ütlema, kuS keik aM MmM on, -nago min? newa näddala M: Paswst Romas, Prants GaetaS, W. Emanuel Palermus, (kus tedda Sjtsilia saarlastest ka sure kissaga wastowöeti)  Wpoleon Parisis, (proua Inglismaal), Prants Josep Winis, (proua Madeiras) ja nenda eddasi. Wöite kül issegi arwata, et mul sel kombel aeoti üdisse tuul ka wähhe? maks jaeb. Siiski, kes „Postimees" on, peab posti kandma ja temma paun ei tohhi tühja pabberit tais olla. Ma näen jubba, ku»da üks ja teine kurja näo teeb, ööldes: „Mis aiawiduS se on? Rägi meile wöeralt maalt, ja muud middagi! Mis „Postimees" sa õlled,  kui sinnul jutto pudus katte kippub? Su lahti!" No kus ma peasen? Kuulge siis Jtaliamaalt. Kunningas Wiktor Emanuel  olli omma aeg Neapolis omma ude allamatte  keskel wöerussel olnud, olli neile mönnesuggused  ued kässud ja seädussed annud ja ni paljo, kui essimisseö allusseö wöimalik olli, nende asjad jone peale seädnud. Nüüd tahtis  Palermo minna ja läks ka. Kuida ööldud,  yüüd olli keik saar kissa täis. Zggalt poolt jooksid innimessed kokko, omma uut kunningast  terretama, kedda nad endise kunninga assemele ennestele ollid wallitfenud. Neid olmd  sel päwal (19. Nowembnl) 499,909 hinge  kous. Kunninga hobbused tahtnud nemmad  eest ärrawötta ja tedda omma tagga linna sisse weddada. Kunninga meel olli ka hea; sest keik need illusad maad saab temma, nenda üttelda, ilma möega hobita ja üsna muido omma wallitsusse alla. 19. Nowembnl,  mil sissesöitis, on temma Palermus ka nisuggust kulutusse kirja wäljaannud, nago ta sedda Neapolis teggi. Ta ütleb, et südda ligutud  olla nende kenna ja kuulsa sare peale astudes, kuhho keik rahwas ühhest suust tedda ommaks Peaks ollid kutsunud, et ka nemmad, nago keik Ztalia rahwas, ühhe ainsa kunninga  al, kui üks perrekond, wöiksid ettada. Ta maenitseb neid ühheömeles ja waprad olla ja lubbab neid nenda wallitseda, et nende ellokord paäw päwalt parremaks peab minnema. Kui keik tieks lähhab, siis on kenna kül; agga enne öhtut ei pea kegi päwa kiitma. GWg ei ylle W praegp Jtaliamaal mitte ennam, kai Gaeta linna ümber, kus jubba Mitmed pombid waStaStikko stsse ja wäljalendawad;  peale sedda on mönned mässaja tte salgad Neapoli rikis weel waigistadq, kelle tahtmist kegi ei sa, sest et nemmad issegi ei tea, mis nad tahtwad. WiH pakkutakse paawstile? Temmale pakkutakse mönda, agga sedda mitte, mis ta tahhab. Temma südda himmustab ta endist kunninglikko wallitsust ja maid jälle terwelt taggasi, agga kes annab ? Et ta Sardinia kunningaga jutto ei wötta, sepärrast on se Prantsusse keisrit pallunud, et wahhelträkiaks  ja lsppitajakS heidaks. Ugga paawst wihkab Prantsusse keisrit pea nisamma, kui Wiktor Emanneti; sest ta teab kül, kui Napoleon  õlleks tahtnud, siis ei õlleks keik se õnnetus  mitte temma peale tulnud. Sardinia tahhab, et paawst Roma linna üksi perremehhekö  jaeb, ja keik mu ma ja paigad temma kätte langemad, ja paawst siis temma käest omma üllespiddamist saab, nago kirriksand koggodussest. Seks on Wiktor Emanuel 1 miljon  Roma taadrit temmale aastas pakkunud ja peale sedda meel 16 tuhhat taadrit temma 36 kardinalile, et neil ka ellada õlleks. Ka lubbad  kunningas, et kirrikute ja kloostride warrandus  paawsti wallitsusse alla jaeb, ning et temma piiökoppisi wöib seäda ja wallitseda. Prantsusse nöu järrele peaks minned ma konnad  Roma linna ümber, mis praego nende kä on, ka eddespiddi paawsti kätte jäma, et tal ka ommeti nattuke allamaid ja maad õlleks. „Egga ma sedda ei kelaks, ütleb Sardinia,  agga sel kombel ei sa ial rahho; sest egga need rahwas, mis temma alla jäwad, sellega ellades rahhul ei olle, kui teised on priiks sanud." Zah, nenda köunelewad kül Prantsus ja Sardinia, agga mis ütleb paawst isse? Temma isse on ni torre ja karrune, et mitte juukse karwa järrele ei tahha anda; ommeti  olla temma üllematte seas jubba paljo neid, kes ärratundwad, et ilma asjata wastotörkuminne  middagi ennam ei aita: paawsti ilmalik wallitsus on langenud ja sedda ei tös- 386