minnema said ja ei lausunud mulle ennam sönnagi. Rahwa jutto ei tohhi ka kegi uskuda,  agga sellegipärrast arwan sest Larwis könneleda ollewad, et meie armas marahwas, kel saggedaste metsades käimist, mitte üksi ei käi, waid ikka rohkem ühhes. Olgo se jut neist 12 hundidest nüüd tossi woi mitte, agga ni paljo on ommetige tossi, et neid lomi sel talwel rohkeste nähha olla ja nimmelt üks wseras suggu, kedda rahwas libba hundideks nimmetawad ja need olla paljo julgemad kui teised; agga sedda ei tahhaks ma mitte uskuda,  et meie päiwil weel sesuggusid innimessi  peaks ollema, kes omma liggimesse ja isse ennese önnetusseks ja ehk ka surmaks huntisi kaswatawad, mis, kui se üllestulleb, kohto polest hirmsaste saab trahwitud. Ammogi  on se jubba köwwaste keeldud, et karru tantsitajad möda maad ei tohhi hulkuda; agga paljo hirmsamad kui karrud ja hundid on innimessed,  kes Issanda Jesusse jüngrid tahtwad  olla ja selle nimmel keiksuggused pörased asjad öppetawad, wata Ap. Teud 20, 30., kuida se pari aasta eest selle kuulsa Lembergi ehk Maltsweldiga olli, kes nüüd, kuida kuuldakse,  Türgimale ärrapöggenenud, ehk kes temma  seltsi heitnud. A. S. Moskwast. armastusse Jubba aasta 3 eest taggasi on senna  üks wendade armastusse selts assunud, kelle hool ja murre se olla, et waeste innimestele  oddawama hinna eest peawarjo, silmawalgust  ja ahhoküttet murretseda, ning olla neil jubba kolm maea selle tarbeks. Kahhe nende maeade sisse on kolid assutud, kus praego liggi 60 last öppetust sawad. Nende keige surem murre on ka weel se, et omma ürirahwale tööd murretsewad. Peale selle sawad wannad ja haiged selle seltsi polest rahhaga aidatud. Selle seltsi sissetullik on: 1) igga seltsi legi maksab aastas 12 rubla; 2) armastusse kingitussed; 3) sest seltsist murretsetud teatre mangu ja kontsertide sissetullik,  ja 4) ürirahha, mis need makswad, kes nende maeades peawarjo sanud ja on neil ni rohkeste kokkotulnud, et mödaläinud aastast selle aasta tarbeks 3031 rubla üllejänud,  kellega nad sedda aastat on alganud. Armastusse tö ei olle ialgi Jummala kässo wasto, waid paljo ennam temma tahtmisse järrele. Wennemaait. Wenne seitung könneleb meile üht wägga immelikko asja Brest - Litowski wangihonest. Nimmetud wangihones olli üks rigi seaduste wasto eksinud mõisnik, kes Grodno kubbermangus  sündinud, nimmega Wostselowits, noor, priske ja omma kaswo polest kenna mees. Preili K., nendasammoti ka omma näo ja kaswo polest üks prisk innimenne ja wägga hästi kolitud, hakkas sedda noort mõisnikust wangi armastama ja sowis temmaga  laulatud sada. Ta räkis omma süd- ' dame luggo wangikoea tillematele ja pällus sedda lubba, temmale abbikasaks minna ja lubbas temmaga keik kannatada, mis ta peale tulleb. Üllemad ei keelnud sedda, waid lubbasid,  et wöiwad laulatud sada ja nenda said nemmad 22. Januaril sealatses kindlusse kirrikus  laulatud. Wostselowits tulli ommas wangi mundres söameestega kirrikusse ja pruut mönne omma tuttawa naesterahwaga. Laulatamisse  aeal anti peigmehhele lubba omma wangi mundre assemele üht musta kube selga  panna, agga ni pea kui laulataminne mödas,  panni ta omma wangi rided jälle selga,  istus omma nore abbikasaga wankre peale ja läks, agga kuhhu? Sibirimale! Odessast. sSaddame puhhastamin- Krimmi söa hakkatusses lasti Sewastopoli  saddamas kaunis rohkeste wanno laewo merre põhja, et seläbbi wöera söa-laewadele teed kinni matta, et liggi ei sa ja tannine puhkasid nad rahhus merre põhjas; agga jubba  minnewa aasta hakkati neid sealt jälle wäljakiskuma, et saddamat puhtaks tehha. Kuida seitungid könnelewad, on nad jubba kauniste tööd teinud ja hea hulk asjo merre põhjast wäljatonud. Tahhame siin igga asja nimmetada: waske 4,500 puda, tinna 950 puda, rauda 10,000 puda, ankro ahhelid 75