Siberiama kirri. Minnewa näddala nimmetasin lühhidelt nattuke  Siberiamaalt: tänna wöin sest pitkemalt könnelda. Üks armas söbber Ria linnast, on meile öppetaja Kossmanni kirjast, mis Irkutski linnast Riga tulnud, laiemalt teadust annud. Öppetaja Kossmann kirjutab nenda: „Mo südda himmutas jubba ammo armsa ussowendadele ust sönnumid ja süddamelikko tanno sata, keige armo andede eest, mis Issanda  arm teid aianud waeste arraeksinud Eestlaste ja Matlaste heaks sia Siberiamale saatma. Need waesed innimessed tännawad keik süddamest; sest neid olli paljo, kedda naese,  mönned 2-, 3- ja 5- lapsega sia sadeti, agga kes siin ei teadnud, mis piddid peale hakkama,  kui ep õlleks armastus abbi saatnud. Teie armo abbi läbbi wöisid siis mönned lehma,  mönned hobbuse ja muud asjo sada, mis hakkatusseks ni haddaste tarwis olli, et ennast wöisid toita." „Nüüd on jubba 3 aastat, kui meie usso rahwast sia ühte küllasse hakkati kogguma ja neid on nüüd 5W hinge kous. Agga pool ossa neist otsiwad tööd ümberkaudo wenne küllades ja kullapessemisse jures. Needsinnatsed  kullapessejad, kes talwe küllas kous ellawad,  on meile sureks ristiks. Kui nemmad omma suitööst süggise koio tullewad, siis hakkab  küllas ilma rahhuto ja kurri ello peale; ei olle hirmsal jomissel, riul ja tapmisse! siis otsa peal. Sest pahhast ellust ei kanna mo südda könnelda. Süggise lakkusid ennast 3 meest surnuks ja ühhe pistsid noaga mahha! Nisuggust palka maksab wiin omma meletuma orjadele! Keige üllemad lakkujad ja riidlejad  on Soomlased, nattuke parremad on Eestlased ja keige tassasemad on Lätlased.  Mullo sui lahhutasime Lätlased teistest  ärra ja assutasime neile ue külla, kus nüüd isseärranis ellawad, ja sest on paljo head tulnud. Nüüd on meil nöu ka Eestlasi Soomlastest ärralahhutada, siis saab meil 3 külla, ja lodame sel kombel sammo hea pole eddast sawad." (Agga ilma ussowendade abbita  koddomailt, on se nöu raske täita.) „Lätlased on mullo sui priskeste tööd teinud  ja ueste assutüd küllas 12 maia ehhitanud,  ehk kül mönned ikka weel ma - kopadeS peawad ellama, sest kes wöib kassina jöuga keik malmis puhhuda. Kui kül Lätlased keige tassasemad on, siiski põlle nad weel wanns Adama köidest lahti egga ammo mitte inglid. Uhhed kui teised on jo keik pahha ello ja kurja teggude pärrast sia sadetud innimessed,  kennest jonelt head ei wöi tahta. Ka nende seast ollid mönned Kassaka naabride küllades warrastamas käinud ja feläbbi suurt hädda enneste peale saatnud." „Kui nüüd mönni küssib: Kuida teie siis seal ellate ja omma iggapäwast leiba sate? Neile wöin ma sedda kosta, mis isse Eestimeeste  suust siin kulen. Uks Eestlane, kes 8 aastat siin ellab, kassin ja möistlik mees on, ütles mulle hiljuti: „„Peame kül rasket tööd teggema, agga Zummal õnnistab sedda ja annab siis ka leiba. Kus kegi ilma töta süa saab? Kes holega tööd teeb ja jodik ei olle, wöib head leiba süa, sest ma annab head wilja. Kes 10 puda semet mahha külmab, saab saggedaste 150, mönni aasta ka 200 puda jälle taggasi. Sellega wöib innimenne rahhul olla ja tänno anda."" Pöllotö toidab siin keige parrem, sest willi on siin kullapesso läbbi ka kalliks läinud. 1 Leisik jahho maksab 30 kopp., 1 leisik kaero 25 kopp. ja 1 koorm Heino 1 rubl. 50 kopp. Kes hantwärgi tööd möistab tehha, sel põlle ka tö egga leiwa pudu.  Agga se hirmus jominne rikkub keik jälle ärra ja aiab laiali." „Sellegipärrast on pöllotö hakkatus siin wägga  raske. Need kes sia tullewad, on keigist paljad, mis ello assutusseks tarwis on. Ja surem wigga on se, et innimessed, kes sia tullewad, koddomail ennam ei kölbanud ellama  ; egga nemmad siis keige parremad ei olle, muido põlleks neid sia sadetud. Ka peawad  krono ja koggodusse maksud nisamma maksetud sama, kui keige wenne külladest, kelle pöhhi jubba wanna on. Suur pudus on siin ka naesterahwast. Kuida wöib maia piddamisse  assutaminne ilma naesterahwata korda minna?" 82