Laulame Jöulopühhiks weel paar tutwad salmi, ja siis könnelegem muist asjust. Wi sil: Eks mo tänno tehha. . Serawimid, laulge rõõmsast, Pattused on armo sanud! Pühha JumMal pühhast taewast On meil' omma Poega ann'd! Ö on mödas, päike paistab Jesu sõimest meie peal'; Rõõm on nutto assemel Sel, kes tedda wastowöttab. Palluge ja laulge nüüd: Jesus kuleb, aitab meid! Tulgo meile rööm ehk kurbdus, Hädda, nälg ehk ahhastus: Jesus on nüüd meie Jesus, Meie troost ja römustus! Senni kui ta sönna seisab, (Ning se seisab iggaweft) Senni lodab süddamest Sion, et ta armo leiab; Pallub, laulab, , ussub nüüd: Jesus kuleb, aitab meid! Sõnnumed ommalt maalt. Agga mis nüüd pühhadeks armsa söbradele  ettepannen? Noh, nattuke saiale iba kulluks kül ärra, ja annaksin sedda hea melega;  agga kust minnosuggune saialeiba wöttab,  mis jo suurde ja targa meeste laua peal seisab? Leppige ikka endise roaga. Kelm, kes parremat annab, kui tal on, ja sedda ei tahhaks  ma ial tehha. Peruust. Suurwürst Aujärjepärria nimmepäaw sai 6. Detsembril petud, ja iggas kirrikus olli Jummala tenistus. Se on meil wägga tuttaw ja armas pääw. Enne olli ta Keisri, nüüd Aujärjepärria nimmepääw,  ja meie lapsed ja järreltulliad samad  tedda jälle kui omma Keisri nimmepäwa  pühhitsema. - Agga ma tulletan jälle mele: kuida on kronopühhadega maal luggu?  Tulleb rahwal ka mele, et üllemad Jummalast  on? Teadmad nemmad ka, et nisuggusel  päwal mitte ei pea käsko otama, kirriko  minna? Eestirahwas, omma Keisri ja .Temma Aujärjepärria eest Jummalat pällu  da, on ennam tarwis, kui omma toa harja parrandada. Wennad, kui teie sel mödaläinud  kronopühhal kirriko kella healt ep olle kuulnud egga selle järrele käinud, siis tehke, mis tahhate, ma ei wöi teid selle eest mitte kita. Eks ..waggad ja truid üllemad ja hea wallitsus" Issameie palwes ei seisa? On se siis naeropärrast senna pandud? Ollete ristiinnimessed  ja tahhate Jummala sönna tõeks piddada, siis peate ka sedda tõeks piddama: ..Kartke Zummalat, armastage wendi ja auustage  kunningast." Möttelge järrele, wötke head nõud ja tehke tullewasel kronopühhal parrem. Omma piiblipühhast tahhan tullewa kord teile teadust anda. Tartust. Ued seitungid. No muidogi,  Tartus ellab tarkus, seal on paljo tarko mehhi, egga seal pea seitungi pudust ollema. Wannast olli seal kaks käimakirja: ..Tarto seitung" ja ..Jnland"; parrast sündis üks waimolik leht weel jure ja siamale käisid kolm eksi. Nüüd agga ei arwata sest ennam  'sawad, waid Nearist sadik pannakse 1 weel jure, se on: üks uus, ..Tarto päwaleht"  ja teine uendud wanna, ..Tarto seitung",  nenda et neid uel aastal nelli saab. Kennel nelja seast nüüd keige pikkem igga saab ollema, kes sedda ette teab üttelda? Meile Eestirahwale on nemmad kül keik nelli ni hästi kui arabia kele, agga põlle sest wigga.  Ni hästi uus kui uendud seitung, mis jure tullewad, lubbawad möllemad isseärranis  paljo meie Balti kubbermango asjust  könnelda. No sedda parrem. Midda ennam täbko mehhi könnelewad, sedda ennam wöime nende könnest ka middagit leida, mis meile kõlbab. Onsast kaimust, kes ka ommal aeal Tartus ellas ja surri, ei kanna südda räkida. Ria „kubbermango seitungis" iZ9, lehhekülg 805, seisab üks makele kulutus Ria- 392