Wendt seal kirrikus üht illust kontserti ehk rahhapärrast orrilamängimist piddanud Libau linna waeste heaks, mis Snurwürst Aujärjepärria  ja Suurwürstid Aleksei Aleksan drowits ja Nikolai Konstantin  owi ts ning kindral-kubberneri herra würst Suworow, kindral-adjutant Stroganow ja muud sured Nemad kulamas käinud. Mäng olnud kül illus, agga waeste saak ka nimmetud  suurde küllaliste läbbi, Libau kohta wägga  rohke. Selsamma! pawak. 14. Zulil, on Suurwürst  Aujärjepärria, Suurwürstid Aleksei Ale ksandrowits ja Nikolai Konstantinowits, ka üht rauawallamisseja  massina-wabrikut watamas käinud. Parrast sedda, kui keik läbbi olli wadatud, hakkanud Suurwürst isse omma käega tömeeste sureks immekspannemissekö ja römuks üht tükki pallawat  rauda allast peal tagguma, misga ta jälle allama waewanäggejatte peale möttelnud ja nende pallehiggilist seisust ja ammetit auustanud.  "EkS se põlle armas kuulda, et se, kes eddespiddi ülle 70 miljoni wallitseb, isse Libau wabrikus rauda taggunud. Taggudes lähhäb keik tassaseks, ei pölga Temma tömehhi.  Küllad nad sedda rauatükki wisstst seal armsaks mällestusseks piddawad. Nisuggust  asja ei unnusta tömehhed, waid könnelewad  weel omma lastelastele nago sedda keisrist  Peetrist praego alles kuleme. Peterburgist. PeterburgL seitungis seisab  üllewel, et üks Kurama koolmeister nimmega  Ernst Dünsberg, kenna laulust, muist isse teinud, muist saksakelest lättikele ümberpannud  ja allandlikko palwega Keisri Proua Maria Aleksan drowna kätte saatnud, et kui neid peaks wäärt ja Lätti rahwa kassuks leikama ollewad, Keisri Proua siis armotikkult  trükkikullus abbiks õlleks. Awwalikko öppetusse minister on se polest Keisri Proualt  käsko sanud, et nimmetud laulust lasseks läbbi wadata ja siis teäda annaks, mis nad waärt on. Laulud on läbbiwadatud ja teäda antud, et neid ni mitme asja polest Keisri Proua armolikko abbi Väärt leitud ollewad. - Jälle middagi, mis meid peab römustama. Ehk se teeb mönne Eesti laulo sõne ka lahti. Õppetust, jah öppetust on meile wägga tarwis.  Keik hea pölli, kerge ello, rikkus ehk mis muido meile peaks antama, on isseennesest  ka tännowäärt asjad, agga ei aita paljo, kui omma manna endise tuimusse ja rummalusse  sisse, nago kanna takko, kinni jäme. Rummal rikkas targema wasto, on nago suur mask wiekoppikune höbberubla körwas ei maksa paljo. Peterburgi kubbermangus peab mönnes paikus hobbuste, weiste ja lammaste seas Siberia lojuste katko nähhä ollema, mis muud ep olle, kui meie ma lojuste muhho haigus, kellest allamal jälle nattuke könneleme. Sannumed wöeralt maalt. Preifimaalt. Ka seal on kunninga maias ja rahwa seas nüüd suur rööm, sest wallitseja printsi minnia, prints Pridik Witlemj  abbikasa, printses Wiktoria on JuM nore tütrega mahha sanud. Se wöib wannaemmale  ja mu lnglismaal ka suurt römo tehha. Meie Keisri Emma on Würtembergimaalt  tulles 15. Zulil jubba Potsdami linna jõudnud, kus ta omma haiget wenda, Preisi kunningast, watama läinud, kes omma terwissega eddasi egga taggast ei lähhä. Selle sure mehhel on kü! Zummalast raske koorm kanda antud, agga ööldakse tedda omma risti sure kannatussega kandwad. Keik Saksa ma rahwa silmad ollid neil päirvil Teplitse linna pole pöördud, kus Preisi prints ja Austria keiser käppa löid. Mis nad seal teine teisega könnelenud, nöuuks  wötnud ehk mahhateinud, ei tea kegi töeste üttelda; sest kes tohtis pealt kulata? agga selle eest on nüüd keik saksa seitungid sest täis, kuida nad sönud, kuida jonud, kuida üks teist waatmaö  käinud, mis meie keik ei jöua üllespanna egga pslle meil sest kasss egga kahjo; nemmad  agga Saksamaal lootwad sest sure kasso tullewad, et kui Preisi ja Austricr ühheö nöuus 237