Jtaliamaga on jubba mönda aega luggu, nago turbla-rabbaga, mis pöllema läinud:  sedda on raske kustutada. Waewalt on seal wiimse söa tulli löpnud ja hertsogirigid  Sardinia allamaks sanud, kui jubba pcmwst ammo jälle wagge korjab ja nüüd on pealegi al Sitsilia sare peal koggoni paggan lahti. Seal on mässamisse-tulli pöllemas ja hirmus risuminne ja werrewallaminne, nago ial ükski södda õnnetum ja hirmsam ei olle, kui mässamisse-södda, kus mannale egga noremale  armo ei anta. Saddade kaupa sawad linnades ja küllades naesed ja lapsed tappetud.  Ühhes pissukeses linnas tappeti 500 naest ja last korraga, isse need meesterahwas kes mässamisses hukka said. Palermo Unnas süttis se tulli esmalt pöllema. Sardiniamaal.t on kulus kindral Garibaldi 3000 söamehhega senna töttanud ja 6000 peawad tahtma järvele  minna; küllab same eddespiddi kuulda, kuida se hirmus tulli kustub. Praego ei olle meel öiget otsust kummagilt poolt. Sardinia kunninga teereis omma ue made sees, on jubba käidud, ja on kuulda, kui sure armastusse ja römoga allamad tedda iggal pool wastowötnud ja terretanud. Bolongas  olli kül piiskop muist paatrid omma nöusse sanud, et paawsti parrast mitte kunningale  wasto ei läinud, agga surem hulk teggi, mis öige allamatte kohhus on omma kunninga wasto, ja römustas ennast röömsattega.  Modena linnas ei olle kül ertspiiskop  isse ka mitte paawsti pärrast kirriko läinud, kui rahwas laulis: „Sind, Jummal, kidame!" agga ta on warsi pärrast kirrikut koddo kunningast aupaklikkult terretamas käinud.  Turini linna taggasi tulles ei olle rahwas teadnud, kuida piddand römo pärrast öiskama; pea linna täielt on nemmad kunningale  wasto läinud ja olleksid tedda kätte peal lossi kannud. Kuida seitungid tunnistawad, ei pea Garibaldi purjutaminne Sitstlia särele mitte Sardinia wallitsusse mele järrele ollema, agga Garibaldi on jubba läinud» Sardinia kardab,  et teised pärrast temmale süüks panne- wad, kui õlleks temma omma wapra kindrali mässajattele appi saatnud. Separrast olli ka Garibaldi ennast enne sedda Sardinia tenistussest  lahti wötnud, kui teistele appi töttas. - Sitsilia massamisses peab ka paljo neid ollema,  kes Sardinia rigiga tahtwad ühhkndud sada ja kesk suretükki mürrinat ja püssipragginat  on kuulda: „Ellago Italia! Ellago Wiktor Emanuel!" Küllad saab kuulda', mis sest lõust wälja tulleb. Prantfussemaalt. Piddage meles, Jürripäwa! *) on wanna Napoleoni surmapääw,  mil ta 1821 Helena sare peal silmad kinni  panni. Senni kui muud kunningadPrantsussemaal  wallitsesid, ei pandud Napoleoni sündimisse  August) egga surmapäwa tähhele; agga sest sadik, kui ta wennapoeg (1852) aujärje  peale istus, saab temma mällestus jälle au sees petud ning sanud tännawo Jürripäwa! ka jälle Jummalatenistussega mällestud. Keiser  ning keik temma suggu ja sured üllemad on isse kirrikus olnud. Keik need mannad mehhikesed, kes weel wanna Napoleoni aiast ellawad, on ka sel päwal kirriko tulnud, ja sealt temma haua jure läinud, ning lillekronid temma pusärgi peale pannud. Imme kül, selsammal  päwal on praeguse keisri proua sündimissepaaw,  mil 34 aastat mannaks sai. Praegune Prantsusse merre-söawäe hulk peab ülleültse keige laewade peal kokko 67,666 meest ollema, agga Inglastel on ikka weel 26,366 meest ennam, se on rahho aial; juhtuks södda tullema, siis töuseb nende hulk muidogi möllemilt poolt hopis suremaks. Prantsusse seitungid teadwad sest paljo jutlustada, et meie Keisri Herra wend Suurwürst Nikolai Nikolajewits tänuauwo  suwwel nende maad peab watama minnema,  kus jubba ühhe keiserlikko lossi peal selle wasto suurt walmistamist peab vllema. Muial mail on meie Jürrivämal jubba 5. Mai k. p. 148