Ütlen sulle su sisse: tühhi lörri ja pärris walle. Otse kui keik többed sellest patto palgaks innimeste  peale läkkitud, kes pühha, õige ja õnnis ja kes taewast ja maad on lonud, nenda ka kolera többi. Olle agga ommas ellus kassin  iggas asjus, ka wina jomisses, küllad näed, kolera jätkab sind rahhule, kui sul ka tuhhat waenlast õlleks, kes sind ähwardawad koleraga ärra tappa. Peterburgist. sK Mönne näddala eest juttustas üks Peterburgi seitung koli asjust, kus ta igga wähhegi melemärkaja innimessele näitas, kes ennam rahwa tarkusse eest hoolt kannab, kas rigiwallitsus woi rahwas  isse, ja olleme sealt näinud, kelle selga surem koorm langes. Sealt luggesime nenda: ..Peale Würtembergi, Sakseni ja Badeni põlle ühhegi Eüropa rigiwallitsussel nipaljo koli rahha maksa, kui Wenne rigil, egga ühhegi Eüropa öhto polise rigi allamal ni pissut maksa, kui Wenne rigi allamatel, sest et rigi wallitsus keik ärra tassub. Wenne rigi üllamad  on harjunud omma armolisse Keisre sülles  maggama ja temma issalikko armo maitsma,  sepärrast ei tulle neil sedda mele, et illusam  õlleks, kui isse omma laste koli rahha maksaks. Wäljama rahwas on mönnes rikis monni sam meie rahwa ees, sepärrast märkawad  ka sedda, et nende laste koli rahha nende ennaste, agga mitte krono maksa põlle. Noh, andke aega, küllad same ka ükskord senna male,  et ennam kaebamist põlle tarwis. Üks manna  sönna ütleb: ..Aega möda asjad käiwad." sWaesest Peterburgi rahwas  olla Jöulo näddalas Jtaliamaalt sönnumid  sanud, et külm ja liig lummi sealatse rahwale suurt waewa tehha, nad ei teada ennam  kuhhu külma eest pöggeneda se ma on muido soe ma, kus ialgi talwet põlle ja Peterburgi rahwas kaebab ommal pärris Italia talwe ollewad, ei olla külma egga lund; gradi klaas ei jõua alla nullu minna, wägga arwa kui nullu peale jõuab, siis te nago Piliamil  eest kinni, ei pease eddasi. Lummi on neil tundmatta, agga sedda ennam soppa ja porri ulitsate peal. Wannemad innimessed, kes jubba mõnda korda omma tutsbarisi lumme  angest wälja kaewanud, ei mälleta üht sesuggust  talwet weel mitte näinud ollewad, kui se aasta on. Selle sure jooksmisse ja mürrina  peale, mis sealatse rahwal pühhade wasto  walmistades olnud, olla nüüd liig waggune  assi, keik istuda, pead nõrkus, omma koddo ja mõtleb sure murrega selle peale, mis tullew  aeg saab toma. Tulast. sP öllomeeste Sealt kubbermango seitung könneleb: ..Rukki wilja leikusse parrast põlle meie pöllomehhed minnewa sui paljo sirpi kotto wälja winud, said keik ennamiste wikkatiga mahha nidetud, sest, et ennam kaste heina kui rukkist olli; wägga pissut olla neid, kes häddast seme kätte sanud, teised jänud üsna ilma. Sui willi olli kõrre polest waene, agga waljaandmisse polest keskminne. Rahwas toidab ennast kaera leiwaga, mis ka jubba pea löppekorral. Ellajatega  põlle se paljo parrem, õlled ja heinad on hirmus sures hinnas, egga põlle ka kussagilt  sada; sepärrast peab tallopoeg neid hädda  pärrast selle hinnaga ärramüma, mis ta muido nahha eest sai. Otse kui tallorahwa hädda ja pudus neid mahha röhhub, nendasammoti  on ka pissema möisade ommandikud ja isstärranis need, kel paljo lapsi, sures häddas;  rahha kottil tisikusse többi jubba ni sureks  läinud, et sullaste ja ümmardajate palgad  maksmata jänud. Suur hädda olla waesed  innimessed wargile aeanud, mis enne tündmatta  assi seal olnud. Wöeralt maalt. Preifimaalt. Berlinist 27. Detsembril. Kui Postimees wahhest mönne asja ülle, mis wöereti näitab ollewad, suud prugib, siis on teised warsi tuttis kinni ja nimmetawad tedda arrakaks, kes aea teiwa otsas suurt karra teeb, agga ommetige põlle asja tagga middagi; könneleb  agga targem rahwas mokka kortsutades middagi, siis ussub sedda iggaüks ilma pikka selletusseta. Seitungid juttustawad Preisi 5