sed norest pölwest sadik, olgo raisko läinud wannemate seltsis ehk üsna ilma wannematta hulkuja koera kombel sureks sawad. Nemmad kaswawad isseenneste ja teiste kahjuks. Znnimenne  sünnib kül innimesse lömaks, agga öppetus  teeb tedda innimesseks. Laste süddamed on pehmed head ja kurja wastowötma, agga et nad patto sees' on sadud ja sündinud, on nemmad ommeti ussinamad kurja kui hea peale. Kui agga waesed lomad omma wannematest,  kes, olgo laiskusse, liajomisse ehk mu sellesarnatse kölwatuma kombede läbbi isse üllekätte läinud, mingisuggust head ei kule egga näe, ehk moda maad ilma ümberhulkuwad,  wargusse ja kerjamisse warral omma pead toitwad: mis head wöime sealt lota? Mis on kurjas mailmas kuulda ja nähha, mis üht korristamatta lapsokest wöiks õige tee peale sata ja kölblikkuks ristiinnimesseks kaswatada? Kurja kül, agga wähhe head, ja kurri seme kannab kurja wilja. Se aeab õige innimesse süddame wallutama, agga ka järrele  mõtlema ja nöupiddama, kuida sedda wöiks parrandada, ja sealt on keik waestelaste  kaswatamisse ja korristamisse maead tulnud, mis ristiusso auuks, tänno Jummalale,  ka meie ma- linnades saggedaste leitakse. Mul põlle siin rumi paljo sest könnelda. Mis agga sähhärdussest raisko läinud lapsest wöib sada ja kui suurt kahjo teistele tulla, wöime siin praego kuulda. Pühhapäwal, 2. Zunil läksid surem hulk Tarwja küllarahwast, (mis Mäeo wallas, Paide  lähhedal) linna kirriko. Ühhes tallus olli wanna 70 aastane issake 13-aastase karjatüdrukuga  üksipäine koddohoidjaks janud. Sedda last olli alles naddala eest maeasse wöetud ja olli üks neist harrimatta lomadest. Ta wannemad peawad kül alles ellama, agga mitte  sured asjad ollema. Se olli just kirriko aego, kui wanna issa toas ramatut lugges ja karjalast olli käsknud lautas lomade järrele wadata. Warsi parrast  sedda, kui tüdruk taggasi tulli, olli tulle karra lahti, ja kui wannake toast wälja astus, seisis karjalaut ellusas tulles. Et ilmake tormine  olli, hakkas ka tubba, teised laudad ja aidad pöllerna, ja ei sanud nemmad ennam kui 3 härga tullest wälja! keik muud asjad, rided, willi, wankred, pöllo- ja muud maeariistad  on sissejänud, kuid hobbused karjasmaal  jäid järrele. Muidogi langes mõtte karjatüdruko peale, kes agga rauda wasto aeas ja salgas; polnud  ka aega paljo pärrida. Pöllemisse aeal olli ta keises maeas asjo wäljakandes abbiks olnud, sealt 5 —6 rubl. rahha ja üht rättikut  warrastanud ja omma teed läinud. Warsi tagga aetud ja taggasi todud, on ta önneto, pörane laps tunnistanud, et ta koldest tullisid sussi linnase nartso sisse pannud, neid kahhe piro wahhel lauda jüre winud ja räästasse pistnud! Mikspärrast ta sedda kurja teinud,  on alles teadmatta. Hakenrihtre ees on ta nenda paljo üttelnud: „Ei minna tea, kust se mõtte mo pähha tulli." Lastewannemad, pange käed kokko, sedda on üks 13-aastane laps, pealege tüttarlaps teinud!  Zummal  aitko meid meie lapsekaswatamisses üksikult  ja ülleültse! Tallinnas peab 28. lunil Eestima pöllotöseltsi  polest üht hooste ja weiste naitmist petama. Somemaalt.  Somema  on kaubalaewade polest rikkam, kui meie kubbermangud. Minnewa aasta löppetussel olli neil 448 kaubalaewa, nende seas 159 kolme mastiga, 57 Brigg-laewa ja 39 auro- Laewa. Keige nende laewade peal olli 5372 madrust. Nende madruste tarwis on seal üks ~merremeeste-kassa" assutud, kuhho nemmad aastas nattuke sissemakswad ja siis hädda aeal isse abbi sawad ehk nende naesed ja lapsed,  ja selle kassa sees on aasta löppetusses jubba 197,326 rubl. kous olnud. Peterburgist. Kas meie sähhärdusi asjo ikka üksi mu rahwast peame kuulma? Soomlased on kahmakad mehhed.  Selle ku hakkatusses wallitsesid seal mönned  kihhelkonnad enneste hulgast terrasid mehhi  wälja, kirjutasid ühhe süddamelikko somekele 199