kem kui kolmas osa minewa aasta minijatest surmasängi läinud. Nüüd tõisis ka tõsine põhjus awalikuks, et nemad ei mingi häda pärast, waid üksnes Maltsweti pettusel wälja olid läinud omalt maalt ja sugurahwa seltsist, et selleläbi «.ihu ja hinge igawest tulest wöiksid peasta!" Aga prohwet Maltswet  oli Krimmi maal nende silmist nägemata jäänud. Üks mees ütles ähwartates: „Oleks ma teda ülekohust kätte saanud, ma oleks teda oma käppadega ärakägistanud." Kõik oleksid tagasi tulnud, kui neil seda jõudu oleks olnud,  inimesed. Mino küsimise peale, kas neil tee peal minijaid wasto oli tulnud, kostsid mehed: „Tuli kül, aga need ei olnud meie ligidalt, waid siit Tarto-maalt, Peipsi järwe poolt." Kas teie neile oma wiletsat lugu ei olnud rääkinud? «Rääkisime kül, aga nemad ei uskunud, waid tahtsid seda ise näha sada!" Siin pidin ohkama: oh teie pimedad ja wiletsad Eestlased, keda, kui Laatsarus Aabrami  sülest tagasi tuleks ja rika mehe piinamist  räägiks, kedagi ei hakkaks uskuma! Õpetuse koiduwalgus üksnes wöiks aega mööda  niisugust pimedust kohandada, aga seda lootust ei tohi meil olla niikaua kui weel igal pool kõrtsides rubla-tük rublatüki järel munale ohwriks wiakse, aga 10 kopikat kooli tarwis iga aasta raskeks koormaks peetakse." Kui se jookso himmo ärra ei aea, siis jooksko kes tahhab; parremat rohto ei tea meie selle haigusse wasto. Peterburgist. sSuurwürst aujärjeparria  MLnnewa kord räkisime meie keiserlikke Suurwürsti Aujärjepärria  Tsesarewitsist, et tal nou olli se aasta pikka teereisi ettewötta; tänna wöime öölda, et ta 12. Zunil jubba Shlüsselburgist walja reisinud ja 14. Petrosawodski linna sanud. Hommiko kello 9 on ta male läinud, kus rahwas  redda sure auustamissega on terretanud. Teisel pawal on ta sealt linna wägge järrele wadanud ja pärrast ka weel muid tähhelepannemisse  waärt kohte. 16. on ta öhto kello 9 jälle eddasi sõitnud ja 17. Witegra linna jõudnud, kust ta jubba 18. jälle eddasi läinud. SvMemaalt. Sealt tullewad meile need kurwad sönnumed, et seal Kuopia linnas suur tullekahjo olnud; 20 maea ollid jubba tuhhaunnikuks sanud, agga tulli põlle weel kustutud olnud. Kust tulli wäljaja kui sureks se kahjo läinud, ei olle mitte teada. Kiewi linnast. Kuida sealt teada antakse, on tallopoead üllepea jubba  1097 mässajad senna wangi winud ja nende seas ka üks Polama mõisnik omma 16 aastase tütrega, kes ka teiste mässajate seas olli. Alles lapsoke ja ommeti südda täis kurja. Polamaalt. Kui Polama asjade peale mõtleme, siis töuswad jubba ihho karmad püsti, sest se hirmus mässaminne ja tapminne  ei te kellegile römo. Ma ei wöttaks mitte sulge näppo wahhele sest middagi kirjutada, agga mis pean teggema? keik seitungid on neist tais. Wötta kätte mis sa tahhad, ikka jälle Pola-mässajatest ja muud middagi. Tahhan  siis ka teile, armad sobrad, mõnda isseärralikko  asja nimmetada, sest keiki kirjutada, põlle meil rumi, ehk muido peaks meie seitung  kolm kord ni suur ollema. Siin ja seal kus kokko samad, on werri tagga ja sepärrast  ka keik teed wägga kardetawad, nad kurjad lomad ei lasse jo keddagi rahhus omma  teed käia; ka raudtee peal sõitjad peawad  söameeste kaitsmisse al omma teed käi- ma ja ennamiste sattuwad ikka nende kätte,  ehk kui ka mitte sedda, siis löhhuwad raudtee ülles, et seal monni surma leiaks  Nenda on 24. Zunil raudtee peal nende läbbi suur õnnetus juhtunud. Kuida nimmetud, käiwad keik reistad söameeste kaitsmisse  al, nenda olli ka neil söamehhed kasas  ja kui ühhest metsast läbbisöitsid, hakkasid  mässajad metsast söameeste peale laskma,  pealik käskis massinameistert massinat rutteminne käia laska, et nende eest ärra sada; agga nad peateud ostid raudtee eest ülleslöhkunud,  mis massinameister tähhele ei pannud; korraga jooksis massina wanker tee körwa ja teine tulli takka peale ning waese massinameistre möllemad reie luud said pur- 214