Ommalt maalt. Tartust. s Jälle metsa mii missest. „Tarto seitungi" lissalehhes Nr. 239 pakkub üks tundmatta metsa sõbber onuna nimmi peab ta isse teadma „Eesti Postimehhele" ommast  tõsist nattuke uinnatubbakat. Lodab wist, et selle läbbi „Postimehhe" silmad Peawad selgeks  minnema ja tennna wõera prilli läbbi Eesti asjo watama hakkama. Ota seimi! Se on imme, kuida mõnni mees mvnne mehhele ni ruttu Malmis on head sowima ja tedda sealt 'süggama, kust mitte ei süggele. Agga meie panneme sedda uinnatubbakat terwelt onuna luggejate  silma ette, et siis isse wõiwad tunda, mis maggu se on. Saksa metsasõbber ütleb nimmetud kohhal nenda: „ Ka Eesti Postimees peab tunnistama (wata Nr. 37), et tallo küttisse põlletaminne ze. kahjo teeb; agga nisuggusi metsarikküjaid sellelabbi  pöörda, et neile omma pärris metsa antakse,  saab wist Pahha ollema. Postimees tahhab  tallopoegile weisewitsa ja koerakaigast, ehhitusse  ja tarwispuid murretseda. Mikspärrst ei anna ta neile nõu, omma rehhetübbade lähhedal wõssapuid ja aedo istuda, et sealt neid witso ja kaikaid leikada? ja mikspärrast ei pea tallopoeg mitte uisanlma kui linna innimenne ehhitusse- ja tarwispuid ostma? Seks wVib ta sedda hulka suurt ja pissukest hõbberahha prukida, mis ta omma kastis marjul hoiab, ja selübbi linnainnimessi  sunnib omma taskud waskrahhaga lõhki kärristama. Postimees õppetago tallopoege  parrem mõistma, et metsa eest üksi siis wõib õiget murret kanda ja sedda kassulikkult tallitada, kui ta sures jaggudes ja plankides kous on, et keik jantaminne temmale kahjo teeb, et mets snrelt peab kous ollema ja kokko jama, ja müal sepärrast õigus on, kui tallomaid ilma matsata müüb. Ehk kas tal õigus ei olle? Selle küssimisse peale tulleb ka wastust otsida, kui metsahoidjad tullewa aasta Mitawis kokkotullewad."  No sähke, kohhaostjad, seal on se weider assi! „Eesti Postimees" on jälle tappelda sanud,  agga sest põlle wigga; se põlle essimenne kord egga ja wiimseks. Ägga watame nüüd selle pissukese jutlusse peale nattuke taggasi. Millal on "Postimees" ilmasjata metsa raiskamist iat salganud ehk kiitnud? Agga kui nüüd ülle raja tulnud metsahoidjad korraga leidwad, et metsad siin ja seal rikkutud on ja sedda nad on ka siis peab marsi keik sü üksi tallopoea kaela langema ja temma selle eest kalli rahhaga ümbertringi  kärbitud paljast maad ostma ning wiimse pawani metsast ilma ollema. Kas seal kirrik kesset külla seisab? —Et metsa pärrisperremehhed  ommal aeal Palgi, saepakkude ja tullepude  raiumissega, mis wahhepiddamata sealt woeti, kust leiti ja nenda keige suremad metsad läbbi aeti ja rikkuti, sest ei seisa üllemal jutlusses  middagi. Tallopoeg, kelle parralt jallatait  metsa egga maad ei olnud, se peab nüüd üksi metsaraiskamesse eest nuhheldud sama. Kas seal kirrik kesset külla seisab? Kui metsa on tarwis hoidma hakkata, siis ei leita Parremat  nõu, kui tallopoea käest ka metsaostmisse õigust ärrawõtta ja temma wõib siis pajo ja remmelega oksadest, mis ta omma piride peal ma sisse pistnud, keik wõtta, mis tarwis on. Muid puid peab ta koorma ehk sülla wisi ostma, kui temma kohha ümber ka puud ähwardaksid kaelalangeda ja päwapaistet egga tule õhko põllo peale ei lasseks. Kas seal kirrik kesset külla seisab? > — Se naljakam  tük, mis peale nattuke naerda, keige parrem wastus õlleks, on se, et tallopoegi kätpiddi  nende omma rahhakasti jure wiakse ja neid selle hulga hõbberahha eest mis seal marjul seista, kästakse ehhitusse- ja tarwispuid osta, et hõbberahha likuma saaks ja meie metsasõbber ning muud linnainnimessed ommad õrnad taskud waskrahhaga  mitte ärra ei lõhhuksid! Se kütlamees näitab tallo täis rahhakastid wägga tundwad, ei tea kas neid ka, mis tühjad on? Ja kui ka siin ja seal mõnnel Eestimehhel omma koppik  taggawarraks peaks seisma, kas siis mu rahwa rahhapudus ja lõhkised taskud tallorahwa  sü peab ollema? Siin arwame meie, on saksa metsasõbber koggoni metsatee Peale sattunud, kuhho meie ei tahha järrele astuda.  Lõppetusses  maenitsetakse „Postimeest", et temma ho-- lega tallorahwale ärraselletaks ja märko annaks, kui kaunis ja mõnnus se on, kui keik mets neile putumatta ja keeldud jääb, ja kui õigust kohhamüiad  sellega tewad, kui ostjatele mingi hinna 361