lõunat siin ja seal, kus kegi sai, olli ärrapiddanud,  ruttanud nihästi lauljad kui mango mehhed jälle seltfimaeasse kokko ja umbes peale kello kolme läinud nad ommas tuttawad seäduses  mängo meestega ühhes ülle Barklaiplatst  turro peale raekoea ette, kus mitmekordne  hurra viskamine ühhe teise järrele kollanud  ja sealt otse senna aeda, mis kontserti tarbeks palgatud ja walmistud, kus kello 4 keik walmis hakkamas seisnud. Agga sel päwal  põlle ilmuke ennam ni lahke, ni kenna ja römulik olnud, kui essimesel päwal, päike petnud  ennast pilwede tahha, mis kord korralt paksemaks läinud ja monned arwad wihma pisad  kukkunud lauljate ramatute peale, mis aeg aealt tihhidamaks läinud; se teinud issiärranis  piddo eestkostjatele kurwa meelt, et küssinud:  ..Mis peab sest kontsertist sama?" Piddanud  issikeskes üht ümmargust nõu ja et pealt kuuljad waggusi istuma jänud, sepärrast ka kindlaste selle jure jänud: tulgo, mis tulleb,  kontsert peab petud sama, agga wahhe könned woiwad piddamata jäda, mis piddo söma aea jures jälle woiwad petud sada, olgo siis, et wihm ülle jäeb, nad ommas kohtas petud sawad. Ülle Üldse on kontserti peal 8 saksa, 2 some ja 1 eesti laul lauldud ja löppetuseks wee! wenne natsionali laul. Jssiennesest mõista, on möllemad some laulud ja eesti Kunnileidi laul keige ennam rahwa melepärrast olnud, need on oige luust ja lihhast läbbi läinud. Keik laulud olla nad üllewägga hästi laul» nud; ehk kül wihma üllewelt kaela mallanud, põlle lauljad ommetige mitte järrel andnud egga omma julgust nötguda lasknud. (Jätkame  tänna jälle seisma ja könneleme tullewa kord eddasi.) Ommalt maalt. Pernust. kassas Keik tullusad  ja kassulikud allustused ja kassad, põlle meie armsa Eestirahwal weel Leadawad ja tuttawad, ning sepärrast tundmata, sest et neist põlle jutto tehtud, egga laiemalt selletud, missuggust kasso üks ehk teine allustus ja kassa sadab. Meie Wennerikis on assekurantfid,  kus maead ühhe nimmetud summa eest sa- wad üllesantud ja kuhhu maea perremehhel wähhe protsentisi aastas maksa, juhtub õnnetus,  et maea ärrapölleb, siis maksab assekurantsi  kassa sedda summat temmale wälja, kui sure summa eest maea olli üllesantud; kus wasto neil koppikat lota põlle, kelle maead põlle üllesantud. Seddasamma tehhakse ka laewadega, mis ühhest mailma otsast teise laenetawa  merre peal eddasi taggasi purjutawad. Nüüd wimasel aeal on ka pöllomehhed omma wilja pöldusi hakkanud assekurantsi üllesandma,  et kui wahhest rahhe wilja põllud ärrarikkub,  assekurants kahjo wälja tassub. Agga nüüd on weel üks kaösulik kassa, mis mitte uemal aeal seatud põlle, waid jubba peale kolmekümne aasta wanna on ja ka ommast kohhast wägga kassulik ja ommane. Sellest on agga tännini surem suggo ja targem rahwas  ossawötnud; agga allam ja waesem suggo põlle temmast middagit teadnud ja kes ka wahhest  nattuke kuulnud, ka temmast middagi põlle holinud ja se on assekurantsi kassa, kus innimene  omma ello ühhe nimmetud summa eest üllesannab, selle eest aastas protsentisi maksab, mis sedda oddawamad, midda noremalt kegi ennast senna üllesandnud, midda wannem, sedda kallimad protsentid. Surreb ta tänna ehk Home ärra, siis maksab kassa sedda summat,  mis peale kegi ennast senna sisse ülleswötta  lasknud, temma mahhajänud lesse ehk kui tedda ennam ei olle, siis temma laste kätte koppiko peal wälja. Kui selle peale mõtleme, kui paljo leskest ja waesid lapsi sure waesuse ja hädda sisse järrele jäwad, kui Jummal nende eestmurretsejaid eest ärrakutsub, nenda et neil sutäit kussagilt wötta põlle. Õlleks mees ennast assekurantsi kassasse ülleswötta lasknud ja ommad protsentid ausaste maksnud,  õlleks järreljämine naesel ja lastel paljo lubbusam. Jnnimene woib ennast 199 künni 19 tuhhande rubla peale üllesanda se on sedda möda kuida ta arwab jõudwad protsentisi  maksa; tulleb siis surm, siis põlle pudus järreljädawatel ni suur, sest üllesantud summa maksetakse pärrast temma surma temma lesse ehk kui tedda temmal põlle järrel jämas, siis temma laste heaks wälja. Üllesandmised sünniwad  allamal seisawa moduste järrele: 1) Ühhe innimese peale nenda, et tem- 229