hästi läbbi sada; kes kelm ja wsrraö, sedda seal ei sallita. Neljapäwa hommikul 19. Junil tulli üks lihhoniko pois hobbuse wankrega wäljast ja olli wankre peale maggama janud. Hobbune  läinud Simo kõrtsi eest otse tallist teed eddasi jõkke, kuhhu mees ja hobbune ärrauppusid.  Mast. Liwima öppetajad sawad omma se aastast sinodi Walga linnas piddama, misga 14. Augustil hakkawad. Koggopääw on 13. Augusti päwa peale kinnitud. Selle ku 9. päwal, otse Suiste pühha teisel päwal, on ühhes sönnadlemises ja tüllis  üks wenne tallopoeg, nimmega Saweli Andrejew Gaikunow seljast noaga hawatud sanud. Mees widud ni kohhe linna haigemaeasse  ja kohhus olla järrelotsimist allustanud,  et teada saaks, kes sedda pahha tööd teinud. Sesamma seitung könneleb ka tullekahjust,  mis 12. selle ku päwal, öhto kello wie ja kue wahhel Wöörmanni pargi wasto tislermeistre Lsmbrechti werktoast hakkanud. Tullekellad olla kustutajat kommandut ruttust appi kutsunud ja on se ka neile õnneks läinud nikohhe tuld waigistada ja ärra kustutada. Tallinnamaalt. Almadest ja pöllude  könneleb Tallinna seitungi läbbi üks Hommiko-Zärwe ma talloperremees: ..Künni Mai ku essimeste päwadenL ollid ilmad  iggasuggu pöllo- ja aea wiljadele wägga korralised ja head, nenda et keige parrem leikuse  lotus igga üht römustas. Pöllo harrimine  ja suiwilja semendamine läks wägga kennaste  ja ruttust eddasi ja mis mahhakülwatud  sai, tõusis wägga hästi ülles ja talliwilja põllud ollid ärraräkimata kennad; arrust sekka mönned maddalad kohhad, kus wessi olli waewa  teinud. - Ztgga sest sadik, kui ku täis sai, se olli 13. Mail, läksid ilmad külmaks, ja issiärranis öseti ollid tuled wägga külmad ja wallidad, nenda et 18. Mail päwa töuso aeal, weel üks kraad külma olli. Se panni nihästi rohho kui wilja kasso kinni, middagi ei eddenenud ennam! Ei Lo Suiste pühhad meile soja, siis on rukki õitsemise aeg waene; otse nendasammoti on ka ristikheinaga luggo, külm panni kango ja otab nüüd soja ilmade järrele, et sedda anda jõuaks, mis temmast tõdetakse. Sui willi sai häddast kahte lehte ja otab ka soja tullewad. Kartuhwled on ennamiste  alles üllestöusmata, neist ei tea weel middagi öölda; ülleüldse on se kartuhwle kassule  wägga kahjolik, kui külm kassud ma sees kaua kinni hoiab." Nenda on Järwa tallomees  Mai ku lõppu! könnelenud, kes temmaga nüüd peaks kokko juhtuma, se küssigo, kuida lood nüüd lähwad, sest Suiste pühhad on meile kallid sojad ilmad tonud ja wilja kasso wangist lahti peästnud. Olleme issi neil päiwil  wilja wäljasid näinud ja neid wägga kennad  leidnud ollewad, ni hästi talli- ku suiwilja  waljad on kennad ja uhked ning römustawad,  kui nende peale watame. Atarwast. merre Mai ku 26. päwal on üks Prantsuse laewa kaptein kahhe madrusega ühhe padiga kange tormiga male tulla tahtnud. Lained lönud padi ümber ja keik kolm janud laenetega wöitlema.  Sedda nähhes olla üllem loots Peters  appi ruttanud ja üht madrust laenete wahhelt  elluga weel kätte sanud; agga kaptein ja teine madrus uppunud enne ärra, kui Peters olli senna jõudnud. Teine ja paljo surem õnnetus on seal 2. Junil olnud, kellest Tallinna seitung nenda könneleb: „2. Junil 1869, sündis Krahnholmi  wabriko törahwa wäljalaskmises wabrikust,  sure Narowa silla peal seisawa wärrawa  jures allamal nimmetud õnnetus, kus jures 13 innimest õnnetumat surma said. Wabriko  törahwas liggi 4VW hinge sawad, et mitte suurt pakkitust ja peale röhhumist ei saaks ollema, salga kaupa ühhe teise jarrele wabrikust wälja lastud, nenda et 14 salka wälja lähhäwad ja wärrawa jures, kust läbbi peawad minnema, läbbi otsitud sawad, kas wabrikust middagi hõlma alla põlle puggenud. Enne kui senna wärrawa jure sawad, peawad . nad ühhest weikesest sillast, mis ühhe kanali peal, ülleminnema ja sea! nimmelt on järrel otsimise koht. Sild on issiennesest tubliste tehtud; kässi puud liggi 3/4 jalga neljakandilistest pudest  tehtud ja postid weel jämmedamad, raud klamrite ja suurde naeldega kinni lodud ja 206