Lakse. Teeb ta agga sedda, siis on Lemma kohhus  ka omma naest ja lapsi, kui tal neid on, ennese jure wõtta. Sesamma õigus on ka neil soldatidel, kedda pilleti peale koeo lastakse. Nemmad woiwad iggal pool ellada, kus tahtwad. Kes krono tenistusse peab minnema, selle naese ja laste eest peab koggokond murretsema. Tulleb  soldat taggasi, siis ei olle temmal mõisniko egga koggokonna lubba tarwis omma endise koddo paika ellama tulla. Kes agga wõera koggokonda tahtwad assuda, neil on lubba tarwis. Assuwad  nemmad ellama, siis antakse neile ministre herra mõistmist mäda abbi, mis 1867. aastal 20 rubl. mehhe peale on. Kes ennam tööd ei wõi tehha, neile antakse 3 rubl. kuus; nõndasamma  ka neile, kes haigusse ehk wiggadusse parrast lahti sawad ning tööd ei wõi tehha. Kõik mu holekandmine lahtilastud soldatide eest tallitakse ülleültse antud seaduste järrele. sKõlwato koggokonnaliikmed.j Nende p olest olli enne seadus nõnda, et neid, kes omma kõlbmatta ja meleparrandamatta ello läbbi koggokonnale pahhandusseks, waewaks ja ilmasjata külluks ollid, lükkas koggodus wälja ja neid sadeti tühja male ellama. Sedda seadust mudeti 19. Augustil 1865 ni kaugele ümber, et koggodus neid wallitsusse holeks andis, kust nemmad passid said ja 6 kuud koggokonda wõisid otsida, kuhho neid ehk wasto wõeti. Sedda on nüüd liggi 2 aastat katsutud, agga sealt ep olle head wälja tulnud, waid mitmed  on uut koggokonda otsides kes otab raisko läinud innimessi? omma wanna pahha teggusid eddasi teinud ja ühhe koggokonna assemel  mitmele kahjuks olnud. Sepärrast on endine  seadus jälle ülleswõetud ja 12. lunil Keisri polest kinnitud, et innimessed, kes omma kurja ello pärrast koggokonnas ei kõlba ellama, warsi Sibiriamale sadetakse, kus ka msugguste koht on. Kronstadti saddamas on kange torm 13. lulil suurt kahjo teinud. Ehk kül tund kestnud, on ta ommeti ni hästi kauba- kui sõasaddamas Paljo laewo ankrust lahti kiskunud ja neile paljo kahjo teinud. Ka linna sees on ta omma lahkumisse  tööd teinud, mitmed kattuksid pealt ärra winud ja tuhhande kaupa akna rutud purrustanud.  Õnneks ei olle innimeste surmast kuulda. Nikolajeivist sm usta merre ärest.j Jakobipäwal, 25. Julil kello pool 10 enne lõunat  on Keisri Herra ja Sumwürst Vladimir  Meksandrowitsh hea Lerwisega Nikolajewi  linna jõudnud ja poolteist tunni puhkamisse  järrele kello 11 aurolaewa „Tigeri" peale läinud, mis Neid merreteed lõunapoole Krimmi poolsare otsa Liwadia lossi wiis. Seal on nüüd meie kõigeüllemad Rigiwannemad omma sure rigi kõige lõunapoolses serwas sui aeal ellamas. lummala armosilmad walwago seal ja iggal Pool Nende ülle! Wõeralt maalt. Saksamaalt. Et Prantsus Saksa ja Dani nurrisemisse wahhele tükkis, mis neil Shleswigi raja parrast on, olleme meie jubba üttelnud. Agga temma sõnna ei maksa kaugelt ennam sedda, mis enne maksis. Warsi Parrast sedda aeas Preislane kulmo kortsu ja küssis: „ Prantsus,  mis sul Saksa asjadega teggemist on? Tahhad  sa tülli, siis ütle selgeste wälja, minnopärrast  hakkame peale!-' Agga sedda ei tahha egga wõi Prantsus weel praego mitte; ei olle temmal weel abbimehhi egga põlle isse ka täiste walmistud, sepärrast tõmbas sabba reide wahhele ja tagganes taggasi. Walle wabbandus Piddi jälle aitma. Kõik Prautsusse zeitungid kollasid selle järrele: nende keiser olla Preisi naber ja söbber, temmale ei olla melegi tulnud asjade wahhele tungida, mis lemmasse ei putu: olla muido tulest wõetud tühhi jut ja mitte tõsst. Ja ommeti teab kõik mai lm, et Prantsus püdis wahhele tungida. Agga kui rebbane nori kanno, mis järrele ta su wet tilgub, kõrgest õrre pealt kütte ei sa, siis ütleb ka: „on liig waunad ja tuima lihhaga, ma ei tahhagi neid!"  Temma  suremaks süddame walluks näitab Preislane weel pealegi, et Prautsusse käest mitte lubba ei küssi, kui Kili linna saddamat täieste sõasaddamaks  lasseb tehha ja Türgi ma asjus liggi hakkab  räkima, kus werrewallamine mitte sel innetumal  wisil kaua ei wõi eddasi minna. Austria ja Prantsusse sõbrusse seadussest, mis Napoleon ni hea melega Püab kokko sõlmida, rägib nüüd kõik Saksama. Sel wisil püab temma Preisi wäe kaswatamssele tammi ette tehha ja seks on Austria abbi lemmale kõige 245