on, kui ka need, kes Siberi-ma katko löppetama  sawad sadetud, seisawad üksnes kub Verneri  herra ja arstimisse kunsti wallitsusse al, kes parrast omma nöupiddamist arstidele nende  kreisid tähhendawad. 2. Parrast sedda, kui lojusse arstid omma tähhendud kreisid on sanud, peawad nemmad iggas selle kreisi küllas, ilma selle peale watamatta,  mis koggokonnas nad on, keige jõuga  Siberi-ma lojuste katko lämmatama; iöseärranis  peawad nemmad ühhe politsei ammetniko  ehk kohtomehhega, nipaljo kui woimalik  need kohhad läbbi watama, kus aasta enne sedda, Siberi -ma katk suurt kahjo teinud,  ja selle peale watama, et surnud lojuste raiped süggawaste ma alla maetud on. Peale selle peab iggas küllas tallorahwas kokko kutsutud  sama ja neile, kui ka koggokonna wannemille,  tarwilissed öppetussed andma, kuidas selle hirmsa haigusse eest tulleb hoida ja kus se haigus likumas on, mil wisil lämmatada woib. 3. Ni pea kui uks lojuste arst teadust saab, st siin ehk seal temma kreisis Siberi-ma lojuste  katk möllama hakkanud, siis peab temma  kohhe senna minnema ja iggal modil katsuma,  et haigus ni pea kui woimalik, lämmatud  saaks. Jggaüht tallorahwa sönnakuulmatta  holetust, kus arsti käsk ja öppetus mitte taieste täidetud ei sa, peab lojuste arst ilma wibimatta ma politseile teada andma ja sealt abbi palluma. 4. Arst peab iggal näddalal kubberneri herrale  selle haigusse ülle teadust andma ja ka, kuidas arstimisse-politsei kässud tallorahwast täidetud sawad. 5. Haige lojuste rohhitsemisse jures peab arst köwwaste selle peale watama, et rohhitsedes  Lnnimessed egga lojussed sedda haigust ei sa. 6. Need kohhad, kus Siberi lojuste katk wallitsemas on, seal peab arst ni saggedaste kui woimalik ümberkaudo küllad läbbi käima ja selle peale watama, et kuigi lojuste raibet ma peale ei jä, kui neid mitte ärrapölletada ei woi. 7. Arst peab isseärranis eestullewa asjade peale watama: K) mis Siberi-ma katko hallikas on, kas temma paika luggust ehk külgehakkamissest ehk teist wisi on tõusnud; b) kas neid kohtasi tõeste tähhendada woib, kust Siberi-katk laiale lähhäb; ci) Kas se haigus puutmisse ehk tule läbbi saab laiale lautud? u) kas Siberi lojuste katk sest sõnnikust mitte põlle hakkanud, mis neist lojustest lauta järvele janud, mis aasta enne sedda seal haigeks janud? K) peale selle peab tähhele pantud sama, kus need küllad ehk kohhad seisawad, kus Siberima-katk  keige surem on, ehk kus se hai- gus suggugi likumas põlle; !>) nendasammoti peab ka sedda tähhele pannema,  mil aeal Siberi katk hakkab, kuidas temma iggas küllas tõuseb ehk allaneb, peale selle, kuidas külmal ehk soeal aeal luggu on; i) mis sesuggusest seltsist se Siberi katk on, mis hobbuste, lojuste, lammaste ja stggade jures keige ennam möllab; K) missuggune haigusse selts keige ennam hakkaja  on; !) missuggune rohhitseminne näitab keige tullusam  ollewad? (kuidas aitab Sutplmtis < ja t ltloi i, kui se prowitud  saab). 8. Need senna sadetud lojuste arstid peawad,  ni pea, kui nende kreisides lojuste katk ehk üks teine haigus möllama hakkab, haigusse  lämmatamisseks iggaüht woimalikko nöu prukima, et haigus pea löppetud saaks. Oigeks tunnistanud: Selle ammeti öllem Jm sen. (Tullewa kord könneleme eddasi.) Ommalt maalt. Pernomaalt. sWina Sest ei tahha kül paljo kegi kuulda, et innimenne wina surreb, nad kardawad häbbi; woi mis srwate, et se meile römo teeb, sest ni saggedaöte  könneleda? Ota senni! Kui mönni kas 50