on mässajad 100,000 rubla krono rahha ärrarisunud.  Sest wöiwad jälle nattuke ellada, künni lontmaker neile köit ehk tinnawallaja kuli teeb. Meie wiimsed sönnumed ullatawad 23. Zanuarist  sadik. Nende järrele on mässamisse tulli kül hea tük ja surem ossa lämmatud, ommeti weel mitte kustutud. Selle pahha tulle pea öhhutajad ja puhhujad peawad Pola pappid ja mõisnikud ollema. Kuida üllemal nimmetud, Pola tallorahwas ei tahha sellega  middagi teggemist olla, kui agga wäggise  kasa wetud, piddada mitmed huntidega liggi ulluma. Keik wangiwöetud mässajad, kui nende käest küssitakse, kes neid sedda hullo tööd aeanud teggema, kostwad ühhest suust: „Meie hingekarjatsed, kes sedda issama ja taewa  wasto heaks tööks nimmetasid!" Kuida saab sähhärduste ..hingekarjaste" arroandminne  siin ja seal ollema? Nüüd hakkab meiesuggune ka arro sama, mis need Lutterusse töesönnad tähhendawad, kui ta lauldes  ütleb: „Need kurjad wägga. siggiwad Seal, kus need wal l e öppefjad Siin 'ma peal paljo makswad." Wöeralt maalt. Preiflmaalt. waidle- Kes öiete mehhe wisi kiuslema, waidlema ja omma õigust aeama tahhab õppida,  se mingo nüüd Berlini, seal wöib öppetust  sada; seal jures wöib ta, kui lusti on, Berlini turro - naeste käest ka ni mönnusaid söimosönno kuulda, mis ellades ta melest ei lähhä. Need naesekesed on ülle Eüropama selle polest kuulsad, nago mönni perrenaene omma musta pesso ja korristamatta pimapüttide  polest. Olleme jubba ülle minnewa  kord nimmetanud, et Preisi Parlament, se on nende rigiwannematte ja rahwasadikute hulk, jälle kous on, agga mitte, nago se peaks ollema, rahhus nöupiddamas, waid kibbeda sönnadega kiuslemas. Ma pannen immeks, et neil wastastiko mitte sönnade pudust ei tulle, waid jookseb nago wadist wessi. Meiesuggusel  õlleks ammo sönnad otsas olnud ja tuttipiddi kokko läinud. Rigiwannemad ja ministrid ühhelt poolt ja rahwa sadikud teiselt  poolt, ja sedda igga pääw, et suur saal kollab ka. Seal jures petakse pikkad' könned, mis targaste wäljaarwatud, agga torkiaid sönno  tais, nago kiisk luid. Nende könnesid ja waidlemissi sia üllespanna, ei olle wöimalik egga kellegil tarwis, waid nimmetan, et teada sate, mis ka tewad. Rigiwannematte  ja ministride poolt on pea assi se: ..Olge mait ja andke jarrele, mis meie teme, on oige ja Preisi rahwa kassuks; meie teame sedda parrem, kui teie. Keik pstggalad peawad jäma,  nago nad ollid, ja wähhem mees mitte suremast targem ollema. Wait olla ja jarrele  anda, on teie tarkus, kül meie keik hästi teme. ..Jah, jah", wöite keige asja jure üt- Lelda, agga mitte „ei, ei"; se on pat ja se ei passi teie kohta." „So! kostwad rahwasadikud  kas meid Preisi rahwas seks on wallitsenud ja sia saatnud, et meie nago wies rattas wankre al peame ollema? Ja jah, wait ollema ja jarrele andma, et teie öigussele wahhast ninna wöiksite tehha, mis iggal aeal pöörda annab, no muidogi, se õlleks teile just parras! Pat on, kui meie pahha ivasto panneme ja seadusse piddamist nõuame, agga pat ei olle mitte, kui teie pahha tete ja omma kasso nõudmist ja tahtmist seadusse  assemele pannete :c. :c.", kes sedda keik jõuab kirja panna. Sure tülli ja waidlemisse  jarrele on uemmad ühhe kirja walmis sanud, mis rahwasadikud kunningale kirjutanud  ja temma kaest se läbbi asja parrandamist  palluwad. Se kirri on kül allandlikko sönnadega kirjutud, agga täis kanget piritust ning alles teadmatta, mis kunningas selle peale wastab. (Jälle rumi pudus!) Tallinnas ei olle tännawo talwe siamale weel kegi merre pea! jeäd näinud ja minnewa  näddala, 31. Januaril kuulge immet! on jubba essimenne laew Ztaliamaalt  saddamasse tulnud. Kui paljo õlleks nisuggune saddam wäärt, kui kohhigilt poolt raudtee Tallinna käiks! 47 Von der Censur genehmigt. Pernau, den 3. Februar 1863.