danud ja meie armsad Eestiwennad, ärge kartke nüüd ennam wäetenistusse astudes. sKes ennast wäetenistusse är- Neile, kes ennast teiste eest wäetenistusse,ärramüwad, on Keisre Herra  polest seadus kinnitub, et nemmad omma endise koggokonna laekasse 50 rubla peawad sissemaksma, kellest nende pea-rahha künni ue hinge kirjutusseni wöib maksetud sada. Se seadus ei putu agga mitte linna rahwa kohta,  sest et nende pea-rahha keiserliko Ukasi läbbi 1. Januaril 1863 mahha jänud ja selle assemel maeade maks on seatud. sMaeade maksu  Keigekörgemalt  kinnitud maeade maks, mis pearahha  assemel, on aastal 1864 maksa: Lihwlandimaal  49,360 rubl., Kuramaal 20,330 rubl. ja Eestimaal 13,960 rubla. Lihwlandi ja Eestima  maks on jälle linnade peale ärrajaotud, ja tulleb sedda möda maksa: Rigas 33,409 rubla, Tartus 6248 rubla, Pernus 3034 rubla, Kurresares 1527 rubla-, Wönnus 944 rubla, Willandis 1085 rubla, Wörrus 683 rubla, Wolmeris 583 r. Lemsalus 542 r. Walkas 1064 r. ja Slokis 241 r. Tallinna kubbermangus: Tallinnas 12,253 r., Haapsalus  643 rubla, Rakwerres 562 rubla, Paides 422 rubla, ja Baltiskis 60 rubla. sWennema söa-wäe  Kuiva  Musko seitung teada annab, on Wennema söa-wäe surus, mis sedda suurt riki hoidwad ja kaitswad, praego 600,000 meest, isfi weel kassakad ja need, kes mitte allati tenistusses (Reserven) ei olle. Ühhe sesugguse sure wäe peale wöib Wenneriik kül julge olla, et Eüropa  tülli tõstjad rigid ni pea ei julge Wennerigi  peale tulla, sest et häbbiga peawad taggasi minnema. Et kül Wennemaal sesuggune  suur wäggi on, kelle peale ta wöib surelinne  olla, siiski armastab ta rahho, sest ta on kui üks armolinne issa omma allamatele, kes södda ei salli, mis allamatele sureks waewaks  on. Ei weel ialgi põlle Wennerigil sesuggust suurt wägge olnud kui praego ja sepärrast on ka mönned pissukessed rigid üsna wäggise wakka, et kül jubba msegad tuppes löggisewad. Temma sönna, nago selle keige wäggewama ilmalikko wallitseja sönns, peaksid ka teised au sees piddamä ja hea melega  kuulma. , Polamaatt.  Kaptein  Dawidow on 23. Zanuaril jälle ühhe pissukesse pessakonna (156 meest) mässajaid leidnud, kes ennamiste keik Galitsiamaalt kokko  korjatud, on neid 8 wersta tagga aeanud, paljo ärratapnud, paljo hawanud ja nende käest ärrawötnud 19 püssi, 14 möeka, keik nende söawarrandus ja 33 hobbust. Wenne  poolt põlle kegi langenud egga hawätud sanud. Ikka aurab weel mässamisse tulli! Millal lõppeb ta ükskord üsna ärra?! sArmo pallumisse kirjad.j Armo pallumisse kirjasid saeab nago lund keige Polamaalt,  üllemate ja allamate käest, Warsawi linna kokko; isseärranis on tallorahwas selle peale wägga aggarad.» Wimati tulnud Lublini  linnast jälle üks, kuhhu keik linna koddanikud  ja keik muud linna rahwas, ammetmehhed  ja ka kirriko wannemad ommad nimmed  ja lubbawad keik.truiks allamaks jäda. Ühtekokko olnud 1704 nimme allakirjutud. sWerresandarmide kurri Wlotslawskis on 27. Januaril 13 werresandarmi  Weigeri mõisa peale selle nõuga läinud,  et nemmad tedda tahtnud üllespua. Et Weigeril wallitsusse polest aggase lubba olnud,  üht mitme rauaga püstulit allati ennest jures  kanda ,sepärrast on ta julgeste nende waöto läinud, nende peameest Majewskit kohhe surnuks  mahhalasknud, ühte teist raskeste hawanud  ja need teised on kohhe teinud, et agga toast wälja ja metsa sanud. Nenda on weel ikka loud Polamaal! Oh et Issand neid isse parrandaks! sßööwli Taurini kubbermangus  on 21. wasto 22. Detsembri ku päwa,  osi, 15 söariistadega ehhitud meest Perekope  lähhedal, Pirotski mõisa tunginud, esmalt  mõisa herrat endast ja parrast keik temma  perre kinni Kui nemmad keik iggaüks ommas paikas kinni ollid, risunud rööwlid keik warrandust mis nad agga leid- 61