bci ku 28. päwal, on Testama walla pobbelik,  Kärneri Jurri Juhkum koddunt ärrakaddunud;  kegi põlle teadnud kuhhu ta läinud. Kül odatud tedda õhtuks taggasi tullewad,  agga ei tulnud! ka teisel päwal mitte. Noh, kust leidsid tedda wimaks? Metsas pu oksas rippumas, 30. Oktobril leiti tedda ütles!  Olli 28 aastat wanna ja jättis nore naese ühhe lapsega järrele. Mis assi tedda aeanud sedda pahha tööd teggema, ei olle tännini weel teada, agga ütlewad mönned, et wist sandist abbiellust tulnud, mis kül ka tossi wöib olla, sest ni paljo kui teame, põlle ta ka armastussest abbiellusse heitnud, waid paljo ennam mannast naestest kokko pandud. Peaksid nad sest hirmsast asjast öppetust wötma ja pari heitmist eddespidvi noorde rahwa omma holeks jätma, õlleks tõeste paljo parrem. sEestirahwa römo  Eestirahwast  tõugatakse iggas asjas ikka teiste tahha ja sõimatakse rummalaks ja torredaks ja ööldakse neid otse kui ühhe meega ristitud ollewad. Peame ommetige tunnistama, et sedda süüd iggasse kohta Eestirahwa kaela ei tohhi ennam lükkata; sest iggas kohtas põlle nad ennam rummalusse paelus ja ebbaussu ahhelates. Saime mödaläinud näddalal kahhe sõbra käest kirja, kus möllemad Pennuja walla rahwa römo päwast kirjutawad, mis neil 26. Oktobril olnud; nad piddanud Suurwürsti ja Aujärje - pärna pulma-päwa, kus nad omma armastust, meie ülle wägga armastud Keisre Herra ja keige temma sure suggoseltsi wasto üllestunnistanud. Se römustab meid üllewägga,  et meie Eestiwennad ni möistlikkud olnud ja sedda römo päwa ilma tahhelpannematta  põlle möda minna lasknud. Kuida nad sedda päwa pühhitsenud, sest könneleme tullewa  kord. Riaft. Mahwa pidd Ehk kül ilm Suurwürsti ja Aujärje pärna pulma päwal wihmane ja märg olli, sellegi pärrast olli arruto  rahwas, linna polest walmistud Marsweldi  platsi peale rahwa pidduks kokko tulnud. Et ka rahwas sel päwal römus wviksid olla, sepärrast olnud senna mönned isseärralikkud mängud walmistudz misga rahwale römo tehha ja Ria linna küttide selts olla otse laulatusse  tunnil nende sure keiserlikko pari auuks 101 püssi pauko lasknud. Keigist neist römudest  on ennamiste keik Ria linna rahwas ossa wötnud. sPaat ärra Oktobri ku 27. päwa ösel on üks paat, mis Witebskist ühhe möisnikko asjadega senna tulnud ja Moskwa allewis Düna kaldasse kinni pandud, öse kangest tormist ümber wissatud ja keigega,  mis seal sees olnud, põhja waonud. Kui ka innimessi seal jures põlle surma janud,  ommetige on asjadest ka suur kahjo. Kuramaalt. sUus Ühhe ue kolimaea sisse önnistamissest ja pühhitsemissest  kirjutakse nenda: Baron Alwons von der Ropp, Piksteni ja Springeni möisade pärris herra, olla omma walla rahwale üht kallist päwa, otse omma sündinusse päwal, 3. Oktobril, walmistanud. Peale selle, kui selle päwa hommikul paljo kutsutud ja kutsmatta wöerid, kedda keik lahkeste wastowöeti, ue kvlimaeasse, ni paljo kui ruum lubbas, ollid kokko tulnud, hakkas se pühhitseminne enne lõunat kello 11 ühhe waimolikko lauluga, kelle järrele sealane koggodusse öppetaja, nende sönnade  peale, mis Kalatia ramatus 6 p. ? salmis ja sealt eddasi, on üllespandud, üht wäggewat könnet piddas. Selle peale könneles  mõisa herra issi, kus sees ta awwalikkult  tunnistust andis, kui söbralikkult jubba temma wannemad omma walla rahwaga ellanud  ja otse nendasammoti ka temma aea! ja se olla tedda aeanud nende koli asjo ühhe kõrgema järje peale aidata ja sedda nenda seada,  et se ka ikka nenda jäeks, ning wastastikko  armastus ja sõbrus mõisa herra ja walla  rahwa wahhel kõikumata kindel seisaks. Selle peale lugges koggodusse öppetaja, mõisa  herra polest üllespandud kirja ette, kus olli üllespandud, et mõisa herra sedda uut kolimaea keige körwaliste hon etega ja 35 wakkamaga  (13 wakkama pöllo- ja 13 wakkama heinamaad ja ühhe wakkama aeamaad) ning igga aasta 8 sülda ahjo puid, wallale kin- 356