Inglismaalt. sMsrrs Inglisse rahwas on üks rahwas, mis ommast ussust ei tahha järrel anda, kui ka mönni ettewötminne  kord käest, nurja lähhäb, hakkab ueste jälle peale, egga jätta enne, künni woimus  nende kätte jääb. Mönne aasta eest wötsid nad nõuks. Inglisse ja Amerika maad telegrahwiga ühhendada, agga et seal arruto merri wahhel, sepärrast piddi telegrahwi traat merre põhjast läbbi käima. Sedda wisid nad ka sealt läbbi ja said otsa Amerika ma kaldasse,  agga ommetige ei polnud ta, mis ta piddi ollema. Assi läks nurja! Mönned aastad  audus se assi nende peas ja se aasta wötsid jälle süddame rindo ja hakkasid sedda tööd ueste peale. Ollid ka jubba hea korra trati merre põhja lasknud ja igga pääw koeo sönnumid saatnud, kuioa tö eddasi lähhäb. Korraga jäi su kinni, ei tulnud ennam sönnumid,  sepärrast ollid koddused rahwas sures murres, et ei teadnud, mis assi su kinni pannud.  Korraga tulli sönnum: traat olla mitmest  kohhast katki läinud, ning laew Krookhaweni,  Jri male, nattuke hinge tagga sama tulnud.  Assi tikkub wäggise jälle nurja minnema;  agga järrele ei tahha nad koggoniste anda. Rootfimaalt. sW ennema sõa-lae- Stokholmist, Ro otsima pea linnast kirjutakse 30. Julil: Wennema Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh tulli omma söa- laewadega kesknäddala öhto kello ? aeal meie reide peale, kuhhu prints Oskar, kes Drottningholmis ellab, temmale wasto sõitis ja tedda linna kunninga proua Shlossi korteri wiis, kuhhu kunningas isse, kes Ulriksdalis sui korteris, temmale wasto tulli tedda terretama.  Kui tükki aega said juttu puhhunud, piddasid sealsammas öhto sömaaega; parrast söma sõitis kunningas jälle Ulriksdali taggasi ja Suurwürst läks omma laewa peale öseks. Teisel päwal tulli kunningas jälle linna ja Suurwürst ka omma laewa pealt ja kui priistikko ollid sönud, näitas kunningas omma  wöerale keik Shlossi toad ja mönned muud tähhelepannemisse wäärt asjad ning wimaks ka weel Ritterholmi kirriko. Ohto pole kello pool 5 sõitsid möllemad Ulriksdali, kus kunninga proua neile wasto tulli. Parrast  sedda kui Suurwürst kunninga prouat olli terretanud, läksid lõunat söma. Parrast söma läks Suurwürst jälle omma laewa peale taggasi ja 36. Julil olli ta prints Oskari jures woeraspeu! ja lõuna söma-aeaks. Sealt sõitis Suurwürst Kopenhageni linna Danimale, kuhhu ta kalli terwisega jõudnud. Muist söa-laewo, mis temmaga ühhes käisid,  läinud te pealt taggafi Kronstadti. Türgimaalt. sKauplemisse takkit- Kolera többi olla seal kauba aeamissele kaunis tuggewa tabba lukku ette pannud, kegi ei julge ennam kat egga jalga ligutada; iggaüks kardab kolera küsi langemad; sepärrast poggenewad, ni kaugele, kui agga tiwad lennata kandwad, sealt ärra. Prantsusse  ma sadik, kes Konstantinopoli linnas, olla ennast ka Sultani käest mönneks näddalaks  lahti pallunud, wötnud keppikse peusse ja hakkanud Parist' pole kompima; öölnud ennast  senna tahtwad wöerusele minna. Jah! eks iggaühhel põlle ta ello armas, hoiab ni paljo kui sudab ja mõistab. Uemad sönnumed. Riast tullewad meile sönnumed, et tsiwilkubberner  9. selle ku päwal sealt wälja sõitnud  et Wolmre, Willandi, Perno ja Kurresare linna kohto asjo tahhab järrel wadata ning wallitsusse ohjad sennist abbi kubberneri kätte andnud. Odessast. Sealt seitung jutlustab, et nemmad olla sönnumid sanud, Konstantinopolis  olla kolera többi jälle kangemaks läinud ja rohkem innimessi päwas maggama pannud; sepärrast on sealt kindral-kubberner käsko annud,  et keik laewad, mis Türgimaalt ehk sealt pirist läbbi tullewad, 59 pätpa enne merre peal emal peawad seisma, enne kui male tullewad, et nenda kolera eest hoida. Londonist kirjutakse 10. selle ku päwal, 269