nende seast omma palga rahhaga neid aitab ja tele juhhatab. Teiseks on igga nore mehhe kohhus, ennast  liso alla heita, kui nekrudi wötminne on ja mitte omma ikket liggimesse kaela peale tõrjudes  kawwalal wisil wallast wälja tikkuda. Möttelge issi järvele: kui ühhes waldas nellikümmend  meest olleksid, kes liisko peaksid wötma  ja nende seast lähhäks kakskümmend enne liisko ärra, kas siis need woiksid sellega rahhul  olla, kedda nüüd sunnitakse, nekrudi arru  täitma, otsego olleksid keik weel waldas ollewad? Ei mitte! Teie teate sedda asja selgeste kül, et lisu wötjatel nukker meel on, kui kaks ehk kolm hinge lisu wötmisse eest pelgo läinud ja teada ka, et needsinnatsed kohto  wäärt on, kes mitte ei tulle liisko wötma, kui kohhus neid kutsub. Sellepärrast, kui jo üllema wallitseja poolt nekrudi wötminne on kulutud, mis sedda puhko (tännawo) 23. Mihle  ku päwal keige kõrgema kässo läbbi sai seatud ja kinnitud, ei siis wald ennam ühtegi tohhi ärralasta, ei teise walda, egga wäe alla nekrudiks ärrapalgata, senni kui nekrudi wötminne  on löppetud. Minnewa aasta selletadi sedda kubbermango seitungis nummer 90 ärra. Ärge pange siis immeks, nored wennad, et teie kawwalus mitte ei flggind. Teie mõtlesite  : pea kinni! nüüd on aeg linna minna, ja kubberneri herra käest rahha palluda; waat mis se aitab, soldatiks peame ikka minnema, lähme siis rahha eest, same ommeti hästi liku jua. Agga walle! ei pois enne ei sa punnast polluskid, kui pääw pärrast Wastla päwa; õlled  sa siis weel wallali, minne kui südda kutsub,  ja palka ennast nekrudiks ärra. Meie suur ja armolinne Keisre Herra on sedda 18. Jürri ku päwal 1861 aastal seadnud, et Eesti  Ria- ja Kuramaal kolme nekrudi wötmisse aeal iggaüks kelle peale liisk langeb ja kellel sedda jöudo on, ennast 570 rubla eest woib lahti osta. Nüüd agga on selle seadusse põhja peal tullewa Neäri ku 15. päwal wiimse nendesinnaste kolme nekrudi wötmisse hakkatus  ja 15. Küünla ku temma löppetus. Kül on neid wähhä, kes targad ollid ennast warmalt  ärrapalkama ja 570 rubla wasto wötma; nüüd odako künni jälle sedda lubba sawad. Minnewa nekrudi wötmisse aeal on meie Eesti  Ria- ja Kuramaal üllepea l 636 meest ennast  lahti ostnud ja igga mees omma 576 rubla wäljamaksnud. Krono ei tahha mitte üht koppikat omma kassuks mahha arwata sest hinnast, mis lahti ostjad maksnud, waid annab selle rahha terwelt jälle neile, kes hea melega ja ilma sündimata ennast nekrudiks palkab. 576 rubla on üks suur tük rahha  ja jätkaks kül, mõnda perrekonda jälle ühhe mönnusa seisusse sisse sata ja ka sellele, kes sedda ommade tulluks nõuab, üht hõlbust pölwe  kronut kenides, jaggada. Seal olli ka meie suur ja armolinne Keisre Herra omma  heldusse ja armo läbbi sedda seadust kinnitanud,  et need, kel jöudo käes, omma rahha  teiste heaks piddid wäljcl maksma, ennast lahti ostes, ja et jälle waesemad, kes mitte ei milgil wisil ni suurt rahha ei woinud tenida,  hõlpsaste ka rahha mehheks saaksid. Kes rahhaga mõistab ümber käia ja kel maea piddalik meel on, kül se teab mis 576 rubla tähhendawad ja mõistab ka ärra, mis kasso sest on, kui ta issi hea melega kronut tenima lähhäb, ilma et saab sunnitud. Pange siis süddamed köwwakö, ja olge waprad  liisko wötma, ehk ennast lahti ostma, ehk ka parrast ärrapalkama! Ei krono tenistus põlle laita. Mis soldatil wigga ellada? Krono  annab temmale mona-wakka ja ridid, panneb  mehhele sapad jalga ja nokkaga karbusse pähhä, otsego peio - poisile. Kes issi püab wisakaste ellada ja ennast üllespiddada, tulleb aeg ehk saab wimaks underwitsaks ja tressi kandjaks; mõnda ehhitakse weel rahhaga rindas.  Soldatil on pealegi köwwa õigus, sest temma on krono mees. Ommalt maalt. Riast. Mõisnik ude kokkotulleminn  Kuida kuulda, peawad Lihwlandima  möisawannewad selle ku hakkatusses Ria linna kokko tullema, konwenti piddama. Mis asjad seal sawad ette tullema, ei tea meie praego mitte, waid sest same pärrast kuulda. 386