dusses luggu parrem tähhäks. Seal on nenda seatud, et innimenue 30 kopp. eest aastas ramatokoggo  prukiaks wõib sada ja järge wöda keik luggeda, mis seal luggeda on. Et pea jamsiks ja meel totraks jääks, selle eest makse-, takse mitto rubla aastas -- kõrtsmikule; et meel ärratud saaks, selle eest on mõnuel 30 kopp. raske maksta. Saksa rahwal on koddo kappid ja laudid ramatuid täis ja linnades sured laeuo-ramatokoggud,  kus 5 ja 6 rubla aastas maksetakse, ja luggejaid on nago sippeljaid ramatuid tomas ja Mimas. Agga tük leiba kätte ja wõid peale,  sest on Eesti innimessel küllalt; mu rahwas nõuab ka waimo röga, mis mitte suga ei sõda. Wirro Jakobil kulukse assi eest otsa õiete priskeste  eddasi minnewad; no andko lununal, et tukkuminne takka järrele ei tulleks, waid meie armas Eestimhwas iggas koggodusses und silmist  ärra õeruks ja wanna tuimust ennese ümbert  mahha rapputaks. Tänno keige ausa meestele,  kes üllema rahwa seast meie rummalusse uddo pündwad lahhutada. WennemaM. Neid walmistakse iggal maal, muidogi ka Wennemaal. 10. ja 13. Märtsil said jälle 3 nisuggust torniga  somuslaewa Kronstadti linnas wette lastud, mis üsna seddasamma modi tehtud, kui kulus Amerika „Mouitor", kellest ommal aeal „Pemo Postimehhes" olleme lõnnelenud. Wenne Monitoride  nimmide on „Latnik" ja „Bronenosses", 201 jalga pikkad ja 46 jalga laiad, ja makswad  kronul mõllemad kokko 568,656 hõbberubla. 0-aastane mällestusse päüw.j 19. Märtsil peti Peterburgis üht 50-aastast piddopäwa Parisi linna ärrawõtmisse mällestusseks. Aaastal 1813 olli üllemeelne Napoleon 500,000 mehhega  Wennemale tunginud, kust waewalt 35,000 meest, se on jaggo soja hingega taggasi peasid.  Aastal 1813 olli suur Leipsigi lahhing, mis Napoleon kautas ja 19. Märtsil 1814 läksid Wenne wõitjad sõawäed passima mangoga Parisi linna wärrawast sisse. Sähke nüüd, Prantsussed! Wenne wäggi ei tulnud mitte Parisist,  nago teie Moskwast läksite: tnlliküpse külmaga,  ja peale selle weel Wenne tulli ees ja tagga; waid Wenne wäggi tulli nisamma pässuna  mangoga wälja, kui sisse olli lännld. Sedda 19. Märtsi ku Päwa mällestadi nüüd 59 aasta järrel Peterburgis. Keisri Herra olli keik neid wauno sõaüllemaid, kes sel aeal Wenne wäega Parisis olnud, nimmetud päwal onuna lauale sömawõtnud ja 112 allamat soomeest, kes sel aeal ka Parist wärratvast sisse läinud, sõid ja jõid teises salis seal körwas ja kõnnelesid sest, mis Lööd neil 59 aasta eest Prantsustega olnud. Keisri Herra olnud keikide wasto wägga lahke ja anuolinne. Keisri Aleksaudre I. kujo seisnud  sea! ka nende silma ees, kes sel aeal kui wäggew sõddamees nende ees käis. Sel Päwal on ka 35,761 mehhe ja 199 suretükkiga õnsa leiser Aleksaudre i. ausamba jures Keisri omma  silma al paradi petud, ja wannad selleaegsed sõamehhed seisnud ausamba ümber. Et seal paljo rahwast kous olnud, põlle mul Larwis üttelda. Mis teggi agga Napoleon senni, kui Wenne wäggi Parisi wärrawaist sisse läks? Temma põggenes. Elba saar Italia rannas anti Lemmale  eddespiddiseks ellokohhaks. Se olli temma melest liig wähhe. Siit põggenes ta Parrast sallaja jälle Prantsussemale ja hakkas neste peale. Belgiamaal tulli 18. lunil 1815Waterloo lahhing, Napoleon sai jälle lödud ja wõitjad sõawäed läksid teist korda Parisi wärrawast sisse. Nüüd läks Napoleoni te Helena sare peale, ja senna ta surri. Parrast todi tedda pusärgiga Parisi puhkama. Saratowi linna ümberkaudo mitmes küllades, olla kange weiste surm wäljas. Hea õlleks, kui se enne suist pallawat aega kantud saaks. Potamaatt. sWõerad mässajad.j Kuida  mitto kord enne olleme üttelnud, ütleme jälle: Pola mässamisse tulli õlleks ammo kustunud, kui mitte ülle piri tuld jure ei tulleks. 19. Märtsil kui Perlmrgis Parist mallestust peti, olli neid 309-—3 OO meest Posima Poolt jälle ülle piri tunginud. Paar tundi parrast sedda olli neil Wenue waggi kannul. Mehhed hakkasid  kül wasto, agga said taieste lodud, 63 meest sattusid mangi, 30 said metsa jooksma ja teised hingasid omma Merre sees. Mis on nemmad nüüd ommast Pahhast tööst sanud? Noh, sedda mis nad melega otsima tulnud ühhed wangipölme, teised surma. Teine sähhärdune salk, mis 32. Märtsil 111