könnet koolmeistre kohta piddanud, lemmale ühtlasse onne sowides, et ta sedda waimolikko tööd oige holega, kui tru mina mäe röteggia wöttaks tehha. Warsi tellitud 'l3B last senna koli, kellest agga mitte rohkem, kui 98 (58 pois- ja 40 tüttarlast) sanud wastowöetud; põled neist makswad koli rahha 3 rubla aastas,  agga põled samad pr! koli» —- Tallinna maalt. sR öm o pä ä Karruse koggodussel olnud 14. Augustil suur römo pääw, kellest meie Tallinna seitungis nenda loeme: ..Jubba ühheteistkümne aasta eest hallanud koggodusse wannemad selle peale mõtlema, kirrikusse temma surusse järrele ka üht parrajat orrelit murretseda. Hallanud ka kohhe selle tarbeks rahha korjama. Rahha korjaminne wötnud künni minnewa aastani aega, siis olnud seddawört kokko sanud, mis tarwis läinud. Kohhe olla ka õrrel Libawi linnas orreli meistre P. C. O. Hermanni jures  tellitud. Meister olla ka sedda temma kätte ustud tööd ausaste teinud; otse kuida jubba mitto orrelit Kuramaal ja lõuna poolsis Lihwlandimaa! temmale au tewad, nenda ka se, mis kül se essimenne Eestimaal on, (edda kidab. Orrelil on üllepea kahheksa registert 7 manualis ja üks pedalis ja nenda tehtud, et manual ja pedal ka kokko käiwad. Heäle polest on ta walli ja mönnus, ja registrid  nenda wallitsetud et hästi kokko passiwad,  egga maksa rohkem, kui 700 rubla. Ülleültse on keik wärk wägga ausaste tehtud, mis omma meistri auuks meie pühhas koeas, omma heält töötab. ..Ühtlasse Olli keik kirrik seks päwaks ülle lubjatud ja keik puwärk elliwärwiga wärwitud.  Zsseärraniö olli, mis keik kirriko illo weel ennam kennamaks teggi, et üks aus koggodusse  lige saksa rahwast omma kullo  peale, sedda wägga kennaste wälja nikkerdud  wanna kantselt puhhastada ja ueste ülle warwida laskis ja nendasammoti ka altar, mis ühhe waese leöse järrele janud warrast nisammo  ueste sai üllewärwitud ja nüüd otse kui marmori kiwwist näitab ollewad. Keik sedda kenna maalmeistri tööd orreli, kantsli ja altari  jures jteggi maalmeister Spuul sHapsalust". ..Nenda Olli kirrik 14. Augustil kui noor pruut wägga kennaste lille ja rosi krantsidega ehhitud, mis saksa- ja makoggodusse liikmed ollid kokko tonud. Se pääw olli meie koggodussel  tõeste üks römo pühha, kellest mitte ükspäinis omma koggodusse- waid ka naburi koggoduste liikmed ossa wötsid. Kirrik olli wägga rahwast täis, et ei mahtunud keik kirriko  sisse, waid paljo piddid wälja ukse tahha jäma. Peaks se suur römo pääw weel kaua neile melespetawaks jäma, kes sest päwast ossa wötsid, ka keik koggodus sedda kui omma ainust  warrandust armsaks ja kalliks piddama. Peterburgist. sKeiserlik  Keisre  Herra olla 27. Zulil keige kõrgemalt kasko annud, neile tohtritele, kes hea mele polest, senni künni kolera többi mässamas, Peterburgi  kubbermango makonnades kolera többestd  tahtwad tohterdada, peale nende palga, weel päwas kolm rubla toiduse rahha maksa. Need, kes mitte krono tenistusses põlle ja sedda holekandmist enneste peale wöttawad, sest sadik ja ni kaua kunm senna jäwad, krono tenistusses seiswad, kellel ka ommal aeal õigus pensioni nõuda. Peterhowist. Selle ku lv. päwal on meie suur Keisre Herra ja Proua Amerikama savikute auuks üht wöeraspiddo andnud. Sadikud sanud, ühhendud  rikide minister kindral Klai keige ees, keiserlikko tõllaga Lossi todud ja ülle pea olnud  IVV innimest söma aeaks senna katsutud, kelle seas keiserlikkust wamilist Suurwürsti proua Aleksandra Josepowna, Maria Nikolajewna,  printsis Eugenie v. Leuchtenberg, hertsog  v. Leuhtenberg ja Meklenburgi - Strelitsi Suurhertsog Georg olnud, kes Keisre Herra  ja Proua körwas seisnud. Kindral Klai olla Suurwürstina Aleksandra Josepowna  ja printsis Eugenie v. Leuhtenberg: wahhele ja kaptein Woks (Fox) Suurwürstina  Maria Nikolajewna ja Katarina Mihailowna  wahhele istunud, kapteinid Murrai ja 276