mest, ennamist kõik Kreka ussulised. Seal olla 5-j-2 gümnasiumi, 11 õppetud seltsi ja 2 museumi.  Surekoli ramatokoggus olla 87,000 isseärranis  ramatut ja 15 zeitungi sada trükkitud; peale selle on 70 awwaliko koli ja 20,000 kolilast,  23 hospiddali, 27 waestemaea 6500 innimesele. Moskwas loetakse 550 wabrikut, mis aastas 30 miljoni eest kaupa tewad. 9000 meistrit piddawad 20,000 töömeest ja 10,000 õppiat. Wimaks on seal 6123 podi, 360 magasini, 200 kontori, 500 kaubakellert, 1500 kõrtsi, 406 sögimaea, 573 herberri, 46 hotelli ja 28 wõerastemaea. Mõskma linna aastane sissetullik  on 2,189,699 rubla. Wõeralt maalt. Ülle piri asjuks ei olle ennam suurt rumi. Austria rahwast on paawsti pahhandus hirmus pahhandanud. Iggast rigi nurgast tullewad  kirjad, mis ülleültse ikka üht ja seddasamma tunnis tawad: paawstil ei olle õigust meie rigi seadusi tehha, temma Pahhandust ep olle sepärrast  ka mitte tarwis tähhele panna! Üksi Tiroli  maggisel maal, kus rahwas alles wägga lesuitide paelus, nurriseb mõnui selts paigoti,  nõnda kuida neid juhhatakse, parlamendi seaduste wasto. M õnned Tiroli zeitungid, mis lesuiti kihwtiga kirjutakse, aeawad ommad suud laiali lahti, kui õlleks wiimse päwa laupääw kaes, kui ei wõiks Austria ui sure üllekohtoga mitte ennam kauem seista ze. Kus enne rahwas würrises, seal naerab nüüd Roma wihha säddemete  ütle. -- Nõnda on aead ja asjad teiseks läinud. Praego peetakse Wini linnas suurt küttide  piddojaolla kõigest Saksamaalt senna peale 15,()()() märkilaskjad kokkotulnud, kes kõik omma kunsti pulwre ja tümaga tahtwad näidata. Seal paugutakse püssi, et kõrwad hugawad, agga se kord mitte nõnda, kui 2 aasta eest, kus Preislased  Austriale omma kunsti näitasid. Pikkad piddokõnned sawad peetud ja kõikide sees hellisewad  ikka need sõimad läbbi, et Austria Saksamaga peab kokkojäma ja mitte kaddeduse egga tüllide läbbi lahhutud sama. Sellegipärrast  saab weel monni leiwapätsikene ärrasödud, ennego Austria koddomailsed asjad korra peale sawad ja parlamendi seadused paawslaste ja piiskoppide wasto maksma hakkawad. Nondap se on, kui mõnni selts nõggesid ja ohhakaid h õlega kastes sureks kaswatakse ja parrast palja käega tahhetakse ärrakatkuda siis nad torkiwad.  Serbia würst Michaeli surma süüdlased, 14 meest, said 16. lulil warra hommiko Belgradi  linna jures Donau jõe kaldal sure hulga innimeeste nähhes ärrahukkatud. Kuida tö, nõnda Palk. „Sinna ei pea mitte tapma," ehk saad isse tappetud! Niuido on pallawal põudsel aeal kõik potitika  mehhed iggal maal ojumas ja terwise wet prukimas, ja suremaid politika juhtumisi ei olle praego kohhegil. Lissa. Tartust. Esniaspääw 22. Julil pühhitsesime  meie sure Ketserina Maria Aleksandromna  nimmepühha, laupääw 27. Julil same Temma sündimise pühha pühhitsema. Meie köigeüllemad rigimannemad on se kord möllemad Kissingis Bömimaa!  ja Nende termis peab hea ollema. -- Õnneks same Peterburgi zeitungist Hiidlaste polest selgemat teadust, et Eesti öppetaja Laaland marsi pärrast nende tull emist neile 150 r. korjanud ja ärrazagganud. Kui kõik tossi, siis on jälle malle ja pettus muist nende kihhutajaks olnud. Üks lahtilastud  soldat Hio Waimla wallast olla neile ettewalletanud,  et krono neile pri reisi, sõgi ja meel pämas 25 kopp. innimese peale anda, ja nemmad kerglased olla scdda uskunud! Väljarändajate seas olnud 98 last, 36 naist ja 24 meest, kellest agga 8 ainust töömehhiks wöinud prukida. Tõeste, ennam kui weider reistselts! Meie ei tea, mis suremaks piddada, nende willetsust ja waesust,  ehk rummalust. Kellest tahtis ommeti se nödder perrekond Kaukasiamaal ellada? Oh Jummal!  anna nisuggustele meie rahwa seas omma tarwilist  pämapallokest, agga ka nattukegi ennam melemöistust! Kirjawastused. IKK) J. M. K— Muist olleme Teie kirjast prukinud:  sedda, mis surem ossa könneleb, tuleme nüüd parrako iggalt poolt. 167) L. E. H— Olleme lühhidelt prukinud. 168) W. L. ? Kahjo, et Teie kohha nimme selgemalt  ei õlle üllesse pannud. Andke sedda sarvele. M. K . . i J— Mis meil ennestel weel ei olle, sedda ei wöi meie ka teistele anda. Nönda on ka konwerenlsi protokolli luggu.y 176) G. S. N—- Et iggamees zeitungi polest aastast ja iggal oeal tellida wöib, on jo ammo tuttaw assi. 239 Von der Censur gestattet. Dorpat, d. 23. Juli 1868.