tusses läksid wiljade hinnad -korraga allamaks ja müakse praego iggal pool 73 kopp. puud» Mlja kaupmeestel pslle lota, et ommast kaubastu  m hölbsaste lahti samad, sest et nende se aaStane wilja saak wägga rohke olnud. Sekna jure tulleb weel, et se aastane liig palla,  nende, Murmani kaldal pütud kallad, mis mitte wägga liig tuggewaste solatud polnud, käest happuks teinud ja nenda ka ennqm sedda põlle, mis nad peaksid ollema. Suur pallawus  ja wihma pudus kuiwatMud jõed ärra, et kallade weddo, mis muido kunm Ustjagi 10 kopp. puud weo rahha maksis, se aasta M koppikad piddid maksma. Nende' kahhe wea parrast peawad Murmani kaldal ellaw rahwas wilja ostmisse jures wägga ettewatama.  Üht ossa kahjo woiwad sealatsed kaupmehhed  weel kaerde jures taggasi tenlda, sedda wiljokest nõutakse wägga rohkeste waljamale ja seal arwawad 40 künni 60 koppltat tset- Verti pealt kasso sawad. Meie suur ja armoline Keisre Herra on 1?» selle ku päwa ösel kello pool kaksteistkümmend Mäljamaalt tulles kalli terwisega senna jöudnud. Keik liu särranud römo tulledest.. Wõeralt maalt. Preifimaalt. Kust se tulleb, et Preisimaal  koolmeistritest ni wägga suur pudus on, sedda avro meie ei sa, wist on nende kohhad  wägga liig raswased, ja nende palk ni suur, et surra liig paljo, agga ellada liig weikene  on; tahtwad eddespiddi naeSterahwa koolmeistrid  nende assemele panna ; kes agga enne omma eksami koolmeirite semenari kolis peamai  teggema, kus järvele katsujad wahhest ka teist silma kinni peawad pannema, et eksamiga läbbi sawad. Selle ku 15. päwal antakse Berlinist telegrahwiga  teada, et meie armoline suur Keisre Herra nimmetud päwa hommikus Baden-Badenist  tulles Potsdami lossi jõudnud, kus Preisi kunningas ja kronprints ja nendasammoti  ka printsid Pridrik Karl, Karl Ulbrecht ja Udalbert, keik Wennema mundres, tedda wastowötmas  ja terretamas olnud. Sealt tahta suur reisia, kui pari päwa saab- wälja puhhanud,  Polamale Warshawi linna ja kui söawäggesid  ülle wadanud, koeo sõita. KopeKhagenW? Dani pealinnast same seddakord kurwad, agga ühtlase ka jälle rõõmsad  sönnumed. Sealt kirjutakse 13. selle ku päwal, et Wennema söa laew «Aleksander Newski", kelle peal Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh  se sui paljo maid läbbi sõitis, Inglismaalt tulles, öhto pole Züti randa kange tormiga randa läinud. Sealane rahwas,  ilma ommast ellust holimata, on nikohhe õnnetuma merre häddalistele appi ruttanud ja keige esmalt meie armast Suurtwürsti, merre haddast peästnud ja tedda terwisega õsel kello Üksteistkümmend male winud. Kuida Wje? mad sönnumed könnelewad, on parrast ka keik selle laewa peal tenistusses ollewad innimessed,  merre surmast ärrapeästetud sanud. Suurwürst  on Harboore öppetaja maeasse kortert sanud ja teised laewamehhed sealatse tallorahwa  jures senniks korterit leidnud, künni sealt jälle eddasi sawad sadetud. Laewast ennesest  ei lodeta ennam asja sawad; merri olla tedda ni ärrapurrustanud, et senna sammasse peab jäma. Suurwürst on sealt Preisimale ärrareisinud ja 16. selle ku päwal Potsdümis omma keiserliko Jssaga õnnelikult kokko sanud.  Temmaga ühhes on sõitnud admiral ja kaks pealikud. Teised senna järrele jänud pealikud ja laewa mehhed sawad aega möda Aarhusi todud, kust siis woi 21. selle ku päwal Wennemale sawad sadetud. Belgia rahwas ütlema d: ..Meie seisame köwwaste selle wasto, et södda ei tohhi petud  sada ja selle wasto peab igga riik ja igga ma wäggewaste seisma. Sest meie aeal õlleks  se hirmus, ristirahwa kestes södda ja werrewallamine; wennakste wahhel tülli, riid ja tapmine! Meie, kes ühhes meles peaksime ollema ja armastusses teine teise käes kõndima,  raiume, kissume ja tappame ühte teist, otsekui murdujad komad, kes ei tea mahhet tehha, hea ja kurjut wahhel. Nad piddawad sidda keige parremaks rohhuks söa wasto, et kui södda HussagLl ähwardab lahti minna, siis tömehhed tööd seisma jättawad se olla 314