teggema ja meile andma, mis meile tarwis lähhäb. Eks sealt siis sa nurrinat ja kärrinat  kül. Agga teie mo Eesti õed, küllad teie arro sate, mikspärrast ma sest asjast kõnnelen?  Noh, ma lodan. sJtalia Üks Prantsusse seitung  teab kulutada, et Jtalia kunningrigi asjade  öiendamissed warsi jälle peawad kassile wöetud sama. Annab ka sesamma seitung Wenetsia rigi asjust mõnda teadust. Austria poolt olla jutto tehtud, et Austria wägge Wenetsiast  muist wähhemaks piddi sama, agga ommeti on nähha, et keik asjad sedda modi kandwad, nago õlleks jubba söa-pulma laupääw  öhto käes. Peshiera lin on ni suritükka  täis toppitud, nago peaks Home päe tants lahti minnema. Werona lin omma wä'ggewa  battareidega ja ka Witsentsa- ja Pawia linnad on ni wägge täis, mis kubbiseb üsna, et muud nähha ei olle kui Austria wäe mundre kandjad. Mis se tähhendab, sedda nad meile ei olle üttelnud. Inglismaalt. sMerre sees tele- lnglased on ikka Inglased, wötta ehk jätta: mis peale kegi mu ei tahha mötteldagi,  sedda nemmad jubba tewad, mingo aega mis lähhäb, ehk kullutago mis kullutab, nemmad ommast ussust järrele ei anna, kui üks assi agga igganes wöimalik, siis ta peab minnema. Kas nendel Temsc alluse tunneliga  wähhä teggemist ja kullutust olli, enne kui sest asja sai, agga se piddi minnema, —ja läks. Agga kas se nüüdne ettewotminne  ka nenda lähhäb, sedda ei tea minna kita. Kord läks kül se telegrahwi traat, mis Jrlandi  sarest Amerikasse wälja läks, raisko, agga selle pärrast ei anna nad weel omma ussust  järrele: pannud nüüd omma sure laewa kahhe wähhäma laewa seltsis, mis kui härjapölwe  mehhed sure Koljati körwas, jälle uut trati weddama, ja olla jubba hea otsoke trati sisse lastud. Mis sest saab, sedda nemmad praego ka parreminni ei tea kui meiegi. Rägiti  kord ka sest, ja anti jubba selle ülle hea käppo täis planisi rigi wallitsusse kätte 7 et wäina peale, mis Prantsusse ja Inglisse wah- hel, silda piddi tehtama, mis ni kõrge, et keige suremad laewad keige mastidega tükkis silla alt läbbi piddid woima käia. Kül need mehhed siis mõnda weel teeks, kui nad woiks wele waljad suhho ja tulele päitsed pähhä  panna. Löppetuseks peame söbro palluma, mitte pahhaks  panna, kui sest ja selle järgmisse numrest  wahhest mõnda mätlikke ja künklikke leidwad,  - manna paunamees läks nattokesseks aeaks Peterburgi meelt jahhutama ja andis senni pauna ühhe teise kaela, tulleb jo marsi taggasi, eks siis sa aega möda jälle keik õigeks.  Eks m'e pea tale ka nattokesse mele jahhutust sowima, peab jo mehhike muidogi aasta otsa hommiko warra ja öhto hilja ikkes ollema. Kirjawastussed. F. L. St. T. Tänname söbralikko mele tulletamisse eest? tunneme, et se-sojast süddamest tulnud. Muist leiate jubba siit, muist on lialt tuttaw. 245 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 27. Juli 1865. Teadaandmissed. Perno linna politsei kohto polest antakse iggaühhele teada, et jäärmargi podide sees ja nende liggidal pibo ja siggari suitsetaminne keeldud; kes kelo wasto teeb, saab kohto seaduste  järrele trahwitud. Politsei kohto körwamees L. W. Sternberg. Sikkertär E. v. Borg. 3 Tammiste mõisa wallitsusse polest antakse seläbbi keikidele teada, et seal tännawo aasta 1865, ja eddespiddi 2. ja 3. Septembril üks weiste-, hobbuste- ja kauba-laat saab petud. Lada plats saab ollema Runa-oea kaldas wasto  Räma piri, möda te äärt männikust künni mõisa põldudest sadik, selle laggeda platsi peal. Wisipärrast harritud Pühhato makoht ehk ka sealt tallo ma üksi, Perno postmaante äres, 76 wersta Tallinnast, Eestima jaus, on alwa hinna eest osta sada. Selgemat teadust woib mõisa perremehhe käest sada. 2