parrem pole minnes, leidsime meie suur hulk weiksid lukkus kortaid ja mis nende seest? Oh, Zummal hoidko, kuida olli seal pühha ristiusso öppetus pörgo eestkoiakö tehtud! Siin ollid ketserikohto ohwrid sees, nored, mannad, mehhed, naesed, mönned ellus, mönned  surnud, mönnedest meel paljad luud ahhelate  külges, keik nenda ollasti, kui nad emma  ihhust tulnud. Surnokehhasid ei korristand  ial kegi, maid köddunesid senna samma paika. Paljo leidsime meel ellus ja hinges ja neid lahti peasta, olli meie söameeSte essimeune  tö. Nad tömbasid muist omma rietest  seljast ärra ja pannid waeste wangide ümber. Pärrast sedda, kui keik korkad ollime  läbbi otsinud, ja kust meel ellawat hinge seest leidsime, lahti peästnud, siis läksime teine pole külge. Siin leidsime meie nüüd keik pinamisse maösinad, mis ial kurrat ja temma sullased möistnud-wäljamöttelda. Nende peale madates ja meletulletades, mis nendega keik jubba olli tehtud, ei lasknud meie söameeste tulline wihha ennast mitte ennam taggast hoida:  „„Keik need kurjateggiad peawad isse pinatud sama!"" kissendasid nemmad ja kargasid  pappide pähhä kinni, kes nüüd nago lubjatükkid kahwatand ollid. Keik nende karjuminne  ja palluminne teggi neid meel ennam wihhaseks. Minna ja oberst Delille waatsime  pealt ja ei wöinud kissendaja pappidele muud troosti anda, kui sedda: Mitto aastat ollete teie ilma armota seddasamma teiste ilmasÜta  innimestele teinud, nüüd maitske isse ka! Nenda said nemmad ütlemast allamast sadik surnuks pinatud. Ni pea kui wangid, kes meel ellasid, alt pörgoaugust wälja said (neid olli se kord liggi 100 hinge) läks sönnum nago tuul möda linna laiali ja siit ja sealt töttasid innimessed kokko, omma kaddund suggulasi  otsima, mis „pühha ketserikohhvs" nende käest olli ärrarisunud. Mitmed leidsid issa ehk emma, poegi ehk tütrid, öddesid ehk wendi, mitto ollid ka jubba surnute hulkas. Kui nüüd keik wangid peästetud, keik pillajad  surmatud, keik maia söameestest puhtaks risutud olli, lasksin ma hea hulk püsfirohto temma müride alla panna, pöllema südata ja nenda sedda pörgopessa kautada, et temmast paljas kiwwiwarre mahhajäi." Nenda löppis Hispania ketserikohhus, ja sedda olli Napoleon teinud. Sönnumed ommalt maalt. Tallinnast. Wall id. Linnadel tahhab  iggal pool endine wallide sidde kitsaks jäda ning mitte ennam ümber üllatada. Ria lin on ommad mallid jubba mahha kiskunud,  Talljnnas tahhetakse siit ja sealt aukusi mallide sisse tehha ning ka Perno linna mallide  kallal wadatakse ja willistakse: kas hakkame  siit, wöi siit esmalt peale? Enne ehhitadi  sure kullo ja waewaga linna wallisi, nüüd kistakse neid mahha, sest et innimessed ammo arro sanud: nad ei aita ommeti suurt asja meie päiwil, kui Zummal isse ei hoia. Söariistad ja söapiddamissed on meie päiwil kaugele eddasi jöudnud, et mallid rahho aial kül sureks tülliks linnale on ja söa aial ommeti  keddagit ei marja. Torropuhhastajad. Se on üks willets luggu: kahjofld, mis minast tullewa on ni hirmus paljo mailmas, ja ommeti ei tahha kegi minast taggasi pöörda, maid lemmaga  kui armsa sõbraga eddasi astuda, kui kord ta mörko on sattunud, künni söbber miin tedda surma warrawast sisse sadab. Linnades on ma allusid torrosid, mis ulitsate ja maiade alt läbbikäiwad, agga mönnikord ka järrelewadata  ja puhhastada tahtwad. 20. Augustil palgati Tallinnas nisugguse torro puhhastamisseks  2 meest ja need läksid joobnud peaga (wöib olla ka puddelid taskus) ma alla. Mönne aia pärrast tulli teine üksi taggasi (kello 4) ja jubba kello 9 olli politseil teädus ka. Warsi pakkuti rahha, kes kaddund loma ma alt tahtis otsima minna, agga kegi ei tahtnud  nenda rahha tenida. Teisel pawal tulli innimestel se hea nõu, ulitsat kahhest kohhast lahti kaewada, agga ei juhtund peale. Teisi? pääw hommiko, kello 9, parrast sedda kui ta 40 tundi ma ai olnud, leiti mees üttesse ja 275