ei julge kuhhogi minna, sgga kule kust S. walla tüdruk L. P. Maarja pääw hommikust ööd leiti? krono metsawahhe H. L. aidast, weimi otsimast. Perremehhe wend läinud wälja, näinud aida ukse lahti ollewad, läinud  senna ja leidnud noriko asjo kokko pannemas.  Tea va muidogi, wötnud ta linnokesse kinni ja winud tuppa perremehhe kätte, kes tedda parrast kohto kätte andis. Assi on alles  kohto al ja norikuke peab tö palka otama.  Urmad nored öed! murretsege ommale weimi teisel kombel, agga mitte nenda, sesuggused  lähwad haisema ja aeawad nored peiud kaugele ärra! Puhhas kässt, auus nimmi, On kui maggus rosi hais. Toob, et õlled pea minni: Kel römus meel ja koht on täis. Sest kaddugo siis warga meel Za käige ikka heal teel. sEestlaste Eestirahwast laidetakse liig paljo ja se tulleb ennamiste sest, et nende seas ka paljo on, mis tõeste laido wäärt; agga seal jures ei pea meie ial un«- nustama: nende seas on ka mehhi, et saksa rahwa seas parremaid põlle. Na enneste wahhel  öölda: leiame saksa rahwa seast paljo, mis parrandada ja puhhastada tahhaks, agga kes julgeb neile sedda öölda! Eestlane põlle tõeste tuim, kui tedda agga nattuke on öppetud; arg põlle ta just ka mitte. Ranna arest leiame ennam sesuggusi mehhi, kes julged merre mehhed ja ühhe õppind laewa mehhele järrele ei anna. Minnewa sui on Orrajöe ja Äddemeste  mehhed omma kudidega ka korra Belgia  maal käinud tamme pakkus: wimas, mis Riast senna sadetud. Kartusse parrast: ehk ei oska teed, wötnud nad Riast ühhe kapteini liggi, kellele selle reisi pealt 150 rubla piddid  maksma ja pri söök ja jook. Sömissega olnud assi kuida olnud; agga jominne liig kallis ta põlle weetilka omma kele peale wötnud, waid puhhast rum-wina 16 topi kullund sedda marjokest selle te peal ärra. Se teeb meile römo, et meie eestiwennad ka sesuggused aggarad ja julged mehhed olnud ja meie sowime, et sesuggustest rohkem weel tuleksime, kes omma mõistusse ja ettewötmissega  teistele eel-märgiks ja au uks olleksid. Libawift. sMerri tahtis Sealt kirjutakse,  et nende merri jubba j east puhhas olla ning 4. Märtsil essimenne laew Prantsusse  ma pole hakkanud purjutama. Selle peale on nad ka issi imme surelissed, et nemmad  ikka need essimessed igga aasta olla, kes laewade käimist allustawad. Se tehha neile liig suurt mele pahhandust, et raudte Kownust mitte weel otse nende linna peale ei tulle, mis läbbi nende kauba aeaminne paljo suremaks lähhäks. Peawad weel kannatama, kes teab mis eddespiddi saab. Peterburgist. sPenikesse rahha pu- Se pudus põlle ükspäinis seal, waid sedda kissendamist on kelk Wenneriik täis; minne sa kuhho sa tahhad, kuled sedda kaebtust;  agga kust se tulleb, st sest ni suur pudus  on? Keik sedda suud lükkatakse Äbrami laste kaela, need weddada sedda ülle piri wälja. Kas se peaks tossi ollema, sedda ma ei tea, sest ma põlle kellegi taskuid labbi otsinud, agga  ni paljo tean: pudus penikessest rahhast on suur, mingo ta kuhhu ta lähhäb ehk jägo ta kus ta jääb. - Kiewist kirjutakse: ..Kui suur meie penikesse rahha pudus, on igga ühhel  tuttaw. Lähhäd.sa podi ja ostad kolme ehk nelja kümne koppika eest kaupa, siis ei wahheta kegi sul üht rubla tükki wälja, waid nöudwad, et sedda wasse- ehk höbbe rahhaga peame maksma ja kui sedda põlle, mis siis tehha? Tossi on: krono annab sedda ka aeg aealt omma nattuke wälja, agga se ronnib keik ludide näppude läbbi kohhe ülle piri wöerale male. Õlleks wägga hea, kui höbbe rahha 10 protsenti kallim õlleks kui pabber rahha, siis hakkaksid needsammad Judid tedda wäljamaalt jälle taggasi weddama. Meie rahwas  harjuks sellega pea kui üks 10 koppika tük 11 ja 20 koppika tük 22 koppikat maksaks."  Pahha põlleks se mitte, kui meie rigi wallitsus sedda nöu ette wöttaks. 114