hästi kaswawäd ja sus on head leitust  odata. Söbber kirjutab: ..Meie woime Zummalat tännada, sest meie koli öppetus on lühhikesse aeagä heaste käswanud  ja õitsema hakkanud. Walkla mõisa pärrisherra, auustud kindrali herm v. Nasaken  ja kemma aulik proua, wötsid waewaks 15. Küünla ku päwa! sealt walla kolilapsi läbbikatsuda.  Nimmetud päwa hommikul tulli koolmeister Juhhan Tuts, kes mässimata se talwe tööd teggi, auustud möisäwannemate tahtmist möda mõisa. Enne katsumist said monned kallid laulud lauldud ja selle peale lastele ihho röga antud, siis hakkas sumine, kus aulik kindrali herra omma proua ja lastega pealt kuulmas ollid, kelle hulgast  ka minna ei tohtinud pududa. Esmalt laskis koolmeister lapsi kord korralt luggeda, siis küssis peatükkisi, parrast piible luggusid ja rehkendamist ; ma ütlen: rõõm olli pealt kuulda,  kui kennaste mõistsid lapsed wastata. Parrast  wadati kirjatusfe ramatud läbbi jä pean tunnistama, on nemmad selle lühhikesse aea sees kolm kuud wägga heaste õppinud,  sest enne ei tunnud nemmad tähtegi; ja immeks olli panna, ollid nende kirjutusse ramatud ni puhtad, et linna kolides puhtamad  ei woi olla. Kui katsumine mõdas olli, tunnistasid aulikud möisawannemad omma rahhulollemist sega, et lastele kenna kingitussi andsid. Löppetusseks piddas koolmeister kenna tänno palwet ja laulis tänno laulo. Sure rede parrast lõunat liggi wasto õhtud ollin ma ka kolimaeas, meie Onnisteggia kibbeda  surma mällestussest ossa wötmas, seal kuulsin nori ja wanno nelja heälega laulwad, mis, ni paljo, kui minna sest tean, wägga hästi korda läks. Nende silmist paistis rõõm ja nago se kunninga Taweti laul: „Mo hing kida Jehowat" wälja. Suur tänno taewa tädile, kes asja ni kaugele aidanud. Teisel üllestöusmisse pühhal on koolmeister omma lauljatega kirrikus nelja heälega laulnud, mis ülle öppetaja ja koggodus olla römustanud. Leiwa pudus on ka meie jures kaunis suur, agga ommetige pean ütlema: põlle kegi nälga surnud, sest nöukamad aitawad siin waesid; neil on se Onnisteggia sönna meles: ..Mis teie tete, sedda tehke armastusseö!" Pah- haist asjust põlle mul sulle kirjutada , nenda kulda ma so lehtes saggedaste ollen luggenud, neid kurrati rigi pärriaid põlle mette pool hulkumas/' C. T. Kuramaalt. sSakxamendi teotajas soldat Willumeit, kes omma last ni mitto korda ristida lasknud, olla jubba kõhtude näppu putunud; Wolmari fillakohhus juhtund üllesleidma ja peab praego te peal Mitawi linna minnemaö ollema, kus kohto kulamisse ja mõistusse alla jäeb. Mitawi rahwal olli jeä minneminne paljo warrem, kui meil ; agga wessi olla 2. selle ku päwal ueste tõusnud  ja sedda arwawad sest tulnud ollewad, et sojad päwad lund metsades paljo sullatand; ommetige põlle kahjudest, mis wesst teinud, se aasta kuulda. Peterburgist. es tusse pühhitsemissest 4. Aprillil, könneleb Peterburgi  saksa seitung, kuida sedda päwa, mil Zummal meie armolisse ja sure Keisre Herrä kallist ello hoidnud, seal petud. Jlmuke olnud  wägga kenna ja arruto rahwas sel päwal likumas. Ulitsa täielt olla nad Kasani kirriku  ju rest senna kabbeli jure läinud, mis senna kohta sai ehhitud, kus mõrtsuka kurri nõu tühja läks. Keik se arruto rahwas, mis admiralitäti platsi ja Newski-Prospekti peal koos olli, wottis Keisre Herrat ühhe isseärralikks  römo ja allalisse hurra öiskamissega wasto. Moskwast. 559 aastat Waeste eest holekandmisse komite, mis Moskwa linnas sure holega tööd teeb, on 19. Märtsil omma 59 aastast sündimisse päwa pühhitsenud.  Nimmetud päwal 59 aasta eest, on se komite kokko assunud ja armastusse tööd omma kawendade ja öddede keskes, kellest ühhes  sesugguses sures linnas, nago Moskwa, pudust põlle, allustanud. Selle aea sees on ulleüldse 145 tuhhat innimest sest komiteest awwitud sanud. Wanna ja pöddura innimestele  waeste maead ja lastele kolisi assutanud,  ning paljo lapsi, kes muido ihho ja hinge polest olleksid raisko läinud, waestelaste maeades kaswatanud. Tohterdamisse seltsi 125