Italiamaalt. sPaawsti haigus.^ Kuida sealt seitungid könnelewad, ei pea wanna  paawsti terwisest suurt ollema, ta olla pääw parrem teine sandim. Ztaliama rahwa  seast leitakse sesuggusid wägga rohkeste, kes ta wimast tunnikest pikki silmi otawad, sest et lodawad nenda Prantsusse söameestest, kelle tuggide naeal wanna paawst Roma linnas  püsti seisab, lahti sawad ja nemmad omma  kunningast Roma linnas kui Jtaliama pealinnas  woiwad terretada. Et wanna paawst seal ikka ellab, teeb neile suurt murret. Üks Prantsusse seitung ütleb, sedda koggoniste  mitte toe ollewad, et paawsti terwis ni wägga waene, waid kidab et tal pea muud wigga ollema, kui et wannadus olla rammo ärra immenud. Tühhi kartus, kui arwawad pea surrewad. Prantfusfemaalt. sKonwerentsi nõud minnes Teised konwerentsi liikmed on nende rigi savikutele, kes söa-tüllis on, sedda nõu andnud, et iggaüks aegsaste kotto järvele küssib, kas ta woida söariistade rahhopikkendamisse  protokolli alla kirjutada woi mitte, sest et nemmad neljapääw sedda konwerentsis tahtwad meel läbbi räkida ja siis kindlaks kinnitada. Inglismaalt. Jnglisma minister grahw Russell on konwerentst  peal öölnud, et ni pea kui södda jälle Dani ja Saksa rikide wahhel hakkab, Inglane  Daanlast peab appi minnema, agga inglisse  kunninga proua põlle ses nõus, waid on selle peale kostnud, et temma sedda mitte ei woida lubbada et temma wäggi Austria, Preisi ja Saksama wasto söddima lähhäb. Lord Palmerston ei põlle ka kunninga proua möttid woinud teisite pöörda, waid ta olla köwwaste  selle jure janud, mis kord olli öölnud. Pealegi on ta weel öölnud: kui ministrid ei woida egga jõuda sedda tehha, siis tahta ta teisi kutsuda, kes sellega korda sawad. Se kunninga proua könne on Daanlast immewäärt taltsemaks teinud. IMleswigi jaggamissest.) Rahho seisawad rigid on ommas wimases konwerentsi  koos ollemisses Sleswigima jaggamissest  ja wahhe piridest paljo senna ja tenna konnelenud ning wimaks endid nenda ühhendanud,  et Shleilinie wahhe piriks õlleks, ja teiseks sedda kindlaks seadusseks teinud, et Sleswig-Holsteinis söa-laewade-saddamad ei tohhi olla. Saksa ühhendud rigid tahtwad jälle, et wahhe piir Upenraderis õlleks, mis teised koggoni kuulda ei wötnud. Söariistade  rahho pikkendusse asja sowis Dani sadik  esmaspäwaks selletada jätta kui se ka tõeste lota, et rahho saab tehtud. Se made jaggaminne leiab ennam ja ennam  maad rahwa keskes, isseärranis ka nende seitungid, kes tännini Dani poolt seisid, könnelewad  sest paljo. Üks ainus seitung annab Daanlassele sedda nöu, mitte järrele anda, waid selle jure jada, mis ta kord hakkanud, se on Saksa  rikide wasto söddida; kus jures ta suggugi ei mõtle, mis sest wimaks saab tullema. Inglisse  seitung ..Times" könneleb: ..Preisi rigi wallitsus peaks omma nõudmist wägga uendama  ja teisiti pöörma: keik Sleswig ja ka üks jaggo Zütlandist on temma kätte langenud,  ja nüüd tahta temma suurt jaggo hertsogi madest jälle käest ärraanda; teised ütlewad jälle et ta prints Pridrik Augustenburgi sowimist  tahhab täita ja möllemid hertsogi maid täieste Dani wallitsusse raud keppi alt lahti tehha. Et nüüd prints omma pärrimisse  õigusse peale seisab ja omma wallitsusse  ohjad Dani ja Saksa allamatte ülle kätte nõuab, on se raske õõlda, kuida Preislane, ni kaua kui temmal surem õigus selle peale on, rahhul pealt watab. Norramaalt. sMällestusse päwa Norrama rahwas on 17. Mail 50 aastast mälletusse pühha pühhitsenud,  ja sel päwal nimmelt wägga rõõmsad olnud, et nad 50 aasta eest Dani raudkeppi  alt, kus a! nad 400 aastat, nago Zsraeli  rahwas Egiptusse maal, agganud. Ei mitte ükspäinis need, kes koddomail ollid, waid keik, kes agga Norrama mehhed, olgo ta kus ta olnud, on sedda päwa pühhitsenud. 182