sõbra kirri emakele ramatude kirjutamissest meie aeal. Meie aeal kirjutakse makele ramatuid hopis rohkeminne, kui wannal aeal. Kui need ramatud  keik head olleksid, siis õlleks rahwal sest kül suur kasso. Agga panne neid kalo peale, wata kui kerged nad on. Monni näitab  omma tumaka pealkirja polest öiete puhhas  nisso leib ollewad, agga wötta temmast sutait süa, ennäh, tühhised hagganad jäwad hammaste wahhele; pealegi on weel mönni neist haigeks teggewa asjaga seggatud. Ostjad  tullewad ramato podi, näwad uut ramatud,  motlewad, jo se hea on, egga tedda muido põlleks kirjutud egga trükkitud. Agga walle! Kui sa lada kohhal kenna hobbust näed, kas sa ka julge woid olla, et ta ka hea hobbune on, ilma weata? Kas sa hobbuse kohta lada peal ka ütled: jo ta hea on, egga tedda muido  seie mümisseks põlle todud? Zubba manna  sönna ütleb: Põlle keik kuld, mis kulla wisi hiilgab. Tõeste, surem hulk ramatuid, mis nüüd igga Mats, kes agga sulle õppind näppude wahhele wötta, kirjutab, on kui solamatta  lihha, mis oksendama aeab. Agga mõtleb monni ramato kirjutaja, sedda siit luggedes:  kuida minno ramat siis hea ep olle, ma ollen tedda jo saksa kelest ma kele ümberpannud?  Selle peale ma kostan: 1) Kas siis keik saksa kele ramatud head ja kassolissed on? Eks olle selle sure hulga seas ka monni tühhine? 2) Monni saksa kele ramat woib isseenneses  kül hea olla, agga sinna ei sa ümberpannemissega  makele õigeks. So ramat on mo melest nago konnarik süggisene te. Jummala  anded on mitmesuggused, ühhele annab ta sedda, teisele teift. Mis sa arwaksid, kui kon ehk härg korraga sedda nõu wöttaks kahhe jalla peal käia. Ei nad sellega toime saaks, ja keikile, kes neid näeksid, tulleks naer peale. Issi assi on saksa kele sure ramatude hulgast head kassolist ramatut wälja wallitseda ümberpannemisseks,  teine assi jälle, sedda selgeste ma kele ümber panna. Sest igga rahwa kelel on omma waim. Kes sedda wahhet ei mõista, se ei sa ka ümberpannemissega õigeks. Pahha melega ollen ma isseärranis mõnda ilmalikko