nelasi malitakse otsego ellamaid maimesse söjaid;  kindra! Murawjew on ammo kurja waimode  kirjas; mässajad sada iggal pool wöimust  ja Wennelased langeda nago kärblased nende ees ja muud sellesarnast, kus mitte toe haiso jures ei olle. Ehk kül mässajate werrine ebbawallitsus Polakaid otsego ahhetas  ja allati surma hirmo al hoiab, julgemad ommeti mönnele parremad mõtted tulla, et ärratundma  hakkawad: se ainus armo leidmisse paik on Keisri aujärg ja südda, senna on tarwis  töttada, et armo leida. Rägitakse et mitmed  mõisnikud olla ta üht allandlikko palwekirja  Keisrile saatnud, et neid mässajate küünde wahhelt armolikkult wöttaks ärrapeasta. Nemmad ei odata Polama õnne mitte wöerama  kunningate, meel wähhem mässajate ebbawallitsusse  käesttullewad, maidWenneKeisr  i käest, kes nende kunningas olla.  Needsinnatsed  kirja saatjad palluwad ommas palwes  keige pealt, et kegi nende nimmesid teada ei saaks, muido sööb neid libbahunt, mässaja  ebbawallitsus pea ärra. Waene Polama!  kuida on se iggapiddi ni önneto! Wöeralt maalt. Saksamaalt. sWürstide Sest on nüüd saksa seitungides suur kissa. Saksama kronikandjad on Prankwurti linnas kous, kuhho Austria keiser neid kutsunud, agga  Preisi kunningas tõrgub ja wastab kord korra peale: „minna ei tulle egga tulle!" Esmalt  tulli kutsmisse kirri, nago teistele ka, agga Preislane ütles: „ei tulle!" Parrast pällus  Austria keiser isse omma suga, ei tullej! Seddapärrast, kui teised keik Prankwurtis kous ollid, pannid nemmad weel ühhe pallumisse tähhe ülles ja saatsid Saksi kunningast keikide  nimmel sedda kätte wima ja weel palluma, et kunningas Willem ommeti ni hea õlleks ja tulleks nendega ühhes nõu piddama; ehk kui ta terwis waene olla, et siis mõnda omma  printsidest ennese assemel sadaks ja nenda  Saksama ka kord ühhes nõus näitaks ollewad.  Ota senni! Ei tulle! Preislane tör- gub, ei lähhä egga lähhä; agga mikspärrast?  On kül jubba wanna innimenne ja tee käik raske , agga Würtembergi kunningaö on weel wannem, ei tulnud ka isse, agga ta ei tõrkunud, waid satis omma aujärjepärria ennese  assemele, mis Preislane mitte ei te. Sealt paistab Sakslaste rottisabba luggu jälle selgeste  wälja, mis ülle Prantsussed ja Inglased  hirwitawad. Õlleks sesinnane kutsmisse kirri Preisimaalt wälja läinud, siis on wägga  wöimalik, et Austria nisamma õlleks tõrkunud,  nago nüüd Preislane tõrgub. Kaddedus  ja sündmatta meel on Saksama wallitsuste  wahhel wannematest pärritud assi, peab rahho aeal nende politika asjad kammitses ja teeb söa aeal neile suurt kahjo. Peab Saksama  waenlane peksa, sama, siis põlle tal suurt hädda: sest nemmad ei tea jo pikka nöupiddamisse  jarrele mitte, kedda peawad l'üa laskma.  Wanna tuttaw assi on jo, et mitto kokka  road rikkuwad. Mis nõu nüüd teised Saksama würstid Prankwurtis omma rigimasstna  pärrast piddawad, et kergem käima hakkaks, kui siämale: egga nad sedda ni pallawalt  meile ei hakka ütlema. Eest otsa ei rägita weel muist asjust, kui nende wastastiko  terretamissest, sömissest, jomissest ja muist wäljaspiddisest asjust; nöupiddamissest tulleb paljo hiljem. Peale selle ei tulle meile nende nöupiddamissest head egga pahha, kas sedda teada same ehk ei sa, mis pealegi Preislase törkumisse läbbi ommeti täielinne ei sa ollema. sPikse ja tormid peawad tännawo Saksamaal nisamma paiguti suurt kahjo teggema, nago minnewa aasta. Saggedaste lüa pikne maeasid pöllema ja tormid  ja sajud tehha lomadele ja wiljale wälja peal suurt kahjo. Siiski, mis Zummal hawab,  sedda temma ka isse parrandab. Mis kidowäärt,  peab kidetama. Olgo Sakslaste politika  asjad kül rottisabba karwa, mis nad isse weel ennam kahhetsewad kui meie; agga mis tossi, on tossi, tarkusses ja tundmisses on nemmad mitmest rahwast ees, ja selle pole on nende pissukeste rikide hulk ja tükkeldud 262