tömbati-kohhe wälja. Mas alles, agga mitte ennam paljo; widi warsi piddalisse. —Paide la u l osel ts. Ikka edda si! se on meie lippo-kirri. Jah, keiges häis asjus  ikka eddasi, sedda sowime iggasuggu rahwale, ning isseärranis weel Eest lastele, kes, mitmes asjas nenda taggas j janud. Agga rägime esmalt Paidest. Seal on 25. Julil 20 meest kokko heitnud ja üht saksa lauloseltsi aösutanud, kus nisuggust tännini weel ei olnud. No wägga hea! Nende laulomeister  ja wannem peab üks Dr, v. z. Mühleni  herra ollema, ja nimmetud parval on nemmad ommad essimessed laulud röömsaste laulnud. Tännawad ka Rja linna omma laulopiddoga, kes nende lauloseltsi otsekui sünnitanud. Lotusse järrele sünnitab ja kinnitab,  ta muia! paikus weel. Kes sedha Paidest kulutab, ütleb weel löppetusseks: „ Mag o saksa laul! Ellago saksa laul ja lauloseltsid meie Balti kubbermangudes!" woib hea melega hurra! jure Hüda , agga üksi saksa meles ja keletz. Kui nüüd kegi mitte pahhaks  ei peaks pannema, siis ma küssiksin kül h-a melega: kuida on siis luggu Eesti laulosel ts! deg a ? Millal hakkawad need üllesse tärkama? Armad wennad! ma ollen mitto kord jubba üttelnud  ja sedda teab jo ka igga möistlik innimenne  ilma minnota: lau! on üks kallis Jummala  lodud assi, ja keige rahwa seas nende öppetust ja mõistust möda, parrem ehk pahhem.  „Lau! kossutab süddant, pelletab tühjad  murred ja pahhad mötted laiali, kergitab  kässi jalgo hea töle ja tele ning on kaunis waimo harrimisse abbi." Tulgo üks ja aiago sedda walleks! Agga laul, nago sedda körtsides kuuldakse, põlle kellegi laul. Seal seltsib neid wiin ja tuikudes piddawad nemmad lauluks, mis muido tühhi kissa ja kärra on, ja saggedaste üksluisem kui lokki ja räppi heäl. Wennad, ei se põlle laul, kui temmal ka monni kord mitte kenna möttede  pudust ei olle. Meie rägime siin 4-healega  kõril au lust. Se ep olle Eestirahwa seaS weel mitte liig süggawasse tunginud. Kui mönnes kihhelkonnas a!tari wastolaulud, Mönned kirrikolaulud ja peale sedda meel ehk mönned Taweti laulud 4 heälega ärralauldakse,  siis põlle se ennam nalja assi ja peab jubba kaunis kaugele kittama. Noh, hea on hea, egga meie sedda ei laida; agga ärge jage külmaks ja seisma, kui õlleks teie jubba malmis. Laulmisses ei sa ükski möistlik ni kaugele, et temmal middagi põlleks ennam öppida. Zsseärrams Eesti nored mehhed, üttelge, missuggune assi wölb teile ni suveks kassuks ja puhtaks römuks olla, kui kenna ja römus kvriluul? Wim ja kaardid wui! wiskage neid jalge alla, nende täbbi on jubba mitto noort hinge sennas male sanud,  et neid ennam Zummal egga jnnimessed ei wöinud awwitada. Agga laulge, laulge ikka parreni» ja illusmn. Assutage esmalt omma koggodusse laulofeltsi, tulge saggedaste ja holega kokko, et mannad laulud ei unnuks ja usi jure tulleks. Nenda tewad saksa lauluseltsid  ka. Tulge siis ka eddespiddi minda kihhelkonda ümber kaudo kokko ja piddage üht ülleült laulmist. „Agga, kes sedda meile peawad öppetama, kus ja kui paljo  on neid?" Tissi kül, neid põlle mitte paljo ja neid wöib meel wähhem olla, kes sedda süddame lusti ja römoga tewad; agga  nored wennad, andto Zummal teile laulo öppimisse nälga, siis annab ta wist ka laulo öppetajaid, kes juhhatada möistwad ja römoga  juhhatawad. Rigas petakse laulopiddud,  Tallinnas petakse laulopiddud, kes teab, kus pea jälle petakse ja iggas linnas on ommad  lauloseltsid, suremates kolm ja nelli: agga mis se keik meile aitab, kui meie suggugi  järrele ei astu? Tössi kül, korilaulo nodidest on meil ka pudus; agga ma pean ikka ütlema: sünnib lapsoke, siis sünnib ka emmale piim rindo; nenda ka: tutteb meie rahwale laulo himmo ja iggatseminne, siis tullewad töeste ka laulo nodid ja nodi öppetajad.  Kellele nad enne sedda tullekstd? Armad  koolmeistrid, isseärranis kihhelkonn  a koolmeistrid, kes Teie peate polerima, mis küllakolis raiutakse ja höweldakse, ma pallun Teid, olgo Postimees Teie melest ni alw kui ta on, kui ta pahha nöu ei pakko, 276