tuult jalla al, isseärrams heitlikus Prantsusemaal.  Eõamehhi, sõalaewo, smitükka, püssa, mõeko on küllalt, agga Hispaniamaal olli neid ka, ja Isabella ja temma 11 aastane troni pärna ellawad ilma tronita wõera ullu al. Kes teab temmale ette üttelda, mis kõik wõib tulla? Kes teab seddagi, mähhärdust naabrit ta Hispaniamaäle  saab? —Jajah, mõtlemist on tal paljo se kord isseärrams selle tille, kuida Preislasi sundida  omma wägge weel ennam wähhendama, mis teiste eesmärgi ja abbiga peab sündima. Ja kui Preislane ei tahha, noh, siis tulgu temma werri ta omma Pea peale: siis tulgu sõdda! „Keograhwi" kolmas trük. Zo aastal 1866 räkisiwad kkhhelkonna koolmeistrid  Willandi konferenzi peal sest, et üllewal nimmetud geograafia ramat meieaegse koolmeistride tarwitusi mitte ennam ei täita, sa sellepärrast üht uut häddaste tarwis olla. Sellepärrast siis ka sedda ramatut sest aeast peale ennam ei trükkitut, nõnda et tcdda terme minnewa aasta otsa sada ei olnnd. Nüüd ommeiegi  on ta jälle wälja tulnud, sa et praegu ka üht uut geograafia ramatut, Laakmauni sures trükkitakse siis näitab meil kül aeg ollewad, sest räkida, mikspärrast  meie koolmeistrid ühhes uöuus omma kolidele üht uut ramatut sowiwad. Nimmetud „Keograhwi" ramat näikse rohkem wannema rahwa koddoõppetuseks kirjutud ollewad, kui kolilaste kässiramatuks, sest et seal asju ette tulleb, mis muido geograafia öppetusse ei putu, ja selletusi, kedda koolmeister kolis issegi öppetades jure lissab. Üks kässiramat agga ei wöi sesuggusid selletusi lapsele  millasgi kassnga anda, ehk ta olgo siis hopis teisiti  seatud ja kirjutud. Möllema ramatutel on agga se kõige suremaks pudu seks, et nad eestikeele isse-loduse  peale suggugi ei mata, maid kõik maade ja linnade  nimmed, nad olgo Hispania, Jtalia ehk mu maalt, saksakeelest wöttawad, nõnda uago neid Saksad omma keele painuse järrel ümber muutwad, ehk ka muutmata jätwad. Seal jures on kirjamist polest mönned nimmed nõnda kirjutud, uago neid Saksad kirjntawad,  teised agga mitte. Sellest töusewad Eestilastele  ui sured seggadused, et neid ükski koolmeister üll es ei jõua aerutada. Sest Saksad kirjutawad sure  m jaggo liuna ja mu kohtate nimmesid nõnda, nago neid se rahwas omma kirja seaduste järrel kirjutab, kust m«»i «õetud. Prantsuse nimmed kirjutawad nad PrsMase, AnglaSte nimmed mgWfxli. Kes neid mmmeD «MP tahhob wälja MDa, peab ka igga üht k«it «attukene msistma. Et feNa agga Mal pool ei s>«, sest M tvllrb, et »»n«d Woen«as linna - .7 "kt peLseoo 'ggaS ss!'a kolis isstwip wätza : ZvzwPd, V««i»ktV M W«a- nelased sedda ei te, waid nad kirjutawad iggaüks  omma kirjamist järrel nagu rägitakse. Ka eesti kele isse «lodus nõuab, et nõnda kirjutakse nagu rägitakse, sest muido peaks läbbikaudu iggaühe nimme tahha ühtlasi ülles pantama, kuidas tedda wälsa räkida. „Keograhwi" ramatns kirjutakse kül ka mõnned  nimmed eestikeli, naga Awinjong, Bordoo, Nju ka sl', mis Saksad prantsuse ja inglist kirjutamise  wisi Avignon, Bordeaux, Newcastle kirjutawad,  agga ka jälle Tower, Erie, Ohio, mis Tauer, liri, Oheio rägitakse. Palju nimmesid ei olle ka üht egga teist. Nõnda seisab seal Tshiti, mis City kirjutakse, agga Siiti rägitakse. Sesamma luggu on nimmedega, nago Suutwark, PartSm  uut, Meksiko, Kuiana, mis Saksad SouLwark,  Partsmouth, Mexico ehk Mejico, Guyana kirjutawad, agga mis Sösark, Pa etsin  öd, Mihhiko, Guajaana wälja ööldakse. Sel wisil ei olle seal ramatus ei ühtegi seadust kinni peetud, waid pea on üht, pea teist, pea jälle ei ühtegi korralist  teed käidud. Peale selle tulleb selle ramatus ka wee! asjade polest paljo wiggasid ette, kellest agga mönningad siin nimmetud sago. Lehhekülge 116. peal armutakse Prantsusi Kelti suggusse, mis mitte õige ei olle. Prantsused on Romani suggust, ja Prantsuse maal ellab üks weikenejaggu Keltisid. Ka ei olle Eüropas mitte 6 isserahwa seltsi, waid 9, ja need on: Germani, Romani, Slawi, Some, Kelti, Baski, Ledo, Türgi ja Mongoli selts. L. k. 14! peal ei olle Ztaliamaa kubbermangud mitte õigeste ülles antud;  neid on kü! kahheksa, agga nende nimmed on: Lombardia (endine Pimonti, ilma Sawoieni ja Nizzata,  ja endine Lombardia), Wene etsia, Emilia (endine  Mvdena ja Parma), Toskana, Umbria (endise kirrikorigi keskmine jaggo,) Markid (endise kirrikorigi iddopoolne jaggo,) Neapoli ja Sitsilia. L. k. 151. peal ei olle meie linnade rahwa arm mitte õigeste ülles antud, kedda ommeti hilja aea eest taggasi  ülle loeti. Wolmarks olla 1566 innkmest, on agga 2006; Walgas olla 2666, on 3566; Pernus olla 6666, on 9366; Wörrus 1866, on 2166, n. n. e. Wägga naljakas on ka, kui meie l. k. 129. loeme: „ Saksa rahwas, se on Saksamaal, käib nssu, kunsti ja mu tundmise polest kõigest mu rahwast ülle!" Seiemani teadis ja uskus kõik maailm, et Jtalia rahwas laulmise ja maalimise kunstis, ja Inglased ja Ameeriklased kunstliku tööde ja ehhitamiste kunstis  essimesed, ning et Inglased ja Prantsused teadustes  ülleültse milgi kombel Sakstest taggasi ei seisa. Ka ci nssu ma, et Saksad omma nssu polest lõige essimesed ja kindlamad on, sest ?t nad wähhc mehh! wöiwad nimmetada, kes omma ussu eest nõnda on surnud, nago näikustls HnS ja mitmed muuv ja wmwap markerid, selle wastg agga knl mehhed, kes '..zc-fg? Wkrt Mkik Issandat Zeiust Alistust omma auläiZk  xeslt WLhtzs püiswsd lüllaio. Sakstaskd on 327