112 Druck und Verlag von F. W. Borm in Pernau. Ria ulitsa äres, 2. aÜewi jaus 18/171 ja 19/172, keige körwaliste honete ja platsidega  awwalikkult auköjoni kaupa müdud pearoad  sama. Wäljapakkumisse päwad on 7., 8. ja 9. Aprillil ja wimane termin, kui sedda peaks nõutama 11. Aprillil. Kes sedda maea osta tahhab, tulgo nimmetud päiwil enne lõunat  kello üksteistkümmend wogtei kohto ette omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma ja peawad parrast otama, mis selle polest saab kinnitud. Pernus, rae-koea peal 19. Märtsil 1866. Oberwogt R. Hehn. «M 111. Sikkertär A. G. Mors. i Perno linna wogtei kohto polest antakse teada,  et rae-kohto loaga 19. Webruaril s. a. 381, Perno linna allewi jaus, politsei  nummer 499 b lesse Marie Ehrenffreiti parralt krunt, aea maad 436 m-sülda ja 38 m-jalga suur, auksjoni kaupa awwalikkult saab ärra müdud. Waljapakkumiöse päwad on 21., 22. ja 23. Aprillil, neljas termin, kui sedda peaks nõutama on 25. Aprillil. Kes selle platsi ehk krundi peale tahtwad pakkuda, tulgo  nimmetud päiwil enne lõunat kello ühheteistkümne  aeal wogtei kohto ette omma üllepakkumist  pakkuma ja pärrast peawad otama, mis otsust kohhus annab. Pernus, 15. Märtsil 1866. Oberwogt R. Hehn. 116. A. G. Mors, sikkertär. 2 Perno politsei kohto polest antakse isseärranis  perremeestele seläbbi teada, et seädusse järrele igga maea perremehhe kohhus on, iggakord  kui üks üri innimenne ehk mu wöeras temma jure kortrisse tulleb, sedda wibimata politsei kohtule peab teada andma. Olgo nüüd maea perremees issi ehk monni mu, kelle holeks  maea seisab, peawad vllemal nimmetud seädusse järrele, kui mitte trahwi alla ei tahha langeda, nende jure korterisse tulnud innimesse passi kohhe politsei peale andma, egga koggo- niste keddagit ennese jureö sallima, kellel politsei  tunniskirja käes põlle. Pernus politsei kohtus 28. Webruaril 1866. Politsei kohto pea-wannem R. Hehn. «M 280. Sikkertär E. v. d. Borg. 3 Üks auus noor innimenne, kel mõnda suggust tööd maeas tehha, woib Perno trükkimaea läbbi  üht kohta sada, kus head palka antakse. Hea tunniskirjadega kutser, kes hobbustega mõistab ümber käia ja üks kärneri pois, kes ka selle töga nattuke tuttaw, woiwad Pernus Postimehhe kirjutaja läbbi head kohta leida. Sauga Juppi kõrts on Jurri päwast 1866 rendi peale sada. Kaupa teeb Sauga mõisa wallitsus. 1 Lautna mõisas, Kirbla kihhelkonnas, kuus wersta Lihholast, on kaks head kõrtsi, möllemad  maante äres, rendi peale sada. Sennasamma  mõisa tarwitakse ka üht hea tunniskirjadega  aidameest ja kubjast ning ka mönned mõisa sullased. Lähhemat teadust annab ja kaupa teeb Lautna mõisa wallitsus. 1 Tallinnamaal, Kusalo kihhelkonnas, annab Koddasu ja Rummo möisawallitsus seläbbi keikile teada, et kegi ei pea julgema ilma möisawallitsusse  loata Koddasu ja Rummo randas ja nendasammoti ka Koipse ja Kabernurme  saarde wahhel egga Rummo merres kallo püda. Julgeb ommetige kegi ülle kelo senna minna, siis sawad temma kalla  p ü sed ta käest ärrawõetud. 3 Kes häid oddawaid uut modi mütsisid puksting-kallewist, woi sui ridest tahhab osta, se tulgo Willandr linna mütsiteggia Pintskeri  jure, turro äre, rätsepmeistre Lorenzsoni  maeasse. 3 Hõbbe rubla tukka ostab ja maksab 115 kopp. August Müller. Korter Schmidti kuntori lähhedal tislermeistre  Klemanni maeas. 1 PMtakse tähhelepanua! Keikile neile, kes weel peaks „Perno Postimeest" Lemma lissa-lehhega „Löbb«s Inttustaja"  sowima, anname seläbbi teada, et essimessed numrid weel taieste sada on. Pallume siis aeasaste tellida, et parrast mitte pahhandust saaks ollema, kui essimessed numrid käest otsa sanud.