peaseb käima, agga ta haljendab ammeti, ja eest otsa m priskeste, et sedda koggoni immeks ei olle panna, kui se wabbaduse armastaja Prantslastel'  pähhä hakkab. Ja hakkab se neil kord pähhä ja teeb süddamed soeaks, mis peale neile suurt sütamist tarwis ei olle, siis No jah, sedda kardab Napoleon ja sellepärrast ta mõtleb jo rehkendab. Senni on Preislasel temmast  nattuke rahho, Jtalial ka, ehk kül zeitnngid ikka kord korral peawad hellistama, et teised mitte ei mõtle: Napoleon maggab. Ota senni! Kust und wõtta? Ta käib waimus Hispania piri äres patserimas ja rehkendab, kui kaugele naabrite  wabbaduse legid ülle Pirenäe mäggede tennna rahwa silma paistwad. Hispaniamaatt. Seal tungiwad asjad ikka ennam selle ühhe küssimise peale kokko: mähhärdune peab meie jädaw wallitsus ja kes meie wallitseja ollema? Rahwas peawad ommad parlamendi liikmed wallitema, agga kes on neid seks kaswatanud? Nende kaswatajad  pappid ja ultramontanid wissist mitte. Ja kuida sõeluwad need nüüd, et nende nisso parrast  wõiks õitseda! Karta on, et seal mitte kõik nõnda ei sa minnema, kui rahwa sõbrad lootwad. Kui kuleme, et paawsti sadik uut ministrit terretamas  käinud, siis ei tähhenda se mittte ni Paljo, kui õlleks paawst nüüd kõigega rahhul, mis Hispaniamaal sündinud ja sünnib, agga temma ei olle ni rummal, awwalikult wastopannema, kui se middagi ei aita. Ta toimetab parrem nõnda, et temma munga rüggemendil wallitsuse polest keetmata jääks, rahwa seas omma semet. külwada, kuida nemmad tahtwad; eks Pärrast sa nähha, mis willi sest kaswab. Jsabella tahta Inglismaale ellama minna. Tüttar ja wäimees olla ette senna läinud. Portugalia kunninga issa öölnnd neile, kes tedda Hispania kunningaks tahtnud:  „Teie pakkute mulle kroni pähha; kroon on raske kanda; minna ollen ommal poea Pähhä annud ja muud peawarjo wõtnud, mis kergem on. Ntinna teen parrem marjawina. mis ni ruttu happuks ei lähhä, kui politika." PaawSti ja Napoleoni pahhaks meleks peab Hispania  seadus eddespiddi nõnda kinnitadama, et ussutunnistused, zeitungi trükkimised ja rahwa kokko tullemised keetmata on, ja kõik pärrisorjad peawad wabbaks sama. Amerikamaat on Kaliwornia poolsarel jätte suur maawärrisemine olnud ja muist Prantsisko linna taieste ärrarikkutud sanud. Lissa. Tartus kuleme meie römoga, et tõömaea aSsutamine ja Emmajõe kallaste körgendamine kubbermango wallitsuse poleft olla lubbatud. Peterburgist. Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh  on Ztaliamaalt koeo jõudnud. Pius IX. olla ka tõeste Wenne õigeusso sinodile kirja saatnud ja seläbbi Wenne piiskoppid Roma kontfiliumile kutsunud. Tedda ei jäete ilma wastnseta. Hispaniamaalt. Et nüüd uksed sekord lahti on, püüdmad Inglismaa piibliseltsid nipaljo piiblid ülle raja sisse wia, kui ial wöimalik. Enne olli se kang es ke ärrakeeldud. Uus ramat. Weikene Geograafia ehk maade teaduse käsiraamat. Alama koolide kohta kirja pannud C. N. Jakobson. (35 pildiga.) Se ramat langeb kolme jakku. Essimene jaggu on: Geograafia põhjusöppetused ja lühbikeueringwaatmineülle  kõige wie maajao; teine jaggu: Asia, Afrika, Amerikaja Australia; kolmas jaggu: Eüropa. Essimene jaggu omma 12 pildi ja kaardiga on isseenneses üks täieline ramat, ja küllakolilastele sünnis kassiramat. Selleparrast on tedda ka trükkia Laakmann isseärranis wäljaannud, kelle jurest tedda nüüd jo iggamees pogitud 15, hulga kaupa Z 2 koppiko eest wöibsada. Terme ramat saab umbes wie näddala varrast wälja tullema. 343 Von der (Zensur gestattet. Dorpat, d. 22. Oktober. Teadaandmised ja kulutamises. (Mit volizeilicher Bewilligung.) „Wannemuine" TuUewa pühhapäwast könnepiddamist „koddusest  laste kaswatamisest, kuuni koli lähwad," on J Pärn ennese peale wotnud Hobbuse wargus. Tallinnas promenadi pealt on üks linnalak kimmel 8— 11l aastane runn hobbune ärrawarrastud. Kes sedda hobbuft Tallinna politseikohto peale wiib, saab omma waewa heaste tassutud. (!> Korteri wahhetuS. Annan selädbi teada, et ma nüüd kimmi silla lähhedal moalmeistri Obergi maeas ellau, mis von Schrenki maea wasta, ja et mmno jnreS allati naesterahwa eh te-tööd malmis sada on, kui ka tellimisi wasto wöetakse ning oddawalt ja heaste tehhakse. S. Leisiks 3) Helme mõisa tarwitakse üht winapölletajat.  (2)