ikka ennam arratunneks ja omma selge Jummala  sönna walgel Jummalat ka kidaks ja sönna ning teoga auustaks? Ja Eestirahwas ka! Jtaliamaalt. Jtalia kolid. Kui paljo ja kui head ehk pahhad nemmad on, ei tea ma praego just mitte üttelda; agga sedda on nähhä, et Jtaliamaal ka koliasjad ennamist  Prantsusse möedopu järrele käiwad. Keige linna kolides on koolmeistride kohhus, surema poislastele mu tarkusse körwas ka munsertamist ja söaammetit öppetada, mis iggas  poislaste kolis J kord näddalas ette talled  ja öppetud saab, et söaammet (wist ka söahimmo) nendega ühhes üllesse kaswaks. Pahha ei wöi se just ka mitte olla; sest meestest peawad ommeti söamehhed sama, mis kahjo sest on, kui nemmad sedda ammeti!  warra tundma samad, kus liikmed alles pehmed on? ja ükski ammet ei sö jo leiba. —Neapoli seggadussed. Neist ei tahhaks ma parrem middagit könneleda. Kas teate, kuida se on, kui rabbane ma kuiwal suwwel mönni kord pöllema lähhäb? Surem tulli saab kül sure waewaga ärralämmatud ja näitab kustund ollewad. Kas se nenda on? Ota senni! Mönnikord on koggoni wihma  sajud ülle käinud, agga kui tuleks puhhus,  hakkas ommeti siit ja sealt pöllema, tahtis paljo tööd ja waewa ja kustutajatel ei olle nisugguse sallatullega ei ö egga päwa rahho. Noh, kes sedda tunneb, se tunneb ka Neapoli asjo. Seal on loud rahwa seas nisamma.  On neid, kes wanna kunninga pole hoidwad ja mässamist töstwad; on neid, kes ue kunninga pole hoidwad; on neid, kes kummagit  ei tahhaks; on ka hulk neid, kennel üks ni hea on, kui teine, kui nemmad agga ühhe ehk teise nimmel söamehhe mundres ja lippo al wöiwad risuda ja röwida, mähhärdune  hantwärk jubba mannast Jtaliamaal on sigginud. Waene rahmas ja ma, kus luggu nenda on! Kunningas on neile jubba lühhikese aia sees pärrast Garibaldit 3 wallitsejat saatnud,  agga kegi ei sa rahho tehtud. Nüüd tahhetakse kindral Kialdini, kus paawsti käest Ankona linna ja Prants 11. käest Gaeta linna ärrewöttis, senna sata ja wägge kasa anda, et temma tullega peab kustatama, mis teised weega ei sanud tehtud. Paawst teiste tülliks. Sedda on ta nüüd kül Ztaliameestele. Senni kui Roma  lin Ztalia ühhendud kunningrigi pealin ei olle, senni on riik otsekui ilma põhjata ja kaneta; kellegi mu ümber ei hoia nad nenda kokko. Ugga mis tehha, paawst on Roma linnas ees ja temma parrast Prantsusse wäggi  seal, kellega ommeti Jtaliamehhed mitte tüllisse ei tahha minna. 5. Julil on W. Emanuel  jälle Napoleonile kirjutanud, et Jtalia asjad olla raisko minnemas, mässamissed kaswamas,  rahho kaddumas, ja temma ei wöida ennam muido parrata, kui lang mitte ni hea ei olla ja omma wägge Roma linnast koio kutsuda, et Roma lm rigi pealinnaks saaks. Peale sedda olla temmal tunnistussed peus, et mässaja Garibaldil ja Matsinil Roma linnaga  pahha nöu olla, ja se raiskaks keik ärra,  mis tännini tehtud. Mis keiser Napoleon  selle peale waötanud, ei tea mitte. Paawsti terwisest ei olle ka töeste suurt asja; jah, olla luggu jubba nenda waene, et temma kardinalid kibbedaste järreltullejast ehk „pühha toli" pärriast issekeskes könnelewad.  Needsinnatsed kardinalid ehk üllemad kirrikowürstid olla ka se kord kahhes jaus. Muist tunda ärra: „Peame järrele andma; keik meie kius ja wastopanneminne ei aita ommeti  middagi; meie ei wöi mailma ennam pimmedaks  tehha ja paawsti ilmalikko wallitsust jallal hoida." Teised jälle pörrutawad jalga wasto maad ja ütlewad: „Mitte järrele anda,  ei mitte üks karw, kas tükkid tagga! Kas pühha issa peab järreleandma? No se õlleks hul assi ja teeks waenlasi öiete julgeks."  Nenda waidlewad nemmad. Kardinal  W anni tsel li, kui Pius IX. peaks stl- mad kinnipannema, arwatakse temma aujärje pärnaks sawad; agga se mees öölakse weel kiusakam ollewad, kui praegune paawst, ja Jtalia rahho lotus tahhab tühhine okla. 222