nisammo manna rootsikeelt, nago Ruhnosarlased.  Pea pool saart on illust männa-metsa, agga jögge, sood egga järme ei olle kuskil. 9) Hioma on surusse polest teiste Eestima  saarde kunningas, ehk kü! weel kaugelt Sare ma wasto ei sa. Temma peal leidwad  jubba 3 kihhelkonda 14 möisaga ello rumi ja wöiwad 14,009 innimest omma peatoidust  leida. Kui Kaardi pealt watame, siis näitab Hioma, nago sarwilinne sai wälja ja iggal sarwel omma nimmi, mis minna keik ei tea. Nenda paljo ma ommeti tean, et pöhja poolt sarme ots hütakse „Takkona-ninna"  ja öhto poolt ots „Kalla ninna"; agga sesinnane kalla-ninna on hea pitk ninna, ja temma peal kaswab paljo metsa ja seisab seal Köppo kabbel, Torni-mäggi, Hannusse-maggi, üks tulletorn :c. peal, peab ninna ollema, kes sedda ärra kannab. Pühhaleppa kihhelkonnas  on ühhe lossi warremed nähhä, agga kes tedda ehhitanud ja lõhkunud, ei tea minna  üttelda. Pea keik Hioma möisad on Rootsi külladest sündinud, otsekui alt üllesteninud. Nenda sai ka 1810 Kertla külla mõisa õigust  ja nimme ja 1830 sai senna kallewiwabrik  assutud, mis wägga hästi peab õitsema  ja paljo innimestele tööd ja leiba saatma. Pitkemad sammud wötta, ehk reise sannaga: lühhedamalt Eestima asjust könneleda ma mitte ennam ei mõistnud; igga mees näeb, kui lennates  ma siin eddasi ollen läinud, et jallad waewalt mahha putunud. Andko andeks möllemad,  ni hästi se kes ennam, kui se, kes weel wähhem tahtis. Peaksid mönned meie endisest asjust ennam teada tahtma, neile lubban, kui ello ja termist jätkub, eddespiddi „ Eestima aiaramatust" mönne tükki pitkemalt luggeda  anda; agga sellege põlle just rutto. Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Preisi kunninga Lerwis peab se kord jälle wägga waene ollema. Ta jöud minna pitkalt, agga aeg aialt ikka wahhemaks.  Tedda tösta ja awwitada, peab raske tö ollema. Kuklas peab tal, kuida rägitakse, kolmes kohhas jöhwist nörid nahha wahhelt labbi aetud ollema, et hawad jargest lahti seiswad. Kui wallus wöib nisuggune töwwe wodi olla! Saggedaste ei pea suur haige issegi  teadma, mis temmaga tehhakse. Kui ta! selgemad tunnid on, peab ta ni halledaste selle usso katsumisse ülle kaebama, mis Jummal temma peale pannud, et need, kes ta wodi ümber seiswad, sedda ilma silmameeta ei jöua kuulda. Reini-jöe arest Kölni linnast kirjutakse: Zubba mönda aega lahwad, Belgiamaalt tulles,  sured söariista worid meie linnast läbbi Ztalia pole. Keige wähhemast on jubba meie linnast 100,000 uut püssi läbbi läinud. Belgiamaal  Lüttihhi linnas peawad püssiwabrikud  ööd ja päwad töös ollema ja siiski mitte ni paljo walmis sama, kui tellitud on. Peale selle olla wabrikantidel hirm, et äkkiste keeldus  wöib tulla neid Saksamaalt läbbi wia, mis siis? sepärrast püüdwad ülle pea kaela keik walmis tehha ja ärra sata. Austriamaalt. Wieni linna würst-ertspiiskop  on 26. Januaril üht kirja wälja saatnud,  kelle sees ta keik katoliki usso piiskoppid,  paatrid ja koggodusse liikmed maenitseb, et „pühha issale", kennel se kord wägga tarwis  olla, rahha peawad korjama. Kui ka mitte ennam, siis ommeti innimesse peale 1 koppik höbbedat näddalas, mis ka se keige waesem wöib anda. Kui nenda iggaüks nattuke  annab, siis korjab ommeti hulga peale hulk kokko ja paawst saab aidatud. Kas töeste? On Jummalal temmaga teine nöu, siis ma kardan, et keik rahhakorjaminne temma  aujärge ennam kohhe ei hoia. Austria keisri pärrandussega, mis rikkas  Kamerini Werrara linnas temmale järrele jätnud, on seitungid nattuke kommistanud. Kamerini ei.olle mitte 15, waid nappist 5 miljonit höbberubla järrele jätnud, ja mitte Austria keisrile, waid katoliki usso missioniseltsile  Roma linnas; agga sellesinnacse omma Testamenti täitmist on ta Austria keisri hole alla annud. Nenda on loud, agga mitte nago 61