tama. Kui kauaks ta senna jäeh on? teadmata.'  ' . Hemnitsast tullewad sönnumed, et seal lähhedal  Lihtensteini linnakeses 1. Oktobri ku pawa ösel, tutti 40 maea tuhha unnikuks teinud, kus paljo inmmest ommast peawarjust ja warrast ilma janud» Kelle käest tulli lahti peäsenud, on alles teadmata. Jtaliamaalt. Wenedigi linna rahwal on laupäwal 27/ Septembril, suur römo-paäw olnud Preisi kronprints tulnud sel hommikul  senna ja sanud raudtee howis kahhest Ztalia kunninga adjutantist wastowöetud ja terretud. Keik linna rahwas olla, kus suur wöeras ial nende silma putunud / tedda sure römo öiskamisega terretanud; öhto särranud keik lin römo talledest. HLspaniamaalt. Kui sa Hispaniama piri peale tulled ja ommad silmad üllestöstad mng nattuke agga ümberwatad, sus näed sa peagi, et seal igga nurga peal pahhad asjad so silma putuwad ja keige suxemad pahhateggiad  an Hispania omma rahwas. Katalonias on mässajad , kes Kaphewilla juhhatuse al rigiwallitsuse wasto mässama hakkanud, tubliste  wammuse peale sanud, keik pillatud laiale  ja Kapdewilla olla mönne sõbraga, nago Reinowapder, ülle piri Prantsusemale pöggenenud,  kus lootnud tagga aeajate eest warjul seista, agga ennäh, mehhike sanud seal keige omma föbradega kinni tabbatud ja peawad nüüd otama mis laulo neile lauldud saab. Katalonias olla nüüd rahho tehtud, agga Walentsias hakkanud nad jälle peale ja nenda ei olle seal ialgi rahho. Sedda pahhemad asja põlle ma peal, kui se, kui üks riik issiennesega  ridus on. Sellel on siis nago sõja külges mis allati ikka eddast närrib, egga ial parrane. , Hispania asjust könnelewad hiljemad seitungid eddasi: „Sõddimine Walentsias lähhäb  manna modi eddasi, nenda et söameestele abbiwägge jure sadetud, põlle muido nende wasto jõudnud ja Undalusienis minna assi paljo parrem, seal anda söamehhed, kus ia! mässajatega kokko sawad,- seddawõrt Ht iggakord wöit soameeste Utte jäeb» Karde- takse wägga, et ka Madridi rahwas tülli saab tõstma." - 30. Septembril kirjutakse: ..Tänna hommlko plddid söawäed, kelle arro nMd paljo surem, mässajate seltskonnad kassile wötma.  Söamehhed pannud keik teed kinni, et kegi linna sisse ei pease ; ka raudtee howi ümber seiswad mehhed, kes sedda hoiawad. Mihkle päwal olla nad kaks tundi puhhanud/ et aega sanud surnuid ja hawatuid lahhLngi platsist ärrakorristada. Raudteed olla mässajad  terwelt seitse pennikoormat ärralöhkunud ; eks olle innimefed hullud? Saragossas on praego waggune assi; seal olla nende lah-- Hingis2so meest surmatud. 1. Oktobril olla Walentsiast jälle sonnumed  tulnud , et Mässajad ja kaunis suur ossa seast ümberkaudo maal ellawat rahwast, olla kokko heiMud ja ühhe ossa linna sisse kokko koggonud, kust neil wist nöu jälle peale hakkata. Kahheksateistkümmend pataljoni söamehhi  kaitsmad furemat linna ossa. Sel silmapilgu! ei pea muial mässamist ollema, kui Walentsias ja Katalonis ning Uragonis olla agga mõnned  salgad  nähha, mis igga pämaga wähhemaks Kataloni kUbberneer olla teada andnud, et Tarragona makonnast 1800, Geronast 2000, Leridast 600 ja Bartselonast 600 mässajat armo pallunud ja allaheitnud. Üks seltskond mässajad, 1000 meest koos, sanud Atsinas tuggemaste  pükste pihta, jätnud 61 surnud platsi peale ja 30 sattunud mangi. 2. Oktohril kirjutakse Walentsiast, et mässajad leppitust pallunud , mis pealik neile lubbanud, ni pea kui alla heitwad. - TüegimaaZt. Prantsuse keiserina Eugenis  olla pühhapäwal 28. Septembril Kreka ma pea linnas Uthenas olnud, kust teisel päwal  Konstantinopoli sõitnud ja 1. Oktobril hea terwisega senna jõudnud ning ülle Bosporo  Asia ma pole külge läinud, ja tahhab sealatfts pallastis kortert wötta.' Sultani jaht-laew. Prantsuse, Inglise, Wenne ja Ztalia  sadikute padid ja üks jaggo Türgi somus laewO, läinud tedda saatma. Wastowõtmine olnud wägga suurt modi ja: torre. : Arruto rahwas seisnud Bosporuse kaldal pühhapäwa 336