terei taUitaja andnud 90 tuhhat höbbe rubla rohkem walja kui õigus olnud. Jggaüks on ka omma otsa sanud. Jhho karmad töuswad  püsti sedda luggedes. Üks põlle muud nõu leidnud, kui leikanud omma kõrri mahha.  Jlmaliko kohto eest on nad pöggenenud, agga kas lummala kohto eest ka samad pöggeneda?  Ota senni! Seal saab ommeti iggaüks  omma palka. Wõeralt maalt. Preiflmaalt. Preisi ja Austria söbrusega  ei näita luggu paljo parrem ollewad, kui kewwadise j eaga: woib tännaseks hopmseks olla. Nad seadwad ja seadwad, agga asjad ei tahha kuidagi kokko passida: liim ei tahha hakkata. Noh, kuida woib ta ka hakka ta, kui liiw wahhel, sest wata: Sleswig-Holstein on tülliks ees, muido põlleks wigga middagi, üks kardab sedda, teine teist. Mis Austria tahhab, ei ta tahha Preislane ja mis jälle Preislase mele pärrast, se on Austriat mele wasto; sealt nüüd keik tülli tulleb. Austria kardab, et Preisi wallitsus üksi tahhab Sleswig-Holsteini  maad alla nelata ja Preislane ei tahhaks kellegile nattukest anda; widab keige õiendustega ilma asjata aega ja lodab sel kombel,  et rahwa werri jahtub, egga ennam mnma  Pridrikut ei iggatse, waid on Preisi wallitsussega  rahhul. Preisi prints Pridrik Karl, kes söa aeal kindraliks olli sanud, uppitab jubba  ammugi Wini linna minna, agga istub praego alles koddo ja monned arra werrega tahtwad sest mõnda asja karta, ning ütlewad: seal peab ikka middagi ollema, miks ta ei lähhä! Woib ka olla, agga egga minna tea mis tedda taggasi hoiab. Olgo nüüd kuida on, issi teadwad nad keige parrem. Üks Augsburgi seitung ütleb: põlle muud middagi, kuid Austria keiser kardab, et Preisi kunningas woidetud hertsogi maad, kelle kallal  temma nisamma waewa näinud kui Preislane,  ennesele tahhab piddada. Sleswig-HolsteLnist. Sealt rahwa aeg lähhäb jubba iggawaks odates, nad ei tea mis nad on, kas kalla woi lihha, ei sa egga sa selget arru, kust nende würst ükskord wälja ilmub. Nad olla korra jälle katsunud Austria  keisre ja Preisi kunningale kirjutada, ning neid ueste palluda, ommetige üks kord nende asjo õiendada ning selle eest murretseda, et sedda samad mis nad ammugi otawad. Omma  wimase kirja sees palluwad nad allandlikkult  nende kissendamist kuulda wötta, sest et nad muud ei nõuda, kui sedda mis ennestel arwawad õigusse ollewad. Lõppetusses palluwad  weel, mitte kauem nende õigust kinni piddada, waid nende made wallitsust, neist keigist sowitawa hertsogi Pridrik VIU. kätte anda. Mis mollemad rigi wallitsussed neile selle peale sawad wastama, sedda peame weel otama. Prantfusfemaalt. Üks Prantsusse seitung  könneleb ühhest mannast kirjast, mis Napoleon  l. 22. Januaril IWB nago prohweti wisil manna paawsti ilmalikkust wallitsuösest ette kulutanud, et se kaua nenda ei woida jada, et pühha issa, kes Kristusse assemel tahhab olla, ka ühtlasse ilmalik wallitseja on. Ta kirjutab nenda: ..Kui manna paawst meel peaks julgema üks kord ilmalikkus asjus ni ettewatamatta olla ja middagist tehha, mis temma pühha ammetiga mitte ühte ei sünni  , siis saab ta omma ilmaliku wallitsust kautama. Se kord tahhan ma meel kannatada,  agga ennam ei pea se mitte ette tullema.  Nüüd sowin ma agga, et keik manna wisi jääb." Nenda on manna pühha issa Peetrusse tool jubba ammust aeast ümber kukkumas.  Parisi noorde poiste nisude jooksminne tahta  wäggise ärralöppeda. Tännini olla neil ikka 10 künni 14 gradi külma olnud ja nüüd korraga läinud süllale ja on karta et talwe neid Jummalaga jättab. Nende suur Seine jöggi olla jubba mitmest kohhast lahti. Spania  ja lõuna Prantsusse maal olla wägga rohkeste lund mahha tulnud; m õnnest kohhast  ei olla woimalik ennam läbbi sada. 14