Perno Postimees ehk Näddalileht t«65 Seitsmes kesknäddal 12. Jnnil.j aasta. Ses lehhes seisab: Eesti - enimad. Ommalt maalt: Tallinna Kaarlikoggodusse häddakirrik ja essimenne öppetaja. Tullekahjo. Hirmus assi! —' Passi watajad. Kuida mässajad kurja semet külwawad. Madruste  luggemisse saal ja kool. Mässamissest. Eesti - emmad. Käime Eüropa-, Usta-, Uhwrika-, Amerikamaad  ja löuna-merre sared läbbi, iggalt poolt leiame ennam harrimatta kui harritud maimessi.  Jnnimesse harriminne ei olle mitte temma ihhopesseminne üksi wäljaspiddi, waid Lemmawaimo harriminne seestpiddi selge Jummala  sönna ja keige mu tarwilisse ello öppetusse  läbbi. Öppetus teeb rahwast alles rahwaks, ja midda rohkem öppetust, sedda harritatum rahwas. Kus Zummala sönna ja kolid puduwad, seal wallitseb pimmedus, rummalus,  ebbausk ja selle jölledad Leud, nago meie sedda pagganatest saggedaste ka paljo lähhedamalt kuleme. Jggal maal agga, kus öppetus pudub, seal pudub se naesterahwa  jures weel ennam. Neil ei arwa harrimatta innimessed sedda suggugi tarwis ollewad. Tööst kül, sedda keik, mis meesterahwas  möistwad ehk peaksid mõistma, põlle neil just mitte häddaste tarwis; agga sellepolest,  mis neil kui naeöterahwal wägga tarwis  on, sawad nemmad weel hopis wähhem öppetust, kui meesterahwas. Kuhho mailma jao sisse missionärid ial wäljalähwad, pagganatele  Zummala sönna kulutama, koggodussed  ja kolid assutama, seal leidwad nemmad  pea, et sest mitte kül ei olle, kui meesterahwast  üksi öppetawad. Weel tännases lissalehhes wöite luggeda, mis üks noor Neger  sest on üttelnud; hiljuti olleme alles teada annud, mis üks Hindu paggan omma seitungis  sest asjast könneleb; iggal pool on assi polik, kus poolt innimesse suggu pütakse päwapaistele wia ja teist poolt pimmedusse sisse jätta. Eks meeste- ja naesterahwal põlle möllemil üks Zummal ja ellosönna, üks usk ja lotus, üks ristminne, ühhesuggune surrematta  waim, üks päwapaiste, tuleöhk, söök, jook, haud ja taewas, miks siis mitte ühhesuggune  öppetus? Pahhem kassi ja pahhem  silm on nisamma ihholiikmed, kui parrem  kassi ja parrem silm; möllemate eest kantakse  ühhetassa murret. Kui sedda pagganad ei tea, siis peaksid ommeti ristiinnimessed teadma.  Mis nüüd naesterahwa öppetussest Ahwrikas  ja Australias mõeldakse ja öeldakse, sest põlle Meil siin rumi könnelda, waid meie taht-