Warfawist. Selle ku Z. päwa õhtul olla meie armolisse Keisre Herra norem wend Suurwürst Nikolai Nik olajewi tsh wäljamaalt tulles senna jõudnud ning janud, kuida kuulda, pariks päwaks  senna paigale, et sealast söawägge järrel wadata, kuida grahw -Berg sedda sowinud. Teisel pawal olla Suurwürst keik karmisonid, mis kui paigalinne wäggi seal linnas, järrel wadanud ja keik wägga hästi leidnud, ning 7 ja 8 olnud hobbuse wäggede kord wätja Suurwürsti ette astuda ja kui neid ka omma silmaga olla ülle wadanud, andnud ta omma rahhul ollemist, armsa sönnadega neile teada. Wöeralt maalt. Preifimaalt. sMastastikko Berlinist kirjutakse 8. Märtsil. Asjad meie ja Austria wahhel lähhawad seläbbi ikka töelikkumaks,  et Austria ja Sakseni wallitsussed kibbedaste taplussele walmistawad, mis ni paljo peab tähhendama: Preislane, panne tähhele,  mis meie teme ja hakka armo palluma. Mönned seitungid teadwad ka sest könneleda, et Austria söa wäed jubba jallal olla ja odata,  kuhhu peawad minnema. Preisi rigi wallitsus  arwab ka omma kohhuse ollewad, ommalt  poolt sedda tarwilist tööd tehha, et kui naber ülle aea tahhab astuda, temmale julgeste  woib wasto minna ja tedda kartusseta terretada. Paar päiwi hiljem kirjutakse: Meie walmistaminne jääb ühhest aeast weel seisma, maid panneme agga kindluste ja pattareide  peale ni paljo suri tukka, kui arwame tarwis ollewad pallumatta wöerast punnaste pallidega wasto wötta. üks Saksa seitung panneb Preislassele peoga  tubbakast ninna alla ja ütleb: söbber te silmad lahti ja wata ka nattuke ümber, mis nabsr teeb. Se woi sul ommetige mitte üks keik olla, mis teised so selja tagga tewad? Austria ja Sakseni wallitsussed ihhuwad möeki ja pikist; seadwad püssi lukkusi ja wallawad tinna übbe, mis nad sulle wasto silmi tahtwad  lopida; ärra ota senni kui ukse peale kopputawad,  siis weel ridesse panna ja küllalisse wasto minna, se õlleks liig hilja ; pead enne walmis ollema. Selle peale olla ka Preislane  hakkanud watama, mis häddast tarwis. Austria wastab ommalt poolt jälle: Keik tühhi  kartus! Meie põlle middagi teinud, mis wasto seadust ehk kust peaks öölda woima, et meil Preisi nabriga middagit selletada õlleks,  mis suurt karra teeks. Meie söa wäed ei põlle kat egga jalga selle polest ligutanud, et Preislasse tutti tahhaksime hakkata; keik seiswad waggusi. Minne wötta nüüd kinni,  kellel õigus on?! Berlinist, 8. Märtsil. sSurma nuhtt  u s.) Kes innimeöse werd wallab, selle werri peab jälle innimeste läbbi wallatud sama, on üks wanna tuttaw pühha kirja sönna ja sedda on ka Preisima kohto - wannemad kowwaste meles piddanud. Aastal 1864 olla prohwesser  Greg kurja innimeste läbbi enne aega surma sanud; olla tale kihwti sisse Ändnud.  - Arwati kohhe ühhe mehhe ja kahhe naesterahwa süüks, keik kolm jäid kohto kulumisse  alla ja ehk kül eest otsa õigeks walletasid,  olla nüüd ommetige omma kurja tööd üllestunnistanud, mispärrast kohhus ka keik kolm surma mõistnud. Meesterahwas sanud 2. Märtsil ärrahukkatud, agga möllema naesterahwa  surma nuhtlus sanud ello aegseks wangiks karristusse maeasse - ümbermudetud. sEllajate Wäljama seitungid, mis laialt käiwad, könnelewad, et Polamaal, wasto Preisi radda, ellajate katk likumas olla, kui ka mitte liig kange, agga sellegi parrast sn sedda siin ja seal leida. Preisi wallitsus  olla kohhe köwwa kässo wälja andnud, ni pea kui se katk ülle piri Preisimale peaks tullema, need ellajad warma peawad mahha lodud sama, mis haigeks janud, egga sedda koggoniste mitte kauaks teggematta jätma, mis läbbi siis többi laiemale ei sa lagguneda. Pola  rahwas olla, kuida kuulda, ka omma koddo sedda teinud ja lodawad sel kombel sedda tölibe  jälle pea kautada. Et agga mönned perremehhed  seläbbi waeseks ei jäe, kui surm ellajad  käest ärra risub, sepärrast olla nemmad ühte seltsi heitnud ja enneste keskes üht kas- 94