suda, ehk lähhäb önweks, ja kai siis wes! ei lähhä, noh, siis el tea meie, mis nad lemmaga  tahtwad tehha. rööwled ja mõrtsukad ei tahha weel wahheneda, ehk kül neid wallitsusse põiest  tagga aetakse. Rahwas ettab ühhe allalisse  kartusse al, egga tea mis ärratehha, et omma ello ja warra nende kahhejalgse wurõajate  eest hoida. PZMtttsussemaalt. Prints Napoleoni reisist Berlinis, ei woi seitungid weel suud piddada, waid Ühhel on sedda teisel teist Lemmast  könneleda. Ehk kill Mönned asja pahhu piddi tahtwad pöörda ja sest reisist mõnda ümberpöõrdud ja wasto oksa asja kõnnelewad, siis ei usss teised sedda» Nago üks Prantsusse  seitung sedda ka tänna könneleb. PrinW Napoleoni wöeraspiddo Berlinis olla ni hästi kunninglikkus lossis, kui keige waesemas urtsikus  üht romoliko waimo rahwa sisse tonüd, et lodawad nende ja Peantsusse wahhele Lggawest  rahho sega kokkoseutud ollewad, et prints Napoleon seal käinud. Grahw Bismark  olla omma süddame ust pärrani lahti teinud ja awwalikult tunnistanud: Preisil on rahho tarwis ja keige häddalisemalt omma naburitega ja nimmelt Prantsussega, sest rahho  kossutab, agga waen kautab; sedda tahta temma awwalikult näidata; möttelgo teised seal jures mis tahtwad, sest ammugi on se jo teada, et keik pead ühhe kübbata alla ei mahhu;  otse kui se woimata, nenda ei woi ka keikide tahtmissed ja arwamissed ühte unnikusse  mahhuda. Grahw Bismark olla ka öölnud, et Preisile sest kül saab, mis tal praego käes on, ta olla sellega jubba rahhul, egga tahta omma pirist ennam laiemale aeada; ta keige surem murre olla nüüd keiki wallitsussi  koos hoida, et ei saaks ühhest ärrasullada.  Peale selle on Bismark weel paljo muid mahhedaid sönno prints Napoleoni ette, nago terri kannade ette wäljapuistanud; agga igga sönnal on omma ossa raskust ja ilma Piprata ei olle nad koggoniste mitte. Meil on se raske selle ülle middagi oölda, sest egga meie nisuggusid asjo ei tunne, agga ommetige kardame, et need sönnad keik suhkro tükkid põlle olnud , waid et seal ka palzo sennepi terrakessi leida on. Kirjawastussed. J. S. P. Kmda sowite, nenda olleme ka teinud. P. P. H. Pühhad sundisid lehte warrem walnns teggema;  sepärrast ei woinud sekord parrata. F. O. P. Kmda näete olleme kohhe prukinud. 111 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Vsn der Censm gestattet. Pernau, den 2. April 1868. Teadaandmiösed. Perno wogtei kohhus annab raekohto kasso peale 14. selle ku päwal s. a. M 415, teada, et pesuker Jwan Zgnatjewi parralt 2w allewi  kwartalis al seisaw pu ellomaeä keige körwaliste honetega, awwalikkult saab Mramüdud  ja wälja pakkumisse päwad on 8., 9. ja 19. Aprillil s. a. neljas ja wimane termin on agga, kui sedda peaks nõutama 12. Aprilli ku päwa peale kinnitub. Kes osta sowiwad, kutsutakse nimmetud päiwil enne lõunat  kello üksteistkümmend nimmetud kohto ette omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma ja peawad parrast otama, mis jure lõmisse põiest  saab mõistetud. Pernus, raekoea peah 15. Webruaril 1868. 122.) i Perno wogtei kohhus annab seläbbi teada, et raekohto kässo peale 11. Märtsil se aasta 692, pürjeri Aleksei Kostini parralt linna 1. kwartalis al seisaw kiwwi ellomaea  keige selle parralt körwaliste honetega awwalikkult peab müdud sama ja wälja pakkumisse  päwad õn 6., 7. ja 8. Mail ja neljas  termin, kui sedda peaks nõutama, 19. Mai ku päwa peale kinnitub, kuhhu keiki neid, kes sedda maea osta tahtwad, üllemal nimmetud  päiwil, ja iggakord kello üksteistkümmend,  enne lõunat nimmetud, kohto ette kutsutakse  omma pakkumist ja üllepakkumist pakkuma,  ning peawad" parrast otama, mis jure lõmisse pärrast saab mõistetud. Pernus, raekoea peal 27. Märtsil 1868. Kohto-herra J. F. Specht. 239.) Sikkertär A. G. Mors. 3 Perno politsei kohhus annab seläbbi teada, et temma sedda wägga tullusa ja hea leidnud ollewad, mis läbbi need saggedad kaebamis-