ma, siis lodswad Ztalia asjad parremakS minnewad. Tohho hulludl Kui-wanna kunningas  neile ei jõua päitsid pähhä panna, MiS peab siis noor teggema? Et kunningaD kohhutada,  olla nad jutto wälja teinud: Prantslane  kaitseb kaks kroni Ztalias, se on: wanna pühha issa ja Wiktor Emsnueli kroni ja ni pea, kui wrmaNeMWntsusse soldat iMMast wälja marsib, astub essimene pri-rigi soldat jälle sisse. Seon W, tehtud zut,agga üsna walle põlle se ka mitte. .Ms asjad siin ilmas ka peaksid - parremaks MMnems, sedda ei woi kegi ette teada". ' . Siin alla«al,Möite nähha, missuggune rahwas Ztalias rahroas on; sest se ma potte kuigi suur ja rahwa arro, mis meieM poM luggenud, ei woi ka liig rohke olla jg ommetige  on seal, kuida shandarmi Mem kommandeur  teadust annab, mödalämud JM-kÜ sees 352 mõrtsukast, 151 teröwelt ja 730 hawajat kmmwöetud; issi roeel need, mis politsei  katte sanud. Üks sealane seitung könneleb:  ..Zggspmne jut on siin- ennamiste-mõrtsukatest  ja wargatest, oddadega-surnuks pist- Misftst, püssidega Mahhalaskmiösest ja surnuks lömissest. Woib pea" öölda, et mitte ühte tundi möda ei lähhä, kus mitte Verrewallamist  potte olnud. Wame Romagna, kes sa üks neist keige kennamast ja õnnistud makonnadest  seal künni ngrikis õlled, kuhhu õlled sa sattunud?! Keik tundwad sedda többe, mis sind pinab ja kurnab ' — agga mis on selle parrandamisseks tehtud? Sedda söjat többe ei parrandada jureni ja middagit parrandawat  rohto ei prügita selle wasto. Mis otsa saab se ükskord wötma" ? Ses«ggusi kaebtussi on iggalt poolt kuulda; agga ommetige mönnes  maksnnas wähhem kui teises. Inglismaalt. Peru ja Ekuadori surest mawarrisemissest kirjutakse weel takka järrele: „Need, sest mawarrisemissest tullewad sured ja kanged laened, purrustastd hulk laewo, mis seal ankro peal ollid seismas ärra, kelle seas Amerika auro - laewad ..Trenonia" ja ..Waterer",  Peruani laew ..Amerika" ja üks Jnglisma  laew ollid. Laened olla auro - laewa Wstereri pool venmkoormad maad ms pole wissanud. Jnnimessed, kes ellusse janud, ellawad praego sNres. puWfts, egga fedds , mis iggapäine' WespiddMine tarwiAb". HiljeMEd sönnNmed lissawad weel jme: „A rekwuipa on prüggi unnik, Jkwuikwe merre lsbbi otse yisamMasNggNseks  tollimaea Ztriksa otsekui Wü pealt ärrakautud;. SilWes ja Takna feiSWad MM terwed omma 'kohha. peal". Kui pea woib Jummsla nuhtlsö keK tühjaks mis inniMessed  sure waewaga. üllesehhitanud! / Kirjawastussed. P. Olleme Teie kirja tännuga wastowöwud ja kuida näete ka kohhe prukinud. Põuase aeaga on keik kassinad. 307 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Bon der Censur gestattet. Pernau, den 17. Sept. 1868^ Teadaandmissed. PZrno wogtei-kohhus annab seläbbi teada, et rae-kohto kässo peale IV» selle ku päwal M 18V9, pankroti janud lesse proua Anna Nog e nha Sen, . sündinud Hirsch- parralt ommavussed, nenda kui: , . 7 1) teises linna kwartalis -MM at Kunninga  ulitsa (Königsgasse) äres seisaw pu ellomaea körwaliste honete ja rohtaeaga;  . 2) kolmandaMas allewi kwartalis, Tallinna Wärrawa tagga seisaw kruntrahha plats õuna pude ja roht-aed, ühhe weikesse  lusthonega ja 3) sealsammas kõrwas ollew kruntrahha plats, üks heinama awwalikult wäljapakkudes peawad ärramüdud sama ja wäljapakkumisse päwad on 7, 8. ja 9. Oktobril, neljas ja wimane termin on, kui sedda peaks nõutama 11. Oktobri ku päwa peale kinnitud. Keiki neid, kes üht ehk teist maea woi platsi osta tahtwad, kutsutakse nimmetud  päiwil enne lõunat kello üksteistkümmend  üllemal nimmetud kohto ette omma pakkumist  ja üllepakkumist pakkuma ja parrast otama peawad, mis jurelömisse parrast saab mõistetud. Peruus, 12. Augustil 1868. Kohto-herra Z. F. Specht. M 636. Sikkertär A. G. Mors. i Perno wogtei kohto polest antakse seläbbi keiLle teada, et raekohto kässo peale 7. selle