Perno Postimees ehk Näddalileht SZ. 1869 KAues keffnäddal 4. Junil.^ aasta Ses lehhes seisab. Harri pöldo, agga ärra kurna sedda, ja pea õiget seemne järge. Ommalt maalt: Peruust: Äedmkude kurbtus. Pöllomeeste selts. Sola wargus. Riast: Au- märgid. Tartust: Rõuged. Kuramaalt: Ued sillad. Peterburgist: Keiserlikust wamilist. Nore Surewürsti sündimisest. Uus Aksis. Moskwast: Õlle-luurjate  surm. -- Kreutsburgist: Koli asjust. Poltawast: Rööwlitest. >— Liwnist: Tullekahjuft. Wö eralt maalt: Saksamaalt: Wormsi konwerents. Austriamaalt: Egiptuse wiitse kunningas. Jtaliamaalt: Leppitus.  Prantsusemaalt:  Ued ministrid. Teadaandmised ja kulutused. Harri pöldo, agga ärra kurna sedda, ja pea öiget seemne järge. i. Eeöti-Pöllomees juttustab ommas wiendamas  numris sest asjast wägga mönnusaste ja öppetlikult ja st se meil teada, et igga pöllomees  selle küllamehhega weel sõbrust põlle teinud,  sest et ta alles uest aastast sadik meie maal käimas ja wiet korda meie toa uksest sisse astus; sepärrast tahtsime temma tullusat öppetust ka teile könneleda ja sellega nago takka nihhutada aidata, et teie ka temmaga tutwastust teeksite. Uskuge wennad, ta on tõeste üks löbbus lahke kelega tark nõuandja ja mis ta konneleb, selle! on omma ossa rammo sees. Meie peame iggapäwaga ommas töös ja teggemises eddasi minnema, kui ommast  palle higgist ja waewast suremat kaöso tahhame sada ja meie põllud sedda andma, mis meie ja meie ommakste üllespiddamine tarwitab , ja sedda ei woi meie ommast peast tehha, waid seks peawad kargemad meid ai- kama ja sedda teeb nüüd Eesti-Pöllomees, et ta meile sedda öppetab, mis meis issi weel ei tea» Kuulge siis, mis ta könnelsb: Jggaüks tössine issama armastaja, iösiärranis igga pöllomees, kes lusti ja armastusega  omma ammetit peab ja temma laiust ja süggawust tunneb, piddi tõeste ennast romustama, et ka meie Eesti pöllomeestele ehk tallonikudele pöllomehhe seitungi wäljaandmise läbbi wöimalikuks on sanud, ommas töös ja tallituses laiemalt teadust sada, üht ja teist järrelkatsuda :c. Wägga tähtjas ja tarwis on, et ka tallo pöllopiddajad nenda eddasi astuksid  ja parrema korra peale saaksid, kuida se luggo õnneks jubba möisade peal on ja weel ennam saab ollema. Meie peame kül tunnistama, et ka tallo pöllotö ja piddamine sest sadik, kui rahharent on prügiks sanud, isseärranis weel seal, kus rentnikud pärrispiddajaks  sanud, jubba hea tük parrem eddasi lähhäb; agga se ei tulle weel mitte sest, et pöllomeeste tarkus ja mõisterikkus'sekäbbi suurt õlleks kaöwanud, waid paljo ennam sekabbi, et neil sest sadik ennäm aega keik omma