Sealt poolt on Austria! weel üht pakso mürristamisse  pilwe karta» Austria keiser olla Jõuluks keisre Napoleoni poeale Tehwanuse au-risti läkkitanud ning omma käega Napoleonile  kirja kirjutanud ja pallunud poeale lubba anda, sedda au-risti wasto wötta ja kanda. Prantfussemöalt. Parist tudentide tülli põlle weel lõppenud; weel tormawad nende süddamed sest hirmsast marrust: ..sõbrad wälja lükkatud." Otse rabbelemifl politseiga põlle neil ennam olnud, agga öppiminne on taieste warna otsa pandud. Selle polest tahtwad köwwaste sönna piddada, mitte enne koli tuppa minna, künni sõbradel ka lubba on sest ossa wötta. Õlleks muido wägga hea, kui se neile agga parrast suremat mele pahhandust ei sa teggema. Ülleüldse on seal peale 800 tudenti  ja se on keige rohkem, kui ühhel päwal  23 korraga ette luggemist olla kuulma tulnud. Kuida se assi wimaks saab lõppema,  sedda ei tea meie, egga põlle ka meie assi neid keelda egga käskida; küllap Napoleon  wöttab wimaks ohjad omma kätte ja ütleb: sedda teed ja mitte teist. Hiljemad sönnumed juttustawad, et sure koli kohhus olla üht neist ärralükkatud tudentidest kahhe aasta pärrast lubbanud jälle taggasi wötta, agga teised ei tohhi ialgi ennast ennam näidata.  Portugali kunningas on omma prouaga omma wöeraspiddo löppetanud ja Parist' linna  ning Prantsusse keisri pari Jummalaga jätnud; läinud jälle koeo pole. Prantsusse keisre paar olla neid künni raudte howi saatmas  käinud. Inglismaalt. Londoni ja Korki linna wahhel käis auro laew Jbis, otse nendasamma,  kuida meie ja Ria linna wahhel Olga igga sui ja nüüd olla Korkist sönnumed Londoni  tulnud, Zbis surnud. Ta olla üks neist keige parremast auro laewadest olnud, mis seal sedda wahhet sõitnud, janud ükskord Jrima ranna lähhedale ankro peale seisma, sest et massina jures nattuke wigga olnud, mis laewa  keetnud eddasi minnemast. Õse tõusnud hirmus torm, mis sundinud saddamast kaks wähhemat auro laewa temmale appi minnema, et tedda saddamasse tua; agga enne kui abbilaewad  senna ollid jõudnud, olli torm Ibisse kahheks lõhki lõhkunud, kus jures 21 reisiat, kes laewa peal ollid, merre laenetest sanud maetud, teist seddawört peastsid abbi-laewad surmast. 14 innimest olla rhhe parwe peale läinud, kellega lootnud ennast surmast peasta, neist sadud agga kolm hingega kätte, teised noppinud laened ühhe teise järrele parwe pealt ärra. Anname seläbbi teada, et 51. numris m. a. kulutud waimolik mango- ja laulo-kontsert pühhapawal 9. Januaril parrast lõunat kello nelli ma kirrikus hakkab ja igga Pillet 15 kopp. eest redi ja laupäwal Wrei podis, ma kirriko herra ja köstre jures sada ning pühhapääw  parrast lõunat agga Ükspäinis kirriko herra jures sada on. Et se kontsert kirriko ehhitusse kassuks antakse, sepärrast wöetakse ka anded, mis rohkem antakse, tännoga wasto. Römus andja on Zummala mele parrast. Nerantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 4. Januar 1866. 7 Teadaandmissed. Willowerre metsast sawad 14. Detsembril 1865 ' 25. Januaril 1866 8. Webruaril 1866 raiumisse tarbeks wälja möedetud metsa jaust penikessi puid, ennamiste lattid, mitmesugguses  jämmedusses, müdud. Kes osta tahtwad,  mingo nimmetud päiwil enne lõunat kello 16 Rima metsawahhe jure, kus neid wälja pakkutakse. Pernus, kassa-kohtus 2. Detsembril 1865. Kassa-kohto peawannem Fr. Rambach. Oldermann J. G. Puls. Oldermann J. D. Florett. 286. Kirjutaja G. Lehbert. i Neile, kes omma lapsi Perno linna tahtwad  koli panna, juhhatab Perno trükkimaea head korteri ja kosti kohta. 2