68) K. Z. 9k s- Õn käes; ogga teive söb« der olli ette jõudnud, jääb sepärrast järreie. 90 Vvn der CeUjur gestattet. Dorpat, d. 15. Marz 1866. Berantwortl. Aedaereur Zoh. Zannsen. Druck von H. Laakmana. Teadliaiiömissed ja kulutamissed(Mit  Polizeilicher Bewilligung.) Tobid j»' põled tobid, mis kohto polest ärratembeldud, müüb raekoea tagga Dom-ulitsos kardsep Sachsendahl. (3) Minna annan omma söbradele teada, kes enne Peterburgi-ulilsas Schwartsi maeos minna jures käisid,  er ma nüüd omma podi kolitarre-ulitsos Reinbergi  maeosse grahw Siwerst maea wasto ollen assutanud ja seal mu kauba kärmas kä häid lambawillo,  muste, halli sa walgeid, oddawalt müün. W. Rootslane. (3) Üht maea Tähkwerre allewis, kus ZVs matkama  aeamaav jureS on, müüb Tartus^ K) G. Kaure. (3) Pikkastlla Liwa- Plahuhowis on wägga head gipst müa lö kopp. puud. (3) Paide linnas on ainust seppakodda; teine neist, mis kvrraparräst ehhitud ja sure maantee äres, tahhetakse ellokorteri, körwalisse honete, rohhoaeaplatst  ja taietesse seppa wärkriistadega tänuawo Zürripämast rendi peale anda. Selgemat teadust annab C. S ion. (3) Kraasmasstuadl SeÜeläbbi antakse teada, et Maddise kchhelk., Rovsna-Alliko Paddisu wcske peal on heaste ehhitud Mllakrasimisse massinad assutud,  kus iggqühhe . tahtmisse järreie willad krasitakse. M. Rrppo. (2) Kolme registriga uus õrrel on müa Tallistuas  ue sauna jures Freymanni maeas Nr. 226. Üks register vn tnmä milledega. (lj KÄrjsmAsl süüa Oudowi (Gdow) linna lähhedal, 5 wersta linnaste liggi < Peipsi järwej omkarjomöis  Beresuga, sure maantee äres < ja Bragena külla wohhel, 49 Desfätina pöllömaad, heinamade js maeadega ärramüa. Selgemat teadust annab wallitseja Otto Normann. (2) Tckrto peaeahhs kohto polest kutsutakse neid, kes maal üht maggast nödra möistussega naeskerahwast  mokio eest enneste jure tahtmad kosri peale ja ellama mütta, sedda Tarto linna pearahha kohtule teada andma, kus nemmad ka tassunlisse polest selge» mat teadust samad (2) Tartus, 25. Webr. 1865. Kaubapurjemeister E. Z. Karow. Ramatohoidja Peter Wilde. Podi kaup. Tallinnas Böckleri podis (raekoea uurga al, teine pood sure turro äres) on müa: Koshenilje ja Pasta, (salwi), kellega eht blleepunnast wärwitakse, kui ka keikiuggu Auilini wärwiö head ja wärsked. Õppetusse lehheb, kes tahhab, samad ilma hinnata jure antud.  Kaupmehhev  ja wärwiad, kes korraga rohkem wötwab, sawad oddawamalt. (1) Krotusse mõisa, Kannape kihhelkonda tarwttakse  weel suilasid, üht metsawahti, sepp a ja kärneri. (!) Pu- ja palgi-weddo. Antakse teada neile, kes tahtwad tulla palkist weddama, et nemmad tul» leksid Kuikatse metsa (Kuldseppa nurka) Töntsi metsawahhi jure, seal antakse hinnad teada ja weddo  kätte ja müakse ka peale selle keiksuggu ehhitusse ja tüllepuid. Umdlia (!) Wähhe prugitud raudwitsadega tamme Wadid ja illusad kroonlühtrid, mis külla - kolimaeades sündsad, müüb oddawa hinnaga Tartus raekoea tagga  ommas maeas kardsep Sachsendahl. (2) Köppo wallas, Tahkja tallus säwad!2 Märtsil kohhe maksetawa rahha eest oksjoni wW' müdud: hobbused, keiksuggusev  maeariistad,  rautud ja rautmatta wankred, purattad, raudreed>  reejallased, raudwitsadega wadid, raudwitsadega  töcroke, torid, panged, sured ja weikesed paead, pimapüttid ja muud aunumad, tühjad messipuud, tolid, sögilauad ja pölloriistad .c. zc. (!) Tarto linnas müakse oddawalt üks suur ja illus maea ärra, kus suur öunapu ja marjaaed ja keik körwalissed honed ja keldrid jures on. Selgemat teadust annab selle seitungi wäljaandja Baron Krüdneri  maeas. (j) Külwi-linnaseemuid on sada Tartus Faure jures. (!) Tallinnas Bõkleri podis, sure turro äres, raekoea nurga al teine pood, on Soda-seepi kedussr  tarwis müa ja öppetusse lehhed sawad ostjad ilma hinnata kasa. (i) Kuikatse möisan om sel 30. Märtsil !86k. Sontakv parwe-körtS taalri maga oksioni modi ülle pakkujal sada. (!)