WiSanHiMKMtt. - sWoMmeests tarkus.j  Oks WillaM -poolt söbber kirjutab õmma walla wollimeeste tarkusest? kuida nemmad  sedda, mis wallawannem hästi kehha tahtnud pahhaks teinud» Kirri on nenda: K.. walla wollimehhed (seal nimmetakse neid nöumehhed) ollid 22. Zulil s. a. kokko tellitud, et nendega walla wiljasagi ja walla Mespiddamisse parrast nõu piddada ning neile hobbuste tsbbe wasto kohto polest sadetud arstimisse wisi --— Otse sellesamma  päwa peale M wallawannem ka kaks pottisseppa  meistert, et ue walla - maea ahjude parrast kaupa kehha, senna pallunud. Et essimene  meister 5O ja teine 25 rubla selle tö eest küssis, on isseennesest mõista, sai oddawam wöstud ja kontrakt tehtud. Selle wahhe aeal slli agga ka pes-kohtomees senna tulnud ja km sedda kutis, et pottisep 25 rubla tahhab,  olla ta sedda hopis paljuks pidbanud ja käinud köwwaste selle peale? et ommstige wiis rubla peab mahha jätma. Kui wollimehhed sedda kuulsid, ütlesid nad ka seddasamma. ÖM nüüd keik assi malmis? Olli laew nüüd saddamas ? Ota senni! Korraga tõusis kange torm, mis laewa wastoranda purruks lõi. - Eesti rahwas on monni kord wägga ninnatark,  tungib senna, kuhho tedda tarwis põlle. Nenda olli se ka seal. Hulk walla wabbatmehhi  ja muid wallalessi hulkujaid koggos kokko, kelle hulkas ka üks imme tars pois, ühhe soldati poeg, nimmega T. K. Olli, ja kes ennast ülle teiste targa arwas ollewad ning ilma kellegi lubbata ka wollimeeste sekka olli tunginud, teadis selgeste öölda, et pottiseppad agga seitse rubla ahjo pealt sada ja sepärrast olla se paljo 25 rubla kahhe ahjo ja ühhe plidi pealt maksa. Se olli nüüd torm, mis laewa randa aeas. Keik wollimehhed ollid korraga pottisseppa kallal ja tahtsid tedda wäggisi sundida selle hinnaga teggema. Pottisep, kes sedda tööd jubba muidogi pool oddawamalt ennese kätte wöttis, km essimene,  wihhastas ennast wollimeeste ja kerjajate  manitsemisse ja öppetamisse ülle, andis ksntrakti nende kätte, tännas neid sõbralikult? et ilma asjata nende pärrast päwa ärrawntnud  ja läks omma teed, mis peale targad wollimehhed,  kes mnast Mast Mest wintftttada Lasksid/ suud parrani, tagga järrele wahtima Md. - Maea plan ja kullude arw M jubba ammugi  keiserliko kihhelkonna kohto polest kinnitub,  ning peab se üksi wallawannema kohhus ollema sedda ni pea, kui woimalik, täita." Meie arwates õlleks se nüüd wägga oige, kui wallawannem pottisseppale küssitud hinda annaks ja lasseks asja solkijaid pottisseppale ta mele pahhandusse tassumisseks middagi maksa. Wägga kurb on se, et mehhed, kelle kätte paljo on ustud, iggast tulest ennast wintsutada lassewad, egga koggoniste miM sönnakad mehhed põlle, kes iggal aeal omma mehhist mõistust oskawad prukida. Olleme selle nõuga kirja luggeda andnud, et igga ammetmees  teaks omma ammetit au sees piddada  ja et kegi senna ei tungiks, kuhhu tedda tarwis põlle. KttZMWMGIt. sWil j a sagi ls tu s sest könneldakse Libawist 24. lulil. Päwa pallawus  ja põud an iggapäiftd asjad; taewas on allati selge egga pilwe lappikest keige taewa laotusses nähha. Rukkid on leigatud ja peksetakse  kibbedaste ja peab, kus tedda pÄo peal nähha olnud, ka kauniste wälja andma ja wak omma 130 naela kaluma. Essimessed wihhud ollid jubba enne Zakobi päwa pölla! nähha. Odrad, mis warra, se on 10. ja 9. külli näddalal küllitud sanud, on ka rohkem põua wasto pannud, kui need, mis hilja mahha tehtud. Kaerad on ka walmis ning otawad agga leikajaid. Heina saak on kül wähhem, km minnewa aasta, agga mis sadud on hea. Ounapu aead olla tühjad, sealt ei pea middagi lota ollema. Tallinnamaalt. sMetsade põlleni  Lne ja ellajate on Eestikubbermangus iggapäised asjad; möllemad  tewad rahwale suurt tülli ja' tsggemist. Ilmalikud kohtud on tullekustutamisse ja ühtlasse  ka tullehoidmisse polest käskusid andnud ja terwise hoidmisse komite jälle käskusi ja seädussi muhhu többe wasto, kuida sedda keeldu  laiemale laggunemast ja suremat kahjo teggemast,  kui ta jubba teinud. Agga mis aitawad  kässud ja seädussed, kui nende järrele 254