ehk minne ja to mulle paarkümmend wakka odre, siis on ta kohhe walmis sedda teggemas. - Mis aitawad nüüd 1l)v rubla rohkem, kui need meie omma aidast ehk metsast tullewad?" Woib keik tossi olla, wanna Preimann", ütles herra, „nüüd põlle pikkemat aega, waid minge ja wadake, kust jälle wakka semet sate, maksko mis makswad, ja siis katsuge, et warga jälge peale sate." Wanna Preimann jättis herrat kummardades  Jummalaga, ning läks ja sellega löppetame  ka tänna omma könnet; tullewa kord watame, kuida assi eddasi läinud. Ommalt maalt. Peenust. Mis kord pöddur,  se ennam õiget terwist ei tahha sada, tohterdago tohtred ni paljo kui tahtwad, olgo siis, kui sesuggust rohto leidwad, mis többe wasto on. Jubba rohkem näddala päwad olli meie wanna aurolaew «Olga" jälle arsti al, olli solikad seest ärrawennitand -- mässin sanud wigga - sepärrast piddi mönneks päwaks  tohtre alla jama, künni jälle terweks saab. Minnema teisipääw olli piddalist wälja lastud ja läks ka kohhe Riga. Mönned aeasid sedda jutto, et ta ennam Perno ei tulle ja jätsid tedda wimast korda Jummalaga, teised ei tahha agga sedda uskuda, waid ütlewad tedda wanna modi, igga näddalas korra ärrakäiwad;  teab ta issi, mis ta teeb, kellel sellega teggemist. Üks meister, kes neid massinaid parrandanud, ütleb keik ni waesed ja ärrakullunud ollewad, et nad middagist wäärt põlle. Waene troost neile, kes temmaga  weel Perno ja Ria wahhet tahtwad sõita. sSurno aea Enne ei olnud  sedda, et koggodus, kas aastas kord, ehk ka aasta takka kord omma surno aea pühha pühhitses; agga nüüd meie päiwil on se jubba ennamiste iggas koggodusses prügiks woetud, aastas kord surno aea pühha pühhitseda ja se sünnib ikka sui sel aeal. Mõnned kihhelkonnad  on Jani päwa seks päwaks seadnud,  kus igga aasta jutlus ja jummalatenis- tust surno aea peal petakse; teised pühhitsewad  sedda pühha ühhel pühhapäwal, olgo enne ehk parrast Jani päwa, nenda kuida aead ja ilmad andwad. Kuida kuulnud olleme, tahhab  Perno Elisabethi koggodus omma se aastast  surno aea pühha selle ku 17. päwal allewi  kirriko aedas pühhitseda, minnewa aasta pühhitsedi sedda Üllejöe kirriko aedas. Tulleb agga siin jures tähhendada: kui ilm hea ja tahhe; saeab wast wihma, siis on muidogi teada, et se pühhitseminne ühheks teiseks päwaks jääb. Meie römustame sest, et koggodus ka nende peale meel mõtleb, kes neist aealikko surma läbbi lahkunud ja mulla põues omma ello wässimust puhkawad. Andko Jummal neile rahholist hingamist ja ükskord romust üllestöusmist! Testamalt. Sobber kirjutab:  ..Meie armolinne ja suur Keisre Herra teab neid mehhi auustava, kes truid omma ammetis ja sedda ausaste üllespiddanud.  Nenda olla ka Ael lulil, Testama walla perremees, Andres Sutt, kes peale kakskümmend  mus aastat ühte järgi walla wöörmündri  ammetit piddanud ja ses ammetis iggapiddi  tru olnud, kihhelkonna kohto käest üht höbbe aurahha, mis Keisre Herra polest senna sadetud, rinda sanud. Meie teada on temma se kolmas walla ammetmees, kes nenda  auustud sanud. Niast. sMa sagi Se aasta tullewad selle polest iggalt poolt rõõmsamad sönnumed, kui minnewa aasta. Kui Jummal weel rahhe ja allalisse wihma eest wöttab hoida, siis woime küllota, et se süggise keik toidusse assi paljo oddawam saab ollema, kuida ta tännini olnud. Balti näddala leht toob meile Lihwlandi maalt need sönnumed: ..Talli wilja põllud on ülleüldse keik head: rukki põllud läbbi seite head ja nisso põllud wägga head. Jani päwa ehk Badeni rukkid, kelle seme nelja aasta  eest hommiko Preisimaalt todi ja Lättimaal mönne mõisa peal prugitakse on nenda, et ta parrem ei woi olla ja ristik-hein on iggal pool wägga hea; kus ta waene, seal on kas 219