aitas käinud, sepärrast arwatakse sedda pahha tööd ühhe kurja innimesse näppo läbbi sündinud  ollewad. Sa kurja waimo sullane! innimeste ees on so tö kül alles teadmatta, agga Jummala silm on sedda näinud, temma  teeb sedda ommetige ommal aeal awwalikkuks.  Hadda sellele, kes sedda teinud!" P. P. Üks teine tulle kahjo olli Lindi waldas, Audro kihhelkonnas. Sealt söbber kirjutab: „Meie jures sündis üks wägga suur õnnetus, Lindi walla saunamehhe Jurri Puseppa sauna urtsikukenne põlles näddala poolteise eest ärra ja temma keige norem tütrekenne,  aastat  wanna, jäi sisse. Jurri Pusep, üks lesk mees, olli merre äres nodal, laste hoidja läinud  hobbust otsima ja lapsed jänud üksi koeo. Kui maea pöllenud, tahtnud ta wannem poeg, kes 9 aastane, odde minna toast wälja toma,  agga põlle ennam sanud; waene laps pölletand  omma silm-näo wägga ärra ja pissukenne  ödde sanud õnnetuma surma. Keik mis neil ka olnud jänud sisse. Kust tulli hakkanud,  on praego üksi Jummala teada. Riast. sLanstoa koggo nöu piddaminne  ja Könneleme tänna sest jälle eddasi ja hakkame sealt peale, kuhhu wiwati  jäime. 3) Tallorahwa seadusse Z 116 sees kinnitub  kahjo tassumisse polest ühhe ärraminneja perremehhele sai nenda kinnitub: a. igga talloperremehhele, kes wakko ramato kohha rentnik, kui temma rendi kontrahhi aeg mödas ja uut kontrahti temmaga Lahhetakse tehha, kus - ued tingimissed sees, siis peab sedda temmale aegsaste ette loetama. Kaks näddalat hiljem peab ta sedda koggokonna kohto ees teatama, kas ta nende tingimistega onuna maid meel tahhab piddada ja küssitud kautsioni (mis künni pole aasta rent woib olla) maksa woi mitte. Ei wötta rentnik wäljarentia tingimessi wasto, egga ei tahha ka sedda küssitud kautsioni maksa ning peab sealt maeast wälja minnema, siis peab wäljarentia ärraminneja perremehhele ta kahjo tassuma ja nimmelt: on ta 6 künni 12 aastat sedda kohta piddanud, kolm kord ni paljo maksma, kui uus rent mannast surem on. Olli rentnik 13 künni 24 aastat selle kohha piddaja, siis kaks kord ni paljo; on ta agga rohkem 24 aastat sedda kohta piddanud, siis ühhe kordse rahha Laggasi maksma, d. Rent perremeestele, kelle ma kohtasi mõisa herra tahhab arramüa, peab kaks näddalad aega antama  jürrel möttelda, kas ta issi onuna kohta osta tahhab, woi mitte. Ei anna ta selle aea sees onuna tahtmist mõisa herrale teada, ehk ta ei maksa sedda küssitud käe-rahha (mis agga mitte surem ei tohhi olla, kui se, mis teise, kolmanda  käest nõuti) siis on mõisa herral melewald  sedda kohta ühhe teise, kolmandale müa, kui ka rendi kontrahhi aeg meel põlle mödas. Ommetige peab ükssesuggune üllesütleminne Jakobi püwa ja 1. Detsembri ku päwa wahhel sündima. Igga kantud rendi-aasta eest saab rentnik, kes mitte omma kohta ei osta, seadusse ramato K 140 järrele kinnitub kahjo tassumist keige wähhemalt 5 protsenti omma wiimse aasta sees maksetud rendist ja peale selle (kui ta rahha  rentnik olli) omma täit aasta renti taggasi. Seggase rentkontrahhi piddaja saab, kui ürra lähhäb, igga kantud rent-aasta eest wiimse aasta  sees maksetud rahha rendist wiis protsenti taggasi ja teo päwade eest, kuida tallorahwa seadusse § 185 ja 106 sees kinnitad ja rahha peale arwatud päwad 4 protsenti, sest mis ta tallo kohha eest maksetakse. Saab agga üks teo orjuse koht müdud, siis peab mõisa herra wälja minneja perremehhele peale selle, kui ta 4 protsenti kauba summast sanud, weel igga kautud rendi aasta eest keigewähhemalt protsent  kauba hinnast maksma (5 protsenti ehk 2/20 selle kohha hinna aasta intressidest) kui mitte suremat kahjo tassumist nimmelt kontrahhis  põlle nimmetud. Peale selle saab wäljaminneja  perremees, kuida kontrahhis nimmetud kohha parrandamisse eest omma kullu tassutud. Needsinnatsed siin tillemal nimmetud Lanstoa koggo nõu piddamissed peawad marsi pärrast awwalikko kulutust omma täie wäe sisse astuma,  et ka jubba need perremehhed, kes se aasta Jurri päwast omma kohhast peawad wäljaminnema,  omma kahjo tassutud sawad. 4) On walla koggokonna kõhtude ja wallawarra  wallitsemisse polest Lanstoa koggo kindral  kubberneri herra sowimist täitnud ja koggokonna  kohhut mõisa wallitsussest lahhutanud,  ning ennam omma käe peale pannud, mis ülle eddespiddi selgemat teadust anda lubbatakse.  Itiast. sßööwli test. Rööwled ja mõrtsukad näwad wist wimast otsa, woi jõuab pea wiimne pääw kätte, et neist seitungid ni rohkeste teadwad könneleda, mitte ennam üht 146