koolmeister; ja et meie wald ue kirjutuse wisi halwa tunneb ollewad, sepärrast lasseb ta sulle üttelda: sa mskad ta metsa, ehk lahhäd kõigega. Koolm.: Lubba et ma sulle essite üht weikest luggu ragin, mis nelja sa ea aasta eest taggasi Saksamaal sündis. Sel aeal astus seal üks mees, nimmega Guttenberg, ühhe ue kunstiga rahwa ette. Sennamani ollid kõik ramatud kirjutud sanud, ja üks kirjutud Pibel maksis 5 kuuni 6 sadda rubla, Uus-TeStament 50 rubla. Guttenberg olli agga trükkimisse kunsti üllesleidnud. Kõik rahwas kissendas!  Mönned ütlesid: "Mis tähhendawad need trükkitud ramatud? Sedda ei olle meel millasgi olnud ja nähtud! Kõik pühhad apostlid ja prohwetid  on ommad ramatud kirjutanud, meie wannemad  ei olle sedda,teisiti mõistnud, ja nüüd tahhab  üks mees omma trükkimisse kunstiga kõik ümber pöörda: Ahju selle kunstiga!" Teised, nende seas ka mungad, kes seiemani ramatude ärrakirjutamissega  palju rahha ollid teninud, kissendasid: Guttenberg on nõid, sest kuidas wöiks ta muido lühhikese aea sees ni paljo ramatuid tehha, ehk neid ni oddawalt müa? Se kunst on Kurradist, sepärrast ahjo temmaga!" Kolmandad kaebasid: "Kui nenda palju usi ramatuid trükkitakse ja ni oddawalt müakse, kuhho jäwad siis kõik need kalli rahha eest ostetud kirjutud ramatud? Eks meie kallis warra sel wisil naggo mahha wissatud ei olle? Ei, ahjo selle kunstiga!" Nenda räkis sel aeal surem jaggo rahwast, agga sadda aastat peale sedda puhhitsedi trükkimisse kunsti 100 aastast mällestusse  päwa sure hõiskamissega, kegi ei olnud ennam ta wasta, sest kõik ollid temma tullu ärratunnud,  ja meie wanna ussuissa Luther Wittenbergis  ütles, et se kuust lummala köigesurem ja wiimsem armoand olla, kellega Issand omma Ewangeliumi  laiali lautada. Koliw.: Se on köit hea ja wägga löbbus kuulda, agga mis se nüüd meisse pntub? Koolm.: EL meie nüüd nöndasamma ei teeks, kui Guttenbergi aea rahwas, ja meid järrel tullewad  sugguseltsid hukka ei mostaks, siis peab meil onnneti ka assi ollema, mikspärrast meie sedda uut kirjutusse wisi, kes kele seaduste polest meie pärris mis on, põlgame. Minna temmast muud ei tea kui head; agga et sinna ni wägga ta wasto õlled, siis pallnn sind nüüd ka üttelda, mikspärrast? Koliw.: Mikspärrast? Noh wata, seal on mul ni paljo ütlemist, et ma ei tea kust peal hakkava.  Agga peaassi on se, et pühha kirri wanna wisi kirjutud on, ja mis pühhas kirjas seisab, sedda ei tohhi meie näppud solkida. Siis on ka Masing meie keelt jo puhhastanud, ja sedda on meie kohta kül. Kolmandaks Koolm. : Oot, oot, pea nattuke kinni. Matame  esfite nende kahhe asja põhja peale. Mönnikord  laSseme ennast ka omma ennese warjust hir- mutada. Tossi kül, pühha kirri on wanna kirjutusse  wisil ümbertölgitud, agga kas siis Ju mm ala sõnna ja kirjutusse wiis üks ja sesamma on? Sa tead ommeti, et Piibliramat essiotsa hebrea ja kreka keli kirjutud sai. Kui' meie tedda nüüd eestikeli  tahhame ümbertolkida, eks siis meie kohhus ei õlle, sedda nõnda tehha, et kõik mõtted ja öppetussed  eestikeles just nisamma peawad mõistetud sama ja seddasamma tähhendama,.kui hebrea ja kreka keles? Koliw.: Muidogi on fe meie kohhus» Koolm.: Sedda ei olle agga meie Piibli ümbertölkimisse jures mitte täitsa tehtud, sest et need mehhed, kes sedda rasket tööd tallitasid, ehk kül mönnes tükkis keletundmisse polest meieaegse rahwast ülleültfe ees, siiski eestikeelt täitsa ei mõistnud. Sedda tunnistab ka Masing, kui ta ütleb :*) "Uksi Piibli eeskönne on, kui meie mõnned weikesed wead ~ja" ja ~ning" prukimisses mahha arwame, ilma weata; kõik muud kirjad on rohkem ehk wähhem täis mitmetsuggu wiggasid." Mis sa siis arwad, et nüüd pühha kirri wilto mõistetud ei saaks, kas se siis pat õlleks, kui need eesti kirrikoöppetajad,  kes eestikeelt selgest möistwad, tedda nüüd wiggadest puhhastaks? Kui meie sedda kelaks, kas meie siis ei õlleks nende rahwa sarnatsed, kes Guttenbergi aeal ütlesid: ..Pühhakirja on seiemani kirjutud, mikspärrast tedda siis nüüd tahhetakse trükkida?" Koliw.: Et Pibel mitte puhta eestikele ümberpandud  ei olle, sedda ollen ma isse ka jo luggedes  ärratunnud, agga mikspärrast peab tedda siis just ude kirjutusse wisi ümberpandama? Masing on meie kirja wead ärratunnud, on neid parrandanud  ja meie kirja puhhastanud, mikspärrast ei olle meie siis sellega rahhul, ja mikspärrast hakkame  tedda jälle seggama? Koo lm.: Selle peale annab meile Masing jälle isse üllewal nimmetud kirjas (XI) wastust, kus ta ütleb : ',Ma ei wöi omma kirja ei kele egga mu polest kcigist wiggadest puhtaks kita, waid annan  tedda rahira kätte kui üht prowi omma tükkilisse  järrelurimissest ja 29 aastase tööst omma rahwa  kele kallal, sowides: et ma tedda seläbbi ühhe sammo õlleks liggemale aitanud temma ükskordse puhtusse järje pole." Nenda Mafingi ennese sönnad. Mis ta meie kele kallal tööd teinud, sedda ei tohhi meie millasgi ärraunnustada. Ta on meid ühhe sure sammo eddasi aitnud, ja temma kirjad wöiwad meile ka nüüd weel mönnes tükkis eesmärgiks olla. Agga sureks häbbiks õlleks meile, kui meie selle järje peale ikka möllaksime jada. Sedda ei olle, Jummal kannatud, sündinud ja ei sa sündima. Ahrens, Fählmann, Kreutzwald,  Wiedemann on tähhed, kelle walgus helledaste paistab ja millaSgi ei sa ärrakustuma. *) O. W. Masing. Originallehhed, l. k. M 66