metl elloloma ennam ei sa!" Ehk jälle: „Jummal  teggi hästi, et nisuggvse ärrakorristas, said teised temmast lahti!" Armad Eeötiwennad,  kui meil omma tö ja waewa jures wöimalik ei olle omma haigedega nago saksad  ümberkäia, kas sellepärrast siis nende was-- to nago kiwwid ja karrud peame ollema? Möttelge nattuke järrele ma ei usso mitte. Sesammasuggune luggu on ka weel waeste ja wiggastega. Kes neist paljo holib ehk nende hädda pärrast süddamest kahhetseb? Jggaükö  on römus, kui ta isse waene ehk wiggane  ei olle. Et sedda ka pea wöib olla, ei tulle kellegi mele. Sest õlleks paljo räkida, agga kuhho se mahhub. Ka muido iggapäises  töös ja ellus tulleb meie külm ja kiwwine  meel saggedaste küllalt wälja. Lähhäb liggimesse koorm tee peal ümber, siis söitwad ühheksa enne naerdes möda, kui kümnes waewalt  appi lähhäb. Sedda ollen hiljuti isse omma silmaga näinud. Za kui sa neid sepärrast  maenitsed, siis on wastus: „kes tedda käskis ümberaiada?" Just nago sedda iggal ühhel ei wöiks juhtuda. On siis immekspanna,  kui teised meitest ütlewad: „Eestlaste õelamad  põlgajad on Eestlased isse. Nemmad on ni külmad ja köwwad teine teise wasto, nago kiwwid wälja peal. Antakse mõnnele nattuke üllematte polest wolli kätte, siis joseb hammastega teiste kallale." Oh, et se mitte tössi ei õlleks! On agga meil omma suggu innimeSte ja wendade wasto süddame assemel kiwwi rindus,  mis ärrast ja halledat meelt meil siis weel mu hingeliste wasto peab ollema? Kirri ütleb kül: „Öige tunneb omma lojukse waewa",  agga neid öigid ei nähta mitte liga ollewad.  Kuida peksetakse ja pinatakse, näljatakse  ja waewatakse waesid lojuksid, ja kes neid lööb, teeb sedda nago pu pihta! Rängad koormad pannakse peale ehk aetakse ülleliga: midda wähhem lomal jöudo, sedda ennam piitsa, se peab jöudo andma! On mees holeto  ja korem lähhäb wilto, siis saab loom hirmsad  hobid! On mäggi järsk, jöud kassin ehk rauad nürridad, siis murtakse küllamehhe aiatei- wast abbi, loom peab tömbama, tulgo werri suust ja ninnast! Mees weddeleb körtsuS, hobbone nälgab ukse ees: aiab nälg tedda sealt likuma, siis on tal surma sü ja saab kirrudes  peksa! Holetumad karjatsed tewad wallatust,  lomad lahmad pahha peale: kimmid ja kaikad  on lendamas miks nad põlle targemad olnud, kui karjatsed, kedda neid kaitsma pandud  ! Keik se on nenda harjund assi, et kegi sedda pahhaks egga pattuks ei panne, mis ta ommeti töeste on. Mul põlle lusti egga rumi  sest pitka jutto tehha; agga üttelge isse, kas mul öigus ei olle üttelda: Eestirahwaö peaks wähhem tuim ja armota ollema,  kui ta on? Keikist ei ütle egga wöt ma sedda üttelda, sepärrast pallun jo: kellesse se ei putu, sel põlle asja ennast pahhanda; kellesse se agga putub, sel aitab ennam parrandus,  kui pahhandus. Meie wiggade tühhi salgaminne ei parranda neid ial, maid teeb meel pahhemaks. Aitko Zummal meid iggapääw  targemaks ja parremaks sada! Söntmmed ommalt maalt. Peterburgist. Nikolai-raudmaante,  Peterburgi ja Mõskma linna wahhel, toob agga ka mehhe wisi rahha sisse. 1. Zanuarist 1860 künni 1. Zanuarist sadik 1861, on ülleültse keige selle eest, mis seal eddasi taggasi  weti, 8,314,600 rubl. 12 kopp. sisse tulnud. Eks lähhä korda? Zama- ehk posthobbused. Peale Ria-, Tallinna- ja Kurama, on ülle Wenne rigi aastal 1860 ühtekokko 52,049 posthobbust  joosmas olnud. Aasta aastalt on nende hulk ikka suremaks töusnud; sest aastal 1837 sadi 32,452 hobbosega läbbi. Parrem heaga, kui kurjaga. Khtopoolsed rigid, Prantsusse- ja Jnglisma, kuida teame, on nüüd ka Hinamaga omma kontrahti ehk rahhoseädust malmis teinud, agga  kuidas? Paljo on neil seal jures kullo olnud ning hulk innimessi surmatud ja wiggaseks  lastud, ja on siiski teadmatta, kui kaua msuggune werrega linutud rahho wet kannab. 43