senna minna, koggoniste ärra. 23. Detsembril  on Keisri Herra sedda käsko jälle  uendanud ja nimmelt merre wäele nenda sedda ärra keelnud et ükski neist ei tohhi, ei kõrtsidesse, öllepodidesse, wina keldrisse egga trahteride peale minna. Wägga hea assi et meie armas ja kallis Keisri Herra omma söa wäe eest kui issa laste eest murretseb, et ei pea raisko minnema. Meie armsa Eestirahwa seas on lummal parrako ka neid weel wägga  paljo, kes omma ristiinnimesse au nimme wina soppaga rojastawad, ja kes suggugi selle peale ei mõtle mis pühha kirri ütleb: et jodikud ei pea taewa riki sama. Annaks lummal et nad ükskord sest unnest ärkaksid ja selle pahha teggewa j oma aea eest hoiaksid. sKrimmi sare Krimmi saarlassed  ei tunne paljo sedda wöerast ja sepärrast  on neil se aasta se wägga immelik, et peawad sanidega sõitma, ja neid põlle neil koggoni ollemaski. . Lõuna poolt Krimmi sarest kirjutakse et, seal Zöulo aeges wägga köwwa talwe olnud; keik orrud lund täis ja iggal pool jalla kõrgune lummi tede peal, kus ükski rattastega põlle sõita woinud; agga se keige kurwem assi seal, on se, et neil ellajate toito talwe tarwis põlle kokko pandud, sest nende ellajad, hobbused ja lambad toidawad endid aasta läbbi nendasammoti isse, kui meil sui, iggaüks wõttab omma suga sedda mis wanna taewa tädike temmale laua peale pannud,  nüüd olla agga keik süggawa lumme al ja sepärrast neil se ka wägga karta, et nälga  surrewad. Põlle ka innimeste luggu mitte suggugi parrem, sest nende maead ja urtsikud kus nad ellawad, ei olle mitte nenda  tehtud, kui meil, ahhe toas, kindlad seinad; ei mitte, waid agga nago meie heina küned, seal on kül seinad, agga igga palgi wahhelt woib hirike keelmatta sisse ja wälja käia, ehk neil on ma kopad ellotoaks, ja nüüd olla külm wägga häbbematta, neile sõrme ja warwa  otsa kinni hakkamas, mis wägga suurt waewa tehha. Üks waene mees eksinud metsa arra ja külm uinutanud tedda seal warsi Lggaweste  maggama, teisel kolmandamal päwa leitud mees metsast. Need waesed innimessed on iggapääw üsna kimpus, leib lähhäb pääw päwalt kallimaks, rahha koppik koggoni kassin,  olgo kül, et wina puaead minnewa aasta rohkeste nende keldrid täitnud, segi parrast nälg käes. Krimmi saarlassed urrawad:  wägga kange külm ja köwwa talwe; meil kissendawad: ei olle talwet, woi kuhhugi minna. Kust saab siis Zummal se aasta omma  tänno? Peab wist teise aastani otama! Nenda tewad keik tännamata lapsed! Polamaalt. sMässajate peamees kinnis Neid ammeti mehhi on jubba saggedaste  kätte sadud, agga ikka on weel leida; sedda teab Jummal, kui paljo neid seal oige on olnud, minna ei tea sedda?! Üks nende perremeestest nimmega Zankowski on 10. Zanuaril keige on adjudandiga kinni woetud. Jubba mõnda korda on ta agga soea hingega ja tulliste jalgega wenne söameeste näppude wahhelt peäsnud, agga ialgi põlle tal meel pähhä tulnud; ennäh, nüüd ommetige ahhetas  ja kes teggi? issi teggi! Õlleks sönnawötlik  olnud, põlleks wigga middagi! Nenda käib nende kässi, kes Zummala ja innimeste seädmiste wasto pannewad. Mässajate pea pessa Kuida Warsawist 16. Zanuaril teada antakse, on sealt politseil se ön olnud, mässajate pea wannemate pessa ülles leida, ja se on oige koggemata  wälja tulnud. 15. lanuaril, öhto kello 6 aeal, on üks noor Polakas, nimmega Liskiewits  ilma latra tulleta ulitsa pealt leitud mis politsei kässo wasto olli ja kohhe  kinni tabbatud. Läbbi otsides on temma jurest leitud, üks kirri, kus peale kirjutud, kui paljo temma püssa, möeko, püstolid ja patronid mässaja wallitsussele peab murretsema.  Selle küssimisse peale: kust ta tulla ja kuhhu minna, on ta kostnud, et ta Wladislaw  Bogustowski jurest tulla, kes kindral  Wagneri maeas Shmielna ulitsas ellab; agga kuhhu ta minna, põlle ta mitte öölnud. Politsei läinud kohhe nimmetud maeasse ja on sedda keige surema holega läbbi otsinud, ning wimaks pu kuri alt üht kasti leidnud, 44