paista ja keik innimeste ettewõtmissed mitte allati  rõmoga lõppeda. Krsnstadtist. sWessilatter.j 16. ja 17, lulil on Kronstadti reidi peal üht uut wessilattert essimist korda järrele katsutud, mis oberst Weide on walja mõttelnud. Se on üks nisuggune riist, misga wee al käiad merre põhjas  ni samma wõiwad Mälgust nähha, kui mäemehhed  onuna lambiga mäe põhjas. Essimenne katsuminne olli õppind meeste silma al wägga hästi korda läinud. Jälle uus assi, mis kallad  ja muud weelomad ommas märjas rikis enne põlle näinud. Taukrid (wee al käiad), kes merrepõhjas käiwad perlid otsimas ehk hukkaläinnd  laewadest asjo ja warra walja tomas, sawad eddespiddi sest wessilatrest suurt kasso leidma. Üsna teine assi on, kui innimenne wõttab tulle kätte ja lähhäb merre Põhja, ehk kui ta selle walge warral middagi peab otsima, mis üllewelt läbbi wee kummad ja süggawas wägga wahhe aitab. Weide latrega on tauker Kronstadti reidi peal merre Põhjas 3 sülda ennest  ümber keik selgeste ärranäiuud. Nisuggune riist saab ka laewameestele tullus ollema. j Aremist. sHobbuste  Lipo'  wetsi linnast, mis Kiewi kubbermangus, on Pe- Z terburgi seitung lada sõnnumed sanud, mis imj  melikkud kuulda. „Meie linna laat", nenda ! kirjutakse sealt, on „muido wagga priske hobbuse 1 laat, agga tännawo maksid head tallo hobbused 1 sja 3 rubl., keskmissed 1 rubl. ja waesemad j 5l) kopp. tük!" Agga kuida se ülleliga oddawus 1 siis tulnud? Heina ja õlle pudusse läbbi, mis seal tännawo wägga suur peab ollema. Jnnimessed ei tea mitte nõu, kuida ommad loj  mad mättasse peawad ellatama. Ühhe mõisniko j jure tullid rahwas kokko, tahtsid keik temma wilja ärraleikada, ärra peksta ja aita panna, i kui La järrele jänud õlled ja sassed neile annaks, z Mõisnik ei wõtnud sedda pakkumist mitte wasto, ! arwas weel kalli ollewad. Krimmist. Neid on minnewa kuus musta merre peal hästi nähha olnud. Kes koliramatut on luggenud, se teab kül, mis asjad need on. Siin Läue merre peal ei olle neist paljo kuulda, sedda tihhedam näikse neid sojema made sees, ehk parrem üttelda, sojema  merrede peal. Nemmad sünniwad selsamwistl,  kui tulispa maal, et wessi merrepinnast nago suur õues torro pilwisse tõuseb, ja pilw ennast alla pole wasto lasseb. Sahhärdune torro lähhäb nlerre peal pitwega ühhes ka eddasi künni ärralõhkeb ja siis ränga wihmasajoga wessi üllewelt mahha tutleb. 28. Julil on sedda musta merre peal rohkeste nahha olnud. Hommiko olnud ilm selge, agga wasto lõunat lõnud mäggede peal pakso pilwe ja kange tuul puhhunud. Äkkiste on ka merri iihhest kohhast kangeste kohhisema läinud; wessi hakkanud keerdus üllestõusma, nago suur must torro, mis arwada 3 arshinat Paks olnud, seisnud mõnni minnut nenda sure posti wisil Pusti, siis sanud tulest löhhutud. Agga warsi parrast sedda tõusnud  teine ja jälle parrast sedda weel kolmas weetorro. Keik olnud wägga immelik nähha. Wiimne torro on Parrast nago laiaks mustaks kangaks sanud ja siis ärrakaddunud. Kui Krimmi Tatari rahwas sedda Jummala immeasja näggid,  mis nemmad ommas rummalnsses mitte ei mõista, on nemmad warsi ebbansso kombedega selle wasto hakkanud pannema. Nad on ommad noad Luppest wälja tõmbanud, neid, nago sõamehhed  omma moeka, ümber pea kerutanud ja siis ühhe pu sisse lönud, et kurri nenda piddi tagganema; seal jures on nemmad, kui muhamedi  ussulissed, ommast Koranist mitmesuggusid arabiakele sõnno prukinud. RummaluSses peab innimenne Jumrnala lodud innneasjo kurjaks,  mis eest ta Jummala nimme peaks kiitma ja temma kättetööd immeks pannema? Arkangtist. sui.j Km sedda sealt Põhja poolt küljest kuleme, siis on imme kül. sest Ärkan gel Dwinajõe äres, mis walge merresse jookseb, on weel peale 600 wersta kõrgemas, kui Peterbmgi lm. Ommeti on seal Lännawo ni sojad ilmad olnud, kui nemmad weel enne ial Põlle näinud. 18. Julil on neil jubba aeawilja turrul nähha olnud. Metsa, marjo olla Lännawo ennam, kui ial enne, rohho kasw olla hea ja willi wälja peal ka jubba walmis samas. Agga ka seal mnberkaudo 267