helkonnast kirjutakse Ma seitungi läbbi: «Selle tallise koli hakkatusest sadik on kahhe ku aea sees meie kihhelkonda kaks uut koli jure assutud, kus koli öppetus nikohhe hakkas. Tärmini ei olnud meie kihhelkondas ennam, kui üks kihhelkonna kool ja sest piddi kül ollema,  agga nüüd on meil kolm. Minnewa aasta 5. Nowembril sai Sepkülla mõisa uus Valla koli-maea pühhandusega sisse õnnistud ja sest sadik on ka koli öppetus seal hakkanud, mis nüüd se essimene meie kihhelkonnas olli, ja 4. Januaril jälle Lemsalo lossi parralt kolimaea  sisseönnistud, kus ka ni kohhe koli öppetus  hakkas ehk kül seal mönned wastopanniad  asjad risti ja pöegeti ees ollid, kellest nälja aasta keige suremat süüd kannab. Möllemad  ued koli-maead on nenda ehhitud, et walla ehk koggokonna maeaga ühhe kattuse al seisawad, kellel ommad tarwitawad körwalised  honed jures ja wägga kennaste ehhitud. Ka siin ei woi meie nimmetamata jätta, et mõisa herradele suur tänno anda tulleb, et need maead seal seisawad ja lapsed öppetust sawad, sest et ommalt poolt kolimaad ja ehhituse  materiali andsid. Sepkülla kolimaaks andis mõisa herra ühhe kaunis sure tallokohha  ja Lemsalo lossi pärris herrad üks hea tük maad, mis 74 wakkamaad suur, kuhhu tarwitawad maead üllesehhitud said". Tallinnast. sLaewa Selle ku essimeste päiwe sees olli Wirtso wäina üks Saksama auro laew kinni janud, se on, wessi lõppenud käest otsa, sest kuiw ma tulnud wasto.  Pühhapäwa ösel wasto esmaspäwa, kus se hirmus marro olli, kelle raksumist weel igga üks teab, on torm laewa lahti kiskunud ja merrejäega  ühhes wäinast wälja lahtise merresse aeanud, umbes 15 wersta Wirtsust emale. Waesed innimesed, kes seal laewa peal wahhiks  ja kaitsjaks ollid, on keige suremas häddas  olnud. Ilma monata kange tormi käes kaugel merre peal ommakstest emal, ei olnud neil lotust elluga peäseda; agga ennäh, wanna Jummal pannud issi hädda silla peale jeä janud seisma, ja mehhed huppanud nago arrakad  uhhe kampla pealt teise peale, künni kaldasse sanud. Maudte ehhitusH hakkatust odatakse lgga pääw pitki silmi, ja keige müümiste "ftpärrast,  et rahwas tö ja leiwa pudust parrast tenistust leiaks. Nüüd könneleb Tallinna seitung,  et raudte ehhitaja meister, üllem instneur paron R. v. Steinheil selle ku 6. päwal senna tulnud. lv. selle ku päwal kirjutakse, et raudte howi plats wäljaotsitud ja se olla Nunne wärrawa tagga ja seal lähhedal, agga selle nurga kiwwi pannemine tahhetakse künni Aprilli kuni eddasi lükkata. Kas nad jubba mu tödega allustust teinud, sest ei tea nimmetud  seitung middagit könneleda. Mitawist kirjutakse 8. Webruaril Ria seitungi labbi: ..Praeguste ilmade ja tö puduste  läbbi hakkab nälg nihästi meie linnas, kui siin ümberkaudo wägga sureks minnema ja teeb meile wägga suurt kartust. Littawi pirist tullewad karja kaupa ärranälgind innimesi  meie jurest abbi otsima! Pari päwa eest leiti Littawi st tulles tee pealt kaks weikest lapsokest,  kes nälja surma ollid surnud; tohtride järrel watamises leitud, et mollemate köhhud tõeste tühjad olnud pissut rohto leitud kummagi köhhust! LibawiA. Sealane ümberkaudne  rahwas kaebab esmalt Jummala ilmade ülle, need olla Januari kuul wessised, uddused  ja sojad olnud, kradi klaas olla 5 kradi soja näidanud, teed soppased, ilm paksus uddus,  jõed ülle kallaste wet täis ja rukki põllud  haljendanud, otse kui Aprilli kuul, nüüd lindude  laul pudunud weel, muido olleksid woinud arwata, et kewwade käes. Et sesuggused heitlikud  ilmad innimese terwisele head ei woi olla, on jubba issiennesest mõista; sojast többest  on jubba iggal pool kuulda. Littawi linnakese  ümberkaudo on jubba enne Zöulopühhi saddade kaupa innimesi sojas többes maas olnud.  Goldingi ümberkaudo mässawad jälle rõuged, mis wägga paljo lapsi maggama pannewad.  - Tännini ellas rahwas meie ümberkaudo  wargatest ja rööwlitest rahholist, neist polnud siin kuulda; agga jubba nüüd kulukse ka seie tekkiwad, siit ja sealt kaebatakse nende pahha tõde ülle. Kerjajate karjad, ennamiste keik Littawi naesed ja Lapsed, kaswawad igga pawaga suremaks nenda, et kegi ennam ei suda 61