Ns tagga parremaks? Kas sellega ennam AM ei leia? Olgo nüüd Lallorahwas teoorjad, rentnikud ehk pärrismapiddajad, koggokonnad jäwad ikka koggokonnaks, kel omma kokko tallitussed  ja tarwitusscd on. Eks nemmad neid pärriskohte rendi peale ei wõi anda, kui ial wõimalik,  omma walla imümestele? ja eks nemmad rendirahhaga seddasamma ei wõi tehha, mis nemmad  enne walla-rahha intressirahhaga tahtsid tehha? Kaswab wallalaeka kapital, olgo parristallo  rendirahhast, maggasini wiljamümissest ehk muist seadusse järrele sissetullemissest aega möda Me ui sureks, noh siis ostgo koggokond essimesse jure weel teist tallo ja nenda eddasi. Kui asjad minno tallitada olleksid, wallale pärriskohta osta ja wiljakandjaks puuks panna, mis walla tulluks ja kassuks peaks jäma, siis ma ei salga mitte, minna panneks essimesse wallarahhaga ostetud kohha jädawaks wallakolikohhaks,  et temma parremat renti keige walla kassuks hakkaks kandma, kui rahhast wöib tulla. Warrem ehk hiljem peab kolide kullo ommeti rahwa omma kanda jäma, ja se ep õlle muud middagi, kui sulla õigus. Omma lambatalled  kaswatame isse, kas siis wõi me tahta, et mõistlikud meie lapsi peawad kaswatama? Ou muud tallud ommal aeal ärraostetud, siis ei olle meil õigust pärrida, et mademüad meile kolikohtast peawad kinkima. Willets wald se, kes omma koliasjus, nago kohmetaud, ikka küllamehhe  anno peale lodab ja isse middagi ei sa tehtud. Senni kui teised meid paigal, nago wäetimaid lapsi, kaenla alt peawad kandma ja niunatpiddi juhhatama, senni olleme ning jäme nago kannad takko. Nisuggune pärriskool peaks muidogi õige kohha Peal ja mitte popsikohi  ollema õlleks jo walla jädawaks kassuks.  lunimessed wõiwad walda tulla ja wallast  minna mis kül Pärrismade aeal perremehhed  ka paljo enuam ei te, —° wõiwad sündida ja surra, rikkaks ja waewaks sada, wald jääb ikka wallaks ja wallarahhaga ostetud kool walla yärriskoliks, nago õppetaja kohhad koggodusse sisse. Nenda teeks minna; teab kegi parrem, se tehko parrem. Kui agga hea nõu tulleb, üks Puhhas, kust ehk kuida se tulleb. Et agga nisuggune wallarahha prukiminne koggokonua pärriskohhade peale, mitte üksi minus peas ep olle sündinud, sedda wõite ka üllamat weel kuulda. Kui hiljuti keik meie ma koggokonnad kous ollid, omma kohtomehhi kolmeks aastaks waR- Lemas lummal isse teab, kuida se monnes paikus sündis siis olli ka Sure - Rõngo koggokond kous, seddasamma teggemas. Pärrast sedda, kui need asjad ollid ärratallitud, anti hea innimeste pole st wallarahwale sedda nõu: kas nemmad mitte heaks ei arwaks, omma wallalaeka  kapitali, mis praego 3000 rubla suur on, parrismade peale kullutada ja nenda psljo julgema ja intresside peale panna, kui, se tünnini olnud? Se olli rahwal tulli uus assi, kellest mitto äkkiste õiget arro ei sanud. Eestimees ei aea jonelt üllejalla. Nüüd sai mõeldud ja arwatud, eddasi ja taggasi WKneldud,  kas peame ehk ei pea-, kuuni mõtted ja sõimad selgusid ja wimaks keik head nõu heaks kiitsid ja selle pole heitsid. Nad tundsid ärra, kindlamalt ja kassulikkumalt ei wõi wald omma rahha tenima panna, ja ütlesid: se on hea, nenda et muud eunam tehha ui janud, kui sündsat kohta wälja otsida ja kaupa tehha. Nenda paljo kui teame, on siis Rõngo wald essimcnne, kes sedda nõu on wõtnud. Kas peame nüüd kartma, et kegi temma järrele ci astu? Se õlleks waene luggu ja ei tunnistaks muud, kui et Rõngo mehhed kaugemale ullatawad watama, kui mõnned teised. Kas Rõngo mehhed omma koggokonnakohta eddespiddi  kolikohhaks pannewad, rendi peale andwad  ehk middagi muud tewad, sedda meie ei tea. Küllab mõistwad isse arro piddada ja meie sowime  süddamest head õnne. Kui lummal terwist annab, siis kõnneleme tullewa kord weel teisest heast nõuust, mis selle walla rahwas ettewõtnud, agga tänname ka neid hea innimessi, kes meie rahwale head nõu andjad,  nende ello korra eddasisamisseks. Ommalt maalt. Tartust. Eestifelts 3. Selle ku seltsi kokkotullemissest ei olle meil paljo kõnnelda. Esmalt lugges seltsi ramatohoidja kirjade ja ramatude nimmed ette, mis ommalt ja wõeralt maalt ollid tulnud, agga nende seas ep olnud ennam eestilele, kui: „Ued 102