olle mingisuggu usko, ellopaika egga taggawarra. Wibboga laskma ja warrastama olla nad meistrid, muud middagi. Ümmisedes ja keelt lukfutades peäwad nad räkima. Linnas ei olnud neid mitte nähha, ehk ei juhtunud mo silma. on igga sure tõde peale iggal pool hakkajad. Meie aeal tehti merrelahhe suhho suurt kiwwitammi, et laened ni laewade peale ei peaseksid, mis kül tarwis on. Linnast käis ka raudte Konstantsia  winamäggede lähhedale. ° >, Wihma faeab siin wägga arwa. - Meie aeal ühhel pühhapäwal palluti linna kirrikütes wihma parrast Jummalat ja immel, ennego palwe loppis, hakkas wihma saddama, mis innimessed kaua ootnud.  Jummal ei lasse ennast ial ilmasjata palluda,  kui agga palwe süddamest tulleb. ~Siin Kap-liknäs piddasime meie ommad löulopuhhad ja uut aastat ärra. Kesk pallawal suisel aeal olli meil raske uskuda, et nüüd Jõulud ollid, mis kodd-o pakkase külmaga ollime harjunud piddama. Laewa peal said pühhad ausaste peetud, mu rahwa! neid omma Kalendri järrele ei olnud. Madrustele anti 'pühhade soki ja jokt ja kaptein Msüs meid Neäri laupäwa öhto omma jure wöerussele,  mis tarwis ta linnas mönned parremad road olli walmistada lasknud; agga piddo sai peetud  ja road jäid tormi parrast linuna se kord ja teine kord, .kuuni 9. Januaril kolmandamal korral wöit temma katte jäi jä kallid road laewa peal said ärrasödud. ~Olgo nüüd sest kül. Meie assi ei olnud kusgil kauaks seisma jada. 4. Januaril läksime siit jälle eddasi India merde ja seal ikka hommiko pole. Mona huikas ollime ka mönned Kapma härjad  kasawötnud, mis tuggewad lomad on, lühhikese pakso kaela ja wägga sure sarwedega. Eöst otsa ollid M perrud ja pörmitsesid, agga kui mertö peal hästi wmtsutada ollid sauud, jäid waggasW uago lambad.^ Nõuda kaugele üllatas meie sõbra teine kirri. Nüüd ötame jälle, künni meile omma reisiluggu eddasi kõnneleb. Ommalt maalt. Görro makonnast. ja karjatse mällestus.j Urwasto kihhelkonnast  kirjutakse meile: „Meie kirriko jures on tännawo 3 tähtjat päwa lummal nähha annud. 1) wanna õppetaja  surremine 10. lunil, 2) ue õppetaja ammeti  peale seadimine 17. Sepibr. ja 3) meie ausa köstri 25 - aastane ammetipühha 5. Oktbr. Seks Mid kõik walla koolmeist. ja kahhe Antsmõisa  mit:nesuggused ammetnikttd kokko tulnud, Ledda hommiko warrra lautoga üllesärratama ja õnne sowima. Ka meie uus õppetaja Stein olli koggodusse assemel tännokõnnet piddamas ja piddas pühhäpäwal kõige koggodussega tännopalwet,  et lummal ka eddespiddi tedda wõttaks hoida koggodusse rõmuks. Ka mõnued mällestusse  kingitussed on lemmale sel päwal armastusses  antud ja armastusses ka wastowõetud. ,Mnt mis ma piddin ütlema, kas siin meie õnsast wannast õppetajast middagi ennam üttelda  ei olle, küi et ärrasumud ja mahhamaetud? Meie õnnis õpp. Reinhold Gutglük, kes 34 aastat meie koggodusses tööd teinud ja wässimatta waewa näinud kas se illus on, kui meie koggodusse koolmeistridest kegi iemMa mällestusseks  sõnna ei tea üttelda ja lassewad üht wõerast sedda hilja tehha, mis neil warra õlleks piddand tehtud ollema? Mõttelgo isse järrele. Ehk kas ... . . . . olgo peale. Kõik WZrro praoskond teab, kui wäggewa sõnnaga mees meie õnnis õppetaja olli ja kuida temma mõnnusaste Zppetas. Peale selle ellas temma kui innimene innimeste seas teistele eesmärgiks. Mitmed tullusad prügid ollid temmal jures. 1) Olli pruut wannem kui peigmees, siis ei Pannud temma neid naljalt mitte pari, mis läbbi paljo pahhandust taggasi hoidis. 3) Kui pruutpaar luggema tullid, mis igga laupäwal ettewoeti, siis ei kulutanud temma neid teisel päwal weel mitte Mahha, waid andis näddat aega järrele mõttelda; km näddala parrast taggasi tullid, siis said mahhakuluLud. 3) Lauarahwa jures olli temma onsäl se Pruuk, et igga kord, kui temma end laua õnnistamisse jures rahwa pole poris, piddi laul wait jäma, et Mk temma sõnno wõisid kuulda; ue laudkonnaga hakkas jälle uus laulosalm. „Wägga mõnnus olli temma wiimne koli arroandmine. Seal kuulsime, et kõige parrem olnud koliüllewatajate ees M. kool, mis alles 2 aasta eest assutadi, ja kõige sandim L. kool, mis jubba 25 aastat seisab. Muidogi panni koggodus immeks sedda kuuldes, et muuna kannast  targem olla. „Onsa õppetaja haigus turis 3 näddalat ja Pällus temma wiimse otsani koggodusse ja temma laste eest, et Jummal neile tru hmgekar- 339