TaMttMst. Suur wargus. Tallinna kaupmehhel Ernst Bätgel on 6/7. Augustil warganäppud  suurt kahjo teinud. Lõhhutud rahhakappi  leitud walli ärest, agga 27,561 rubl. mhhapabberid, kus seas 261 rubl. puhhast rahha olnud, on arrawarrastud. Intressi pabberite numrid  antakse teada ja 1000 rubl. pakkutakse sellele,  kes wargaid teab üllesanda. Kosse palwemaea, mis uendud ja suremaks tehtud, olla 4. Augustil õpp. H örsch  elmanni läbbi sisseõnnistud sanud. Endine Wennaste koggoduse holekandja Kersten, kes 36 aastat siin olnud ja 6 aasta eest Saksamale taggasi läinud, olnud sel päwal ka Kossel wõeraks.  Kõnnesid, mis koggoduse õppetaja, endine holekandja Kersten ja praegune holekandja Knothe seal piddanud, ei olle meil rumi üllespanna.  Rawwila kindral v. Kotzebue, kelle ma peal maea seisab, olla ehhituse palgid ommalt poolt kinkinud. Paljo rahwast olla kous olnud ja kõiki! süddamed rõmo ja tänno täis. Wennemaatt. Kiwwisöe rikkus, kus metsad jubba liig wähhenema hakkawad, on kallis  assi. Muial mail, kus metsad kassmad, põlletakse ammo kiwwisüssa ning tuakse ka laewadega  meie male ja prugitakse wabrikutes. Kuida agga Kesk-Wennemaal järrelkatsumise läbbi leitakse, on Wennema kiwwisütte polest issegi rikkas küllalt, et neid wõeralt maalt ep olle tarni  is osta, waid weelpaljoge ärra saab anda. Need wähhe kiwwisöeplatsid, mis siamale Tula kubbermangus:c.  ärramõedetud ja wälja rehkendud, on ni rikkad, et 25 miljoni puda aastas 150 künni 200 aastat wõiwad anda. Ka Wennema  raud tede ja auromassinate hulPaswab igga aastaga ja raiskab kallist metsa, sepärrast on kiwwisütte leidmine wägga tullus ja trööstlik, et kahjolik metsaraiskamine järrele jääks, ja kus ennam metsa ei olle, innimesed kiwwisütte war> ral läbbi saaksid. Metsapõllemised läinud wiimsel aeal Peterburgi ümberkaudo ikka suremaks, nõnda et mõnned suimaead, isseärranis Peterhowi pool, jubba häddas olnud. 4. Augustil olnud metsad  suurwürstina Maria Nikolajewna suilossi  ümber nõnda põll emas, et sõamehhed senna läkkitud, tuld ärratõrjuma. Wihm, mis mödaläinud  laupääw tullema hakkas, on kül metsa- pollemist mitmes Paikus wähhendanud ja lõppetanud.  Tullekahjo. IZ. Augustil on Wassili-Ostrowis  Tutshkowa Ma lähhedal linna- ja kannepi aidad põllema läinud; kustutamine olnud  wägga raske, 9 aita Menud ärra ning nendega ühhes 100,000 puda linno ja 70,000 puda kannepid, mis miljoni maksnud. Suur kahjo! Kroonstadti uus kirrik olla head hinda maksnud. Tö olla palja 3000 rubl. Mustud, agga losikingituste läbbi 35,000 rubl. ja abbikassast 2000 rubl. jure tulnud; sellegipärast  olla ue kirriko peal weel 30,000 rubl. wõlgo ja häddaste tarwiline kolimaea ka alles polel. Seal on tööd, murret, ohwrid ja Jummala  õnnistust weel hästi tarwis, enne kui need sured numrid ärrakustutatud samad. lummala kappis on kül rahha küllalt, kui agga koggodus kappi wottit holega mõistab üllesotsida ja Prukida.  Saab nähha, kas „Peterburgi pühhapawalehhes"  eddespiddi ue kirriko pilti leiame. Tullekahjo on 13. Aug. Kroonstadtis  ka olnud, ja kaks ühhe Päwaga. 15. puust maea ja puddopaddo kaubaturro on ärrapõllenud. Sesamma hädda ja selsammal päwal olnud ka Harkowis. Kange tulega peasnud tulli Saikowna allewil lahti ja kello 2—5 olnud 60 maea tuhkas! Kahjo olla suur, ei tea weel kui suur. TiMsse linnast. Muhameedlaste wihha ristiusso wasto on ikka meel suur kül. Üks Tartarlane,  nimmega Askjar, tulli Tiflisse lähhedal küllas  meie usso õppetaja jure ja pällus õppetust, mis lemmale ka hea melega anti. Se wihhastas nõnda teisi Muhameedlasi, et üks neist mõrtsukaks  heitis ja 20. lunil Askjari oddaga labbi aeas, ööldes: „Säh, sedda sulle selle eest, et Kristlaseks õlled sanud!" Askjar jäi truiks ja sai surmawodi peal ristitud; omma ue nimmega  „Johannes Tehwanus" on ta pea parrast ristmist hinge heitnud. Mis mõrtsukas palgaks sanud, ei tea meie. Wõeralt maalt. Saksamaast. Suremat wabrikut ei olle kül naljalt leida, kui Kruppi Lerraswallamise 270