sel ommad waesed ja waesedlapsed toita, katta, kaswatada ja kirriko wollad ei olle weel makstud.  Seal peawad siis koggoduse wannemad igga wisi nõu piddama, kuida omma tarwitusi kätte toimetada. Sedda püüdwad kord korralt Lotterie läbbi tehha. Nad tahtwad pea jälle nisuggust  Lotterie tõstmist piddada. 15,000 Pilleti  peale olla 300 WZito ja need wõidud kokko 8000 rubl. wäärt. Suremad wõidud olla 2000, 1000 ja 500 rubla sured. Mis sowiksime meie nüüd enuam, kui et losid pea saaksid Ürrawõetud ja koggoduse wannemad waeste ja wäetimate eest hoolt kantud. Mis wäljarändajatest Katharinhowis peab sama, ehk kes nende eest murretsema ja kui kaua nemmad  senna jäma - on meil tänna alles teadmata.  Wõeralt maalt. Saksamaalt. Grahw Bismark on Preisi parlamentis jälle mölla peus hoidmas ja ommal tutwal wisil politika Paati eddasi juhhatamas.  Preisi kohtominister Vr. Leonhardi ööldakse ka mees ollewad, kel hambad ja sarwed ommast käest on. Tedda kidetakse tubliks seaduse  tundjaks ja teggiaks, agga parlamentis ei rägi ta mitte nõnda, kuida iggamehhe kõrwad süggelewad.  Mõnned arwawad, et Leonhardi kõige ennam Bismarki wäriline mees olla, kes mitte  teiste naale ennast ei toeta, waid isse teab mis ta tahhab. Teeb ja rägib nisnggune ka, mis allati kõigil melepärrast ei õlle, siis teab ommeti iggamees, et temma wZera mZttede ohheliko  otsas ei käi. Leonhardi püda, kui kohto minister, kõik ilmasjata rattaid kohtomassina seest wäljawiskada, mis labbi kohto asjad ühtlasemaks ja kergemaks sada, kui enne olnud. Kõige parrem_.kohtoseadus  on muidogi se, mis järrele iggamees  omma õigust, kui tal õigus on, kõige ruttem ja kõige wähhema kulluga kätte saab. Minister Leonhart, sta on sündinud Hannowrimees)  ööldakse nüüd Preisi kohtomassinat nõnda tahtwad käima seadida, et ruttu ja kergelt lähhäb  ja surem wähhema õigust ei pease tinanelama,  ja sepärrast tahta parlament mõnda karredat  sõnna, mis temma suust tulnud, tinakannatada.  Saksimaa olla kül siamaale põhjapoolse  rigikoggo wasto ausaste omma kohhust täitnud, agga wärske grahw Beüst Wini linnas,  kes libbe nago angerjas, Püda ommas wihhas Preisi wasto igga wisi pahhandust tehha.  Ta ei wõida Bismarkile sedda ial mitte andeks anda, et tedda 1866 kõige kunningaga põggenema aeannd ja parrast Austriat ka tiwuft wiggaseks lönud. Temma iggatsemine olla ööd ja päwad, kuida Preisile kahjo tehha, agga ta Püda omma wihhakihwti nõnda üllesuhkurdada, et sest kegi arro ei peaks sama. Pretsil ei õlleks muido Saksimaal sadikut ennam tarwis, agga Beüsti kõrwapuhhumise Pärrast ei olla teiseti mitte wõimalik. Meklenburg jääb ikka weel Meklenburgiks.  Seal ei tohhi middagi teiseks sada, muido ei olle ta ennam Meklenburg, kus kõik teiste innimeste rõõm ja kurbdus mõnne ärrawallitsetud  kastiseisuse käes seisab, sedda Hina wisi issalikult teistele anda eh? wõtta. Seal peetakse ka kus agga Braminid ja Mandarinid  üksi teadwad, mis mailma heaks tarwis on, mu innimestel on sedda nende issalikust raudpeust  nurrisemata wastowõtta. Setlepärrast ei olle siis ka mitte tarwis, et kõik need, kelle kohhus ja õigus, parlamenti lähwad. Kui agga üllemad Braminid seal on, sest on küllalt. Omma kastiseisuse eest piddawad nemmad issegi  murret ja teised noh, need kasti õiguseta  Pariad peawad rahhul ollema, mis nendega  tehhakse, wõi nemmad isse ommeti teadwad, mis neile hea on! Sellegipärrast Peab nende parlamentis ni paljo kissendamist ja waidlemist ollema, et panne korwad kinni. Mis Ülle neil musta Mõradel issekeskes riid tulleb, on meil mõistmata. Baieri kunninga teekonnast Peterburgi linna ei räqi zeitungid ennam middagi, mis ommeti endise kulutuse järrele nende päwade sees piddi sündima: wõib agga weel tulla. Baieris on weel palja Preisi waenlasi, agga ka jubba sõbro, kes kül Preisi junkrowallitsust mitte ei kida, siiski ärratundwad, et neil wimaks muud nõu ei jä, kui Preisiqa koßo heita, mis lcibbi Saksama wäljaspiddise waenlaste wasto üksi kindel ja jnlqe wõib olla. Preisi poolt ei olle selle ülle käsko egga keeldo. 397