Preisi kunningas ka nenda teggi? Ei teinud. Ta olli lahke, sõbralik, aupaklik, juttakas, agga kuskil ei näitnud ta, kui õlleks ta malmis,  Prantsusse pilli järrele tantsima, ehk Prantsusse meleheaks middagi teggema, mis Saksama au ja kassoga mitte kokko ei sünni, ehk kül Prantsussel selle polest mönned sowimissid  süddame peal wöisid olla. Prantsusse!  on Preisi kunningast ft mällestus janud, et se mees, ni lahke ja õiglane, kui ta on, ennesega  mitte mängida ei lasse, ja se mällestus  ei olle ta meleparrast. Kes nisugguses asjus kaugemale näwad, kui meiesuggune, need ütlewad, et Preisi ja Prantsusse sõbrus selle küllakäigo läbbi enne on kahhanend, kui kaswand,  ni sille kui se assi pealt näitnud ollewad.  Preisi kunninga tronikönne löppetusses,  kellel terrawad körwad on, kulukse ka nattuke sedda kömminat. Se on küllakäigo mällestus, agga ep olle kummagil melepärrast. Sellegipärrast satis Prantsusse keiser ühhe wärske hertsogi, kes Magenta lahhengist pari aasta eest sedda aunimmi sai, ennese assemel Preisi kunninga kronimisse wadderiks ehk tunnistuöseks  ja käskis tedda, maksko mis maksab,  ni paljo kui ial wöimalik, selle eest murretseda,  et keik peawad ütlema: „wata, Prantsussed  on ikka essimessed mehhed!" No sähhärdusse  kitusse peale on nemmad imme matjad.  Prantsus lasseb ennast hawada, kui agga  hawanartsud ja mähkmed illusad on. Hollandi küllalinne. Se on imme,  Prantsusse keiser ei sa ennam padda tullelt  ärra, üks kronitud küllalinne teise järrele. Esmalt tulli Rootsi kunningas; waewalt olli se ärraläinud, siis tulli Preisi kunningas ja temma järrele, nüüd Hollandi kunningas, kelle  wastowötminne nisamma olnud, kui Preisi kunningal. Agga siiski ütlewad ninnatargad innimessed, et wiimse wöera wastowötminne parrem olnud, kui Preisil, sest Prantsus tahta  melega se! kombel näidata, agga penel wi!  sil, et ta südda Preislasi peale täis on, kes mitte keik järrel ei kiitnud, mis temma ees I kitis. Prantsusse kolid. Neist ei pea ka seal tõeste mönnes paikus mitte suurt asja ollema; jah, mönned tahtwad koggoni kiusaba,  et seal mönni koht koggoni harrimatta olla ja willetsam, kui kuskil muial kohhas. (?) Seal olla paiguti ennam kui põled innimessed  leida, kes kolis ep olle käinud ja sepärrast  ka paljo neid, kes luggedagi ei möista, ja mitmes makonnas rahwas, se on tallorahwas  wägga rummalad. Kui 100 nekruti seas 60 waewalt luggeda möistwad, siis ei olle nende „koddune öppetus" mitte suurt head teinud. Mis pahha, on pahha; agga sedda põlle meil ni kaugelt tarwis otsima minna. Rummalust tallorahwa seas leiame, ka lähhedamalt.  Prantsussemaal tulla se ennam sest, et seädus koggodussi kül sundida kolisi assutama ja üllewel piddama, et igga laps ilma hinnata wöib öppetust sada; agga keddagit  innimest ei sunni seädus kolis käima, ja sedda priust ja wolli prukida rummalam rahwas iöse omma kahjuks. Kus siis kolisi on, öppetust ilma hinnata antakse ja rahwas ommeti rummalaks jääb, seal langeb surem sü rummalate omma kaela. Agga kus kolisi  ei olle, neid ka ei sallita, waid kästakse  rahwast senni kaua (se on künni wiimse päwani) odata, kui nad ni rikkaks ja targaks on sanud, et warsi saksa kolid wöiwad tulla, kus wist kulbiga tarkust rummala pähhä tõstetakse  kelle süüks, auuks ehk häbbiks se peaks jäma?? Inglismaalt. Hai kallad. Mis tiger  metsaliste ja kul lindude seas on, sedda on haikalla kallade seas. Pärris murdaja ja södik. Meie jöggedes näitab awwi ehk purrikas  ka nattuke hundi tempusi teggewad, agse  ei olle middagi haikalla wasto, kellest üks selts lausa „innimessesöja" nimme kannab. Õnneks ei ella se kurjateggia meie jöggedes egga merres, waid ennamist löuna pool sures merres. Nimmetud „innimessesöja" saab saggedaste 30 jalga pilkaks, on siis 9 jalga keskelt ümberringi jämme ja kalub peale 600 leisikat. Merremehhed wärrisewad temma peale mötteldes ja tewad, kui neid laewa ümber näwad ojuwad, nisamma kissa, nago meie rah- 333