lokus Zummala peale ja ellaw usk tsmma sisft, aitawad ükspäinis meie hädda kergitada» Ommalt maalt. Pernomaatt» sKöstre maea pühhitsemisest.j  Selle ku päwal sai Kühno sare peal uus köstre maea,. kuhhu üks suur tubba körwa ehhitud, kus igga fiühhapääm jummalatenistust woib piddada, pühhitsetud ja sisseönnistud. Testama koggoduse öppetaja,  kes ka ühtlase Kühno saarlaste hinge karjane, piddas nende pühha kirja sonnade järvele, mis. on Zoann. Zlm. ramatus 21, t--7 ullespandud, üht wägga armast-ja wMgeryat  pühhitsemise könnet. Se paaw osti Me weikese koggodusele üks suur römo pääw, üht täielist jummalatenistust pühha öhtosömaea wälja jaggamisega, kennas rumikas maeas, kennaste ehhitud altariga, pikka aea parrast jälle kuulda, sest peale kakskümmend aastat poste neil ennam sedva paika olnud, kus jum- Malatenistust olleksid woinud piddada. Käisid  Ml ka mannas köstre maeas koos, agga se osti liig pissuke ja pimme, egga koggoniste selle tarbeks ommane. Uus maea on kümme sülda pik ja nelli sülda lai, kennaste ühhest Perno linna pumeistrist ehhitud, somus laua Wttusega. Siin küssib mast monm: kust ehhituse kullo tulnud, sest egga se pissukene koggodus omma mäega sedda jõudnud ehhitada?  Sellele kostame: muidõgi teada, ei jõudnud ja küsflmad issige: kust on meile se arm ossaks tulnud?! Noh, siis wastame: keik on armo annete läbbi sündinud. Kirriko öppetaja  ja moörmündre herra palme peale anti krono metsast 200 ehhituse palki, kuhhu head innimefed meel omma anded jure lissasid ja ewangeliumi usso abbikassast kingiti nendasammoti  õppetaja pallumise peale 500 rubla z agga sellega ei sadud meel läbbi, maid rahha lõppes enne otsa, kui tö malmis sai ja se piddi jure laenatud sama, mis praego wölgo on, sest palkide ja keige ehhituste materialj weddo senna sare peale , tulli wägga paljo maksma ja issiärranis palgide weddo, mis head mehhed ommast metsast andsid. Nenda on nüüd Kühno weikese koggoduse! kenna maea walmis, kellest nad ullewägga römustawad. Andko nüüd ka Zummal, et nende süddamed ueks saaksid ja uus waim ja ello nende sisse tulleks. - Tullekahjud tullswad  saggedaste holstusest, agga ka saggedaste teadmata. Möda läinud Küünla kuus on Wölla waldas kaks suurt tullekahjo ühhe näddala  aea sees olnud, kus teadmata, kust tulloke  wälja peäsenud, mis esmalt halle, agga teiseks raske kanda, neil, kes sedda peawad kandma. Küünla ku 18. päwa hommiko Zello 8 on Zago Maddise tallo pöllema hakkanud ja kello ühheksa aeal tulle-legid ülle keige kõrgema  metsade nähha! Sel õnnetumal tunnil põlle seal mitte üht meeste hinge maeas ol- perremees olli sullastega kotto wäljaläinud  ja umbes tund hiljem olla maea pöllema hakkanud. Et tulli rihhaalluse poolt hakka- sepärrast põlle kegi sedda enne teadnud, et maea põlled, kui keik toa-kattus jubba lama  tulles olnud z: häddaga sayud innimeftd agga wäHa, kui kattus Mahhalangenud; MK, toidus ja mu warra janud keik sisse; mis iggaühhel selgas olnud, se on ta riete warra; lomadest põlle tänno Zummalale middagi sisse janud. Znnimesed piddid nüüd küllas pea warjo otsimas ja ulluallust palluma. Se hirmus  assi on keige külla rahwa ihhokgrwad püsti aeanud ja kehha warrisema pannud, et sest sadik paljo surema holega tulle ülle walwawad.  Agga kust tulli lahti peäsenud ehk kuida maea pöllema hakkanud, teab agga ükspäinis  se, kes üllewel teise korra peal ellad! Teine tullekahjo olli kahheksa päwa hiljem, kus kahjo paljo surem ja luggo paljo halledam.  Wölla walla kolimaea, mis umbes pool wersta essimese tullekahjo kohhast emal, teine pool Kihlepa kõrtsi kes Testamal, ehk Kastna ladal käinud, teab, kus Kihlepa kõrts on. 26. Webruaril warra hommiko osta koolmeister metsast Heino toma läinud ja naene jänud senniks kolilaste üllewaatjaks,  kolilapsed  istunud kui kannad waggusi tuste ümber,  ja õppinud päwaks üllesantud tükkisid, Keik olnud toas waggusi ja ilma murreta, egga kegi põlle teadnud, et maea pöllenud, sest et tulli ka rihhaalluse poolt hakkanud> kuin korraga üks Bolilaps Mästalämud ja sure 91