ellama lähhäb, tahtis jubba 5. Nowembril pealinnast wäljasöita. Keiser Prants Josep lähhäb künni Münkeni, Baierima pealinna, isse ka saatma ja sealt ta proua wend, Baieri hertsog Karl Theodor, prouaga künni Belgia randa Antwerperr linna, kus üks Jnglisma aurolaew  otab, mis Jnglisma kunninga proua söbra polest wasto saatnud. Merre teereis arwatakse  näddalapäwad turiwad. Jnglisma söalaewad lähwad tedda mönned ka saatma ja Inglisse konsuli maia on temmale seal korteriks  walmistud. Teenrid ei wötta suur perrenaene  mitte ennam kasa, kui paljast 40 innimest;  katsub nendega läbbiaiada. Jtaliamaalt. Kunninga kirri on arro assi, ja tahhab targo luggeda. Sardinia kunningas, Wiktor Emanuel, kedda nüüd ülleültse  „Ztalia kunningaks" nimmetakse, on keige Neapoli rahwale nenda kirjutanud, pärrast  sedda, kui Neapoli linna olli sissesöitnud: „Keige rahwa ühhemeelne tahtmine on neidsinnatsid  illusaid makondast *) minno keigeüllema  wallitsusse alla pannud. Minna wöttan  sedda rahwa tahtmist wasto, mitte wallitsusse  ahnussest, waid et se minno, kui Jtaliamehhe,  kohhus on. Minno ammeti raskus ja kohhus kaswab sellega,»nisamma kui keige teiste Jtaliameestel. Ennam kui ial enne, on meil nüüd töelikko ühtlast meelt ja allalist issama armastust tarwis. Zssama armastusse pärrast peawad keik muud nurrisemissed ja ihhaldamissed, mis mönnedel  wöiksid olla, taggasi jäma. Meie peame siin üht wallitsust assutama, mis rahwale wabbadusse ja öige, julge ning rahhulisse ello pandiks wöiks olla. Minna lodan keige õiglaste abbi peale. Zggal pool, kus seädus rigiwallitsussele pind  ümbertömbab ja wabbadust kinnitab, wöib wallitsus üksi ni paljo awwalikko kasso sata, kui rahwas isse ausa ja hea ello kombede pole hoiab. Meil on tarwis Eiropamale näidata, et, kui Ta ei nimmeta Neapolimaad melega ennam kunningrigiks, maid temma makondasi kui omma kunningrigi jaggufid. juhtund asjade sündiminne meie keskel, kelle wasto ükski ei wöinud panna, endised seädussed,  mis Ztalia önnetusseks ollid tehtud, ümber  on lükkanud, meie siis ka ühhe pea al nisuggust seädussi möistame tehha ja piddada, ilma kelleta rigi ello kiddur, häddine ja ilma toeta on." Wiktor Emanuel. Gaeta linna al on kunningas isse ka Inglisse  admirali wasto tunnistanud, et tal kül kurminga Prantsüst kahjo olla, agga temma ei.wöida selleparrast linna mitte, kui ta wasto  panneb, ümberpirimatta ja pombidega laskmatta  jätta. Kord tullewad sannumed kunningas Prants annab järrele ja lin jäeb laskmatta, teine kord jälle: ei anna mitte, waid tahhab wiimse mehheni  wasto panna. Ma poolt küljest on lin täieste jubba ümberpiratud; kui Prants 11. weel pöggeneda tahhab, wöib ta sedda üksi wöera  laewade peal merd möda tehha. Temma sugguseltsist on praego Gaete lossis weel ellamas:  Ta isse omma prouaga, ta 5 wenda 4 ödde ja lesk emma. Wiimsed sannumed kulutawad, et tal nöu olla Roma linna paawsti tiwa alla pöggeneda,  kellel ommalge hädda ees ja tagga on. Temma sadikud on jubba senna läinud korterit  walmistama. Prantsusse pigid kattawad paawsti, peawad siis eddespiddi ka kunningast Prantso kaitsma.' Küllad same wist pea kuulda, mis nöu ta wötnud. PrantsZlssemaalt. Waljaspiddi püüdwad  ni häsri Inglased kui Prantsussed kejge mailmale näitava, et nemmad süddame söbrad, üks meel ja südda on, ja et nende wahhel mingisuggust nurrisemist ei peaks ollema. Jah, kui se pöhjast ka nenda õlleks, siis sowiks igga  öige innimenne nende söbrussele pitka igga  ja head önne. Agga walle! Nende süddame  söbrus on omma au ja kasso peale ehhitud,  nägo mönne surema rahwa raisko läinud  abbiello. Seest üsna köddund ja hallitand, agga wäljaspoolt hiilgaw ja haljas, et mailma  silmad seestpiddisid muhkusid ja ei pea näggema. Jssekeskes kaklewad ja näak- 363