karwo kinni; ei mitte! waid nemmad wöttawad  warsi terrawa otsaga noad ja hakkawad nendega teine teist torkima, nago sead omma kihwadega, et saggedaste ühte teist umö werriseks  tewad. Se põlle liig arro assi, et tömerremehhed  ja tö-teggiad sönna pealt tüllisse lähwad ja siis ka kohhe teine teisest lahkuwad, ilma et mõtleksid, kust ni pea jälle ammetit sada. Agga sedda peame ütlema: nad on imme aggarad ühte teist aitamas. Nüüd hilja aea ees tõusnud seal raua-wabriko perremeeste ja tö-meeste wahhel tülli, mehhed läinud ärra ja wabrikud jänud seisma. Mollemilt poolt wallitsetud  mehhed, kes leppitust piddid teggema, agga kas said ni kaugele, et ärraleppisid? Ota senni! mitte liggigi; mis laggund, se laggund, kes sedda ennam kokko limib. Seal on paljo seltsisid, kes teisi aitawad; neil on ka üks tömeeste  selts, se annab neile, kes tööst lahti jäwad, üllespiddamist ja mis muud tarwis ja sedda tewad senni, künni jälle tööd sawad. Monned andwad neile, kes nüüd lahti said, sedda pahha nöu, mitte ennam töösse hakkata, waid Amerikamale ärra minna; kas se agga peaks õnne toma, selle peale ei mõtle kegi. Mönne päwa eest katsunud monned ammet mehhed sedda tülli waigistada ja ühhe ja teise eest sönna kaks kosta, ning manitsenud, wanna pahhandust unnustada, sest tulla agga  kahjo. Mis nad selle peale kostnud ja kas nad nende manitsust wastowötnud, sest ei tea seitungid middagit juttustada, wist mitte!  Ükski pahha põlle ni kerge heaks tehha, kui hea pahhaks. Inglisse kunninga proual olla köwwa nöu tullewa Augusti kuul Saksamale Koburgi linna  minna. Senna ehhitakse temma önsa abbikasa,  prints Alberti mällestusseks, üks rauast wallatud kuju, mis siis peab walmis ja sisse õnnistud sama. Ta tahta sedda ka omma silmaga nähha, kui ta omma katte alt wälja tulleb. Lord Granwille olla seks wattitsetud, kes temmaga peab liggi minnema. Samara Eestlaste heaks on meie ramato pokia M. Jürgens 70 suremat ja wäh- hemat ramatut saatnud, mis eest tedda süddamest  tänname ja teisi ka anda pallume. Lühhike kirjake mis ta jure lissanud on: ..Armas Postimees! Kui ma minnewa näddalisse  lehhe sees Samara Eesti sobrade halledat  kaebtusse kirja luggesinz sai mo südda nende hinge ahhastuöse ülle wagga iigutud; sepärrast wötsin nõuks, neile ka ommast waesusest  70 suremat ja wähhemat ramatut kinkida.  Ma olleksin ka rohkem kinkinud, agga tead jo issige et minno sugguse tiwad kõrgemale  ei jõua lennata, sest et teist seddawört teise sõbrale jubba ollen enne läkkitanud; agga  siiski kus häddaste abbi tarwis, ollen kohhe  walmis awwitamas. Ledda lummal aealikko  warra polest rohkem õnnistanud, argo siddugo ömma süddant rahha kotti külge kinni;  waid mingo ja tehko parreminne. Sedda  sowib keigest süddamest Sinno söbber M. J ..... ö. Kirjawastussed. J. M st Teie mollemad kirjad olleme kätte sanud, mis eddesviddi prukida tahhame; tänna polnud seks rumi. K. Kl. T. Kirri on ausaste sm tulnud, agga peab nattuke järge otama; paljo wanna järge ees. G. L. T. Tahhame Teie tahtmist täita, agga mitte enne, waid parrast pühhi; pange mitte pahhaks et m kauaks jääb. 109 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 30. März 1865 Teadaandmissed. Ühhe oige mehhele, kes jubba kubja ammetis  olnud, woib head kohta juhhatada, kus head palka antakse, Perno trükkimaea. i Kahheksa noort meest woiwad sullaste kohhad  leida Räma mõisas Perno linna lähhedal. Räma mõisas wöiwad telliskiwwi teggiad tööd sada, ehk kui kegi peaks sowima, woib se kiwwi teggemisse koht wälja renditud sada. Wirro maal, Niggula kihhelkonnas, on Prüningi  koht (saksa kele: Ulrichsthal) müa. Otsust  kauba parrast antakse Samma mõisas, Pikka risti jama jures. i Lojuste söma odre müakse oddawalt Tallinnas  linnase wabrikus, kiwwi wölla liggidal.  tz. Sporleder. l