peale, näitasid neile saggedaste rusikast ja ähwardasid  ommad söa-laewad sta hommiko merresse  sata; agga tänna on nende wihha nago nattuke wähhemaks jänud, ei lubba ni äkkilised  olla, waid tahtwad ommad laewad weel koeo jätta. Imme õlleks se kül, kui nad peaks ärra leppima? Minna õlleks paljo ennam ses nõus, et nad ärra leppiksid. Sulle soast õlleks  jo küllalt, mis tarwis sure tükkide södda? jägo nad parrem kus nad on. - sSuur Liwerpoli linna al on inglisse Kalendre järvele 15. agga meie Kalendre järrele 3 selle ku päwal üks laew, mis walmis olnud Ahwrika" male minnemas pöllema läinud. Se keige surem ehmatus seal jures olnud, et seal II V 2 pütta wäärt püssi rohto peal olnud. Kello 6 aeal, kui tulli lahti peasenud, on keik laewa mehhed putkama  pannud, sest et kohhe näggid, et kustutamist  lota polnud; kello pool 8 olli tulli püssi rohho kambri üllatanud ja siis lendas ta ka kohhe wasto taewast ühhe hirmsa paukumisse  ja raksumissega. Liwerpoli linnas põlle pea üht ainustki akna ruto terweks jänud,  keik maead, ka need keige suremad kiwwi  maead, on sest paukumissest wärrisenud. Laewa tükkid on monned wägga kaugele lennanud.  Õnneks põlle seal keddagi innimest surma sanud. Teine kurb assi seal Inglisma ranna ares on, et kange tormide läbbi se aasta wägga paljo innimessi merre hauda maetud samzd. Kuida sealt kirjutakse on se wimane torm wägga paljo kallamehhi maggama pannud, kelle lessed ja waesed lapsed neid tagga leinawad  ja kelle wasto wanna häbbematta nälg' omma hambid näitab. Inglisse wallitsus on nende waeste heaks üht abbilaegast assutanud,  kuhhu armastusse anded kaunis rohkes  te peawad kokko tullema, nenda et waeste hädda kustutusseks koppik iggal aeal wõtts on, kui hädda sedda tarwitab. Kunninga proua on ka 600 rubla selle laeka heaks annud.  Olgo kül et rahha polest aidatud sawad, agga kus jääb kurwastus? Rahha koppik  ei anna leskedele ennam meest egga lastele issa taggasi. Zummal kuiwatago nende silma  pissarad! Uemad sönnumed. Keiserlik kulutus. Jummal armust Meie Aleksander Teine, Wennema Keiser ja keigeüllem Jssewallitseja, Polama Kunningas, Somema Suurwürst :c. :c. :c. anname keige omma tru allamatele teada: 10. Zanuaril on meie armsa wenna Suurwürsti  Nikolai Nikolajewitsi abbikasa Suurwürsti proua Aleksandra Petrowna ühhe nore poeaga mahha sanud, kellele pühhas  ristmisses se nimmi Peter anti. Sedda jummaliko õnnistamist, Meie keiserlike sugguwössas, wöttame Meie kui üht uut jummaliko  armo kingitust wasto, mis meie seläbbi  keige tru allamatele teada anname ja teame sedda ka tõeste, et nemmad Meiega ühhes  ommad tanno ja kitusse palwed Zummala  pole selle kalli ande eest sawad saatma. Meie kässime sedda Meie armsa wenna poega, uut sündinud Suurwürsti keikis Keiserlikke  nimmega nimmetada. Antud Peterburgi linnas 10. Zanuar. 1864 ja meie wallitsusse ühheksamal aastal. Selle kirja alla on Keiser omma käega kirjutanud ..Aleksander." Perno makonnast. sKirriko sönnu- Möda läinud 1863 aastal on Perno  makondas sündinud, abbiello rahwaks laulatud  ja surnud, kuida allamal seisab: Halliste kihhelkondas: sündinud: 151 poeg- ja 131 tüttarlast, kokko 282 last; neist on kaksikuid 10 pari, eksinud lapsi 20 ja surnud sündinud 12 last; laulatud: 75 pari; surnud: 62 meeste- ja 88 naesterahwast,  kokko 150 innimest; 132 innimest on ennam sündinud kui surnud. 11. Karksi kihhelkondas: sündinud: 79 30