Inglane ei tea seal ka ennam muud nõu, kui Wenne wallitsusse järrele Sultanile sedda ainust head nõu anda: Parranda onuna ristiusso üllamate  ello ehk lasse vmma riki lagguneda I Kegi ei wõi tahta, et Wennemaal mitte onuna ussosuggulaSte  Krekarahwa kannatustest halle meel ei peaks ollema. Sest ei õlle agga mitte kül ning se ei kergita weel hommikoma. ristlaste ello. Ehk kül Wennema rahho nõuab ja temmal  mitte Türklase maade himmo ei olle, siiski ei wõi temma iggaweste waggusi pealt wadata,  kui ristirahwas Türgi piitsa al üllekohhut peawad kannatama. Ainus nõu, Türgi riki weel mõnni aeg kous hoida, õlleks se, kui Sultan kõik ommad ristiusso allamad nõnda seaks, kui Donau würstirigid ja Serbiama on omma ristiusso würstide alla, kes siis temmale aastas otsego renti makswad. Wiimse sõnnumete järrele  .olla ka Wenne, Prantsnsse ja Inglisse sadikud  sedda Sultani käest nõudnud; mis ta wastanud,  on meil ni paljo teada, et 1856 antud seadust lubband piddada ehk piddama hakkada. Et sest middagi saab, ei ussn meie enne kui näeme. lubba aastal 1856 parrast Krimmi sõdda andis Sultan seadust, mis järrele Türklaste!  ja Ristlaste! -ühhesuggune õigus piddi ollema, agga mödaläinud 10 aasta sees on se ennamist mnido pabberi peale janud ja Ristlased Türklaste koerad olnud. Kui kaua peawad nenu !nad sedda kannatama? On siis imme, kui rahwas  häddaga mässamist tewad ja Kreka rigi ühhendust iggatsewad? Enne kui Tingima tülli lõppeb, lähhäb wist weel aega. Lissa. Pernus peawad rõiged mitme innimesse kallal ollema ja isseärranis wannemaid innimessi ivaewama. Siin Tartus ei olle kül rongid, agga selle eest jälle soetöDbi innimessi mitmes maeas nuhtlemas. PeterburgiS ja iggas linnas on kirjakandjate  maks, 3 kopp. igga kuweri pealt, seitungi kuweride eest mahhajäetud. Se on seitungi luggejatele  linnades suur kergitus; sest mönni seitung, nago meie „Eesti Postimees," maksab lissalehhedega  ülle posti aastas Ä rubl. 35 kopp., agga kui kirjakandja posti pealt kätte tõi, siis tulli 3 kopp. näddalas ehk I rubl. 56 kopp. aastas weel jure; sedda ei olle nüüd ennam tarwis. . WarsawiS on 22. Webr. raudteehowis tulli lahti peasnud ja rubla eest kahjo teinud. Kustutamisse jures on 6 meest raskeste haiget sanud. Berliniö on grahrv Bismark Znglisma sadikule  üttelnud, kes immeks pannud, et Sakslased omma poli tika asjus ui issemeelsed ja kokkosündimatta  olla ; „Mylord, Teie ei tunne weel Sakslasi; ma wöin Teile öölda : kui neil ni paljo rahha käes õlleks, siis peaks iggamees isse omma kunningat." Inglismaal Akkringtoni linnas on neil päiwi!  üks ma ea, kus peale lttll last teise korra peal kolis ollid, alt pöllema läinud ja 6 last üllewel suitso ärrasurnud, mis ka teistega õlleks tulnud, kui mitte reddeleid möda aknadest ep õlleks wälja peasnud; sest treppid pöllesid jubba al. Mehhikomaal on 1821. aastast sadik 23 präsidenti, 6 diktatori, 2 keisrit, 1 wiitsepräsident ja l generalissimus wallitsemas olnud, kellest läbbistiko  iggaüks lk kuud wallitses. Öuueto ma! Maksimiliani wallitsusse ots on ka igga päwaga odata. Intressi pabberid. (Peterburgis, 4. Märtsil.) 5 protsent!, wöidolaenopabberid I. jaggo W9'/z. 5-prots. wöidolaenop. >l. jaggo 194 '/z. 5 rigi pankpilletid 78 kuld '/? imperialid 6 rubl. w kopp. 4'/- protsenti. Liwima pantkirjad 98—97'/?. 5-prots. „ 89. Kirjawastussed. Paljo karblaSte (trükkiwiggade) parrast, mis minnewa näddala numre sisse seisma janud, pean wabbanduSseks nimmeta ma, et nattuke Järwamaal käisin ja 6 päwa kotro ärra ollin; sellepärrast jäid ka minnewa näddalased kirjad waStamatta. 67) Löhm. Juhhan. Olleme weel 2 teist kirja sanud, miS sestsammast asjast räkisi.d agqa hiljem tullid. 68) M. R. R 8. Kuida näete, olleme prukknud ja paar sönnakest weel jure liSsanud. 69 J. T. K .S. Olleme piddand nattuke lüh» hendama. 76) W. R. P Teile piSsut bilja, teine söbber olli ette jõudnud. Kaks kord ühhest asjast on liig. 71) H. P. Leiate tännasest numrest. 72) J. P. 5.... ..st. Sesinnane Kalendre cbbausk ei putu paljo meie sõbrade külge. Kes alles ni rummal on, Kalendrit ilmanäituSte parrast ostma, egga se meiega weel jutto ei wötta. 73) K. L. Z s. Tänname Teie kirja ja selle eest, mis ollete teinud. Lobame Teile eddespiddi tunnistada, mis polest aSst isseärraniS meie melepärrast olli. 74) J. M. J S. Olleme kätte sanud; agga hea õlleks, kui meie „Geltwiniusse" pealkirja ka teada saakS. 75) T. P. P Olleme nimme nattuke muutnud.  muido jäi, kuida olli. 76) M. J P....Z. Same teine kord prukima; fe kord ei olnud rumi. Muud asjad tallitame ka eddespiddi. Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 7. März 5867. 79 Teadaandmissed ja kulntamissed. (Mit Politseilicher Bewilligung.) Wäggs head toop - öllut müakse oddawa hinna eest Tartus H. W. Felschau pluurmaeas (4)