kaest wastowõtta. Agga kui wägga kohkus temma, kui ta sedda wastust sai, et keik temma sowiminne ja pakkuminne middagit ei maksta, waid sai weel pealegi pilkamistega taggasi sadetud.  Se ärritas temma süddames sedda möttet, et tal wist üks teine on, kedda ta ennam  armastab, ja temmast parremaks peab, olli ta sedda kurja nöu süddames lasknud tõusta: üks teine ei pea tedda ka sama! Ühhel  päwal läinud noor neioke wärk-toast läbbi, üht tenijat tüdrukut wäljast sisse kutsuma, Hshenheim  läinud järrele ja lasknud tedda seal püstoliga rinnust läbbi. Kui issa sedda pauko kuulnud, jooksnud ta senna, sanud ka mõrtsuka  kätte, agga ta rabband käest lahti, jooksnud  wälja ja lasknud ennesele korraga kaks laengut peast läbbi. Ta issi olli kohhe surnud,  agga waene neitsike kustus pari tunni pärrast ärra! Wöeralt maalt. Preislmaalt. Need rõõmsad sönnumed, et meie aujärje pärria omma kihlused Dani printsis Dagmariga, Dani kunninga teine tüttar, sündinud 14. (26.) Nowembril 184? arrapiddanud, on enne Berlini kui meie male jõudnud, mis sealt teada antakse. Preisi kunningas käinud ka jubba Darmstattis Keisre  Herra ja Prouale õnne sowimas. sKonwerentsi Berlinist kirjutaksi:  Konwerentsi wimane koos olleminne põlle mitte üsna ilma asjata olnud; waid nende nöupiddaminne on seddawört eddasi läinud,  et lodawad pea omma selletustega walmis sawad: minna ikka samsammult otsa pole. Wahhe  piri polest ei olla ennam jaggelemist, si peab nüüd kindel ollema, agga mõnned muud asjad olla weel nattuke risti pöegeti ees, mis liig rasked eest ärratösta ehk weretada. Need keige raskemad peawad Dani mannad taalred  ollema, ülle piri weretada; nendega ei tahha nad õigeks sada, ei tea kui paljo neid peawad ülle weretama; monned ütlewad 8 miljoni, teised rohkem, teised wähhem ja sipärrast  wöttab st weel aega, kui sellega selgeks sawad. Tehko minno polest Mis tahtwad, woi jätko keik Dani pole piri. Augustenburgist. sßahwa iggatse- Sealt linna koddanikkud kirjutawad jubba hea tük aega palwe kirjasi omma'Üllematte  kätte, ja sowiwad wägga, et nende kirrikutes  ja kolides jälle Saksa keel perremehheks  saaks. Sedda põlle agga kohto wannemad  mitte kohhe woinud lubbada, waid on enne rahwa käest tahtnud järrele kulada, kuida nende tahtminne on. Selle teo on nad ka ärrateinud, lasknud rahwa kokko tulla ja kulanud järrele, 75 olnud selle asja poolt ja 15 selle wasto. Ammugi teada, et wöit surema  hulga kätte jäi: sest kus rohkem nimmesid,  senna pole langeb assi. Haderlebenist. sPahhad  Apenradis  ja seal ümberkaudo peawad Dani pionid  kesk rahwa seas hulkuma ja neile trükkitud  kirjast ette näitama, mis nad peawad allakirjutama ja kes sedda teinud, tunnistab  sega, et ta Dani allamaks tahhab jada.  Omma allakirjutamisega on monned õige kentsakad, nad arwawad, et sest weel kül põlle, kui maea perremees omma nimme senna alla kirjutanud, ei, nad lassewad ka naesed ja lapsed, sullased ja tüdrukud alla kirjutada. Üks on ühhe tenija nimme, kes alles 1. Nowembril  temma tenistusse astub, ka senna alla kirjutanud. Paljo surem immeks pann Misse waärt assi on weel se: Üks tömees, kelle poeg jubba mõnda aastat Amerika maal pärris perremees on, kirjutab omma ja poea nimme alla. Nenda külwatakse seal umbrohto, kellest lodawad nisso leikada. Se rahwas kes tünnini  Dani pissukesse sõrme al kissendas, tahhab  nüüd temma käe alla puggeda. Küllad hakkawad parrast jälle kissendama: tulge appi kuuljad ja näggijad! Austriamaalt. sßahho wiwitus toob Wini linnast kaebatakse: Preisi sadikud nurriseda wägga selle ülle, et rahhoteggeminne ni wägga pikkale wennib ning käida nüüd köwwaste selle peale, sedda om- 318