hakkanud. Sherburgi linnas ollid selle wasto sured walmistamissed, agga kuida kulukse, ei õlle kumbgilt poolt kronitud päid seal jures. Ettewalmistamissed  näitsid suremad ollewad, kui piddo isse. Keik seitungid ollid sest täis, kui paljo laewo Inglismaalt Prantsusse randa piddid  tullema ja mis seal keik piddi tehtama; agga kui laps ilmale tulli, ei olnud polegi ni suur, kui odati. Isseärranis ollid Prantsusse seitungid  nende soeast ja süddamelikkust söbrussest Inglastega  suurt kissa teinud, mis sest merrepiddust ueste õiete selgeste piddi wäljapaistma. Kui Prantsus ja Inglane kässi käes piddid käima, siis Piddi üksi mailm üllewel seisma, - Jah, muido õlleks nisuggune kiitleminne hea kül, kui süddamed ka kokko sünniksid; agga seeb se wastokarwa luggu on ei sünni! Prantsustel on sestsadik, kui jälle üks Bonaparte  neid wallitseb, Augustil suur Napoleonipääw  piddada, kus sured piddud tehhakse, mis tännawo wihmase ilma Pärrast pea üsna tühja läinud. Pääw enne sedda jõudsid Inglisse  laewad Sherburgi saddamasse, agga mitte ennam kui —lO laewa. Kas sest suur kulus merrepiddo piddi sama? Jnnimessed kes Sherburgi  kokko ollid tulnud, süllitasid ni pikkalt, uago kegi, kel ussid kussewad. Piddi immet mis nähha ollema ja polnud pea middagi nähha. Muidogi said wastastiko ka mõnni tossin suretükki  paukusi terretamisseks wahhetud, agga se näitas keik ni wässind ja wennind wälja, nago kegi nuttes peab tantsima. Üllemad kässoandjad ja admiralid käisid wastastiko ühhe teise laewa peal, nendasamma ka sõbra karwal õhto linna ulitsail, linnas Pandi rõmotulled põllema ja tehti sedda ja teist, agga keik ei üllatanud mitte kaugemale, kui waewalt sennamale: „kuida sinna mulle, nenda minna sulle." Nenda olli piddo hakkatns. Kuida nad Sherburgist ärralähwad ja mis Inglisse rannas saab, on alles teadmatta. Mikspärrast Püab Napoleon nüüd jälle nenda Inglaste sõbrussega mailma ees hiilgada? Napoleon ei te middagi ilma asjata. Temma on omma õnne peale Meksikomale keisririki assutanud.  Selle keisririgi aujärg ei seisa agga mitte paigal, waid ligub ja wõib ka ümberlangeda.  Se õlleks Napoleoni häbbiks ja õnne- tusseks. Temma kardab õigussega, et ehk Amerika  wabbadrigi wallitsus ka sedda kõikuwat au- järge hakkab tõukama, sus peab ta muidogi langema. Sellepärrast Püab Napoleon näidata, et temma Inglasega üks südda ja meel on, siis jääb ehk wend lonataF) Amerikamaal waggusi ja sellega Meksiko aujärg seisma, künni wannemaks  ja kõwwemaks saab. Peale selle on Napoleonil  terrawad silmad, need ullatawad Donaujõe  äre, Persiamale, Hinamale zc. kus asjo kardab sündiwad, mis wägga Napoleoni ja Wiktoria sõbrust tarwitawad. Oktober 1836 ja 5. August 186 s!j Mis need kupäwad ja aastanumred tähhendawad?  Oot, ma ragin. Napoleon olli 5. Augustil Strassburgi linnas ja läks sealt lihtmehhe  nimme alnattuke onuna prouaga ülle Shweitst raea Arenenbergi lossi, mis temma kaddund emma parralt olli, kes senna ka surri. Siin ellas ka Ztapoleon enne onuna emma jures ja siin taggus ta iggapääw planisi walmis, kuida Prantsusse kroni piddi omma Pähha sama. Sedda  on ta norest põlwest sadik teinud. Siit Arenenbergi lossist läks ta 1836 Strassburgi linna mässamist teggema; sai agga 30. Oktobril  wangi woetud ja Amerikamale ärrasadetud, kuhho ta 10 aastat piddi jäma. Ota sennil Ta emma jäi pärrast sedda wägga haigeks ja aasta ei olnud weel mödas, kui Napoleon Ame- rikamaalt ilma passita Shweitsimale jälle taggasi tulli. Ta sai emma weel hingega nähha, kes 5. Oktobril 1837 ärrasurri. Parrast on Napoleon  weel mõnda kunsttükki teinud ja hädda näinud, ennego sennamale sai, kus ta nüüd on. Kui ta 5. Augustil Strassburgi linnas üllewel palkoni peal ennast rahwale näitas ja hurra! hüti, wõisid temmal kiil weidrad mõtted olla, sedda mele tulletades, mis temmale liggi 29 aasta eest sealsammas linnas juhtus. Sel aeal, kui mässaja, wang, ei julgenud ta mnam ello peale lota, ja nüüd - on ta Prantsusse keiser! Ma ussun kül, et meie luggejad selle mehhe norepõllisest kirjust ellust, künni ta keisriks sai, hea melega mõnda kuulda 'tahhaksid. Noh, eks same eddespiddi nähha. ») Amerika ühhendud rigi rahwast nimmetakfe nalja parrast Jonatan, nago Inglasi John Bull, lirlasi Paddi, Sakslasi Mihkel:c. 284