Mehhed teinud isse enneste wahhel kindlat seadust  ja lasknud wallawannemate polest kinnitada ja kirja panna. 13 meest öölnud ühhest suust: „Meie jättame tannasest päwast sadik winajomisse  mahha. Kes meite seast onnnas ellus eddespiddi ühhe sutäie wõttab, ja meie teised sedda kuulda same, se wõttab ja peab wõtma 30 witsahopi meie käest. Kes näddal parrast sedda meie seltsist tahhab wäljaastuda, wõib sedda kül tehha, agga peab 5 rubl. maksma nende heaks, kes wina labbi meie wallas õnnewmaks sanud." Keik 13 meest kirjutanud ommad nimmed seadusse alla ja nimme kirjutamisse aeal on weel paljo wannemaid ja noremaid mehhr jure tulnud. Mis sa arwad sest, armas luggeja? Egga teiege pool ma jodikutest puhhas ei olle. Minna sowin süddame põhjast, et winapõlg ajate hulk iggas wallas õiete sureks saaks ja keik kindlaks jääks! Härma makonnast. sEestikele kolide  st linnade S.j lärwa poolt küsstb meid üks sobber nenda: „ Armas Postimees , sa käid ka laialt ümber ja näed mõnda, anna meile ammeti  teada, kas sa linnades ka eestikele koli.si  õlled leidnud? Kuida on luggu Tartus? On seal neid, wõi ollematta? (Selle peale kostan siin lühhidelt: Aitummal, on küll Seddasamma wõin ka Perno linnast tunnistada, kui lastewannemad neid mõistwad ja tahtwad prukida. Pikkemalt põlle mul praego rnmi ühhelt egga teiselt poolt kõnneleda.) „ lärwa makonna linnas Paides", ütleb sobber eddasi, „ei nähta sedda pruki mitte ennam ollewad. Ma tahhan sulle kõnneleda, kuida luggu hiljuti olli. Weike Netti olli hea laps, naggi, et waese emmal näppo töga Ledda raske toita olli, sepärrast heitis ta ühhe saksa naesterahwa üllespassiaks kes allateniat ei piddanud.  Ühhel päwal juhtus temma uaabri perretuppa, leidis sealt eestikele ramato ja lugges  sedda. Naber juhtus peale tullema, küssis: „ Netti, luggeminne lähhäb korda, kas mõistad ka kirjutada?" Netti: „„Ei mõista!"" Naber: „Miks stis kolis ei käi, et wõiksid õppida?"  Netti: „„Kuhho koli ma pean ununema,  kui meil eunam eestikele koli ei olle? Minnewa aasta olli weel M. jures waesiemaeas kool, agga se kautadi arm ja lapsed läksid wiimsel  korral nnttoga koeo."" Naber: „KaS sa tahhaksid hea melega kirjutama õppida, kui ma sulle kütte näitan?" Netti: „„Wägga hea melega!"" ja nüüd teggid kauba ärra: Nettile piddi pliispulk murretsetud sama ja naber teggi pissukese ramato ning teggi tähhed ette, mis laps ui nntto kord kui aega sai, ommal kombel piddi järrele malima. Agga nüüd olli laps ülle wägga rõmus, kannab omma ramatnt kasas ja kirjutab järrele, kui aeg annab. „Agga mis ma Piddin küssima, kas seal siis mitte mõnnusamat nõu ei leita, lapsi kirjutama  õppetada, kui just sedda wisi? Ma mõtlen, linna kohhas peaks parremat nõu leitama, kui kui noh, sa mõistad iSsegi." M. sEttewaatmissest maid ostes, j „ Postimees, ma könnelesin sulle hiljuti omma teekäigust; ma wõikstn sest weel paljogi kõnnelda. Tartust lõuna pool sain ühhe tutwa mehhega kokko, kes nisuggusi asjo tunneb, ja se ütles, et made ostmissega ja rahhamaksmiösega kül omma jaggo ettewaatmist tarwis olla. On kaup sea.dusse  järrele tehtud ja kohto Polest kiWitud, sils ei lükka sedda kegi ümber; agga enne kui assi ni kaugele jõudnud, peab ostjal meel peas olle- Ula. Minno tuttaw teadis juttustada, et nende pool olla luggu kül nisuggune, et mõnned mehhed,  isseärranis üks mölder kes 4590 rubla eest weski ostnud, nenda ka mõnned tallo perremeh-- hed, kes ei olle mõistnud kohto seadust tähhelepanna,  kui kül nutte keigist, ommeti muist rahhast  wõiwad ilma jada. Küerahha andmiSsega peawad innimessel ka silmad lahti ja mõtted peas ollema. Needsnmatsed mehhed ollid ommad kohhad ostnud ja rahha jubba enne kohto kinnitamist walja maksnud. Nüüd olla agga luggu nenda, et mõisnikude seltst rentkassa ja muud mõisa wõllapärriad, kes mõisa krundi peale laenanud (se on mõisa ja walla made peale,) nüüd omma pärriwod. Mis nüüd? Noh, mis nüüd muud, kui et mõis müdud saab ja kui Warrandust peale kinnitud jao järrele ei jae, siis noh, siis jäwad ostjad onuuast iüna! Wata, mis sest wõib walja tulla, kui innimenne ette ei wata!  Sepärrast õlleks keige ostjatele sedda tarwilist  nõu auda, et essimesse kauba Leggeunsse 82