seal ollen kaks korda sees käinud ja terretcm sedda wenda, kes mind seal lahkeste wastowõttis. Õhto pool sedda ma ea seisab Peetriplats ja lemma  ratsakujo seal peal ühhe sure raudkiwwi ot-- sas, mis 50 jalga pik, 21 lai ja 17 kõrge; aastal 1783 sai Katarina 11. aeal se mällestus üllespandndl  Hommiko poolAdmiralitäti maca seisab suur keiserlik loss ehk palee, Newa kaldal. lubba keiser Peter l. ehhitas senna kohta omma Palee, kus sees lemma ka surn; agga keisri Elisabeti aeaj sai senna 1754—62 wägga kenna loss ehhitud, mis 30. Dets. 1837 ärrapõlles, agga 1840 jälle malmis otli ja illusam kui enne. Selle palee ees seisab wasto suurt auwärrawat, kus watlatud hobbused peal, mu sure krono maeade wahhel Aleksandreplats ja tillemal nimmetud  Aleksandre ausammas keskpaikas. polele.) Ommalt maalt Tartust. ja kedramisse Mis ma piddin ütlema, kedrust on iggas tallus tarwis ja ilma selleta ei sa innimenne  nutte läbbi. Witla krasiminne ja kedraminne  on agga, nago head kütlanaesed ammo teadwad, kaunis iggaw tö ning ei lähhä iggaühhe  käes ka mitte hästi korda. Mllad ja willakrasiad on ui mitmesuggused ja penikest ühhetassast lõnga kedrada, ei olle ka mitte igga-- ühhe assi. „Kui selle tarwis ka mõnned mas» sinad olleksid!" nenda on enne mõnned naesed õhkanud, kui massinaid weel ei olnud. Nüüd Põlle sedda õhkamist maal egga linnas paljo ennam tarwis, sest kedrnsse massinaid on tihti leida ja siin Tarto linnas ka. Et nüüd massina  ja massina, kedrusse ja kedrusse wahhel jälle suur wahhe on, kes sedda salgab? Muid ma paljo ei tunne, agga Tarto R. Nörrenbergi  krasimisse ja kedrnsse wabrikut ollen ma onuna silmaga läbbi waatnud mis hea, on hea. Sured witlakottid tuakse ja lõngakottid wiakse ni häSti mõisadest kui külladest, ja tö saab, olgo krasinnnne ehk kedrus, ausaste tehtud. Enne aeti massinad hoostega ümber ja tö läks hästi, nüüd on auromassin aeama pandud ja tö lähhab weel parrenn Mis kattega wägga iggaw on ja ial üsna ühhetassane ei wõi sada, saab massinaga wägga ruttu ja imme illuste tehtud. Töpalk, mis sette eest maksta tulleb, ei otte ammo ni suur, kui käetö jures ärrakullub,  ja parrem tö niug aeawidus weel arwamatta.  Kui minna pcrrenacne ollcksin, ma ei krasiksin koddo mitte üht käpppotäit willo ennam, ei peaks ka sellepärrast ennam wokkit, olgo.siis linnade ja takkude tarwis. „Agga kus kohhas  sähhärdune wabrik Tartus seisad?" küssib mvnni. Kui sa ei tea, ota, ma ütlen sulle. Õlled sa enne Tartus käiud, siis sa tead knl, kus jallainnimeste paat al pool kiwwisilda kahhe kallatnrro wahhel Põigeti ülle Ennnajõe käid; noh, seal on ka R. Nörrenbergi krasimisse ja kedrnsse wabrik, agga Pahhem pool jõe kalda peal, kahhekordne walge maea, kus ka neid häid wask kaugasugqe müakse. Kui kegi sulle ütleb, nago ma hiljuti kuulsin, et se wabrik olla seisma  janud ja juhhajab sind senna ja tenna, siis ütle: Pea su, se on walle, se wabrik käib nüüd amomassinaga weel parreni kni enne hoostega, ja wabriko perremees N. Niörrenberg, kes enne Sintis, pärrast Moltwetis suurde wabriknte peal, ja nüüd siin jubba Pea 3 aastat seddasamma  tööd teeb, tunneb ommeti asja parrem, kui mõnni mu, kes nmido kuuldud jutto järrele ka massinad laSseb üllesseadida. Nenda on luggn, kes tahhab, tulgo isse watmna, sest omma  silm on kunningas. Tänna näddala eest olli meil Tartus jälle nattuke tulle kah jo. Haberle õlleköök, mis pahhem pool Emmajõe kaldal kahhe silla wahhepaikus seisab, olli kesk lõuna aeal põtlema läinud. Kuida ööldakse, olla lauad, mis linnase  rehti kuiwama pandud, esmalt põllema hakkauud.  Aggä et Päwa aeal ruttu abbi sai, olli tulli Pole tumü.qa jälle ärralämmatud. Lauad on muist ärrapõllend ja peale selle ka 27 wakka odre rikkutud sanud. Wörrs maksnnast. sßahhesaddo.j Näbbina kihhelkonnas Kahkwa walla Sure- Wõrkso küllas on 19. lunil kange wihma ja rahhesaddo suurt kahjo teinud. Keik külla tannawad  jooksnud nago jõed, kaapsta, oa ja kartohwli  lehhed mee peal, mis rahhe olli mahhapeksnud.  Waljade peale olnud parrast saddo halle wadata, sest keik nende rukkid, odrad, kaerad, tatrad, linnad ja ristikhein olnud matassa 235