JnglisMemlt. Et keik uhhes mõttes poste/ sedda näitab allamal sündinud assi. Sealatsed rigiüllemad woi ministred on ommas  koos ollemises jubba mõnda korda selle küssimise ülle: kas üks mees woib omma surnud  naese ödde naeseks wötta, waielnud, agga ialgi mitte malmis sanud. Nüüd wimasel aeal on ühhel jälle se mõtte olnud, kui jälle kokko lähhäwad, sedda küssimist ettepanna ja katsuda asja ükskord selgeks tehha. Se keige parrem wastus selle küssimlse peale on, ütleb üks teine, mis kaddunud lord Palmerston  ühhes nalja juttsramatus ütleb, ja seal seisab: „Kui auwäärt lord sestesamma asja pärrast küssitud sai, wastas temma nalja kombel  naerolikult: On ühhe mehhel se on, omma  naest matta ja ta sesuggune nar on, jälle teist kossida, siis wötko ta Zummala nimmel ärrasurnud Naese ödde naeseks ; põlle tal sest naesewötmisest suremat kasso, siis ommetige se, et tal ük s ämma eit kaelas on." Amerikamaalt. Sealt ma seitungid könnelewad  ühhest hirmsast lõust, mis Kubas sündinud.  Sennorita Aldama, ühhe Kuba aedniko noor tüttar, on ühhe teatre mango aeal omma issa tolis istunud, kui korraga Külm rahwa mässajate-laul ettetulnud ja lauldud sanud.  Seal olla tüttarlapse pahhema rinna peal üks tärn nähtud, kelle ümber need sennad  seisnud: ..Kaua ellago priirnk Kuba." Sedda nahhes tõusnud römo viskamine teatres  ja tüttarlaps tõusnud ülles, et kummardades  tännada ja nipea, kui omma pengi pealt olli üllestöusnud> lendanud ühhe Spaanlase püstoli kuul ta rinnust läbbi, et surnud mahhalangenud;  Spaanlane sai nikohhe ühhest Umerikaanlasest,  kes Sennorita Aldama lähhedal istus, mahhalastud ja selle järrele olli keik teater täis kärra ja tülli, künni Spania joamehhed  tullid ja rahwast teatrest wälja aeasid.  Guppi maea heaks on Eesti kogguduse lige M. A. kinkinud pole wassikast ja mönni toop tango. Kirjawastussed. J. S. T. Olleme kätte sanud ja ka kohhe prukinud. pwdeme agga nattuks lähhendama. C. T. W. Olge terwe. Kuida näete olleme kohhe prukumh.  Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 11. März 1869. 87 Teadaandmissed. Perno rae-kohlo põiest kujutakse keiki ja iggaüht, kellel pankroti jänud 2. gilde kaupmehhe Johann Friedrich Fabriziuse ehk temma nimmel kauplemise  käest middagi õigusega nõudmist peaks ollema,  kue ku aea sees, se on keigehiljemast künni 16. Juni ku päwani 1869 rae - kohto ette omma mölla surust ülles andma ja tõeks teggema, mis peale selle termini ennam wasto ei wöeta; otse nendasammoti kutsutakse ka neid, kelle käes temma asjo ehk kes temmale wölgo, sellesamma aea sees raekohto  ette, neid asjo kätte toma ja wölga ärratassuma;  jättab kegi sedda Leggemata, langeb pärrast  kange trahwi alla. Pernus, rae-koea peal 16. Januaril 1869. Rae-kohto nimmel ja selle polest: Justits pürjermeister F. Rambach. M 152. Sikkertär Schmid. i Peale selle, kui siit möldre Tönnis Grünbergwarra  konkursi alla langenud , samad keik ja iggaüks, kellel nimmetud möldre käest õigusega nõudmist ehk samist on, seläbbi kutsutud ommä wölga ja samist selle kulutuse allakirjutud päwast arwata kue ku aea sees seäduse järrele Perno raekohto  ette üllesandma ja sedda tõeks teggema, et tal tõeste temma käest sada on. Ühtlase antakse ka teada, et pärrast sedda termini keddagi ennam kuulda ei wöeta. Ka neile, kellel temmale maksa ja kelle käes temma asjo on, antakse teada, et sedda üllemal nimmetud, kue ku aea spes nudimata  rae-kohto ette peawad ärramaksma ja asjad seßnä tõmä, kui mitte seäduses kinnitud trahwi alla ei tahha langeda. Pernus, rae-koea peal, 22. Webruaril 1869. Raekohto nimmel ja selle polest: Justits-pürjermeister Fr. Rambach. M 539. Sikkertär Schmid. 2 Perno-Ria allewis I. kwartalis ollewad ühheksa linna kruntrahha platsi M 19, 23, 24, 25, 26, 34, 38, 39 ja 41, mis tünnini allewi kallameeste käes ollid, sawad 13. Märtsil se aasta, enne lõunat  kello üksteistkümmend kassa-kollegiumi jures awwalikult rohkema pakkujale krundrahha peale wäljaantud. Pernus, kassa-kollegiumis 27. Webruaril 1869. (M 64.) 1 Liwima Landradi kollegiumi polest antakse seläbbi teäda, et se aastane tallohobbuste näitus ja katsumine  ning au palga jaggamine 7. ja 8. Juni ku päwal Tartus ja 16. ja 17. Augustil Wolmaris  saab ollema. Rigas , rüütlite maeas 27. Januaril 1869. (M 80.) 1