gemisse jures keiksuggu ning ka siggade luid prugitakse. Kui kange Muhamedi usso piddaja  mees, kes sea nimmegi ei salli, teggi se temma süddamele suurt hirmo ja waewa. Wimaks ei janud temmal ennam muud nöu, kui isse suhkrowabrikusse minna ja omma silmaga  järvele wadata, kas luggu nenda piddi ollema eht mitte. Siin näidati nüüd lemmale  ja neile, kes temmaga ollid, keik käest kätte, kuida suhkurt sullatadi ja kedeti ja Samil  ei näinud middagi pahha seal jures. Kui keik olli näinud ning ta südda rahhule jänud, hakkas wabrikust jälle wälja minnema. Seal kutsus üks tömees weel watama, kuida suhkro-wormid harjaga enne ärrapritsitakse, kui sulla suhkur sissewallatakse. Seal ehmatas  Samil ja kes temmaga ollid, nenda ärra, et ülle pea kaela wabrikust wäljajooksid. Mikspärrast?  Jah, kas se weel küssida sünnib? Harjad, kellega wormid sissepritsiti, ollid mötle parrago sea harjas test tehtud! Sest sadik ei tulle ennam suhkro kübbet Samili  maiasse. Wisfa kanna ello. Slesiamaal kaddus  ühhe perrenaesel hiljuti kanna ärra ja ei tulnud mitmel päwal ennam wälja. ühheteistkümne  päwa takka leiti waest loma ühhest kohhast laude wahhelt üllesse, kust isse wälja ei sanud, kaks manna ollid ka al. Ehk kül üsna närtfind ja nörk, ellas ta ommeti alles, ja ei olnud ühheteistkümnel päwal kuiwa egga märga sanud. lltle weel, et kannal örn ello on. Parifi linna kaswaminne. Tännawo  aasta ööldakse Parist linnas 1,737,983 innimest ellawad ja nende tarwis 56,950 ellomaia. Se linnake on agga ka jõudes kaswama, sest 19 aasta sees on rahwa hulk liggi pool miljonit, se on 469,979 pead suremaks  läinud. Londoni järrele ei olle Eiropamaal  rahwa hulga polest ennam teist linna, mis Parist wasto saaks. Loiuste puhhastamissest. Meie maal on sellega waene luggu. Tallokohhas petakse sedda ilmaasjata aiawiduks ja narritembuks,  ehk ta sedda kül mitte ei olle. Saksama  tallopoegade suus on allati se sönna kuulda: „holega puhhaötaminne on pool söötminne."  Uks Saksama tallopoeg, kes selle polest prowi tahtis, katsuda, ütleb nenda: „Mul olli üks lüpsilehm, mis sellega harjanud  olli, et igga pääw kats kord soa ja harjaga puhhastud sai. Ehk sest põlle mingisuggust  kasso, mötlesin minna, andsin lehmale  kül ühte wist süa, agga jätsid tedda 2 näddalat üsna suggematta ja puhhastamatta.  Nende päwade sees jäi pimaandminne warsi taggasi ja sain igga pääw toop pima wähhem; ni pea kui jälle suggema hakkasin, tulli endine pimaand taggasi ja lehm läks jälle terraseks." Kui puhhastaminne keige komade  kassuks on, miks siis lüpsilehmadele peaks kahjuks ollema? Kiwwisöe-törw muttukatte wasto.  Mönned terrased kärnerid, kes mönda ärrakatsuwad, kuida kahjoteggewaid muttukald omma pude ja taimede jurest emal hoida, on leidnud, et kuwwisöe-törw selle peale wägga  tullus olla. üks kärner olla ärrakatsunud, et kiwwisöe-törwaga seggatud saepurro peenra peale ripputada, keik pahhad taimede waenlased  emal peab hoidma, kui ümberkaudo, kus sedda saepurro törwatud ep olle ripputud, keik õlleks ärrasödud. Kui saepurro ep olle sada, wöib perremees ka nisamma hästi liwa ehk mulda selle assemele wötta; agga peab seggades  ettewaatma, et tirwa mitte liig paljo ei panda, muido tulleb sest ka nödra taimedele  kahjo. Ka muttid (müldid) ja muud nende  sarnatsed lomad sada nimmetud törwaga ärraaetud. Kui kiwwisöe - törwaga törwatud pulgad, sam ehk paar ühhest teisest kaugel, ma sisse pistetakse, ei pea muttid enttam omma  jalga senna pistma, õlleks neid enne kü! paljo olnud. Miks ei peaks se plaaster ka hiride ja rottitele wastomeelt ollema? Sippelgate ja mu muttukate wasto peab ka terpentini ölli hea ollema ning kärblased, hirid ja rottid peawad kloorkalki haiso eest 199