Korts piddi müdud sama ja küllas olli suur nöupiddaminne, kes tedda peaks ostma; issiarranis neil, kes enne allati seal istusid, olli selle polest suur murre. Siin ja seal olli ka sest jutto, kes sedda kõrtsi ostab, ostab ka koddo käiat liggi, sest endine kõrtsmik käia ösite koddo. Peetre naene ütles: ..annaks Jummal,  et parrema naburi saaksime, kui wanna olli." ..Kes teab," ütles Peter; ..keige armsam õlleks mul, isseennese nabur olla." ..Sest ei sa minna arru?" kostis naene, ..kuida sa sedda arwad?" ..Sedda arwan ma nenda," ütles Peter, ..ma ostan issi selle kõrtsi ärra." Sedda kuuldes teggi naene sured silmad, agga ei lausunud ei egga ja. Nüüd selletas Peter naesele asja ärra ja ütles, et se keige kihhelkonnale mitte üks keik põlle, kes sedda kõrtsi ostab. ..Tulleb üks nurjaks seie, siis lähhäb wanna pulm jälle eddasi; saab agga kõrts ühhe ausa mehhe kätte, siis on sadanal nips ülle rehnungi tõmmatud. Kuida õlleks, kui meie kõrtsi lähhäksime? Siin lähhäb meie ello peagi kitsaks. Sinna murretsed päwa keik mis tarwis ja öhto ollen minna ka seal. Mis sa sest arwad?" Naesel ei tahtnud se mitte mele parrast olla, ta pudis senna ja tenna põigata ja se keige surem assi olli: kust rahha wötta? ..Ollen jubba selle peale möttelnud," ütles Peter. ..Kui sul muud selle wasto põlle, siis same jubba ülle mäe." Teisel päwal läks Peter tele ja jäi kolm päwa ärra, sest ta suggulassed ellastd monni kümmekond wersta sealt emal ja temmal olli nendega tarwilist tallitust. Kui ta taggasi tulli, ütles ta: «keik on kordas! Agga pea su, sest ei pea kegi middagi teadma!" Kõrts piddi kohto polest rohkema hinna pakkujale müdud sama. Kuus tallopoega olli  d ka seal, kes kalkuni modi omma sabba lautasid  ja süddame tuksumissega sedda hakkatust otasid, kui korraga sep ka sisse astus. Sedda nähhes teggid mehhed sured silmad ja watasid ühhe teise otsa ja mönni wande sönna kukkus mokke wahhelt wälja. Peter ei pannud sedda tähhele, waid seisis rahholiselt nurkas, kui pan- neks ta middagi tähhele ja laskis teisi pakkuda» Kui hind ikka kõrgemale MD jg 950 rubla eest jubba piddi kätte lödsma, üttes WetU: 960 rubla! Sedda kuuldes läksid tallopoegade näod ennam jöhwika karwalisseks ja UH kissendas:  970 rubla! Agga Peter pakkus Maggusalt  980 ja nenda aeti künni 10!5 rubla essimest, teist ja kolmat korda! ja kõrts olli Peetre pärralt. Tallopoead kukkusid tuld täis, agga mis se ennam aitas? Nüüd jooksis kolla keik külla läbbi: ..Pühhapäwa Peter saab körtsmikkuks!" Ennamiste keikide meled ollid selle ülle pahhased  ja ütlesid: ..Kust sesuggune rot ka rahha wöttab?" Monned teggid, nago õlleks neil sest rõõm ja ütlesid: ..Nenda on õige!" Nenda peab se ollema! Pühhad peawad sisse kallama,  siis saab keik ta pühhadus ka pea ärrajodud.  Jätkame neid nüüd pariks näddalakS seisma ja watame mis asjad ommal maal sündinud. Ommalt maalt. Peenust. sWasto oksa Kas mönni kossiminne ka wasto oksa on? On kül! Lähhäb Liso Matsi kosstma, on kohhe wasto oksa. Ja üks sesuggune assi on meie lähhedal sündinud, kellest sobber nenda kirjutab: Hilja aego tulli üks noor ammetmees meie küllasse ellama ja et alles kikkiwarwul käis se on: tal ep olnud naest hakkas mönne nore tüttarlapse südda nenda tuksuma, et kirbulgi rahhulist ello põues polnud; nende silmad ollid ta ello asseme pole pöördud ja iggawusse pissarad langsid kui sulla höbbeda terrad ülle palgi mahha. Ühhe meie nore öekessel läks aeg iggawaks odates, et ta ei suutnud sedda aega wälja kannatada, mil noor mees selle peale mõtleb: egga ta pissarad põlle maast wöetud, lähhän tedda ommetige kord trööstima, sedda ei suutnud ta ärrakannatada, waid ta wöttis nõuks, selle hirmsa otamissele ühhel teisel kombel otsa tehha; agga kuida piddi se sündima? Noh, 290