Mtwaks ei sa tehtud, egga meie EestimhwK terws meel ja mõistus stnnspole ei sa juhhatu  > kmda nemmad selle mullaga, kus peal nad käiwad, pöllotoss peawad tallitama, ei aitaksid ka pöllotö öppetuse ramatud (kui nab üsna kergelt ei olle kirjutud) meie tallomöistuftle  mitte paljo. Selle asseme! saab agga Nende mõistust möba kirjutud pöllsmeeste seitung,  nago praegune ..Pöllomees" on, kui ennam  tutwaks ja prugitawaks saab, sureks kassuks  õllema; nihästi öppetades> märko ärratadeV  kui ka kahjude eest mamtsttud, kui pöllomehhed  keik stdda issi wastowötta möistwad ja tahtwad. Hea ssm eddast on jubba segi, kui meie pollomehhed järrelemötlemisele sawad ärratud, ja Jummal teab issy kui wägga tarwis  sedda on! Mõtlemata ja kahjolik pölloharrimine,  tallo ja ossast ka mõisa nurmede peal, panneb tossist melemötlejat põllotö tundjat,  kellesilmad kaugemale ullstawad, kui ümber  peä, üsna wärrisems, kui selle peale mõtleb,  mis meie tullewa pölwe rühmast peab sama, kui mõistlikuma polloharrimist pole mitte pea ümber ei pöreta. Mõistlik pölloharrimise  wiis ei olle mitte kehwa, et temma m msNda kahjo, mis mõistmata pöllokurnamme  teinud, kui aegsaste ümberpöördakst, mMe ei jõuaks ärraparrandada. Sepärrast arwsn minna õiget seemnejärge keige pealt nisuggustks  parrandamiftks, mis läbbi meie pöllo w a l g u s e h a p n i k (Phosphorsäure), kedda ülleüldst meie põldudes liga ei olle, pöllo kassuks hoitud saaks. Kali (taimelehhilus)  lubja ja mörrumulla tc. polest naitwad meie põllud rikkamad ollewad, sest meel andwad  nemmad sealgi, kus üksi terrawitja teh- rohkeste õlgi; agga terrade saak on wähhenemas ja linnad , kus neid siümale üllearro  tehtud, ei tahha tood ennam ärratassuda.  Põld on walgusehapnikust kehwaks janud  sa sedda jaggo põllorammo antakse keige wähhem taggasi, sest et ni hästi linna km miljasemet ärramütakst ja lojustele üksi wiljakörsi  (õlgi, kölkid , hagganaid :c.) süa antakse,  mis sönniko läbbi pöllo kassuks jälle taggasi lähwab; agga kuida ööldud, põld stläbbi  ikka sedda rawmo jäggo wähhem saab, kui äbra peab andmm Kui st tossi on, et üks puduw põllorammo jaggo kn teiste ram- motundckist ärranelab, siis õn karta, ek mitmed  põllud jubba Me piri lähhedate on jõudnud,  kus nad middagi ennKM ei anna» Ommalt maalt. PeeKUst. sU ppum i s e sn r Eila kahhe näddala eest, on üks wäe tenistusest lahti lastud mees, kes kauniswina armastaja,  meie jõkke ärrsuppunud ja kuida rahWSs oüa ta Mda melega teinud. sT e! egr a m m/j Liwi-, Eestija  Kurama kindral kubberneri herra> kindral adjutant Mbedinski, on 27. Mail allamal seisawat telegrammi keiserliko kõrguse Suurwürsti  ja Aujärje pärriale Tsärskoje-Seluöse saatnud: «Balti kubbermango rahwas ja Rm makonna  föawäed, sowiwad keiserliko kõrgusele tru allandusega õnne, et Zummal teie sure abbikasale önneliko mahhasamise tundi kinkinud  ja palluwad Zummalat, et Jummal sedda teile kingitud Suurtwürsti wöttaks hoida ja teie ja keige Wennerigi römuks ülleskaswada laöseks." Wastus üllemal seisawa telegrammi peale, mis keiserlik kõrgus Tsarskoje-Selust kindral kubberneri herrale 28. Mail saatnud, on: Minna ja minno abbikasa Tsesarewna tänna me Ria makõnna söawäggesid ja keiki Balti kubbermango rahwast nende onne sowimise  eest. Aleksander". sOppetaja surnud.j Sealt kirjutakse  31. Mail: Tänna hommiko kello 4 on Gertrude koggoduse öppetaja Emil Sokolowski,  lühhikese haiguse järrele ärrasurnud. Temma on 7. Mail 1819 Lättimaal Roopi kirriko mõisas sündinud, aastail 1837—1844 Tartus tuderinud, 17. Webruaril 1846 Rigas  Maddise koggoduse õppetajaks sisseõnnistud  (ordinirt) parrast Walga-Luhde õppetajaks  ja aastal 1852 Ronneburgi õppetajaks kutsutud, kuhhu ta ka sennist jäi künni tedda Ria linna Gertrude koggoduse õppetajaks sai kutsutud ja se aasta 2. Märtsil selle koggoduse  peale seätud ja kinnitud. D n neLuse Muskwa linna jaus 189