sid raud platisid tellinud Lgga plaat on jalga pik, 10 jalga lai ning kalub 8400 puda. Jubba neil siis ka omma ossa paksust, kui üks ainus plaat ni raske on! Nende platide sisse sawad sesuggused assemed  leigatud, kuhhu sured tükkid parrajaste sisse passiwad. On nad selle töga üks kord malmis, siis tahtwad enne omma sure tükkidega katsuda, kui tuggewad nad olla. sPola Üks wenne seitung juttustab sest, kui paljo Preestrid Pola mässamissest  ossa wötnud ja parrast hirmuga wäljamale  pöggenenud, olla liggi 200 meest. Surem  ossa neist olla Parisis ja Roma linnas warjo paika leidnud. Neist P õlakatest, kes Austria male ollid pöggenenud ja seal mängis  ollid, on liggi 1000 meest Meksiko male wäe-tenistusse heitnud ja liggi 200 pallunud ennast Wennemale taggasi sata, kus tahtsid armo palluda. Parist linnas lasknud 80 Pola j ostkud ennast Suetsi kanali kaewmisse töösse palkada, kedda nüüd Egiptusse male sadetud. Bessarabiast. Need pahhad  lomad ei tahha sealt maalt weel mitte otsa sada, waid sigginewad ikka jure, kui kül ka monned otsast Siberi male lähwad; mõnned  neist olla koggoniste liig julged ja häbbemata.  Hilja aea eest on üks sesuggune jultund  loom mitmede möisade peale kirjade läbbi teada annud, et nad sel ja sel aeal senna samad  tullema, kus siis ka laud hästi kaetud, head road peal ja keik mis weel üllespiddamisseks  tarwis ning peale selle ka hea kord rahha nende tarbeks malmis pandud, et kui nad tullewad, siis ennam aea-wiwitust põlleks.  Jättab mõisa herra sedda teggemata, siis ärgo pango ta pahhaks, kui nad keik puhtaks  wöttawad, mis tal on ja ta issi püssi rohho haisoga tuttawaks woib sada. Kas need ramatud rööwlide pea-perremehhe omma kirjutud, woi on monni mu neid temma nimmel  kirjutanud, põlle selgeste teada. Need mõisa wannemad, kes sesuggused ramatud sanud,  põlle sedda asja mitte kohhe kõhtudele üllesandnud, waid issi omma meestega kutsmata  wöerid odanud, kes agga ommetige tul- lematta janud ning neid ilma asjata odata lasknud. Se polnud koggoniste laido wäärt, et nad neid nenda otasid ja issi omma wäega tahtsid wasto wötta, agga ommetige õlleks se parrem olnud, kui kohhus sest ka kohhe õlleks teadust sanud. Parrast, kui politsei sest olli teadust sanud, olli ta wahhed wälja läkkitanud,  kes ühhest mõisast teise käisid, ning neid kinni tabbasid, kedda arwasid mitte õigusse  te peal kondiwad. Wõeralt maalt. Preifimaalt. sSleswig-Holsteini laewad Dani plaggu Üks Wlensburgi  seitung könneleb: ..Tunnini purjutasid Sleswig-Holsteini laewad ikka weel wanna modi Dani plaggu al iggas paikas ja piddid sellega rahhul ollema, mis Dani konsulid nendega  teggid. Olli neil saggedaste kül ka raske  nende tahtmist tehha, agga mis woisid waesed  mehhed parrata, sest ni kaua kui ommal weel polnud, piddid sellega leppima ja söa aeal ei woinud nad teist sada. Et nüüd agga  jälle rahho aeg käes, kus endised seggadused  keik mödas, sepärrast sowiwad nad ennestele  nüüd omma ma plaggusid sada, kelle al woiwad ühhest kohhast teise purjutada." Kes neile sedda peab andma, sedda ma ei tea; noh, eks nad isse tea, kelle käest sedda peawad  küssima. Et Saksama sured rigid Sleswig-Holsteini  asjad nenda öiendawad ja korda saatwad, et se keige Saksama kassuks tulleb, sedda uskwad  nemmad, egga mõtle selle polest kaksipiddi;  agga nende enneste keskes tikkub nattuke  nurrinad. Preislane ei arwa sedda koggoniste  mitte hea ollewad, et Austria söawäed weel kaua Sleswigi male jäwad, waid näeks et parrem tänna kui Home sealt wälja lähhäksid  ja ähwardab: kui heaga ei tahha minna  siis kurjaga wälja sata. Agga Austriat on selle polest jälle koggoni teised mõtted; ta annab Preislasele sedda wastust: Meie arwamisse  järrele on se paljo parrem ja hertsogi  made sureks kassuks, kui ühhendud wäed senniks paigale jäwad, künni selle ma politika 381