sad olla. Sedda teadis Preislane ette ja laskis omma mawallitseja läbbi teada anda, et sel päwal  mingisuggust awwalikko auustamist egga römonäitmist ei piddand sallitama. Se olli mnido hea kiil, agga neil on mawallitsus Au-- striaga poleks ja Zlustria poolt mawallitseja ei lausimd sönnage, ei kirjutanud ka omma kat mitte kässo alla; jah, kui lauipääw katte tulli, mängisid  Austria rüggemeudi mosekandid hertsogi akna al: öoldi isse tulnud ollewad. Wvib olla; agga Preisimees kuristas hambid kirrndes: Wõtta tont sinno kiuso, kes sedda ei te, mis teine hea melega tahhaks! Kui se Preisi tehha üksi õlleks, prints Pridik ei ellaks ammo ennam Holsteiuis korteris. Ommeti, mis Bismark wõtta tahhab, sedda ei lasse La ui pea mitte lahti» Ta wennitab  seunikaua, kui ehk wimaks teised ommeti ärrawässiwad. Sureks õnneks õlleks Lemmal, kui ta hertsogi rahwa keskelt ja silmast ärrasaaks, agga seeb se Paggan on, se ei tahha minna, ja wäggise aeada on ka nenda kui ta on. Noh, eks otame weel. Aeg peab jo head nõu andma. PrantjÄssemaaU tulleb Me kongressi kõmmin. lubba 29. lunil tõi telegrahw svnnumed,  et keiser Napoleon jälle nõupiddada, teisi kronitud rigiwannemaid kokkokutsuda, et ühheskous  neid rahhoseadussi läbbiwadata, mis parrast temma onno langemist 1815 Wini linnas  tehti, et keik need punktid, mis 50 aasta sees jubba wannaks janud, mahhajätta ja uid assemele panna. Üks kibbe punkt Wini kongressi seadusses on ka se, et Bounaparti suggu ial ennam ei piddand wallitsema egga kconi alla sama. Parrast on kül asjad jälle teiseti läinud ja Napoleon esmalt Prantsusse rigi prasidentiks ja Parrast 2. Detsembril 1852 keisriks sanud; agga seadus seisab ikka alles manna modi ja selle Eüropa seadusse järrele on jo Napoleon wasto seadust  aujärje peal. Se on nattuke raske mõtte. Senni kui Lemma ellab, wöiks se ehk nenda jada, agga olleme keik surrelikkud innimessed, kes teab, mis parrast poeaga saab? No wata, nisuggune mõtte teeb issale ikka nattuke murret, ja sepärmst  tahhaks ta sedda asja enne ärratallitada, et mitte parrast jälle mõnni Bourbon ehk Or- lean Lemma poea ja PrantsuSse troni wahhele ei tungi. KeS neid wõib uskuda? Ka on Lemmal  ehk asja karta, et mitte keige Prantsnste süddamed temma poea külge ei olle kinnikaswanud.  Küllab saab kuulda, kas sest kongressist middagi saab. Rahhaloosimisse wöidud. Peterburgis on 1. lulil koddose 5-protsentilisse  rigilaeno pabberide peale allamal seiswad 40 woito waljatulnud: Küllad eddeSpiddi same kuulda, kes need Znnelikkud pabberipiddajad on ja kus nad ellawad,  ja kas mõnni Eestimees ka nende sees on. Wäljarändanud Eestlastele on ramatuid  saatnud Mihkel Nebbane W.-Jani kihhelkonuast:  1 Jummala tõetunnistussed I. ja 11. jaggo, 1 Kümme Paastojutluft, 1 Jggapawased süddame jahhutamisscd, 1 Pege! Jnmmala riHi leitusse tööst. 1 Sioni-Ohwri-Ältar, I. jaggo, 10ppetaja abbi Inglismaal, 1 Kus on sinno patkud? 238 Von der Censur erlaubt. (Nr. 133.) Dorpat, d. 5. Zul! 1865. Werantwortl. Redseteur Joh. Jannsen. DruS von H. Laakmann. Serie ! BiLetk > Wöit Serie j Billeki ! Wöit nummer. nummer. rubl. nummer. nummer. ! rubl. ! i ' 99!5 32 !2M009 15437 46 ! 1W0 8215 j 34 j 750iji> 14253 ! 36 !000 1235 j 4 - 40000 18720 49 1000 3004 ! 6 ! 2501W 1431 46 1000 7285 ! 28 10000 9934 33 1000 10796 ! 3 10000 10050 50 1000 53! 9 ! 4! I0W0 6193 15. j 1000 1022 - 44 8000 12!8 18 > >000 5822 ! 45 8000 11889 7 ! 1000 10463 ! 46 8000 3593 14 ! 1000 17688 ! 24 8000 25 82 ! 1000 15820 ! 2 8000 12799 33 ! 1000 1999? ! 39 5000 2801 37 101S0 10630 . 2! 5000 551 23 .! 1000 13049 i 23 5000 1617! 34 j 1000 6468 ! 45 5000 274 4 ! 1000 3342 i 30 5000 19903 29 ! 1000 6260 ! 16 5000 3590 47 ! 1000 5104 l 5000 6474 32 1000 2330 j 24 5000 3486 15 ! 1000 Teadaandmisseb ja kulutamissed. (Mit Polizeiticher Bewilligung.) ' Tartus, H. Laakmanni jures on trükkitud, ja sealsammas ka müa: Kirst o panne misse ramat. Teine trük. Hind 10 kopp. Siitsadik künni aasta löppstuSfeni maksab GeSti Postimees KZ kopp., Jnttotabba ZS kopp., Missionär ZO kopp.