õppetusse eest hoolt kandwad! Kaswab rahwa waimoharriminne, siis kaswab ka temma käekäi-- minne isseennesest. Ärgo pango nisuggusi asjo kegi tühjaks, kui omma tuimust ja kassinat silmaselletust  ei tahha tunnistada. Igga selgem silm näeb ürra, mis mõnnus iddo eddespiddise aea peale seal sees on. Mis Hans peab ollema, seks peab ta Hansokese polwes kaswatud sama. Kuleme ka, et sealsammas kihhelk. ühhes mõisas parrast 21. Mail kolilapsed koolmeistriga laupäwa  õhto omma mõisa wannemaid lauloga käinud  rõmustamas ja sanud seal jures, mis laste suud mitte kippitama ei aea. Küllab need ?a wiimsel pühhal laulopiddul olnud, mis neile jubba julgust teinud. Hea on ikka hea, olao kus ehk mil tahhes. Täne makonnast. s5O-aastane anu- Pääw.j Hallid juuksed peame auustama ja sedda kahhewõrra teggema, kui nende kandja kaua ja ausaste omma ammetit üllespiddanud. Ühhest nisuggusest wanna issast on meil tänna jälle kõnnelda. Pernust Tallinna pole minnes on Wiggala kirrik essimenne, mis teekaiale silma paistab. Seal olli 29. Mail tähtjas Päwake. Wanna auwäärt köster ja kihhelkonna koolmeister  Herrmann Friedrich lohannson pühhitses omma 50-aastast ammetipäwa, ehk selgem, teised head innimessed sundisid tedda sedda teggema. Seks auupäwaks ollid temma lapsed, lapse-lapsed ja lapse-lapse-lapsed, temma wennad, mitmed suggulased ja sõbrad kokkotulnud temmale õnne sowima ja temmaga lummala armo ja ellojätgamisse  eest tünno andma. Wiggala kihhelk. õppetaja, kes ühhelhobil Länema praos on, olli iggapiddi püüdnud selle arruldase päwale au tehha. Ta olli lasknud kirrikut lille ja rosidega ehhitada ja küünladega walgustada. Keik koolmeistrid  ja kolilapsed, mis seal kihhelk. rohkeste leida, olli ta lasknud kokko tulla ja peale selle weel Kuda seminari koolmeistrit omma õppetud lauljatega. Hommiko warra ärratasid ta ommad lapsed tedda lauloga unnest ülles. sTemma lastest  on mitto sellesamma ammeti peal.) Rõmo silmameega tulli wanna abbiello paar kambrist wälja, laste terretamessi ja Znnesowimessi wasto wõtma. Selle peale lauldi jälle ja üks temma wmdadest piddas tännopalwet. Kello 10neks Olli praos wannakest kirrikomõlsa pallunud, ja kui senna jõudis, wõttis seminari kori laul tedda armsasle wasto ning praosse herra terretas ja tännas tedda lahkeste temma ammeti piddamisse eest. Selle peale laksid nhhes kirriko ja Lee peal laulsid keik nende järrcl käiad künni kirriko, mis teed wanna aus kirriko tener wahhemast omma  2600 pühhapäwa olli käinud, isse weel pühhad ja muud kirriko tallitussed, mis tedda 50ne aasta sees kirriko uksest sissekutsunud. Ka koggodusse poolt olli tännolikko meelt enne ja Parrast tunda. Parrast jutlust astus wanna  tener altari ette õnnistamist wastowõtma. Siiu kõnneles nüüd õpp. keigest sest, mis lummal temma kui waese pattuse läbbi selle pikka aea sees lasknud korda minna, kuida temma hulk lapsi Zppetanud ja ellotele juhhatanud, ja maenitses keiki melespiddada, mis Issand neile head temma läbbi teinud, kes temma 50 aasta eest essimenne koolmeister Eestimaal olnud. Siin tunnistad: ka, et temma 3 kord ommas ammetis tillemate  polest auustud sanud. 1) kitusse kirja Peterburgist kindral - konsitoriumist, 2) on tedda Keisri Herra ta 50-aastase ammetipäwaks aukoddanikuks tõstnud ja 3) tännab tedda Eestima  konsitorium ühhe kirja läbbi, mis temmale altari ees kätte anti. Selle peale kinkis praos temmale weel sure kirja ning kuld otsadega kennaste  sisseköidetud piibliramato. Parrast sedda astus ta abbikasa temma korwa ning wõtstd sel kallil päwal nhhes Jummala armo. Mis nüüd nisuggusel arruldasel päwal weel koddo suggulaste ja sõbrade keskes sündis, ei olle meil ennam tarwis arrutada. Agga wähhe meestele on sedda armo antud, omma 50-aastast ammetipäwa  pühhitseda. Sedda on meile temma omma Poeg, Kosse kirriko köster, E. Johan nson, olgo terwe, teada annud. Aiast. Liwima Wenne ussu Preestridel olla nõu üht rahwa-seitungi kolmes keles, se on: wenne, latti ja eestikeles wälja anda. Same nähha, kas tõeks lääb. Pettrüurgist. Kuida Peterburgi seitungid  tunnistawad, ei olla meil mingisuggust sõa kartust. Keik Wenne sõawäed jäwad omma korteri  ehk laagrisse paigale. Tänno lummalale 200