peas, sest kennaste ehhitud Iõulopu särras nende ees. Lapsokesi rõmustada ei olle raske egga maksa paljo. Iõulopu ümber ja kulges paistsid ni mitmesuggused immeasjad, et lastel suud wet jooksid sedda keik nähhes. Esmalt piddid omma laulusi laulma, mis kolis ollid õppinud, ja siis jaggati neile kingitussi. Teada muidogi, ussinamale ennam, laisemale wähhem. Seal said nemmad mõnned rättikud, mõnned tahwlit, krihwlid, noad, känd, ramatud, pildid, raudsulled, igga lapse peale ramatut kirjutusse  pabberit zc. ja peale selle iggaüks weel saiapulli kasa. Oh sa kallis aeg! Igga lapse silmist hiilgas rõõm wälja. Ausad mõisa herra ja proua käisid lahkeste kõnneldes laste wahhel ja ollid isse nisamma rõõmsad. Wata, se on lõbbus! Kas nisuggune assi nüüd lapsi ehk nende wannemaid laisaks, sõnnakuulmattaks ehk muud sellesarnatseks peaks teggema? Wõtta näppust!  Kuhho hea herra sõrmega näitab, senna jookswad nemmad temma käsko täitma, sest et armastus neid armastama sünnib. Sähhärdune armastusse seme on õnnistud seme ja kannab wilja Põlwest põlweni. Orja hirm kaub ärra ja armastusse aupakkuminne tulleb selle assemele. . Onnistago lummal sähhürdusi üllemaid ja juhhatago allamaid neid sõnna kuulmissega rõmustama!  Agga kes olli se auustusse wäärt herra, kes nenda allamate armastust üllesnäitas ja sedda ennegi on teinud? Se olli Suisleppa herra Baron Krüd ener, Jummal andko Lemmaleterwist. Po<amaait> sKosa, werresandarmide Meie teame jo, mis hirmsad loma  need werresand armid isse on, siis wõime kül arwada, ei nende peamees keige wähhemast hundi poolwenda wõib olla. Kosa Pärris nimmi  on Paul Liandowski, agga mässajate peamehhed  nimmetawad endid ennamist keik wõera nimmes. Kosa olli enne mässamist kohto anlmetis  olnud llgga kui mässaminne tõusis, heitis ta nende sekka ' kev "llekohtule ennast Lrramüsid. Siin sai ta 'onnna t°dda pandi werresandarmide peameyh." l°°m tegg palja kurja, agga mõistis '-5 « sadud. K»i ' --Larsawls aSst wcigga pallawaks Ms ja kuskik ennam ello asset ei olnud, põggenes ta omma werresullastega Warsawist wälja ja ellas maal küllades. Üks oberst Weintraube sai temmast esmalt teadust, läks ta peale ja wõttis Paljo werresandarmisi wangi. Nüüd hakkati tedda hundi kombel tagga aeama. Major Sankissow olli sadda Kassakatega seuni ta kanuul, künni 20. Detsembril ühhes küllas tedda ja temma ratsa mehhi tagga sai. Silmapilk aiastd Kassakad, nago tõukoerad kissendades, waenlaste peale. Mässajad Pannid pöggenema, Kassakad tagga; 12 wersta peal olli keik te surnuid ja hawatuid mässajaid  täis. Kus mehhed mahha ollid lastud ehk hawatud,  nende hobbused wõtsid Kassakad omma alla, sest et nende ommad lomad paljo sõidust jubba wässima hakkasid. Nenda jõudsid Parisowi  allewi, kus 80. werresandarmist 15 järrele ollid jänud. Kosal olli wägga tulline hobbone al. Teine pool allewit Püdis ta omma mehhi nattuke koggoda; seal olli agga Sankissow omma pigimeestega jälle tagga. Kosa pöris ümber ja tahtis lasta, agga Sankissow olli jubba lasknud ja Kosa karjatas; teine pauk weel, ja Kosa langes hobbuse seljast mahha. Temma adjutant, kes appi tõttas, langes Kassakate mõega al. Teised 13 werresandarmi kissendasid: „wõtke Kosa liggi!" ja Pannid jälle pöggenema. Sedda  hüüdmist ep olnud Kassakad mitte mõistnud, sepärrast ei teadnud nemmad ka mitte, et poolsurnud  mees nende jalge ees maas Kosa olli. Nad wõtsid Lemma pabberid ärra, wisid tedda Parisowi, andsid seal ühhe maeaperremehhe holeks  ja aeasid isse teiste järrele. 10 wersta said Mässajad weel tagga aetud, ja minna ei tea, kas neist mõnni hingega on peasnud ehk mitte. Pabberid tunnistasid, kes se hawatud mees olnud, kedda Parisowi mahhajätsid. Taggasi  tulles tahtsid nüüd keik Kosat nähha, agga Kosa olli kaddund. lallawäe h oleks, mis sennikaua järrele olli jõudnud, jäeti tedda üllesotsida.  Parisowi allew saab agga wist selle eest nuhtlusse alla, et tedda ärra ollid peitnud; isse ei sanud ta selle aeaga kuhhogi mindud. sHunt jääb hundiks.j Se on werresandarmide  sõimo-aunimmi. Nellikümmend hunti on Paljo hunta, agga 4 hunti on ka hundid, kes muud ei mõista, kui murda. Seal tulnud 5. Januaril nelli sähhärdust kurjateggiat ühte 20