kui rsnk raips järrele. Rahha piddi ta sama, kui ta sedda ka teise innimesse nahha wahhelt wälja piggistas. Temma melest ei maksnud ükski mu, kui se, kell' paljo rahha olli. Temma  ainus poeg Käsper olli alles poismees, sest issa ei leidnud temma wärilist pruti. Wimaks  sai ta Kihho Tönnoga tutwaks, kellel raud laegas kambres sängi al seisis ja kruwwidega  pörmands külgis kinni. Seal ööldi kulla ja höbbeda körwas weel paksud pagid pabberirahha ollewad, nenda et mönned kimbud  üsna hallitand olla. Temma ainus tüttar  näitas Toma melest Käsperile lodud ollewad.  Lada aial näitas ta sedda neiokest omma  Käsperile ja'ütles: „Wata poeg, kui sa selle saad, siis õlled sa naesega kous." „Ägga kulla issa, temma lonkab jo hirmus!" „Narr, mis sest wigga on? Egga sa tedda sani ette ei panne, ta peab jo so naene ollema."  „Agga pai issa, ta on jo ühhe silmaga!" „Tagga panemaks! Kas pois ei na, et se sinno kassuks on? Sedda wähhem  näeb ta sinno wiggasi." „Agga helde issa, temmal on jy küür nago  kamelil selgas ja weel hullem!" „Pois, pea omma lörri! Kas tal siis keigewähhematge  wigga ei pea ollema? Üht inglit sinna ommeti siit ma pealt ei wöi tahta. Ma ütlen sulle, rikkamat naest sinna ei leia. Mötle Kihho Tönno raud kasti peale!" „Agga issa, minno südda e! armasta tedda!" „Säh, jälle südda ja ikka südda! Mis süddamel  sinno naesewötmissega teggemist on? Waesed innimessed waatko selle peale; sedda põlle meil tarwis, kui agga rahha on. Te, mis ma sind kässin, muud middagi'; rahha teeb keik heaks." —- Kas Käsper sedda ühhesilmaga lombakast ja turakast neiut temma surnud rahhakastiga on wötnud ehk jätnud, põlle ma weel kuulda sanud; agga sedda ma tean, et Künka Toma sarnatsid weel küllalt ettab, kes omma laste elloönne omma ärranetud rahha naljaga nendasamma  passa sisse tallawad. Mönni hul neid on ka! ei möista muud, kui witsa warral omma tüttart sundida, et selle mehhele peab minnema, kedda ta silma otsas ei salli. Sögge issa, kas sus imme on, kui so tüttar kesk ösel pakko joseb, et kaua pead otsima, enne kui kaugelt leiad? Jummal parrandago!  Rätsepa kuub. Kes igga rätsepat rummalaks arwab, on isse rummal. Mitto neist on Reino wadderi jures kolis olnud. S. küllast tahtis üks rätsep  Tallinna minna, agga ei raatsind hobbust palkada ja jalla olli raske käia. Ta kulis, et wadder Mihkel Tallinnast sola lähhäb toma,  sepärrast läks ta temma jure ja pällus: „Armas wadder, mul on üks kuub linna sa« ta, kas õlled ni hea ja wöttad sedda kasa? „Wägga hea melega kostis wadder Mihkel;  agga kuhho ma sedda seal mahha pannen?" „OH, kallis wadder ütles rätsep mis ma sind ni paljo tohhin tüllitseda; ma pannen parrem kue selga ja tullen isse wankre otsa peal kasa, siis põlle sul wöera asja tallitamist.  Eks olli tössi?" Mihkel naeratas,  ütles: „tulle peale!" Renda sai rätsep te käidud. 127 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Perno linna karjasma prukiminne hakkab 1. Mai ku p. ja karjasma - seddelid antakse Oldermann Marschingi (Kavro) podis igga parrast löunat kelle 2- 6, agga mitte pühhapäiwil.  Keige sui peält wöetakse 1 hobbuse pealt . . . . 2 rubl. höbb. 1 lehma 80 kop. höbb. 1 lamba »25 „ „ Pernus, 12. April 1860. Karjasma-kommissioni wannem J. A. Klein. Nr. 1.. Kirjutaja Brackmann. 2 Tallinnas, pitka ulitsal Nr. 33 tislsrmeistri C. H. Dunckeli jures on mannapuust holega  tehtud pusarkisi igga möedo jarrele oddawalt  sada.