tüd, mällestuseks silma nähha, kuida würst Barklai  peale 50 aasta eest, kui wanna Napoleon  sai ärrawõidetud, omma kindralide ja wäehulgadega  Parist linna sisse sõitis. Walja pool hauakabbelit, parrem pool kulges, hingab omma haua kiwwi al raudaea sees temma poea essimene  proua, ning norem würst on sealsammas rumi  jätnud, et ommal aeal ka omma abbikasa kõrwas wõib hingamise paika leida. Kõik sedda mällestust wadates tullid mul mõnnesuggused mõtted innimeste surnsest ja wahwusest ja kuida se kõik wimaks mulla sees omma lõppetust leiab. Agga ausa meeste mällestus jääb ellama, kui se ka mitte iggakord kiwwi ja raua sisse ei olle tikkitud ning wahhid 50 aastat seal jures ei seisa. Peale selle hauamällestuse seisab weel würst Barklaist  üks mällestuse kuio Tartus ja teine Peterburgis  Kasani kirriko ees würst Kutusowi kõrwas,  kellega temma ommal aeal suri sõateggusi on teinud. Riast. Et tännawune  suwwe meile mitte head ei tõota, kui Jummal mitte pea wihma ei anna, sepärrast on Ria abbikomite, kel weel 10,000 rubl. tagga-- warraks, jubba selle peale mõtlemas, kuida kalli aea wasto ennast walmistada. Nimmetud summa sure puduse wasto, saab kiil nago tilk kuma kiwwi peale ollema, kui Jummal meile isse aegsaste appi ei tulle. Mis wilja wak tännawo maksis, sedda teame, mis ta tullewa talwe saab maksma, sedda teab Jummal. Tallinnast. jßaudteestj rägitakse Tallinnas  jälle kibbedaste. On kuulda, kui õlleks wallitsus ehhituse lubba annud, agga intresside eest mitte käemehheks heitnud. Selle assemel olla siis Eestima mõisaommanikud 1,200,000 rubl. intressid enneste peale wõtnud, kui raudtee  fissetullikust mitte ei peaksid tassa sama. Süddamest sowime meie Eestimale õnne, kui omma raudtee ehhitusega järje peale saaks. Se tulleb tõeste kõige ma ja rahwale kassuks. Hiljuti olli Perno-Willandi raudteest ka jälle kõbbinat kuulda, agga ei tea, kui kaugel järjed peaksid ollema. Meie Tarto-Nia raudtee on sekord üsna waggusi seismas; lähwad agga teised  eddasi, egga siis temmage maggama ei jäe. Virrs makonnast. Hirmsamat nimme ei wõi kül pea kellegi! en- nam anda! Kelle käest tulli koggemata lahti peaseb, sedda ei wõi toapõlletajaks mitte nimmewda,  kes sedda agga melega teeb, on pea laest jalla kannani kmjateggia. Nisuggune olli üks W-walla mees K. kihhelkonnast. Ta õel loom sai teise mehhega tüllisse ja ei WZinud muido omma wihha lahhutada, kui ahwardas teise maea Põllema pista. Temma kurn nõu anti mõisa teada ja sealt pandi Lemmale waht tahha. Agga sest sadik olli, nago õlleks kurrat ellowalt temma sisse läinud, nõnda pudis temma nüüd omma kurja nõu tõeks tehha. 16. lunil öse, kui waht maggama uinus, läks õel loom sallaja ja teggi kurja ärra. Maeaperremees ei olnud isse koddo ja kõhna kirralt said naene ja lapsed nende hilpudega wälja, mis neil Ämber ollid; kõik kraam ja rided jäid taieste sisse. Km waht üllesärkas ja tedda ei leidnud, jooksis  ta warsi wäljawahhi maea jure ja juhtus kmjateggia wasto, kui maea jubba põlles. Muidogi  tabbati sadana sullane nüüd warsi kinni ja sadeti Nakwerre kohto alla, kus nüüd omma otsust  otab. Ta hukka läinud loom peab weel üsna rõmns ollema omma kurja tö parrast. Mis nisuggune põrgorõõm wäärt on, wõib iggaüks  mõista. jMetsapõlletaja warras.j Kui iunimeue ennast kurja kätte ärra annab, siis ei olle õelamat metsalist, kui tedda. Seal sammas  kihhetkonnas olli S-walla perremees nisuggune  ülleanneto. Temma tahtis omma naabri pooltündrit odrajahho ärrawarrastada ja teggi sell ep ärra st mis üksi kurrat wõib tehha. Ta häbbemata loom ütles omma 17-aastase poeale: „Minna lähhän ja pannen metsa põllema, siis jookseb rahwas wälja kustutama, sennikaua minne sinna ja to jahhud naabri lürri kambrist wälja. Kuida ööldud nõnda tehtud. Kurri issa püstis metsa põllema, sellega ühhes ka sadda sülda puid. Kurri poeg läks ja täitis issa käsko. Agga kus teggiad, seal näggiad. Kurri tö tulli ühhe naese läbbi wälja, poeg tunnistas kõik lillesse, issa wõeti kinni ja pandi rauda. Sibberima  wangitö on nisugguste parras aeawide. Agga mis teggi enima kui poeg olli üllestunnistanud?  Ta tahtis poisi omma käega ärrakäggistada,  et ni jummalakartmata laps olnud ja issa kurja tööd üllestunnistanud! Suremat 220