jälle poomwilla pöllule. Et waese mehhel sedda jaggo rahha ei olnud, sest piddi silma meega naggema, et naene ärra widi. Sesuggusid  asjo sünnib parrisorja maal wägga saggedaste. Nordamerikas Seneka-indianeride jures on se pruuk, et kui üks noor tüttarlaps surreb,  siis temma lähhemad suggulased ehk temma  peigmees, püüdwad üht noort lindo, mis weel ialgi põlle laulnud, kinni. Ni pea kui ta essimest korda laulma hakkab, lassewad tedda selle palwega surno haua ülle lennata, et ta jonega ni kaua peab lendama künni senna waimolikko riki ja seal omma lauloga sedda surnud terretama. Se keige pissem söa auro laew on wenne keisri pärralt, Kaspi merre peal. Sesamma  on 75 jalga pitk, 12 jalga lai, ja kui ta täieste walmis sötta minnemas, käib ta 12 tolli süggawaste. Uks ainus suurtük on ta peal. - Übbi muttukate wasto. Teame jo kül, mahhärduse hirmoga perrenaesed kewwade  omma kaapsa - taimede peale waatwad, kui alles üllestöuswad ja örnad on, möeldes:  „kui nüüd ma-kirbud ja muud mardlased  neid jälle arra ei raiska!" Selle wasto peab nüüd wagga tullus ollema, törwatud hööwli-laasta taime-lawwa peale panna, se on, enne kui taimed üllessetöusnud ehk alles pissukesed on. Taimedel törwatud laastude wahhel kaswades ei pea mingisuggust wigga ollema, agga mardlasi peab se emal hoidma. Se on jo kerge iggal ühhel järrele katsuda. Ued ramatud. Juhhataja errela mängimisseks neile, kes maal errela mängimisse ammetit nöudwad ja ennast selle wasto tahtwad walmistada. (Essimenne ja teine jaggo on sada Tallinna, Narma, Rakmerre, Paide, Willandi, Kurresare, Riga ja Mitawi ramatokaupmeeste  jures ja maksab 65 kopp, 3 Eesti suggu Siberia wangide heaks on annnd: Willandi Jani kihhelk. 50 kopp. Ülleültse 48 rubl. 45 kopp. Kirjawastussed. 35) R. M. L—st. Teie asja olleme ärratallitanud.. 36) R. T. K—s. Teie kirja same meie ommal aial prukima, agga kui lubbate, nattuke teiste sönnadega. Selle asja ülle on meil mitto kirja tulnud, agga surem hulk neist on nattuke jämmedad. 216 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck, Censor R. Jacoby. Teadaandmissed. Rigikassa (Reichsbank) sowimist möda antakse Perno raekohto polest teäda, et se tabbel, wie-protsentilisse  Bankbilletide ülle, mis 12. Mail on mälja lositud ja pärrast ennam ei maksa, kui ka nende Bankbilletide ülle, mis ärrakaddunud, siin kohto kantselleis nähha on. Perno raekoias, 4. Julil 1861. Rahhekohto wannem Fr. Rambach. 1459. Sikrt. Schmid. 3 Somemale ühhe mõisa peale nõutakse üht tru ja ustawat Eesti opmanni, kes kirjutada mõistab ja, kui wöimalik, ka naesemees peab ollema. Kes nisuggust kohta peaks nõudma, kulago susannaga ehk kirja läbbi Perno trükkimaias järrele. 1 Mihkelsoni maia, Pernus sure Ria maantee äres, M 151, on müa ja selgemat teadust antakse sealsammas.  3 9!eile, kes Postimehhe „lissa - lehti" („missioni - lehti") piddada sowiksid, antakse teäda, et essimenne nummer 19. Julil, se on tullewa kesknäddalal, wälja tulleb, ja pallutakse tellimissega  töttada. Selle essimisse pole aasta hind Juli kuust Neärist sadik, on Postimehhega ühhes tellitud 40 kopp. ja ilma Postimehheta 45 kopp. höbb. Tellimisse kohhad on needsammad, mis Postimehhel: Tallinnas  Kluge Ströhm, ja F. Wassermann, Tartus T. Hoppe, Kurresares J. H. Jürgens, Willandis saksa öppetaja Krüger ja Peruus W. Bormi trükkimata; maal pallugo üggaüks omma öppetajat, köstrit ehk mõnda muud ustawat innimest, kes tellimisse ja wäljajaggamisse waenia ennese peale tahhab wötta. Hind maksetakse nisamma ette, nago Postimehhe jures. Ka on Postimees weel minnewa Neärist sadik sada, ja kes 1. Julist 1861 pole aasta jaggo tahhab tellida, wöib sedoa ka tehha, kui ilma postirahhata 63 kopp. ja postirahhaga 68 kopp. höbb. sissemaksad.