päinis Londonis, waid ka muial seal ümberkaudo  tehha nälg jubba mõnda pahha js tappa mõnda innimest. Nende arro> kes abbi tahtwad, kaswab Lgga näddalaga monni sadda suremaks. Surnute arro tõuseb mönnes makonnas,  et hirm peale tulleb. Nende arro, kes Vabrikutest lahti lastud, olla 36 tuhhat, kes ilma töta ümber hulkuwad. Kuida lähwad Preisi asjad? Noh, seal tahhaks  rahwas rigi seestpolise asjade tallitajat miniötert ammetist lahti laska, otse kuida jus- Lits minister lahti sanud. Temma wimane könne, mis ta Hommiko-Preisima rahwa häddast  konnelenud, olla sesuggune olnud, mis rahwa sowimist otse kui suremaks teinud; Vist on seal pissut sola peal ja wägge sees olnud; üht sesuggust laido wäart könnet põlle enne ial petud, kui se olnud. Selle ettewiskamisse  peale, et ta ommalt poolt middagi ei tahha tehha, olla ta wastanud, et Hommiko- Preisima üllem präsident Eichmann sepärrast  sealast hädda ni sureks teinud, et sega rahwast sundida, armo and isi andma ja ei arwa sedda mitte heaks, kui rigi wallitsus peaks nende hädda wähhendusseks middagit andma ja «enda neid awwitama; koggokond ja makond peawad aitama! Ommetige olla kunningas 16 tuhhat talert nende hädda kustutusseks  senna lakki tanud. Austria keiserlikke wamilil Mid kunvad »e aasta päwad, wanna wallutaw haaw Mi veste lahti Lönud ja wallutanud. Otse meie kolme kunninga pawal, sanud Austria keisre wenna, Mehhiko keisre Maksimiliani, surnud kehha, Kaputsineri -kirrikusse keiserlike hauda mahha maetud. Arruto hulk rahwast olla sest matrusest ossa wörnud, mis keisrile sureks  troostiks olnud. Peale selle on ka walsama  sadikud, nenda kui: Karlsruhest, Parisist,  Darmstadrist, Romast, Lissabonist, Peter  durgi st, Stokholmist ja Bukarestist mattuse  jures olnud. —^ Losdonist kirjutakse 5. Zanuaril: ..Zoyn hirmus torm! Jrima rauda läinud aurolaewa  Hikago põlle middagi kuiwalt  katte keik olnud läbdi ja läbbi märg," Standard kirjutab Mauri rsiussest, et kolla-többi seal wägga paljo rahwast mshha murda; iggapääw sada 15 künni 30 innimest, mis kolla többesse surnud, mahha maetud. Ühtlasse antakse ka teada, et wanna Garibaldi omma Londoni sõbradele kirja saatnud, kus ta paawsti wallitsusse hõlma wägga tuggewaste  kinni hakkab ja rapputab, nenda et teise kue seljast tahhab ärralöhkuda, ja ei arwa sedda,  mis wanna Sultan Krekamale teinud, ammugi ni hirmsa ja kahjoliko ollewad, kui se, mis paawsti wallitsus Jtaliamale teinud. Kas se nenda tööst, sedda ei woi meie teada. Inglane ei sa Jrima mässajatest weel lahti, ehk kül politsei holega neid kautada püab, ei tahha nende järg ommetige lõppeda, waid siggiwad  siin ja seal jälle jure. Wanna aasta löppul teggid nad jälle suurt pahhandust; tahtsid üht suurt wangikodda püssirohhuga ärrapurrustada, kus jures paljo innimessi õlleks  surma sanud, agga se ei läinud neil korda.  Ommetige lõhkusid paljo pissukesi maeasid,  mis selle wangi-koea ümber ollid, need lendasid keik wasto taewast, ja mitto innimest said surma. Nüüd arwatakse sedda rulle panniad  üht nimmega Barratt ollewad, kes Glaskowis  kinni woetud ja Londoni todud. Kurjad lomad olla ka selle teo ärrateinud, et paar kordi politsei ammetmeeste peale lasknud. Kas nad ka trehwanud, sest ei tea seitungid könneleda. Danimaalt. Daanlane ja Preislane, kes kui kaks keige lähhemat nabert, peaksid oige sures jobruses, teine teise käes kõndima; agga se ei tahha nende wahhel weel õiget kindlat juurt wötta. Ss on tossi, nad peaksid; agga mis tehha, kui wanna musta kassi nende wahhelt  arra ei sa. Rahho teggemisses, aastal  1864, Oktobri ku 36. päwal, sai leppitus nenda tehtud, et Preislane Daanlassele üks hea summa rahha selle eest piddi wäljamaksma,  et ta ni paljo maad ja rahwast woitis. Preislane olli agga wägga igger selle maksmissega  ja kegi põlle sest arro sanud, mis wigga seal olnud. Ennäh, nüüd on arro käes. Söa aeal olla Wlensdurgi wanna ennemuistne asjade koggo, kellest Preislane ni imme suurt luggo peab, arrakaddunud ja Preislane arwanud neid Daanlasse taskus 30