püdis ja seal jures issiennast, kes Mb "km sureks piddada. Warsi astus ta omma seisusest  wälja ja tikkus wäggise teise seisuse sisse kus ued jahhe sapad, paksust pukötimst  pallito ja elmetest wälja õmmeldud wo lemma ümber särrasid; agga kahjo, kukro ol- Uo rottid keppi ja pipu,.Mnud weel häddast tarwis, noh, sellega sanud ka kaunis rutto malmis. Ta läinud kord küllasse omma naabrile wöeraks, leidnud sealt karja poisi ja sellel olnud just asjad, mis meie nore rentnikul pudunud neid olla karja pois teiste käest kingituseks sanud.  Meie rentnikul läinud südda messissks ja õlleks neid hea melega ennesele sowinud; agga pois rummal põlle mitte turro hinna eest tahtnud ärra anda. Kolmatkümmend, mis nüüd tehha! katsunud ommetige kord õnne ja se läinud tal korda. Ta küssinud poisi käest pipu nattuke suitsetada, mis ka pois ni kohhe lubbanud. Ärraminnes küssinud ta poisi käest keppi, et koera uksest wälja minnes eest ärratörrida; pois põlle kül mitte anda tahtnud; agga kui ta ikka wäggise peale aeanud,  annud ta wimaks ja mees läinud ni kohhe omma teed; - wäike pois nutta praego neid weel tagga. Nüüd tulleb weel nattuke parremat, mis hiljem rahwa kätte juttuks sanud  ja kuida ööldakse peab se tõeste tössi ollema.  Ta meleto olla seal sammas maldas ühhe tallopoea luggemata ehk leritamata tütre jure kosja läinud ja wäggise peale tunginud, et kihlused peawad petud sama. Kuida ma na körwalt kuulnud ollen, ei olla tüdruk egga wannemad suggugi ta jutto kuulda wotnud, waid öölnud: „ei õlle ka häbbi ühhe sesugguse  lakke-koeral sesuggust jutto aeada." Mees olla targaste kül möttelnud: saan ma selle tüdruko, siis saan ka ühtlase temmaga 1500 rubla, siis woin omma öemehhe wäriliseks sada  ja möisniko nimme pärrida ning ohjade ülle wallitseda; agga parraks! Zummal ei anna ennast mitte pilgata. Oh armas hing, kes sa wäggise omma seisusest wälja tikkus wata kord omma ette ja panne tähhele, kui kõrgesse sa jubba õlled ronninud; km pea woib se kuuningate kunningas omma kät so wasts sirrutada ja sind sealt mahha tõugata ja so langmme on siis suur." Kannata wanna wend Postimees, ma põlle weel walmis, mul on sulle weel middagi könneleda,  ütleb wanna tru Willandi Jaan, ja ma tean, mis ta könneleb, on sulla tössi; seal rägib ta eddasi: ..Jällestus tulleb peale, kui monni ridda ehk tük so seitungist loen, et seal parraks paljo muud põlle, kui sadana teenrite kurjaist teggudest ja keige rohkem Margustest, mis nenda näitab, nago ei woiks mailm ilma temma tahtmiseta suggugi seista; agga otse kui ühhe sandiste harritud pöllo peal ohhakad  paljo uhkemalt kaswawad, kui nissud, nenda ka kurjad ja pahhad innimesed heade keskes; neid on kaunis rohkeste teiste sekka külwatud, issiärranis sel waesel nälja aeal, mis meil praego käes on; ühhel sesuggusel aeal külmab sadan omma pahha semet paljo. rohkem wälja. Nenda on ka A. wallas K. trahteri ait, mis just trahteri wasto teine pool teed seisab laupäwa ösel 22/23. Märtsil  ärralöhhutud. Warras olla aida lukko lahti murdnud, mis isstennesest ka kül wasto pannud, agga wöit jänud marga pole, sanud lahti ja winud sealt seitse kintso ja nelli külje tükki suitsetud sea lihha, pool pütta heringid ja kolm wakka rukki jahho ärra, egga põlle sest holinud, et pühhapääw hommiko käes olli. Kallis o, kuida se raisatud sanud!  Wargad  nähhikse selle mehhel nago parmud suise! aeal hobbuse kallal ollewad. Minnewa süggise  tulnud nad haknast kauba kambri, teinud  omma wötmega kappi ukse lahti ja wötnud  350 rubla kauba rahha ning läinud ilma aitummä andmata tultud teed haknast wälja, egga põlle tännapäwani tulnud nimmetama, et rahha temma taskus. Waene rentnik on nende kurja lomade käes üsna kimpus; praego on rent maksa ei tea kust sedda wötta, mis mõisa wia. Annaks Jummal, et sesuggused kurjateggiad  ülles tõuseks ja omma tenitud palka saaksid. Ommalt maalt. Pernomaalt. sJ übeli p ü h h a Meie sü põlle se mitte, egga ka kipja saatja sü, et assi hiljaks janud, waid essimene kipri on, ei tea kas wette laggumisse woi mu õnnetuse  labbi surma ssnud, agga kaddunud ta 130