Juhhanile kätte; ka Lemmal olli mõnda kanda,  mis mailm neile ette psnneb, kes tedda ei tahha tenida. Saggedaste istus ta ommas  toas ja mõtles silma-weega selle aea peale taggast, mil ta kui poisike omma wannemate jures murreta wois olla. Oh sa õnnelik aeg, kes annab sind ennam taggasi! Midda ennam ta sedda ello siin ma peal öiete tundma õppis, sedda ennam kaswis armastus  ta süddames Onnisteggia pole. Ta söddis sure truussega keige mailma kiusatuste wasto ning jäi kindlaste selle jure, kes meie keikide abbimees. Temma abbiga läks ka keik, mis Juhhan ette wöttis, hästi korda. Sure koli peal õppis ta öppetajaks, agga seal körwas  ka mitmesuggust muud tarkust, mis polest  ta suurt ja süggawat tundmist sai. Kui ta õppimisse aastad möda said ja temma sealt ärra tulli, ollid temmal need keige parremad tunniskirjad kasas, ning nüüd olli ta essimenne  murre ommale üht kohta murretseda, kus ta omma tarkust Jummala auuks ja omma ka-wendade kassuks woiks prukida. Et ta omma tarkusse polest kulus olli, polnud se ka liig raske kohta leida, sest tark ja holas  öppetaja on ühhe koggodusse peal ennam kui keik mailma kuld ja warra. Agga warsi omma ammeti hakkatusses piddi ta jubba  omma wölga hakkama tassuma, sest kange köhho többi tappis paljo wannemid ärra, kus lapsed waeseks lapsiks jäid, kes ei sisse egga wälja teadnud, neid korjas temma nüüd ennest  jure kokko ja kandis nihästi nende ihho kui hingede eest hoolt; agga peagi kaswis nende arru ni sureks, et rumi pudus kätte tulli, sepärrast piddi ta kui mitte mõnda ilma abbita jätta suremat kortert murretstma.  Tüddimatalt piddas ta nende üllespiddamisse  ja öppetamisse eest hoolt, kus jures  temmal need sönnad mele tullid, mis need ausad mehhed temmale ütlesid, kes tedda ommal  aeal aitasid. Kui ütlemata suur rõõm õlleks st temmal olnud, kui ta wannad wannemad  ehk üks woi teine temma heateagiaist weel olleksid ellanud, et ta ka neile pissutgi õlleks woinud sest heast, mis nad temmale teggid, kätte tassuda; agga keik maggasid jubba muldas; neist ei näinud kegi ennam sedda, kui ta omma päwa-tö raskusse higgi otsa eest pühkis. Ta waeste-laste arru kaswis  wimaks 300, keikide eest kandis ta sure truussega hoolt ning täitis nenda sedda kasko,  mis Issand ütleb: ..Mis teie ühhele nende sinnaste mo wähhemate wendadele ollete teinud,  sedda ollete teie mulle teinud." Wimaks läks ta ihho terwis waeseks ja piddi, enne kui siit lahkus, liggi werend aasta  haigusse wodi peal ollema. Ta surri 14. Küünla ku päwal 1836 aastal öhto kello seitse Vaikselt ja rahholisselt ärra. Keik ta ello aeg olli 56 aastat. Temma ellust woime kül paljo õppida, kui tahhame agga omma silmad lahti tehha ja sedda öiete tähhele  panna! Ommalt maalt. Pernomaalt. sEestlaöss pahha Mis haiseb, se haiseb, sest ei woi ma kita, olgo wend ehk mu suggulane, töt peab räkima.  Mulle teeb se suurt kurwastust, et omma  suggu wennale pean tutti kargama ja Lemmale  paar lopsa körwa are andma, agga mis woin parrata; ta põlle parremat teninud. Sobber kirjutab meile ühhest Eestlassest üht pahha asja, mis meie mirte põlleks uskunud, et üks Eestlane ka sesuggust tööd teeb, weel pealegi meie päiwil. Kuulge mis ta kirjutab: Armas Postimees! Sa rägid saggedaste Eesti-rahwast ja püad neid omma mönnusa könnedega parrandada ja õige tele sata, agga kui pissut pannakse sedda tähhele ja tehhakse selle järrele, mis sa teed ühhe sesugguse rahwaga?  ta arwab sedda ennesele auuks ja kaSsuks,  kus teised temma parrast häbbi peawad tundma. Üks H. walla mees käis paar näddalat  enne pühhi Peruus, olli seal ennesele paar pütta sola ostnud ja sellega koeo pole tulnud; te peal sanud kaubale ja ostnud ühhe ue ree ja monned lögad, mis läbbi ta koorm waese teega liig raskeks läinud. Ta te läks ühhest mäest ülles ja seal ei jõudnud hobbune koormat ülles weddada. Parrajate 21