sAuuö tener, auus saatminne.^ Saime puhhade ees ühhe omma linna sõbra käest kirja, mis minnewa näddalisse numre sisse pällus ülleswötta, et agga meie nummer pühhade parrast warrem malmis olli, sepärrast  jäi assi näddal hiljemaks. Kirri on nenda:  Selle ku 12. päwal läks kutser Hans Palm, kes ühheksa aastat konsul Rodde herra jures, wägga ausaste kutsari ammetit olli piddanud ja iggapiddi üks wägga tru ja auus mees olli ja kes teab kui kauaks senna õlleks jänud, kui mitte ta wend, kes üht karjamõisat  olla rentinud, temma järrele põlleks tulnud ja tedda omma abbiks winud, meie linnast  ärra. Selle päwa pärrast lõunat, kui meie tru söbber wälja sõitis, ollime meie liggi paar kümmend sõbra ilma temma teadmatta kokko koggonud tedda saatma ja saksa mängo mehhed seks palkanud (Eesti mängo meestel polnud aega) tedda mangoga paar wersta sata. Jlmoke olli kenna ja sepärrast kutsus passunate  heal paljo rahwast kokko sedda waatma, mis meie armast sõbra wägga römustas agga lahkumist raskeks teggi. Üks sesuggune Jummalaga  jätminne olli essimenne meie linnas ja tunnistab meie armastust temma wasto. Jummal römustago tedda seal kuhho ta läks ja hoidko tedda kalli terwise jures. Meie pissukessel linna rahwal põlle sedda romo liig saggedaste, et kenna tullewärgi ümber woiwad seista ja sest ennast römustada. Essimessel Suiste pühha õhtul olli kenna tullewärk bade parkis, mis aulikkud wäe üllemad, kes praego meie linnas asset, omma kullu peale walmistasid ja misga nad üht mällestust meie linnale ennestest  tahtsid jätta. Jgga ühhel olli lubba sest römust ossa wötta, sepärrast olli ka arruto  rahwas senna kokko langenud, mis peale pole öni kui laenetaw merri ühhest teise tikus.  Peale selle, kui tullewärk otsa sanud, kaddunud rahwas korraga, teada muidogi, iggaüks ruttas omma pessa ülles otsima, kus wois puhkada. Ilmoke olli ohta nattuke pilweö  ja tullid ka mönned wihma pisad, agga parrast olli wagga ja kenna, mis siis sedda römo kahhekordseks teggi. Teisel pühhal teggi meie aurolaew „Pernau-Riga" üht lusti söito künni Runo särele, kus paljo, kelle aeg andis ja tahtminne olli, liggi sõitsid. Wägga kenna aea wide sellele, kelle kukkur põlle wasto seisnud,  sest essimesse platsi peal piddid poolteist ja teise platsi peal üks rubla reisi rahha maksma.  Kui paljo liggi sõitsid, põlle meie omma  silmaga näinud. Pernomaalt. sMustad Mis meie iggaüks omma silmaga olleme näinud, sest kirjutab söbber nenda: ..Ommad Suiste pühhad olleme se aasta ka ärra piddanud, agga ni kurwad omma illo ja au polest põlle nad mul weel ette tulnud, ehk ma neid ka tükki 50 selja tahha ollen saatnud. Se õige pühhade illo ja au on igga aasta ikka kennaste  lehtes kasse oksad ja kennad lilled tubbades  olnud, agga se aasta põlle wanna taewa tädike meile sedda römo kinkinud, ei olnud haljast oksakest kussagilt leida. Metsad ja heinamaad  on selle willo aeaga alles mustad ja keik nago tallises unnes. Pühhade aeal pöörsid  ilmad sojaks, mis labbi ka warfi puud haljendama lõid ja kui nenda näddala päwad soja on, woib keik jälle heaks minna. Tünnini  olli meil ellajatega suur teggeminne, kotto polnud middagi ette anda ja wäljast ei olnud ühtegi wötta, tikkusid wäggise käes ärra kärwama.  Meie rukki wäljadega olli luggu wägga  kurb, seisid üsna mustad; agga nüüd tänno  Jummalale löwad haljendama, mis meie süddant römustab ning lotust annab sealt middagi leikada. Kewwade olli pik ja raske, agga kiitgem omma Issandad, kes jälle keik woib heaks pöörda ja meile omma helded ja rohked käed lahti tehha. Temma heldus kestab  iggaweste!" Riast. Meie aulik kindral kubberneri herra  grahw Baranow on 13. selle ku päwal Peterburgi reisinud, kui kauaks, põlle meil teada. Kuida kuulda peawad Lihwlandi ritteri seltsi liikmed 6. Zunil Ria linna kokko minnema üht konwenti piddama; mis asjad seal ette samad  tullema, kes sedva meile hakkab ütlema. 163