Teed olla wägga head ja külm seista ennamiste  5 ja 8 kradi wahhel ja seläbbi rahwas  ka ennam likumas. Puid tulla kaunis rohkeste  linna, nenda sada nemmad praego kasse pu sülla 1 rubla ?0 kopp. eest, kus meie 3 rubla 50 kopp. peame andma ja olleme weel rõõmsad kui sada on, et mitte prügi külmas toas istuda; leppa puud maksta neil 1 rubla 40 kopp. meil 2 rubla 50 kopp. hawa puud 1 rubla 10 kopp. ja männa puud I rubla; nende wimaste eest maksame meie 2 rubla, wötta woi jätta. Seal ei prügi waesed innimessed  siis mitte külmas toas istuda, waid woiwad, kui mitte rohkem, ommetige pool sülda  korraga osta, agga meil on nende hind koggoni käest ärra, ja sepärrast waesed innimessed  omma leiwa küpsetamissega üsna kimpus;  ostawad allu kaupa, kust sawad; iggapäwasest  soeast toast põlle juttugi. Kasanist. sUe kirriko pühhitse- Selle aasta esstmesses numris könnelesime  Saremaalt Mustjalla ue kirriko pühhitsemissest  ja sisse önnistamissest, tänna tahhame ühhest teisest teile neidsamma sonnumid  tua ja se on Kasani linna uest Lutterusse  usso kirrikust mis 1. Detsembril 1863 sai pühhitsetud ja sisse õnnistud. Jsseennesest on need sönnumed jubba rõõmsad, kui kuleme, et kirrikuid ueste tehhakse, kus wannad rumi polest pissukesseks janud; agga paljo rõõmsam on weel se kuulda, kus neid koggoniste põlle olnud ja nüüd ehhitakse. Kasani linnas on tännini üks ello maea selle tarbeks olnud ja se on ka jubba ni wähhikesseks janud, et koggodussel  ennam põlle rumi olnud, seal ommale  hinge toidust otsida ja sepärrast on nemmad  siis hakkanud nõu piddama, kuida ennestele  üht Jummala kodda murretseda, mis ka rumi polest sesuggune õlleks, et koggodus lahkeste  omma Jummala palle ees woib seita ja temma käest pattude andeks andmist palluoa.  Wägga kenna ja armas on se kuulda kui koggodusse hingedel se tössine nälg ja janno ello leiwa ja wee järrele kaswab, se kissub siis ka nende käed lahti ühhe sesugguse kalli asja tarwis middagi andma. Ja nen- da on luggu ka Kasani Lutterusse koggodussega  olnud, mis weel wägga pissuke, sest seal ei olla weel rohkem kui 43 perrekonda. 15 aasta eest allustas nende kallis öppetaja,  nimmega Puntani, sedda rorjatust ja on keik se aeg ka tüddimatta rahha korjanud.  Omma lotust Zummala peale heites, ei wässinud ta ialgi ärra ja Zummal on ka temma ette wötmist õnnistanud, et ta nüüd omma lihha silmadega sest waewalissest külwist  wilja on näinud ja sedda kallist pühhakodda  on woinud pühhitseda ja sisse õnnistada,  mis temma murre ja hole läbbi sai ehhitud.  Sedda wägga kenna Zummala kodda  ehhitanud sealt linnast üks ehhitusse meister  ehk kuida sesuggusid saksa kele nimmetakse,  „arhitektur", nimmega Shorshanowitsh,  kes kÜI wöerast ussust, ommetige sedda tööd wägga ausaste on ehhitanud. Selle ehhitusse abbilissed, kes ka tüddimatta seal jures waewa näinud, on üks koolmeister, nimmega  Neue, kes 25 aastat jubba selle kirriko kohto lige ja üks koddanik, nimmega Langell kes, et kül jubba wägga wanna mees, hommikust  õhtuni ennamist iggapääw seal ehhitusse  jures olli ja selle järrele wastas. Keik selle ehhitusse kullu on ennamiste selle pissukesse  koggodusse liikmete käest tulnud (kahjo et põlle nimmetud km paljo se pühha kodda ülle ültse on maksma tulnud) ja abbilaekast on nemmad 3999 rubla abbiks sanud. Mönned  koggodusse liikmed ei olnud sega weel rahhul, mis selle ehhitusse jure ollid kullutanud,  waid korjasid weel enneste keskes, et ue kirrikule weel muid asjo murretseda, mis wägga  tarwis ja on nüüd senna üht wägga kenna  kroonlühtert ja kantselt murretsenud ning tahtnud, kui kassi üllatab, ka kella torni ja orrelid kirrikusse murretseda, mis ka pea lootwad, sawad. Selle pühha koea pühhitsemisse illuks ja auuks ollid ka selle linna üllemad wannemad ja prohwessorid pallutud. Pärrast pühhakoea pühhitsemist andis kirriko kohto peawannem Prank koggodussele kirriko ehhitusse kullu teada ja prohwessor Bloswelt jälle kuida selle Lutterusse koggodusse luggu 99 aasta sees 19