kord kokko tullewad, olgo pöllo tõde, kolide, kauplemisse ja mu tarwiliste asjade parrast nöu piddama ja neid wallitsetakse igga kord nelli iggast makonnast, kummagi ussulessi nipaljo,  kuida ühhe ehk teise ussõ rahwast ühhes  makonnas ellamas. Keik tülli asjad, mis türki ja risti ussuliste wahhel ettetullewad, sawad sesuggustest kõhtudest selletud, kus mõtlema  ussulissed kohtomöistjad laudas istuwad.  Peale selle on Sultan neid essimessest Märtsist sadik keigist maksudest lahti lubbanud  ja nendasammoti on ka keik risti ussulissed  ni kaua wäetenistusse lahti ostmissest priid, künni türgi ussulessi tenistusse ei nõuta. Koddosed sõnnumed. Meie wanna Perno joggi olli jubba rohkem näddala päwad nago lapse waewas; otas pikki silmi omma mahhasamisse tunnikest. Kesknäddala  öhto hakkas omma kaant pealt ärralükkama,  ei sanud agga selle töga kuigi kaugele; teisel hommikut olli warrakult jälle ammetis, agga et wessi wägga maddal ja oog wäikene, sepärrast wöttis paljo aega, enne kui selle töga walmis sai. Neljapääw parrast lõunat läks keik surem jaggs jeäd ärra, agga keik ni waggusi ja ilma kellegi kahjo teggemata, et meil ammõgi ermam uht nisuggust waggust jeä laggunemist põlle olnud. Padid on nüüd sddasi taggasi käimas ja rahwast ülleweddamas.  Suur paat pandi st. selle ku päwal peale, mil päwal ka essimessed parwed nähha ollid. Aeawiteks. Prsdi kosfiWiNKe. Mo armoke on kaugel maal, Se teeb suurt kurbtust süddamel; Ci tea millal nähha saan Mo prudikest, siis rõõmsaks lään. Kui esmalt minna näggin tend. Siis armastus ta peale lend Ja pärrast, kui sain teada ma. Kust kohhast pärrit olli ta. Siis senna minna mõtlesin Ja omma tahtmist teatasin. Kas tunned mind, sa illus lind? Ükskord ma tullen waatma sind. Sedd' teed nüüd ette wötsin ma Ja prudi kotta tötsin ka Mng kirja pistsin taskusse Mis andsin armsa prüdile. Kui piddin prudist lahkuma. Siis ta ei woind end piddada; Waid hakkas armus jamsima Mo ümber kaela nuttema. Suud andis sure armuga Ja ütles ärra wibi sa Mo armuke: et kihla mind Sest enne ma ei lasse sind. Siis kät tal andsin süddamest Ja tüütasin keigest mäest, Et tänna kolme aasta eest M'e näme römust laulatust. P. T. Kirjawastussed. Kes häbbeneb omma nimme ja ellokohta kirja alla panna, sellele ei woi meie ka wastust anda; ommetige ütleme ni paljo: küssigo omma kihhelkonna kohto käest, tas teo orjus lõppeb, woi mitte, —meie jures surrev ta ärra. K. T. W. Olge terwe saatmast; wöttame tullewa kord tasa, tänna ei woinud ennam parrata. 119 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 9. April 1868. Teadaandmissed. Perno wogtei kohto polest antakse seläbbi teada, et endise Rägo mõisa rentniko maea asjad 16. Aprillil, enne lõunat kello 16, rae koea howis, kohhe maksetawa rahha eest auksjoni  kaupa sawad ärramüdud. Pernus, wogtei kohtus 36. Märtsil 1868. Kohtoherra J. F. Specht. M Sikkertar A. G. Mors. i Kes se aasta Willowerre mõisa maal ettewöetawat  krawi tood ennese peale wötta tahtwad,  tulgo 22. ja 25. selle ku pawal, enne lõunat kello 11, kassa-kollegiumi sure, kus se tö awwalikult saab wäljapakkutud. Pernus, kassa-kollegiumis, 5. Aprillil 1868. 88. 2 Perno Linna jures, ülle pissukesse jõe, mannas  Pernus, saab ärrasurnud Tönnis Anspeetre  parralt pu ellomaea aeaplatst ja körwaliste  honetega 16. Aprillil enne lõunat auksjoni  kaupa rohkema hinna pakkujale ärramüdud.  Otse selsammal aeal müakse ka temma järrele jänud maea warra waeste laste heaks auksjoni wistl ärra, mis seläbbi teada antakse.