Peterburgift. Wask rahha. Ria linna peab 518 puda ja Pihkwa linna 342 puda wask rahha sadetama. Se õlleks ka jubba assi; sest üks puud waske on 32 höbberubla  ja nenda õlleks siis Ria jaggo 518 puda --- 16,576 rubla ollewad, misga jubba mönda asja wöiks wahhendada. - Keisri Herra on armust sedda seadust  teinud, et keik need soldatid, kes wasto seadust, nekrutiks ärraantud, kui nemmad 16 aastat on tenistusses olnud, sellesamma öigussega  lahti sawad, kui keik teised, kedda lahti lastakse, olgo nemmad missuggusest suggust  ehk seisussest olnud. Se sinnane seädus käib ni hästi nende peale, kes enne sedda arraantud, kui ka nende peale, kes pärrast sedda seädust peaksid nenda ärraantud sama. Krono mets. Praego peab ülle Wenne rigi krono metsa al 110,235,202 Desjätini maad ollema, (1 Desjat.- 3 wakkam.)  ja sest krono metsast on Riamaal 204,935 Desjät., Tallinnamaal 2,293 Deöjät.  ja Kuramaal 417,866 Desjätini. Sedda tervad judid ristirahwale.  Minna ei tea mitte, kui paljo korda, agga ma ollen sedda ka enne kuulnud, et judid  ristirahwale häddas head teinud, ja kulen nüüd jälle. Löuna pool Wennemaal, Odessa linnas ja ümberkaudo, on nemmad 5,38 v höbberubla kokkopannud ja waese ristirahwa heaks Siriamale saatnud, kedda Türklased seal minnewa suwwel paljaks risusid.  Sedda  kuuldes on meil Judarahwast rööm, agga  ristirahwast hirm; sest on karta, et lassewad judid hea teggudega enneste ette joosta. Höbbe tulleb taggasi. Uest höbberahhast,  mis hiljuti tehti, on jubba 6W,WV rublaPersiamale küllasse läinud, muist sallaja,  muist awwalikkult; agga sel höbbedal peab suur koioiggatseminne ollema. Persiamehhed  ollid esmalt wägga aggarad sedda püüdma, agga tagga jarrele on nad arro sanud:  põlle nenda hea, kui wanna höbbe otti; nüüd wahhib se penike höbbe nende kukrudes ja tahhakS taggasi tulla, sest et PerfiamaM hinda ei maksa. Sõnnumed wõeralt maalt. Jtalia maalt. ilht ja teist. Ninukker  kui kunninga Prantso südda Gaetast lahkudes  olli; ni paljo kui temma abbikasa silmawet  mallanud; ni kurwad kui need ollid, kes Gaeta piddid mahhajäma ni üllewägga  römus on mu Ztaliama. Ni pea, kui Gaeta langeminne tutwaks sai, mürrisefld suredtükkid,  köllasid römopassunad ja pöllesid autulled; suurde linnades, nago Tunnis, Neapolis, Mailandis, Genuas, Wlorentsis :c. ei teadnud rahwas, mis piddid teggema. Kunningas  Wiktor Emanuel olli isse se kord Mailandis  ja just teatris, kui telegrahw sönnumed  senna toi. Oh, sedda römo! Rahwas ei teadnud, kuida nad piddid öiskama. Nendap  siin mailmas ikka on: mis ühhele römo teeb, teeb teisele kurbdust. Gaetas silmawessi, löhhutud maiad, surno kehhad muial ümberringi  römoöiskaminne, wöidolaulud, autulled.  Se on nenda mailma käik. Ztalia Parlament ja tronikönne.  Kuida minnewa kord jubba nimmetasime,  ollid Jtalia rigiwannemad omma kunninga  ümber Parlamenti kokko astumas. Nüüd on nad kous ja kunningas on neile ka tronikönnet  piddanud, ning se olli lühhidelt neada: „Senatorid ja rahwa sadikudl Tänno Jummalale,  Jtaliama on pea üsna pri ja ühhendud ning annab ennast nüüd teie tarkusse holeks. Teie murre on nüüd temmale nisuggusid seädussi Lehha, kui tal tarwis on, et möiks kindel olla. Mitto fadda aastat nõudis Jtalia ühhendamist, nüüd on ta ühhes, tehke teie nüüd, et ühte jäeb ja kinnitud saab. Prantsusse keiser on kül omma  sadikut meilt ärrakutsunud, agga seläbbi mitte meie waenlaseks sanud egga meie ühhendamisse mahhele tulnud. Meie tänno temma heateggemiste  eest peab jama, sest ta armastab meie rähmast.  Jnglisma on meie poolt, sest et meil nenda tehha, kuida olleme teinud, õigus on. Preisimaal wallitseb nüüd üks kunningas, kes tõt ja õigust armastab. Ma ollen omma sadikut temma jure saatnud ja lodan, et temma ja keik Sakslased aega möda arro samad, et meie ei wöinud teiseti tehha. 69