Ommalt maalt. Peruust. Muts c> andminne.) Noh, sedda mõistab ommetige igga nödder laps ilma Postimehheta tehha, ehk et tedda seks öppelakse,  ütleb iggaüks; sest põlleks tarwis siin könneleda. Tossi kül, agga ommetige pean palluma, mulle lubba anda sest nattuke könneleda;  parrast on aega kül selle ülle kulmo kortsutada ja Postimeest läbbi augutada, mis ta ka hea melega tahhab wasto wötta, kui ta selle waärt on. Se olli minnewa näddala sedda päwa ma selges te ei tea läinud kaks sõbra piddin koggemata kõrtsi sõbra ütlema kõrtsi, seal ka jubba mõnda korda teine teise wöido klasi põhja wadanud ja wimaks, kes teab kuida, sest ma polnud sea! jures teine teisega  nattuke nooklema hakkanud. Sönna tulnud  sönnast ja need pannud ka wimaks käed ammetisse; agga kui need jubba räkima hakkawad,  siis põlle asjad ennam õiged; nad olla teine teist nattuke töukanud, agga liig järsko,  et mutsatamist kuuldud. Kui selle töga malmis sanud, teinud nad leppitust; teine neist üks soldat läinud kõrtsist wälja, agga teine üks Lõ-mees jänud kõrtsi pengi peale istuma. Nattukese aea parrast tulnud soldat wäljast sisse ja öölnud teisele: egga se põlle kellegi leppiminne, mis muido sönnadega tehhakse; kui leppime, siis peame sedda süddamest  teggema; tulle ja anna mulle musso, siis on leppitus tössine. Pengi hoidja põlle kellegi pahha peale mottelnud, tõusnud ülles ja läinud ta wasto, agga wata immet! soldat  olnud pikkem mees, põlle sanud ruttuga ni paljo kummardada, kui tarwis, su läinud teise ninna peale ja hambad koggematta ninna sisse. Waese mehhel olli muidogi w'a pöddur  ninna, ennäh! nüüd kahhe söörme assemel kolm! Nenda olli musso andmisse luggu. Pernomaalt. sMaggasini Et ikka Eestiwendade Margustest ja muust pahhast todest peame könnelema, se panneb mele üsna kaela; rägi sa selle wasto ni paljo kui sa tahhad, se on keik tuulde läinud; Jummala kässo sönna, wissatakss selja tahha  ja ilmalik nuhtlus tallatakse jalge alla. Imme, et ühhe sesuggusel ka se mele ei tulle, mis Judas teggi, kes ka warras olli. Tänna kahhe näddala eest on Hallinga walla maggasin ärralöhhutud; kui paljo sealt wilja wälja witud, sedda ei tea kegi mu, kui warras  isse ja Jummal taewas, kes sedda selgeste  omma ramatusse ülles panni, ja ükskord margale saab ette luggema ja selle järvele ta peale kohhut mõistma. Ta nurjato kaagutanud  sure raud kangiga ukse lahti, mis ommetige  kolme tuggewa lukkuga kinni olli. Oh sa Jummala kartmatta! mõtled sa, et sa Jummala  kohto eest peased? Ota senni! Ei temma  jätta middagi tassumatta! Sadana abbiga õlled sa maggasini ukse lahti kiskunud; temma teeb sulle ka pörgo ukse pärrane lahti, et woid sisse astuda ja temma körwa istuda! Pernomaalt. sWina sur Ammuks  se olli, kui ma wina surmast könnelesin ja tänna sesamma jut jälle käes. Mulle teed se suurt kurwastust sest könneleda; agga neil põlle kurwastust wina surra! Söbber kirjutab:  Kule Postimees! mis halledat asja ma sulle tänna jälle pean kirjutama. Üks Laatre walla perremees kollis omma krami Talli mõisa,  tal ollid kolm süllast abbiks. Taggasi minnes jäid sullased Jäärja sure kõrtsi purjutama  ja perremees piddi üksi tühja hobbustega  koeo taggasi minnema. Poisid purjutasid  künni laupääw, 6. Märtsi ku päwani, siis läksid kaks neist ärra, agga üks jäi senna, sel ei olnud weel kül, ta jõi weel künni hapäwa õhtuni, siis olli kello 9 aeal walmis surnud; ta põlle pärrast ennam wina, waid selget piritust sisse kallanud. Nenda on se noor mees ennast tapnud! Üks teine tahtis ennast ka piritussega tappa, ta meleto winud ennesele pole topi piritust koeo ja j onud sedda sure süddame täiega ühhe korraga ärra ja õlleks ka kohhe walmis olnud, kui teised põlleks  appi jõudnud; nad aeanud temmale, kes teab mis keik sisse, et oksendama hakkanud ja se läbbi peastnud tedda weel surmast; agga se hirmus piritusse korwetaminne wõtnud ta 105