de seas peab ka hea hulk Ewangeliumi ussulessi  ollema; sest ülle Polama on 474 meie uSso koli, kellest 1/4 krono, ja öppetajate üllewaatmisse al seiswad. Warsawi linnas, kus 10,000 meie usso innimest ellawad, salvad  4 koli krono kullo peal petud, keige teiste eest piddawad koggodussed isse murret. Järtvamaalt. Jssa matminne ja poia ristminne. „Meil waestel Maddisse koggodusse liikmetel on nüüd mu kurwastuSse peale ka weel leinapäwad kätte tulnud ja Zummal meid ilma karjatseta jätnud. 12. Mail kandsime omma kirriko öppetajat HLr - schenhausenit mulda ning selsammal päwal  sündis temma kibbedast' leinaja abbikasal,  kes koggoni mehhest mahha ei tahtnud jäda, noor poiake ilmale, kes warsi omma sündmisse ja issa matmisse päwal ristitud sai. Trööstigo Jummal kurwa emma, kaswatago  issata jänud poega ja juhhatago meie (se kord seggase) koggodussele üht wäggewat öppetajat." (Esekiel 20, 7. 33, 11. Zes. 55, 6—11.) (Tallinna missioni-leht könneleb, leinades, et Tallinna linna makoggodusse wannem  öppetaja J. B. Frese, 14. Mail, pärrast  sedda kui ta peale 43 aastat öppetaja olnud, omma 66mal ello aastal ka ommast päwatööst on hingama läinud. (Zoan. 17. 24. Zoan. Ilm. 14, 13.) Sönnumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Lutterusse mallestusse-sammas.  Sest olleme jubba enne mönda korda kuulnud, agga tük aega ei könnelenud  seitungid temmast ennam middagi. Meister, kes tedda teggi, surri isse enne ärra',  kui Lutterusse raudkujo walmis sai, mis teised piddid löppetama. Nüüd siis tullewad sönnumed, et üsna walmis on ja pääw parrast  Janipawa saab üllesseätud. No ommeti ükskord! Se nöu, önsa Lutterussele üht ausammast  seisma panna, wöeti jubba ette 18. Webruaril 1846, mil temma surmast sadik 300 aastat täis sai, agga siamale on se tarinud.  Agga 25. Zunil, mil tedda ülles pannakse  ja pühhitsetakse, on ka melega nenda wallitsetud, sest sel päwal sai meie ussotunnistus  Augsburgi linnas keiser Karel V. ees loetud ja kätte antud; sealt tulleb se nimmi,  „Augsburgi usso tunnistus." Küllad same sest mällestusse-kujo pühhitsemissest pärrast  Jani jälle middagi kuulda. Sweitfimaal on Gtarusse lin 4 näddala eest ärrapöllenud, 500 maia tuhkas ja 3000 innimest lausa taewa alla jänud, kellest surem hulk muud ep olle wälja sanud, kui need rided, mis neil ümber olliv; kahjo arwatakse 8 miljonit pranki suur ollewad; ka mitto innimest on seal jures surma sanud. Õnnetus wöib kül wägga suur ja raske olla! Jggal pool korjatakse nende õnnetuma innimestele  rahha. Jtaliamaalt. Rahha pudus on mitmes paikus ja mitme innimessele tuttaw assi ning aiab mitmed silmad kirjuks, agga ue Jtalia rigi rahhalaekades peawad ka iggal pool nappud pöhja putuma, mis nende meled raskeks teeb; wäljaandminne kaswab iggapääw, agga sissetulleminne sellega on teine luggu. Rahha laenata, se on kül hölbus tenistus, agga nende ue rigi nimme peale ei tahha miljonid weel rikka meeste kukrust ni hölpsaste wälja tulla; sest Jtalia uus riik põlle weel tännini mudest, kui Inglis-, Rootsi- ja Sweitsimaast rigiks tunnistud, sellepärrast kartwad Rootsildid ja muud rahhamehhed omma kukrud lahti mõttes  innimenne wöib ehk omma nattuksest ka ilma jäda. Se nattuke, mis Jtaliameestel  tarwis on, põlle just ka mängo asst; sest arwawad isse, et allamalt 500 miljonit pranki nemmad omma asjo mitte tallitud ei sa, ja se on meie rahha järrele ikka weel 125 miljonit  höbberubla. Peab kukkur ollema, kust se wälja tulleb. Mönned andwad sedda head nöu: „Wöttame keik kloostri maad ja maiad ja müme ärra, mis muido ilmaasjata seiswad ja raisatakse, panneme keik piiskop- 165