Perno Postimees ehk Näddalileht M 29 tLKS KAnes kesknäddal 23. Julil.^ aasta Ses lehhes seisab. Eestlaste laulo-piddo Tartus. Ommalt maalt: Peruust: Kassulik kassa. Uppumise surmast.  Õnneto surm. Riast: Tallomaea piddamisest. Piiskop vr. Walter surnud. Walga makonnast: Kahhekordsest  mõrtsuka tööst. Peterburgist: Möisade ostmise lubba. Astraganist: Hirmus torm ja wihma saddo. Wöeralt maalt: Asjad waggusi. Preisimaalt: Parlamentid seismas. Belgiamaalt: Mehhiko keiserina terwisest.  Rumänist: Tülli Rumänija Türgi wahhel. Mönnesuggused sõnnumed: Mis kasso tarkusest.  Õiendus.  Teadaandmised ja kulutused. Eestlaste laulo-piddo Tartus. Sõuame tänna jälle selle sure laulopiddo merre peal eddasi, ja watame, kuida asjad eddasi  lähhäwad ja hakkame sealt peale, kuhhu minnewa kord jäime. Piddo olli Eestlaste piddo, sepärrast piddi ka kontsert Eestirahwa sowimise jarrele minnema.  Ministeriumis läbbiwadatud ja kinnitud programmi järrele, piddi kontsert ühhe konnega,  piddo wöeraste kohta, hakkama ja ka lauljate puhkamiste wahhe aegades jälle ettetullema.  Könnede piddajad ollid needsammad öppetajad, kes jummälatenistust piddasid ja kedda piddo komite seks olla pallunud. Piddo komite piddanud kahhest punktist köwwaste kinni.  Esmalt, et Tarto lin kokkotulnud piddo wöeraid peab terretama ja teiselt, et piddo koggo selle terretamise peale peab wastama ja nimmelt, et surem ossa piddowöerid Tallinna kelemurret könneleb, terretus ja wastus ka selle murde peal peawad sündima. Selle järrele  allustas siis konsistorialrath Willigerode, kui Tarto Eesti koggvduse öppetaja ja piddo- komite präsitent, sedda kontserti ühhe könnega. Temma järrele piddas, essimese puhkamise aeal, Willandi öppetaja Hörshelmann, Helme öppetaja Behse assemel, kes senna põlle woinud  tulla, ja kedda seks olli pallutud, wahhe könnet. Möllemad on könnelenud waimoliko lauludest ja sest, kmda laulmine nago inmmese sisse lodud. Essimenne könne piddaja kitis nimmelt kunningast Tawetit ja meie usso issa Lutterust, wimane könneles wägga kennaste ja römulikult Paul Gerhardist, kelle laulud Eestlastel  nisamma armsad, kui Sakslastel, siis Pridrik Ärennerist, Tarto waimoliko laulude teggiatest, kolmest koralist ja kahhest Motettist, mis issiärranis Eestirahwale tehtud, ja kontsertis  lauldud ning tõeste omma meistrile au tewad, siis Säbelmannist, meie norest laulomeistrist  ja tublist kontserti lauljate eestjuhhatajast.  Esmalt ei olle ta temma nimme kül mitte nimmetanud, waid agga temma kohta tähhendanud ja käskinud tedda otsida, künni nad tedda sawad leidnud; sest ta olla omma Säbelit mahhapannud jn kontsertimeistre takti keppi selle assemele kätte wötnud.