innimestel tölubba ei olle, wötko meister mis wöttab. Teine poolt on jälle meistridel ommad  ammetimaksud kaelas, mis ka kerged ei olle. Ei olle siis ka immeks panna, kui nemmad  selle peale watawad, et teised innimessed nende tööd ja leiba ärra ei wötta ja maksud üksi neile ei jätta. No mis seal heaks nöuuks? Muidogi ei wöi seal muud kui seadusse andjad  awwitada. Saksamaal olli enne sesamma  hädda, agga seadusse andjad on ärratunnud,  et seadussed selle polest peawad mudetud sama ja iggamehhele lubba antama, ennast sel kombel toita, kui temmal keige mönnusam on, kui agga muido seadusse piri ülle ei astu. Wannad roostetand hantwärgi seadussed on ülle aea wissatud, mis terrase innimeste käed kinnisiddusid, ja ued assemele pandud, mis järrele iggamees pri pärrast omma öppitud tööd teeb ja maksud maksab. Teada muidogi,  kes parrema tö teeb, se ennam tööd ning parrema hinna saab, agga iggaüks wöib ommeti  sellega leiba tenida, mis ta on õppinud, ja teiste innimestel on se kasso, et sedda hantwärki  wöiwad üllesotsida, kes keige wähhema hinna eest keige parrema tö' teeb. Sedda nimmetakse nüüd hantwärki töprius. Kas sedda meie maal ka jubba on? Ei olle weel; agga kuida seitungid kulutawad, olla üllema wallitsusse polest sähhärdusse pri tö seadusse proow jubba kokkopandud ja Riga sadetud läbbi wadata ja läbbi mõtteida, ja siis wastust  üttelda, mis temmal ehk weel pudub, et hantwärgi tö seisussele täielinne wöiks olla. Somemaalt. Somemaad ja rahwast peaksime meie holega tundma õppima, sest nemmad on meie lähhemissed  suggulased. Ehk kül meie IM aastat  enne Wenne allamaks saime kui nemmad, ja ehk kül nende seadustel ja ello kombel hästi Rootsi hais ja maggo alles jures on: nemmad  on ka jubba pea 50 aastat Wenne kotka tiwade al ja tännawad Zummalat, nago meie, et söahadda ennam neisse egga meisse ep olle putunud, olgo siis muido mödammnes ja möda  kalda äärt, nago aastal 1855. Somlased  on wahwad merremehhed ja nobbedad kauplema. Aastal 1862 on nemmad kaupa wäljawinud Rootsi- ja Norwegimale: 996,456 rbl. eest, muiale wäljamale 4,894,224 rubla eest. Kui krono tollirahha 51,877 rubla senna jure arwame, siis olli nende wäljawidud  kaup liggi 6 miljoni, se on 5,942,551 rubla wäart. Nende sissetodud kaup maksis  pool miljonit ennam, se on Rootsi- ja Norwegimaalt: 1,959,846 rubla eest ja muialt wäljamaalt: 6,119,336 rubla eest. Somema  pea kaup olli puud ja törw. Wennemaalt  on nemmad 6,169,671 rubla eest kaupa  sisse tonud, isseärranis wilja, kui neil minnewa sui külm wilja ärrawöttis, ja Wennemale  2,899,934 rubla eest kaupa wäljawinud,  isseärranis rauda, terrast, puid, wöid:c. Neil on Helsingworsi linnas ka suurkool, kus praego 411 studenti öppiwad ja nende seas 39 öppetaja ja 112 arsti ammetit. Wennemaatt. ja muud Kassowötjad on liggimesse werrekanid, kes kasso wöttes kaswawad, nago  kanid werd immedes. Midda surem liggimesse  hädda, sedda surem nende leikus. Need külma werre ja kiwwi süddamega lomad on waeste innimeste seas seddasamma, mis södikud wäetima ellajate selgas: ei tõsta ial, waid röhhuwad allati. Hoidko iggamees sähhärduste  werrekanide eest! Kassowötjate kaest rahha laenata, on nisamma hea, kui isse omma werrega omma jänno kustutada. Kauaks seal wasto pead? Üks eht kassowötja ei tea hallastussest;  ta wöttab senni kui sul igganes weel mönni assi pandiks anda on. Onneto innimenne,  kes nende küünde wahhele langeb; kui sealt lahti peased, on ta kalo peal hopis kergem kui enne sedda. Kassowötjad sigginewad  ka, nago tõugud ja kanid, waese aeaga  ennam kui rikka aeaga. Odessa linnas, kus se kord kaubaaeaminne nattuke takkitseb, peab neid sõdikuid hirmus paljo ollema, pissumaid  ja suri seggaminne. Surem hulk neist peawad Zudid ollema. Need on selle ammeti  peale meistrid. Kel 19 rubla on, ei laena ial ennam kui rubla ehk pool korraga 351