Eesti Postimees ehk Näddalaleht zz. 1863. Tartus, 23. Septembril. -«SNm- ja liimaralMle.U^- Teine aasta. Register : Jrlawa seminar-koli 23-aastased piddud. Ommalt maalt. Tartust- Pühhapawatö. Willandi  poolt. Pernust: Lapse kukkuminne. Nöel lapse kohtus. Rehhe pölleminnc. Laewa auksjon. Riast: Tullekahjud. Mönnesuggused önnetussed. Tallinnast: Turro kaebdussed. Kingitussed kirrikule. Peterburgist: Kindral Bogdanowitshi palluminne. Petroleum. Wennema Judid. Moskwast: Hoepiddali wargad. Saratowist: Ebbausk. Sewastopolist: Tullepcmdid. Jalta linnast. Nishni-Nowgorodijt. Wöeralt maalt. Lauenburgist. Preisimaalt. Austriamaalt. Jtaliamaalt. Kirjawastussed. Teadaandmissed ja kulutamissed. Irlawa seminar-koli 25-aastased piddud. Moolmeistride-scmliiar on iiks kool, kus koolmeistreid  kolitakse, kes parrast jälle teisi peawad kolitama. Nisuggust meil siin muial ei olie, kui Walga köstre-kool, kus agga paljo ennam latti kui eesti nori mehhi õppimas ou. Eestimaal  ollid enne Jeddiwerre ja Kuda seminar, mis nüüd Kuda seminaris ühheudud on. Se kool ei kaswata mitte köstreid, egga kihhelkonnakoolmeistreid,  waid nimmelt eesti wallakoolmeistreid.  Meie Lihwlandi wallakoolmeistrid peawad siamale alles kihhelkonnakolidest waljakaswama. Walga köstrekool piddas ka minnewa aasta üht 25-aastast mällestusse päwa; agga Jrlawa koolmeistride-seminar, kellest meie tänna kõnneleme,  ei olle mitte Eesti- egga Lihwlandi-, waid Kuramaal, ja sellega on sealne kihelkonnakool ka ühhendud. Selle koli essimessed 25 aastat said 31. Augustil täis, ja peti sel Päwal kolmekordset  mällestusse päwa. Kool, koolmeistri-ammet ja temma abbiello said keik kolm kaunis ühhel aeal,kui ka mitte ühhel Päwal, 25 aastat mannaks. Need piddud sauud Mägga tahtjast petud. Mõisnikude sai se kool l-840 assutud ja saab üllespetud, ja se on tämmmüärt assi/ dasuggu rahwast ja õppetajaid olnud ka sel päwal  liggi 100 hinge kous ja 90 koolmeistrit, kes mõnned wägga kaugelt ollid tnlnud, ja peale selle weel wägga Paljo ümbertringi ta tl ora lima  st, ja se on peaassi. Seuni kui rahwas isse alles omma koliasjns tuim ja unnine on, ei aita teiste heateggeminne mitte paljo. Meie koliasjad halkamad siis alles tõeste eddasi ununema,  kui rahwas isse ueude kasso hakkab ärratundma  ja neid armsaks piddama. Mitmed Piddamad  koliõppetust alles koormaks, ja ei tunne mitte, et rummalus kümme kord raskem koorm on. Kuramaal näitab rahwas jubba uattuke selgema  silmaga näggewad, ja meie lodame, et Eestirahwas ka mannast tutmast asjast hakkab arrosama, et: