nawo jälle ühheteisega leppitnst olleksid leidnud. Wiis kuud ollid kous istunud ja mehhewisi pmrelenud, mõnned wühhemad seadussed ka malmis  teinud, nenda kui kaubaaeamisse ja raudtede ülle :c., ägga ülleültse on se jälle purrelemisse parlament olnud. Nüüd puhkawad kuuni tullewa aastani, kus sesannna manna wisi kannel  mi st jälle hüüdma hakkab. Kas selle aea sees ued liikmed wallitsetakse ehk mitte, se on teadmatta. Kunningas on selle pahha melega ka kotto ärraläinud Karlsbadi terwisse wet prukima. Königsbergi linnast tullewad sõnnumed, et neil jnbba wärsked kirsimarjad turro peal müa olla, mis kül lõunapooli Saksamaalt todud, agga ommeti tännawused on. Agga nende omma miljapuud, ehk kül Meel haljad, rippuda ka rohkeste  wilja täis. lummal teab, kuida meie ma pnwiljaga tännamo luggu saab ollema. Sianiale  lähhäb keik wägga pikkalt. SsosWig-Hotsteinist. Preislane tahhab  sealt ma wannemid kokko kutsuda, agga nende prints Pridik piddada sennikaua maast wälja ununema; sedda tahta ka Oldenburgi hertsog, et rahwa wannemate meled nõupiddades seggatud  ei saaks. Selle peale kostab Austria: temma  tahta nisamma rahwa wannemate kokkokutsumist,  et asjad ükskord õiendud saaks; agga temma piddada Preisile meletulletama, et mitte üksi Oldenburg egga Augustenburg hertsogi kroni ei püa pärrida, maid Preislane isse ka. Kui nüüd Augustenburg piddada sennikaua maast wälja minnema, mis siis Preisi ennesega sada, kelle sõawäed seal maal seista ja pool mawallitsust  temma käes olla eks se rahwa wannemate  meelt mitte ennam wangi ei wõtta, kui paljas prints Augustenburg üksipäini, Minna ei tea, mis Preislane selle peale Me wastab, agga nenda sawad Sleswig-Holsteini asjad wennitud. Iltaliamaalt. Kunninga ja paawsti wahhel  on asjad ikka alles kahtlased: lähhäks nago lähhäks, agga ei lähhä ommeti mitte. Kunningas  annaks kül järrele, agga paawst tahhaks tedda hea melega paljojallo lumme peale panna onuna patta kahhetsema, nago ta mannal aeal teggi; karta on, et nende leppitussest suurt wälja ei tulle. Mis agga mannast aeast sadik Italia- maal ikka priskeste on läinud, se on rööwlihantwark  ja se peab tännawo jälle õitsemas ollema. Kenna kül, need körrileikajad peawad Prants 11. nimmel omma tapmisse ja risumisse tööd teggema ja iggal mehhel Prantso polest lubbatäht taskus ollema ja nemmad Roma lillnast  omma sõariisto ja mona sama. Garibaldi olli kül Neapoli riki Prantso käest wõtnud ja Wiktor Emanueli kätte annud, agga sellega otsego  okkaskroni ta pähhä Pannud. Ja se Prants eltab Roma linnas paawsti hõlma al. No eks sel wisil Italia kunninga ja paawsti wahhel leppitus  wõi sündida! Prantsussemaatt. Napoleon lasseb ruttu laewo walmis ja sõamehhi mundrisse panna. Kuhho neid sadab? Mis seal küssida, eks Meksikomale, kus neid häddaste tarwis on. Rahwale ööldakse: lähwad nende assemele, kelle tenistusse aeg seal täis sanud; agga et paljo ennam senna lähwad, kui sealt taggasi tullewad, sest ei tohhi kegi hingada. Napoleon on Meksikomale  keisri kroni wallada lasknud, temma peab nüüd ka aitama, et se Maksimiliani peast mahha ei kukko. Et se keik Prantsusse rahwale sureks ristiks on, mis sest wigga. Au eest peab inuimenne ka middagi andma. Parisi worimehhed on ka käest ärra, pannewad  ohjad ja piitsad käest mahha, ei tahha ennam sõita, kui mitte palka jure ei panda; 2600 troskat  peawad jubba puhkama, ja se ei anna teiste töinnimestele mitte head eesmärki. Kui muud kassina palgamehhed sedda näewad ja jürreltewad eks siis olle paggan lahti! Küllab saab kuulda, kulda sedda worimeeste tülli õiendakse. Seal on worisõit krono polest wäljarenditud ja rentnikud  ütlewad: meil on raske rent peal, meie ei wõi mitte palka jure panna. Sennikaua peawad  mitmed jalla käima, ehk kül rahha taskus on. Inglismaalt. Seal peti 3. Mail jälle suurt piiblipühha. Inglisma piibliselts on üllemailma keige wannem ja keige surem (sai 1804 assutud). Mödaläluud aastal on neil sisse tulnud 180,000 naela, ehk meie rahha järrele 1,260,000 hõbbe rubl. se on 84,000 rubl. tännawo ennam, kui ial enne. Piiblid ja muid pühha kirja ramatuid on sel aastal 212