seal jmes helliseS. „Jummal Keisrit kaitse sa!" hellises" kaugele ümberringi, ja iggas süddames likus tänno, et Jummal meile head wallitsejat, se on, issa keisri nimmi a! annud. Essimest korda woisid nemmad ka sedda Pciwa, kui teoorjusest  lahtipeastetud wabbad innimesed, pnhhitseda.  Kõik teoorjuse päwapulgad ollid kokka korjatud ja saiwad sel õhtul laulo ja mango al rõmotulledes ärrapõlletud. Kenna ja tähtjas ohwerdamine! ..Nüüd minge iggawest. Meil' põlle kahjo teist! Ehk ollete meil' kaua waewa teinud Nüüd meie silm ka teie otsa näinud. Ja sedda kõik on meie Keiser teinud!" „Lõppetllseks otti üks terrane mees weel waese teopulgale tullesurmas laulosõnnad suhho pannud, kellest mõnne salmi sulle teada annan. Et teopulga wiimsed sõnnad ollid, sest jäid mulle mele. „Ma ollin enne haljas pu, Mo okstes laulis linno su; Nad ollid wabbad, minna ka, Kõik lodud wisil rahhoga. „Kül malletan neid paiwi weel, Mil seisin omma jalla peal. Ja haljendades üllesse Ma waatsin taewa rnmisse. "Mind raius mahha teomees, (Ta ommad silmad seisid weesl Mind tunnistajaks teggi ta, Et igga pääw peab orjama. "Mo wabbadnö sai risutud. Selg pulgajunkrust saetud. Ja tunnistama piddin nüüd. Kas orjal õigus on, ehk süüd. „Ni kaua aega tenisin, Aa st' aastalt usi hawo sain; Kord wermeid kandis orja selg, Kord saetud sai minus külg. ..Nüüd orjust jätnud Eestimees, Ja minna snrren nende ees. Ei teopulka prügita. Kus teomeest ei sunnita. ..Mind wiskatakse tnllesse; Weel surres hüan: Üllesse, Oh rahwas, ärka tunne sa: Prirummalmeesonorri ka!" Rmst. Lojuste surmast kuleme Liwi kubbermango zeitungist, et 23, Maist künni 10, Augustini põrnatõwwesse haigeks janud 6681 ellajat, kellest 1643 terwcks janud, 4570 arrasurnud  ja 648 tohherdada janud, Willuma ilmadest lodame haiguse wähheuemist, kui lummal  nuhtluse witsa tahhab pöörda. Tallinnast. Miss. Tiismann, mis mitmele ui samma kui meile immelik kuulda on, olla pari näddala eest Hommiko -Ahwrikamaalt Eestimaale taggast tuluud. Tänna ei õlle meil miSsionilehti kasa anda, kus missionäridest ja missiouitööst wõiksime kõnneleda, agga eddespiddi ei pea se ühhe Tallinna missionisõbra kirja järrele  mitte teggemata jäma. Meie olleme jubba enne sest isseärraliknst misstonitööst mõnda üttelnud,  mis ehk iggalnhhel mitte melepärrast ei olnud; kahjo agga, et meie sedda ka Parrast mitte taggast ei wõi wõtta. Issandat tenida, on missist hea assi, agga meie wõime sedda mõnni kord ka nõnda tehha, kuida se mitte temma  mu eest hea ei olle. Jarwamaalt. „Wollimeeste tarkusest on kül paljo jubba rägitttd ja kirjatud, agga õlleks ikka weel paljo sest kõnnelda. Tahhan agga üht asja nimmetada. P-waldas on mõm ned waesed, kes tännawo omma põllo pealt ep ollegi rukkisemet sanud, ja palluwad ja otsiwad, et põllud ei peaks tühjaks j tuna; rahha neil ep õlle, et jõuaksid osta. Wallalaekas õlleks weel rahha, kni sedda laenuks saaksid, agga wollimehhed  seiswad kowwaste wasto, rahha olla agga nende jauks, kelll jõudo on; katsko waesed, kust nemmad sawad. Agga mis siis, kui põllud külwamata  jäwad, kui ni mitto, kedda nüüd õlleks wõinud aidata, aasta otsani walla toita jäwad? Ei sennamale üllata weel tarkade tarkus, ja waesed  ei leia ennam omma st wallast ei arm o egga abbi." J oh. Kr ist. Harras, kui Rigas ärrasurri,  olli Elementarkolide assutamiseks 60,000 rubl. järrele jätnud. Selle eest assutadi üks Poeglaste ja üks tüttarlaste kool, ja kumbgi heaks Pandi 20,000 rubl. intressi kandma. Peetrikirrikokoli  ja Pleskodali waestelaste koli tarwis on kumbgile 10,000 rubl. antud, ja testamenti üllespandud. Se mees on mõistnud onuna warra hea asja tarwis paigale panna, Pcterkmrgijt. Keisri kronimise pühhaks  ja nimmepäwaks on rahwal mõnnesuggused  piddud olnud, nago nisuggusil päiwil ikka pealinnas on. Kõige surem olnud lust sure paradi  platsi peal ja teine pool Newa Aleksandri- 284