kustutage sedda sega, kui meie peale hallastate  ja Jummala sönna läkkitate; selle järvele sirrutame ommad käed; selle järrele kissendame,  otse kui hirwed wee hallikate järrele. Teie pole seisawad meie silmad pöördud, ses lotusses,  et meie palwid sa te kuulma. Noh, armad Eestiwennad! Kas peame käed russikaSse pannema ja ütlema: Parras, parras!  kes käskis ommalt maalt ärrajooksta, woi peame neile appi ruttama? Meie ussume, et meil, kui ristirahwal, ei pea teise häddast, kui ta sedda ka issi ennese peale saatnud, mitte rööm, waid halle meel ollema ja ni paljo kui südame, nende hädda püüdma wähhendada. Kel ristiinnimesse werri süddames, se hallastago  nende peale ja kinkigo nende heaks monne ramato, mis enneste kätte tua pallume, et neid nende kätte murretseda. Somemaatt. sMa Immeks on panna, kuiva se woib olla, et ma ärrawaob ja ommetige on se sündinud. Sealt kirjutakse, et Kilwakallo külla lähhedal liggi wiis dessatini, keige parremat pöllo-maad, merre woi järwe äärt möda ärra waonud, kus nüüd padiga sõidetakse. Ühtlasse olla ka sealatse makonna kohtomehhe kenna ello-maea liggi läinud. Sellesamma merre randas Kowelaksti  külla lähhedal olla pea seddasamma wört maad ärrawaonud. Se kelle parralt se tük maad olnud, olla omma keige parremast pöllo-maast ilma janud. Arwatakse sest tulnud  ollewad, et merre wessi wägga liig järsko allanenud. Noh, iggal asjal peab omma wigga  ollema. Wöeralt maalt. Sleswigist, 18. Detsembril. - Sealt kubberner, kindral Manteuwel, olla allamal seisawat kulutusse kirja awwalikkult seitungi läbbi Sleswigi rahwale teada andnud. Se seadus, mis 15. Webruaril 1854 wälja antud,  kelab ommas 8. paragrahwis neid raskeste  karristamast, kes wahhest rigi seadusse wasto juhtuwad eksima, mis järrele ka nüüd peab neid karristadama, kes rigi seadusse ülle on juhtunud astuma. Ei woeta selabbi Sleswigi  rahwa käest sedda õigust mitte ärra, kui neil middagi süddame peal, mis ennestele palluda tahtwad, minno ette tullemast; sepärrast  annan ma sedda teada, et ma uest aastast  sadik igga kesknäddala, kello 11 künni kello kolmeni ommas korteris walmis ollen, iggaüht wastowötmas, kellel middagi sowida ja palluda õlleks. Hamburgist. Preisi kunningas tunneb ärra, et Sleswigi rahwal ennam hoidjaid ja järrel watajaid waja põlle, waid et issi ennest  ette mõistab wadata, sepärrast olla ta käskinud muist wägge sealt ärra tulla. Arwab  rahwale liig raske ollewad, ni suurt söawägge  üllespiddada. Belgiamaalt. Onnis kunningas Leopold põlle wist üks pillaja mees olnud; ta olla mõistnud omma sohhe koppikat kokko hoida, et nüüd, kui arrasurnud, kolm miljoni 200 tuhhat naela, mis meie rahha järrele umbes 20 miljoni höbbe rubla, omma lastele pärrida  jätnud. Jgga laps saab liggi seitse miljoni  höbbe rubla. Lahhäb korda! Austriamaalt. Wäljama seitungid könnelewad,  et Austria keiser Prantsusse keisriga üht leppitusse ja söbruse seadust enneste wahhel  teinud, tahtwad teine teise sõbraks jada. Austria keiser sirrutanud ülle Preislasse  olla keisre Napoleonile kat, mis ka Napoleon  romuga wasto wötnud; lönud käed kokko, sõbrus malmis. Seläbbi armutakse nüüd Austria wallitsussel kerge ollemad kauplemisse  ühhendust ka Inglisse wallitsussega tehha, mis ommetige möllema rigile sureks kassuks tulla. Kui se nenda tossi, kuida seitungid  könnelewad, siis on Austria ja Prantsusse  sõbrus paljo kindlam, kui se Prantsusse ja Inglasse mahhel ialgi olnud, ehk kül möllemad  põled waljo healega teine teisele sõbrust tunnistasid; selja tagga näitawad ommetige teine teisele russikast. Austria ja Prantsusse leppitus ja söbruse teggeminne tunnistab Austria  kartust Prantsusse poolt, sest Ztalia asjad  Wenetsia parrast, põlle meel õige talla peal. 6