Kurresares ellas, mitte alwaks ei pannud, ta meie eesti tele minda tänno ja römo sinna  könnelda ja tunnistada, et ka Eestlased Keisri rigilapsed on ja Temma armolisse wallitsuSse a! ennast römustawad. Ma olleksin  ta käele römo parrast suud annuv. Könnede wahhel said ka 2 laulo lauldud, mis öpp. Jken ja v. Riikhow teinud, ning 50 pillimeest mängisid körwa. Parrast sigi, kel olli jubba 8 ärralönnd, tõttasid keik Wihrmanni parki (aeda), kvS kirjud latred pöllesid, mitmed tullemängud tehti ja peale 7000 meeste- ja naesterahwast sedda immet watasid ja pillimänge kulasid. Parrast kello 10 assutasid noremad lauljad weel üht ümberkäiko, mosekandid ees, agga wannemate innimestel olli jubba sest küllalt ja piörsid linna omma korteri pole taggasi, päwa pallawttssest puhkama. Neljas pääw. Pühhapääw, 2. Jutil  olli meil enne löunat, künni kello 12, nattuke omma lubba ümberwadata. Olleme siis ka, kennel nisuggune assi armas olli, Ria kirrikuid läbbiwatanud, ning ollen Lsse ka wies kirrikus käinud. Ria kirrikutest on kül wanna endine katoliko Dom-kirrik keige surem ja wannem, ka omma mitmesugguse wölwitud  eeskoddade läbbi keige immelikkum, ja uus inglis - kirrik keige norem, agga Peetrikirrik  keige illusam, ni hästi seestpiddi, kui ka omma 440 jalga ehk 73 sülda 2 jalga körge torniga. Kello piddine jälle mustpea-maias kous ollema ning sealt rodus omma lippude al piddomaiasse laulma minnema.  Peale 5000 innimest ollid kokko tulnud  rahha eest kuulma, ehk kül hind innimesse  pealt kaunis rohke olli, (1. plats 2 rubl., 2. plats rubl. ja 3. plats 1 rubl) ja olleksid weel ennam sisse tulnud, agga ep olnud ennam rumi ; sest liggi 800 laulo- ja mangomeestele piddi ka omma ruum üllejäma. Siin said nüüd korda möda kahhe nimmetud  laulomeistri jühhatusse al 16 laulo ärralauldud,  kellest mitto, nenda kui: „Nüüd pühhapääw  on ka", „Keik taewad kiitwad Zehowa auu", „Terre nüüd, sa kallis pääw", „Kus on mo kallis issama?" :c. ka Mtkkekes mnam tundmatta ei olle. Ehk kü! keik lautud rshwal näitfld melepärrast ollewad, olli ammeti se lau!: „Kus on mo kallis issama?" neil keige armsam ja ei janud  5000 innimest enne rahhul, kui piddi teist korda weet 6 salmi lauldud sama. Keige wimaks tulli weel „Jssand, Keisrit õnnista", kus keik kuuljad aupaklikkult üllesse töusid, kübbarad mahhawötsid ning tiggilaulsid. Sellega  löppis laut ja lauljad ollid pallawa ilmaga  higgist märjad nago kassid. Kello 5 ollid surem hulk lauljaid ja muid innimessi, kennel koppik taskus, sögifakis jälle kous. Siin piddasid mitto weel lauakönnesid,  kedda eile mnam ei kuuldud ja laulsid, kuida kellegil lust olli ja mele tulli *). Agga mis tulli pärrast öhto? Öhto tulli keiserlikkuö aedas wastastiko laulminne, kus igga lauloselts järge mäda, kuida liisk olli kannud, kennaste ehhitud kantsi peale üllesse astus ja laulis sedda, mis igga selts isse tahtis. Agga kuuljate hulk olli siin sure rumi polest keige rohkem ja arwawad, kes platsi surust tundwad, et sel öhtul 10—15,000 innimest keiserlikkus aedas kous olnud, kes kättelaksutamisse ja öiskamisse läbbi omma römo üllestunnistasid, kui mönni laul isseärranis  nende melepärrast olli. Laulminne turis seal liggi poleni öni. Wies pääw. Esmaspääw, 3. Zuli! enne lõunat, anti lautowöerastele aega Ria linna immelikkurstmd asjo wadata, nenda kui: 1) Peetri-kirriko tdrni, kust ka Postimees liggi 70 sülda üllewelt on mahhawaatnud, kust innimessed, hobbused, maiad ja laewad . al suremad ei näitnud ollewad, kui laste mängo kannid. 2) Gildemaia, (kaupmeeste nöupiddamisse maia) mis wägga illus ja suur nisamma kui 3) uus Börsemaia, (kaupmeeste  kokkotullemisse paik) kus suurt kaupa tehhakse; 4) mustpeamaia, (kus meie igga pääw kokkotullime) omma mällestuste ja ma- 5) Ria piddowannemad ollid laupääw ka telegraywiga  Saksamale Nürnbergi linna termist saatnud,  kus praego suurt saksa laulopiddo petakse, ja marsi tulli wastus: ~5000 lauljad pakkumas kät ja saatwad paljo termist!" 218