nud. Olla jubba paar kordi Türgi söameestega  mees mehhe wasto rammo katsumas olnud,  kus Türklane tuggewaste rokida sanud. Esstmesse korra olnud nad Werbowskis tuttipiddi  koos, kus Türklane 350 meest kaotanud; parrast olla nad jälle Sohwias rammo katsunud,  kus 2000 Bulgarialast wapraste Türklassi  mahha niitnud ja kenna wöido öiskamissega  taggasi läinud. Keik teed olla kinni pandud, et kegi ei pea läbbi sama ja röwiminne  ja risuminne allustud." Wõeralt maalt. Jtaliamaalt. oler Wlorentsi linnas olla wanna tuttaw kolera se aasta jubba warrakult wäljas, rahwast karristamas, ja et ta ennast jubba ni wägga laiale lautanud,  se tehha sealatse linna rahwale suurt murret; ta minna igga päwaga kangemaks. Koratusses wötta ta 100 innimest pawas ra, mis sealatse rahwa surusse kohta (24,800 hinge) wägga suur on. Keik touna JtaLLama wäcriseda ta ees, sest kust ta läbbi minna, seal ei anda ta armo; Tränis, Barlettas ja mönnes muus makonnas mullata ta kaunis mehhemodi ja Sitsilia sarel otse nendasamma. Prantfusfömaalt. s Karmantsiku- Neist meestest põlle kussagil pudo, waid otse kui umbrohhi wilja sees uhke kaswamas,  nenda ka näppo-meistred oige innimeste  seas rohkeste sigginewad. Agga ussume,  et neid kussagil ni rohkeste leida põlle, kui uhkes Parist linnas. Kuida sealt kirjutakse,  olla 20. Mail Marsweldes 80 taskonusutajat  woi läbbikatsujat nende wapra tö pealt kinniwöetud. Nimmetud hulk annab tunnistust, missugguse kartussega taskud seal omma warra peawad hoidma ja ka ühtlasse sedda, kui maias politsei nende järrele ja kui terraw ta neid otsimas. Prantsusse keiser Napoleon olla peale selle, kui meie keiser sealt ärra sõitnud, nattuke haiglasseks  janud, mislabbi ta keddagit ennese jure põlle tulla lasknud. Badeni suurhertsog olla omma prouaga senna wöeraks tulnud, neid olla keisre proua wastowötnud. Pari päwa  parrast olla keiser issi ka parremaks sanud. Kuida üks Prantsusse seitung könneleb, on Eüropa sured rigid, kui kristlaste kaitsjad  Türgi maal, omma järrelkulamisse ja otsuse  andmisse protokolli 3. selle ku päwal Sultani  kätte saatnud. Aeago ta nüüd silmad lahti ja wadako, mis seal sees seisab, ja tehko mis nõutakse. Parisis olla sest jut, et wanna paawst tahta se sui ka kord Parist soita, keisert Napoleon watama, mis grahw Sartiges senna olla kirjutanud. Sedda kuuldes olla keiser ja keisre proua kohhe üht palwe kirja wanna pühha issale läkkitanud, tedda melelahhutusseks,  mönneks päwaks, enneste jure palluda. Same eddespiddi kuulda, mis ta selle peale saab wastama. Türgimaalt. Türgi assi on üks sassis assi, mis kül ni pea ei woi öiendud sada, sest kuida seitungid könnelewad, lagguneda ta pääw päwalt ikka laiemale nago mönni pahha katko többi — Prii-mehhi langeda iggast linnast ja küllast Krekamaalt Kandia saarlastele appi, nenda et kahhe näddala  aea sees peale nelja tuhhande tubli söariistadega  ehhitud julge süddamega meest selle mässaja seltsi sekka astunud, kes keik malmis  on, iggas paikas, kus Türgi wäggedega  peaksid kokko sattuma, ommast ellust holimata,  Kandia kristlassi tahtwad awwitada. Mässajad saarlassed olla endid kolmesse jausse jagganud ja sesuggused kohhad enneötele wastopannemisse  paigaks wälja wallitsenud, kus kartusseta woiwad olla, sest et waenlane sallaja  selja tahha ei woi peäseda. Nende arro, kes saarlastest tulle ette woiwad minna, olla tuhhat meest, mis keik nende tarwiduste järrele ärrajaggatud. Lähhäb assi nenda eddasi,  siis on Sultanil head teggemist, enne kui jälle ükskord omma pead rahholist woib mahha panna; weel teadmatta, kuida jännes saab jooksma? Praego on pea keik Türgima nago mönni mili-auk, mis tormab ja tossab; sealane rahwas on wägga likumas ja mässa- 204