tewad. Kes tultise sutte peal tahhab saia, peab teadma, kas teunna jallad sedda kannatawad. Pofamaatt. sKirriko leiuaminue, mis Pala preestrid sest sadik piddasid, kui nende üllempiiskop Welinski (Felinski) wangi wõeti, et kirrikutes kella ei lödud egga orrelit ei mängitud.  Nüüd olla mõllemad jälle lubbatud, kuida kulukse, seslesamma ütlema piiskoppi kässo peale. Rahwas, kes teadis, et leinaminne muud ei olnud,  kui kiuste tö, ep õlle hakkatnsses kUrwastanud  egga lõppetusses rõmustauud. sSvbrusse piddo.j 15.Aprillilpiddasid  Plokki kubbennangus Mlawa linnas Pola tallopoead  Wenne soameestega suurt sõbrusse piddo. Zggalt poolt ollid tallo sadikud Pääw enne sedda sõaüllema Shilo jure kokko tulnud ja onuna tanno KeiSri hea teggemiste eest nllestunnistanud.  Teisel päwal peti suurt palli piddo sure turro peal, kuhho tallopoead onuna naeste ja tüttardcga kokko tullid. Seal nähti jälle hulga aea parrast Polarahwast ja Wenne söa. mehhi wennalikknlt sõbrussepiddo piddauad, Mitto tuhhat sund hüüdsid: Ellago meie Keiser,  hurra!" Sihhuke assi kustutab keige parrem  mässamisse tuld. Wõeralt maalt. PreisiwüM. sKunningas koddo.j Preisi kuuningaS on jubba 16. Aprillil sõa platsi pealt taggasi tulnud ja Berliui linna rahmast sure rõmcõiskamisseaa terretud sanud. Esmalt laulnud rahwas: „OH MZtkcm Znmmalat" ja parrast: „Kus on mo kallis issama" ja paljo sellesarnatsid issama laulusid. Keige rahwal  on rõõm, et nende maprad sõamehhed Taanlasi  ärrawõitund ja Shleswig-Holsteinimaad nende käest ärrawõtllnd. Keikil on lolus, et nimmetud hertsogirigid ellades ennam Tatti alla taggasi ei lange. Preisnnaal on mitmed kindlad linnad Taui sõawangidega taidetud. Neid toita ja üllespiddada  maksab Preislastel mõnni hea koppik ning nad ootwad rahho aega, mil neid taggasi Mõiivad  sata. Agga sedda peab ütlema: Preislased ei lasse omma waenlasi mitte nälga nähha, maid toitwad neid ausaste. Pealikknd ei olle mitte wahhe al, waid mõiwad linnades/ kuhho neid sadetud, iggal pool ilma wahhita ümber käia ja samad weel 12—35 rubla sögirahha, scddamöda kui nad surema ehk wähhema nimme al on. Meklonõurgimaalt. slhhonuhtlus.j Tagga parreniaks! Kuramaalt kuleme lusse lõppetust, ja Meklenburgimaalt ihhonnhtlusse  hakkatust, ja se peab ammeti -- Caksama ollema! Sea! on seadusseks tehtud, etmõisawallitsusscd  onuna teenrid, teolessi ja päilessi, kui nende tahtmisse wasto juhtuwad eksima, rahha ehk nahha nnhtlusse alla mõiwad panna, se on: 5 taalrit trahwi maksma, ehk 25 hopi heaks Nõtma.  Et sähhärdnne assi iggapäaw wõib ette tulla, on muidogi mõista. Seal ou Saksama kidetud saialeib! KaS mõnnel ei olle lusti, meie maalt senna päilisseks minna? sD aanla n e sanud targe maks.j Et Daanlased merre peal omma laewarisumist järrel ei jätta, on Preisi sõawäggi Pärrast Düppeli lahhengit surem hulk Jütimale läinud, kus Austria sõawäggi jubba ees olli. Pridritsia kindla linna al kardeti jälle suurt Pombisaddu tullewad, agga, kuida öoldud: Daanlane on targemaks sanud. Sest "kui Austria  wäggi 17. Aprillil linna alla tulli ja neuda kui hakkaks mäng peale, on Daanlased sure ruttoga linnast wälja puggenud ja laewadega  Wüni sare peale põggenenud. Sesiunane poggeneminne olnud ui ülle pea kaela, et liggi ZOO suurttüki Pridritsia kantside peale terwelt järrele janud ja weel peale sedda paljo sõamoua Austriameeste katte langenud, kes selsammal pawal ilma püssipauguta pilli ja Passunatega linna sisse läksid. Tani jalla ja ratsawäggi, mis muud lütimaad hoidmas olli, 8000 meest, on põhjapole ühhe sare peale põggcnenud, kust nemmad wist laewadega ka Wüni sare ehk niuiale  koeo pole tötwad. Sakslased on nõuuks wõtnud, Pridritsia kantsidega seddasannna tehha, mis Danewärgi ja Düppeli kantsidega tehti, se on: neid ma tassa ärralõhkuda ja laiale pillata. jSleswig-Holsteini rahwalotus.j Nimmetud rahwa wannemad ollid kirja läbbi keik Sleswig-Holstmn perrewannemaid 37. Aprilli ku Pciwaks Rendsburgi linna kokko kutsunud 146