Jnglissemaalt.  Tulgo  söajutto wahhele ka nattuke parremat. 28. Aprillil piddas suur Inglisma piibliselts ornma  aastapühha. Sedda piibliseltsi assutadi 1804, se on 59 aasta eest ja temma körwa tekkisid ruttu abbiseltsid. Aastal 1862 olli neid jubba Inglismaal 3825, Jrimaal 489, Inglisma kolonides 1924 ja muial mail 4999 seltsi, kellega Londoni piibliselts ühhes meles Jummala sönna lautamisse tööd eddasi teeb. Selle seltsi assutamisse aeal loeti piiblit 59 keles, agga nüüd 19? keles. Essimesse nelja aastaga said 81,15? pühha kirja ramatut mäljalautud, agga minnewa aasta jubba ni paljo kui 2,133,869 piiblit. Wata, kuida Zummal sedda head asja kaswada lasknud! Nende 59 aasta sees on se selts ülleültse wälja annud 43,944,334 piiblit; mis niudest  seltsidest selle aea sees wäljaantud, armutakse  39,999,999 peale. Tänno sure Zummalale,  ehk mailmas kül meel paljo kurja on, ommeti põlle ta meel ellosönna solast tühhi, ja senni kui Jummala pühha sönna meel mailmas helliseb, ei pease keik pahhaks minnema.  Oh, et innimessed sedda warra ka seks peaksid, mis ta on: kallim kui keik kuld ja höbbe. Spaniamaalt. sTaggakiusaminne usso Spaniama teutab ennast alles sellega. Paawsti usk, mis ka seal maal wallitseb, on sedda algmissest sadik iggal maal ikka nenda teinud, agga sellega Jummala tuld ei mitte kustutanud, waid öhhutanud. Iggal maal Eüropas on ka katoliko rahwas jubba arro sanud, et waimo tuld werrega kustuda, weel ennam pöllema aeab, ja lassewad innimest  omma usso tunnistust isse wallitseda; nenda on Prantsussemaal, Austriamaal, jubba ka Jtaliamaal (ehk kül wasto paawsti tahtmist),  jah, nenda on ka jubba Türgimaal, kus kül Muhamed Kristust ei salli; agga nenda mitte weel Spaniamaal, kus nad omma  ristiusso peale imme uhked on. Julgeb seal kegi piibliramatut luggeda ja Ewangeliumi  usko tunnistada, sel on warsi käed raudas  ja istub pimmedas tornis. Praego pe- takse seal jälle seddasamma kohhut. Kolm meest seisid sure kohto ees, parrast sedda kui neid kaua wangis olli waewatud; neil ep olnud  muud südi, kui et ennam paawsti usko ei tahtnud jada, mis nende melest ennam oige ei olle, et pühha kirjaga kokkõ ei sünni. Sedda  arwatakse neile nüüd suremaks süüks, kui keik muud, mis nad kurja olleksid teinud. Wargad ja mõrtsukad leidwad enne armo kui nemmad. Keiksuggu walletunnistussi on nende  wasto otsitud ja neid mitmel kombel pinatud,  ja nüüd tahhetakse neid nende usso parrast B—ll8 —11 aastaks wangitöosse panna! Imme, et neid warsi ärra ei pölletata, mis peale paawsti pappid enne ni ussinad ollid. Mitmelt poolt on nüüd palwekirjad Spania kunningana kätte sadetud, neid ilmsüta innimessi  lahti lasta, küllad saab nähha, mis selle tagga on. Oh Spania! kui pimme- õlled sinna alles, ja meil seisab 1863 Kalendris!!! Türgimaalt. sMa Rodusse sare peal, mis Asiama randas, olli minnewa kuus raske mawärriseminne, mis ütlematta  suurt kahjo teggi. Seal sare peal on ülleültse 44 külla ja 2700 ellomaea, ja neist on 22 külla 2050 maeaga taieste ärralohhutud'  ja warremes maas. Sare rahwas on ennamiste keik ristiinnimessed. Türgi Sultan,  kes muido omma Türgi üllematele, kui tal hea tujo on, täie rahhakukrudega wasto pead pillab, mis üllemad waggusi ärrakannatawad  ja kukrud tasko pistwad, ei olle ka ristirahwa  wast.o mitte luust egga kiwwist olnud. Õnnetuma Rodusse rahwale on ta 500,000 ja Smirna linna koggodustele 250,000 piastrit  kinkinud. Türgi piaster on meie rahha järrele 32 koppikut. Olgo mehheks, Sultan on siis rohkeste puistanud. Hiljuti käis ta Egiptussemaal, otsego sealt witse-kunningat ammeti peale kinnitamas. Seal on temma ka möllema kättega rahha ennest ümber pillanud ja kingitussi jagganud, mis kül surem ossa sure rahwa tasko jooksis. Sealt taggasi tulles on Türklased ja ristirahwas  tedda ni sure auustamissega Konstantin opolis  wasto wötnud, et 3 ööd järgemöda 160