Perno Postimees ehk Näddalileht 5L 50 tSSS Kues kesknäddal 1. Augustil.^ aasta. Ses lehtis seisab: Eesti telest. Ommalt maalt: Tännopalwe. Omma pessa on omma pessa. Suur torm. Kingitus. Keigeüllemad küllalissed. Keisri-paar Libo linnas. Mällestusse-rahhad. Armastusse anded. - Kortsude hrük. Uus haigus. Wina-surm. aeak WL e - ralt maalt: Japani sadikud. Eesti kelest. „Postimees" -M 25 ollems lehhe nurga peal lühhidelt nimmetanud, kuida meil nöu olli kelekergitusseks mönda uut sönna üllesse wötta, et ühhe sönnaga sedda wälja üttelda, kuhho meil Muido 2 ja Z sönna tarwis on. Kuida rahwa möistus ja öppetus, nenda ka nende keel. Meie eestikelel, kuida igga tundja teab, on weel mönda sõelumist ja tulamist tarwis ja saggedaste tulleb sönnadest pudus, kui sedda ehk teist wöera kele asja meie keles tahhad nimmetada. Äega möda täieste jarrele  katsutud ja ärraprowitud keleöppetusse ramatuid peame ikka alles targema meeste käest ootma. Mis siis immeks panna, kui weel mönnesugguse pudusse peale kommistame ja iggas makonnas, kihhelkonnaö, ja tihti weel iggas wallas isse wisi sönno leiame, ja sellepärrast keik möttid ja asjo öige sönnaga wälja üttelda, keikil pudus on. Kes seal juh- hatada mõistab, se juhhatago, juhhatust on wägga tarwis. Keik keled on aega möda sönnade põiest rikkamaks ja könne känude põiest  köibamaks läinud ja neid wjlitakse ja poleritakse  allati eddasi. Rahwas, kes tund mis - ses ja öppetusses eddasi lähhab, ei wN owms keelt harrimatta ja üksluiseks jäeta. Targem su ragib targemaid sönno. Ses asjas nödra jöudo möda nattuke abbiks olla, õlleks ka „Postimehhe" nöu, ja sedda on Lemma ka üllemal nimmetud numris tahtnud tehha. Agga  seal tulleb nüüd üks aus cestikele tundja ja „Postimehhe" tru abbimees Järwamaalt ja ütleb: Pea kinni, wennake, ma tahhan sulle middagi pauna pista; wi teistele nähha, et se, kes parremat teab, wöiks parremat tunnistada.  - No miks ma sedda ei peaksin teggema? Kui kül keik mitte wastatud ja parrandud  ei sa, hakkawad mitto ommeti isse omma kelemurde ülle järrele mõtlema, ja se on jubba hopis ennam, kui muido mötlematta sönna sönna järrele suust walja üttelda, ilma et kegi teaks, kust igga sönna tulleb ehk mis pöhja peal ta seisab. Kui wanna Shamil Kaluga linnas kulis, et wenne lapsed wenne kolides weel wenne keelt õppisid, siis panni ta sedda wägga immeks. Mönni Eestimees õlleks wist ftddasamma teinud, kus iggamees