tiks W hspi annab, siis ei pea temma sedda Mitte kaerawsodreks piddama , kui ta tedda wahhel sekka ühhel päwal ilma peksuta aea külgis peab." ..Nenda kuida meie siamaalne pöllo prukimine  näitab, ei woi se mitte kaua wastopiddada,  kui raMmotamine mitte parremaks ei sa, kui tännini. Kui jubba körrewilli pöllorammust  hea hulk wäljaimmeb, siis tewad linnad  sedpa wee! paljo ennam, issiärranis kui neist seemmd tahhetäkse sada, mis nenda öolda:  aega möda pöllo surman. On essimene järg Ämber, saab pöllomees teisel korral peagi Mrs, et saak eEmese wäärt ennam ei olle ja kui nenda eddasi lähhäbj peab ta mimaks ehmatusega  näggema, et ta rummalaste teinud ja se sönna toeks lähhäb: Kust wöetakse, seal wahheneb > i olgo se wilja salmest, rahha kukrust,  lojukse lehk pölloramMust. Kelk ei olle meel ni kaugel; agga ma tunnen kohte, kus pUud Hnnade läbbi jubba wimast hinge taggaaeawad  ja pöllvmehhed ehmatusega arra- Jundmad, et Nemmad 15 aastad otse kui isseenneste  waenlased omma pöldo on kurnanud. .Mitte üllearro wilja ja lmyateggemises ei otsi mõistlik pöllomees ymma onne, waih paljo ennam seläbbi, et ta omma pöldo kassolikumLl Msil harrib ja ärratunneb, kuida Lemma põld sellega, mis ta Lemmast wöttab ja temmsle annab, keige ennam wöiks kanda. Ni hästi ühhel kui teisel wisil tulleb tö-jöud ja kapital prygitawaks, agga iggal pool koggoni issiärrslise  otsusega. Minnewa aastane pöllosaak M meile nähtawalt silma ette pandud, missuggune  meie pöllorammo seisus ni mönnesugguste  pöllude peal olli ja on meile näitnud,  kui päljo sedda on tähhelepanna, kas pöldo mõistmata ehk mõistlikult harritakse. Üksi selleläbbj ollems meie täielike wilja ikkalduse eest hoitud sanud. Ommalt maalt. Per««st. Wednikude kurbtus.Z Ilma meie nimmetamata teab jo iggaüks issi, missuggujed  kennad ja sojad ilmad meil Aprilli löppetusel ja Mai hakka tusel oW, keik lodus ruttas omma kewwadise illuga meie silmade ette» Keik rohhud ja taimed, kes warrasemad, lõid õied lahti, kes hillisemad, seasid punga ja nendasammsti ka wiljapuud, nenda kui: õuna, kirsi ?c. 2c. puud. Korraga läksid ilmad  willuks ja yLede eddenemme seisma, seal tullid södikud pude kallale ja hakkasid omma laastamise tööd Leggema ja tahtmad wäggise aednikud? silmad, kes ommast pudest kasso lootsid, met täis jätta. Zggal pool põlle neid ka ühhe tassa; m õnned aead on mähhem, mönned rohkem rikkutud za kur meel sesse peaksid  jäma, siis õlleks meel wähhägi lotust; on karta, et nad neid üsna puhtaks tewad, siis on kül, ja issiärrams lastelkurb aeg, otse kuida se nüüd kaks, aastat MgMöda< M mitte õuna punga ja marja Lerra maitsta. Selle wahhe aea sees, mil Umad ni willud ja wallidad ollid, ütlemad monned, et pühhapäwa  hommikul 18, Mail, a! maas.olnud ma olnud walge ja külm olla leht wiljads taemekeste lehti näpplstayd. Ollime kül sel hommikul ka kaunis warra üllal, agga walged Maad põlle meie mltte näinud, sepärrast ei woi meie selle eest seista, kas se peaks tööst ollema, et külm kartuhwle, erneste ja uhbade taemekeste lchta näppistanud. On luggo neyda,  siis panneme immeks, et meie sõbrad> kes maal ellawad, kus külm paljo saggedam kahjo te?b, meile sest sönna põlle lausunud. Meie issi ellame linna kimmi ulitsate äres, kus?gga külm kahjo teggew öhk silma ei paista, Olgo asst kuida ta on, agga nenda on jut rahwa suus zooksmas. Perno Makynnast. sPöllomeeste Pöllomeeste seltsid hakkawad, kui nored taimed, Eesti rahwa seast üllestärkama ja igga taim, mis maast tõuseb, kannab ka ommal aeal wilja, ja nenda on siis ka lota, et se taim enne õitsemist ei sa närtsima, waid kassuma ning sureks puuks kaswama, mis igga tormi wasto jõuab seista ja ommal aeal rohket Mlja kanda. Torri ja Wändra kihhelkonnast  on 144 pöllomeest ühte seltsi heitnud, kes 50 aastase priuse Jubeli piddo mällestuseks  tiht pöllomeeste seltsi tahtwad assutada ja omma seltsi Statiivi ehk Reglid ftlle süddameliko palwega Üll ema wallitseja kätte saatnud, et ta armolikult neid wöttaks kinni- 181