Et kunningaS tedda wägga auustanud ja lemma  waewa rohkeöte tassumatta ei jätta, on muidogj teada. Kas ta „Bsürst Palermo" nimme on wastowötnud, ei tea ma weel mitte; agga sedda on köwwaste kuulda, et keik Jtalia rahwaö tahta rahha kokko panna ja Palermo linna lähhedal üht keige illusamat möisa osta ja temmale aupalgaks kinkida. Kuida luggu alles Roma ja Gaeta linnaga jäeb ja mis Wenetsia räjal weel Austria ja Sardinia wahhel wöib juhtuda, ei tea kegi ette üttelda; agga muido õlleks Jtalia sassis asjad sel kombel jubba kaunis arrotud. Prantfusfemaalt. Hinama sannumed  on Partsis römo küllalt teinud. Nende wäggi, Jnglastega kokko, on Hiinlastele kaks korda mehhewisi möda pead annud, esfiminne kord 2. Augustil ja teine kord lv päwa pärrast  sedda. Prantsusse wäggi on seal 3. Augusti!  jubba ärrawöidetud ma peal omma Napoleonipäwa  piddanud, ja öiskanud: „Ettago meie keisri au ka Hinamaal l" Agga ued sannumed  tunnistawad, kui õlleks nende rahho nöupiddaminne jälle nattuke katki läinud, ja ued lahhingid odata ; sest kangekaelsed Hiinlased  ei tahha naljalt järrele anda, enne kui Inglaste Armstrongi ja Prantsuste soondega suredtükkid neile wäggise mele pähhä aiawad. Prantsusse seitungid teadwad kulutada, et neid kunninga Prantso söamehhi, kellest üllemal könnelesime, kes Sardinia wäe eest ülle kirriko - rigi piri ollid pöggenenud, olnud koggoni 26,666 meest, 4366 hoost ja 36 suurtükki. Prantsussed, kes paawsti kaitswad,  ollid nende söariistad warsi käest ärrawötnud  ning neid paawsti kullo peale senna ja tenna korteri saatnud. Ei minna mõista,  mis wäggi sel kunningal Prantsul on, kes jubba tännawuse sui otsa ni sure hulga kaupa, kord sellele, kord teisele ennast wangi annab. Küllad same wist pea kuulda, et need 6666 meest, mis weel Gaeta linnas kunninga ümber seiswad, ka ennast wangi annud. Mis nõu peaks kunningas Prants siis wötma? Inglismaalt. PaawSti awwitajad Zrimehhed  on nüüd jubba ommale male taggasi jöudnud, agga pead norgus ja suud kaebdust täis. Paawsti usso rahwas wötwad neid kül wasto, kui neid, kes pühha asja eest söddinud  ja wangi sanud, agga teised näitwad näppoga, ööides: „parras teile! kes teid käskis  senna joosta? On paawst sedda, mis ta ennesest kidad, siis aitko nüüd isse ennast." Nendap se on, kellel hädda käes, sellel tulleb häbbinaer ilma hinnata. Inglismaal on se kord jälle nattuke pulma jutto kuulda. Noh, kus ta senni jäeb, kui nori neiusid mailmas on? Pealegi eks õlle süggisene aeg, kus keik nored rahwas pessitellewad? Kölla on se kord jälle Inglisse kunninga proua noremast tütrest, printseb Alisest,  kui õlleks Hessen-Darmstatti prints Ludwig  ommad silmad selle kunninglikko lillekese peale lönud. Kui sesinnane kölla töeks lähhäb,  siis saab Jnglisma kunninga sugguselts meie Keisriga suggulaseks; sest meie armolinne  Keisri Proua Maria Aleksandrowna  onsündinub Hessen-Darmstatti suurhertsogi  printses. Anna Jummal head kuulda! - Admiral Karl Napier, kes wiimse söa aial ka Tallinna al tük aega istus, on nüüd ärrasurnud. Ta olli ommal maal kulus  ja auustud mees ja Jnglisma söamadrussed  piddasid temmast suurt luggu. Ni pea, kui ta surm tutwaks sai, wötsid madrussed keige söalaewade peal warsi nöuukö, ühhe päwapalka selle peale kulutada, et temmale ausammas saaks pandud. Noh, wägga illus, kui allamatte südda omma üllema pole hoiab, sest on tunda, et temma südda ka nende pole hoidnud. Armastus sadab ikka armastust. Pissukesi hobbusid ollete kül mönni  kord ka jubba näinud, agga ni pissukesi wist weel mitte, kui Jnglisma kunninga proua neil päiwil Ahwrikamaalt sai. Õige üsna laste mängo lomad. Neid on 4 tükki keik mustekörwid, täies te wälja kaswanud, rammusad  ja ümmargused nago pallid, agga mitte ennam, kui 31 tolli körged. 357