armoleiba hea tük olla wähhendanud; lootwad ehk Türgimaal rohkem sawad, kui seal middagi anda on. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Preisi kunningas on selsammal  aeal, kui Napoleon Salzburgi linna sõitis, omma ude made seest taggasi tulnud. Need md maad, mis ta watamas käis, Mid Nassau, Prankwurt ja Hessen-Kasse!. Nassau endises hertsogirikis olli ta mõnni naddal terwise wet prukimas Emsi linnas. Selle aea sees käis lemma  ka Koblenzi linnas Türgi Sultanit wastowõtmas,  kui se sealt Wini linna pole läbbisõitis.  Emsi linnast läks kunningas Wilhelm Prankwurti, kuhho ta just jõudis, kui seal suur Dom-kirrik põlles. Se tullekahjo olli ühhe kirriko lähhedal põllewa maea labbi tulnud ning ka mõnned teised ma ead ärrapõllenud. Sesinnane  kirrikopöllemine on scdda wallusam, midda tähtjam wanna muistse põlline Dom-kirrik olli, kus wannal aea! kõik Saksama keisrid said kronitud.  Sest sadik, kui Saksama keisririik ärralaggunes,  ei õlle seal kirrikus kiil kellegi pähhä ennam kroni pantud, agga Dom-kirrik olli rahwale  kui wanna' mallesws wägga armas. Mürid seiswad alles, agga kas ja mil sedda honet jälle üllesehhitakse, on meil teadmatta; wõimatta ei olle se mitte, sest kirrik on Prankwurti iullekassas 900,000 kuldna eest üllewel seisnud. Muido on rahwas kunningat sure auustuösega wasto wõtnud, ehk nemmad kül mullu omma pead wägga wäggise Preisi wallitsusse alla kummardasid, nemmad, kelle müride wahhel pärrast sedda rahho, mis 1815 Wini linnas tehti, saksa rigikoggo peale 50 aastat olli istunud. Prankwurdist läks kunningas Hessen-Kasseli endise kurwürstiriki ja seal on temma wastowõtmme Kasse li linnas koggoni suur olnud. Auwärrawad. lippud ja romotulled on lemmale tehtud ja mitme tuhhaude kaupa on rahwas kokkojooksuud, omma ue wallitsejale  au andma. Kunninga meel olla ka hea olnud, et awwalikko kirja labbi ni hästi Nassau kui ka Hessen-Kasseli rahwast lärmanud ja lubbanud ka eddespiddi Kasseli linna mõnneks  aeaks ellama tulla. Muido on Berlinis  politika asjus tule wahhe aeg. Prantsust kül ei usta ehk kiil sealtpoolsed zeikmgid mahhedat ja maggust jutto puhhuwad agga ka ei kardeta, sest et Prantsusse! ni pea Preisi peale tulla, mitte wõimalik ei olle. Napoleoni küllakäik Salzburgi linna teeb kül iggal pool mõnnesuggust järrelmõtlemist ja pea rapputamist, sest et Austriaga sõbrust püab kokkosõlmida, kus jures kül Preisi kasso peale mitte ei mõelda, agga kahjo ei kardeta sest ni pea ka mitte. 7. Augustil otti Rootsi kunningas Kare! XV. omma proua ja tütrega Prantsussemaalt tulles Berlini jõudnud ja temma tullemme just sel aeal, kui Napoleon.Salzburgis otti, .aeas mõnne politika mehhele kül mõtted PähhÜ , kui tahhaksid  Karel XV. ja Wilhelm I. Prants Josepi ja Napleonile middagi näidata; agga se ei olle mitte nõnda. Aupaklik naabri terretamine,  muud middagi. Peale selle peetakse Rootsi Kaarlit paljo ennam Prantsusse kui Preisi sõbraks, kes Prantsusse wasto wist mitte sõima suust ei ütle. Lähhäks Prantsusse ja Preisi wahhel sõatants lahti, siis arwatakse wist, et Rootslane Prantsusse kõrwas saab seisma. Zlustriamaalt. Agga mis ommeti temma ja temma, kokko nemmad, Salzburgis piddid rükima? Ka mõllemilt poolt ministrid olla konwerentsi  piddanud, agga minne kula sa siamale, mis nad seal räkinud, isseärranis kui weel tassa räkisid? Telegrahw ütles 12mal, et need, kes lahhedamal olnud, teada jutlustada, et pea assi olla neil kõnnelda olnud: Lõunapoolne saksa rigikoggo Austria warjo al, et Baier, Würtenberg, Baden ja muist Hessen-Darmstadti ka Preisi külge ei kaswaks ja Saksama ühhendussele ikka weel praggo sisse jääks , kust Prantsus onnnal aeal wahhele peaseks. Peale selle olla nemmad ka ettewõtnud, Shleswigi tülliasjus Preisi ja Dani wahhel ühhes nõuus olla, et Preislasel nattuke kaika rattuste wahhele saaksid pista. Et se kõik Napoleoni tahtmine wõib olla, on kerge uskuda; agga kas lõunapoolsed saksa rigid ennast ni kohhe Austria ja Prantsusse armo holeks andwad, on jälle üsna teine assi. Rede 11. Aug. olla Napoleon Salzburg ist koeo pole taggasi pöörnud. Semet, mis ta seal külmanud, peame nüüd ootma üllestõnswad. Ni paljo on tõssi, et ta Preisi kaswo hea melega kinni panneks, muido tõuseb Lemmale ülle pea. 262