Türgimaat olli koleratõbbi esmalt wäljatulllud, kust ta ikka peale hakkab. Seal maal on, uago mitto muud asja, ka terwisse holekandminne wallitsusse polest wägga pudulinne. Sellepärrast on nüüd muud Eüropa rigiwallitsussed  nõuuks wõtnud, ommalt poolt Konstantinopoli  linna kolera-kongressi kokko sala, kes keik hõlega peab järrele urima ja nõu piddama,  kuida selle wastopanna, et koleratõbbi, mis tännawo jälle Arabiamaal peale hakkas, sealt mitte kaugemale ei peaseks. Temma allustus peab seal ühhe mäe peal ollema, kus Muhamedi ussulissed mitme tuhhandikaupa sui ohwerdamas käiwad. Se olla nende keigem Pühham Paik Mekka linna lähhedal. Senna agga ei lasta keddagit muud innimest, kuid üksi Muhhamedi ussulessi. Kuida nüüd kolera-kongres sedda asja parraneb, same ehk eddespiddi kuulda. Kalimornias sAmerikamaalj on 36. Septembrit suur mawärriseminne olnud, mis innimessi Prantsisko linnas kissendades köikowa maeadest wälja aeanud. Se olli just Pühhapäwal,  kus agga õnneks Jummala tenistus ennamiste  kirrikutes mödas olnud. Kus agga weel mitte, seal on hirmus kissa ja karra tõusnud  ja rahwas summas ustest wäljatõttanud, kus jures mitmed piggistud ja jalge alla tallatud  sanud. Sured mürid on praggusid täis tulnud, korsnad maeade pealt mahha kukkunud ja paigoti ka maead warremeks langeoud. Mõnnes  kohhas on ma lõhkenud ja wet kõrgesse wäljaaeanud. Ennamiste on keik kaewud kuiwaks  janud ehk ma alt liwa täis aetud. Kirjawastussed. 22!) V. E. B. H . . - . s. Teie tere selle pissukese innimessele liig paljo head ja headussel on ka omma raskus. Omma tänno lodab ta susonnaga selgem, kui sullega anda. 222) ?. L. K. R . ... S. Olleme sure tännoga wastowötnud ja same ommal aeal ja kohhal prukima. 223) A. S. T .s. Olleme kätte sanud ja ossast ka prukinud. On wägga hea, kui Teie eddspiddi omma sulge ei lasse arrakuiwada. 366 Vvn der Censur erlaubt. (Nr. 213.) Dorpat, d. 25. Oetbr. 1865. Verantwortl. Redaeteur Zoh. Jannsen. Druck von H. Laakmann. Teadaandmissed ja kulutamissed(Mit  Polizeilicher Bewilligung.) Karjamõisa wäljarentida. Perno makonnas,  Zakobi kihhelkonnas ja Arre mõisas on karja- mõisa, nimmega Karlshof, tullewa kewwade 1866 mitmeks aastaks rendi peale anda. Sesinnane karjani  öis on 16 wersta Peruust kaugel, 186 wakka atlo pöldo, (peale selle ma, mis rentnik uest wöib jure tchha sa kütta) 166 wakkama heinamaad. Praega petakse seal 42 pima lehma. Lähhemat teadust wöiwad  renditahtjad iggal aeal Arre mõisas sada. (3) Walgeid seemne-erneid ja kaero ostab ning rukkid müüb Tartus C. Henmg. (3j Willandi kaupm. Langi sidi pood on endisest mannast maeast nüüd Petersoni ue kahhe kordse kilvwimaeasse assutud, mis Sewigo sidipoe wasto seisab. (3) Wessiweske müa. Perno makonnas, Halliste  kihhelkonuas, Wanna mõisa al (Friedrichsheim) on Plkkamatsi kahhekimwiga wessiweske müa. Kes osta tahtwad, wöiwad sealsammas weske peal weske ommaniko käest selgemat teadust sada. (4) Kaks ühtewöetud tallokohta, arwata 366 wakkamaad pöldo, kus tarwilissed metsamaad ja heinamaad  jures, on müa ehk rendi peale anda. Selgemat teadust annab selle lehhe wäljaandja. (3) Ne-Pöltsama mõisas müakse telliskiwwa. (2, Ue-Plõtfama mõisas wöetakse wahhetades kartohwlid wi lj a wasto. Kellel nisugguue tallitus  meeltmöda on, mingo senna kaupa teggema. (2) Tennissoni podis, Suwwise kalla-turro äres on häid musta, walge ja halli lamba willo müa; kel tarwis mingo senna kaupa watama. (2) Podikaup. Häid Kasani raswaküünlaid, 4 künni 8 tükki naela peale ja 16 kopp. nael; Gaaspiritust, 24 kopp. toop; Petroleumi ehk kiwwiöili, 42 kopp. toop ehk 17 kopp. nael ja Kaunepi õi!i ni oddawält kui wöimalik, müüb Tartus endises Thuni podis kaupmees Feodorow. (1) Orrelid müa. Ottepa köstre jures on kahhed  ued orrcliö müa, üks kahhe ja teine kolme registriga;  möllemil on üks register tinnapille. (1) Kähri mõisas Pölwa kihhelkonnas on Aprilli kuus 1866 ühhe karjamõisa maad ja Karrilatsi  kõrts, Tarto-Wörro tee äres, keige ladapiddamisse  öigussega, (mis 1. za 2. Mail petakse) rendi peale anda. (2)