pant priwe laenust ni paljo ennese peale pärrib,  kui mõisale selle tallo peale on lubbatud, peab keige wähhemalt adrama ollema, tallo honed peawad täielikkud ning köwwad ollema ja seadusse järrele jädaw tallowarra, nenda kui: wilja seme, hobbused, ellajad ja mis maea piddaminne tarwitab, taieste maeas ollema.  On kaup ilma mõisa wastamatta tehtud,  siis watab kredit-kassa allam wallitsus ülle, kas keik nenda on, kuida seadusse järrele peab ollema. Tähhendus: Üks tallokoht, mis ma arwo järrele  wähhem on, kui adra, woib, kui sesuggust wäikeft kohta Liwima tallorahwa seadusse järrele lubba on müa, pärris mõisa isseärralikko wastamisse  peale pant priwe laenust ossa sada. Z 23. Ni kaua kui tattokoht kredit-kassas wölgo on, peab temmal seadusse järrele jädaw  warra maeas ollema. Temma maea piddaminne  seisab, kui se pärris mõisa wastamissega  on ärramüdud, ka mõisa järrel watamisse  al, agga siis, kui ta ilma mõisa wastamatta  arramüdud, siis kredit - kassa allama wallitsusse üllewatamisse al. § 24. Kui pant priwe wölgas seisaw tallokoht keige omma pant priwe wöllaga, kas ärramümisses ehk pärrandusse kätte jaggamisses  tulleb jautada, siis peawad kummagi! jaul seaduse järrele surus, tarwilissed honed, jädaw warra ning täielik maea piddamisse tarwidus maeas ollema. Z 25. Kui mõisast, mis kredit-kassas wölga, üks tallokoht ärramüakse, kelle peal pant priwe wölg ei seisa, siis on tallo kohha essimessel ostjal keelmatta, pant priwe laeno palluda, ja sedda woib agga.siis sada, kui pärris mõis sedda heaks kidab ning selle eest pällud. Z 36. Kui suur se pant priwe laeno summa peab ollema, mis tallokohha peale tulleb  lubbada, sedda arwatakse selle järrele, kas tallokoht pärris mõisa wastamissega (Z 31) ehk ilma pärris mõisa wastamisseta on arramüdud.  Tähhendus: Se jäeb müa pärrisherra nimmetada,  kas ühhe woi mitme seltsi pant priwe wöllast, mis temma mõisa peal seisab, ärramüdud allo asseme peale peab kirjutud sama. Z 27. Juhtub wahhest, et pärris mõis koggoni suremat laeno adra arwo peale on sanud, kui ärramüdud tallokohha taadri arwo peale wöib kirjutada, siis on mõisa pärris herra kohhus, olgo kaup pärris mõisa wsstamissega, ehk ilma temma wastamatta tehtud pant priwe laeno, mis rohkem sanud,  ärramüdud tallokohha taadri arwo järvele,  kredit-kassa üllema wallitsussele taggasi maksa. —- 1. Ärramüminne pärrismöisa issiärralikko  wastamissega. Z 28. Kui pärrismöis ühhe tallokohha ärramümisse jures ennese peale on wötnud, selle tallokohha eest, ni kulda ennegi, kreditkassa  seltsile wastajaks jada, siis woib pant priwe wölg 75 rublani taadre arwo peale kirjutud sada, ning nimmelt ka sesugguse mõisa jures, kelle wölg weel 6000 rubla adrama eest täis ei olle. Sedda wisi wöib iggaühhe tallokohha jures  tehha, senni kui pärrismöisa pant priwe wölg keik selle peale ärrakullub, kus siis mõisal  keelmatta on, jälle uut laeno palluda. Siis woib temmale enne jubba suremat laeno mõisa peale lubbada, kui pant priwe wöllast järrele jänud wölg sedda wälja ei te, mis adrama peale lubbätud, kui keik se, mis mõisa pärralt selle pant priwe wölla eest, mis ärramüdud tallokohtade peale kirjutud, kui ka pallutud surema  laeno eest, seädusse järrele Meste käes on. Kui tallokoht, kelle peale mõisa pant priwe wöllast üks ossa kirjutud saab, pärrismöisa isseärralikko wastamissega on ärramüdud, siis ei nõuta sedda järrele, mis suggune se koht on, waid sest on kül, mis selle sinnatse seädusse  Z H 16 ja 17 selle polest ütlewad ja kinnitawad. Tähhendus: Kui mõis selle tallokohhale, mis te ui ma ärramüüb, tahhab ka temma surusse järrele  metsa peale mäeta , siis jäeb se kredit-kassa tillema wallitsusse holeks, ühhe isseärralikko üllekulamisse  läbbi teada sada, kas se ilma pärris mõisa kahjota woib sündida. Nenda tehhakse ka siis, kui tallokoht ilma mõisa wastamatta ärramüdud.  H 29. Kui kredit-kassa wölgas seisaw tallokoht 44