ka sest ja ütleb: „ Õlleks taggawarra-kassasid ennam, siis õlleks ka neid ennam, kes taggawarraks  panneksid," ja se on wissist tossi. Kui meie nüüd omma Äaltima surusse ja rahwa hulga peale watame, siis on taggawarra-kassasid selle tarwis liig wähhe. Baltima 3 kubbermango on kokka sured 1695 pennikormat, seon: Lihwlandima  831, Kurama 493 ja Eestima 369 H pennikormat. Kolme aasta eest ellasid Me kolme kubbermango kokko 1,804,436 innimest, ning neist Riamaal 917,300, Kuramaal 574,425 ja Tallinnamaal 312,711 innimest. Taggawarra  - kassasid ei olle agga mitte ennam, kui R-maal 4, K-maal 3 ja T-maal 1. Kui nüüd wähjarehkendame, siis tullewad ühhe taggawarra-kassa peale Riamaal 208 H pennik. ja 229,325 hinge, Kuramaal 164 „ 143,606 „ Tallinnam. 369 „ 313,711 „ Se on liig kassin! Kui paljo on selle innimeste hulga seas neid, kes ial ep olle kuulnud, kas taggawarra-kassasid on ehk kus nad on. PULsamatt» Sealt kirjutab  meile üks hea sobber nenda: „Tulli on kül üks wügga tarwilinne assi, ilma kelleta ükski läbbi ei sa, agga tedda peab ka kui ühte keige kurjemat warrast wahhi al piddama, mnido sünnib  temma Läbbi kahjo ja õnnetus , kus sedda ei tea arwatagi. Ue-Põ lisama maldas, Pawaswerre küllas sai üks waene mees (kirriko sant), Mart Peterfohn, 19. Oktobril wägga halleda tullesurma. Se sündis nenda: Mees olli jubba mõnda aega haige, wist meetõbbes, ja piddi fepärrast tihti õlge peal maas ollema. Temma naene Kai, kes alles terme ja töteggia innimcnne olli, kandis temma eest hoolt. Teisel õhtul toob naene perretoa  jurest ühhe kubbo linno ja panneb omma sauna ahjo peale kuiwama. Hommiko koido aeal ütleb haige mees: „Te tuld üllesse, sest mul on mägga külm!" Naene wõttab tikko ja tõmbab ahjo külge. Tikko ots kargab ärra linna kiude sisse ja süitab neid põllema. Naene Püab weel arraknstutada, tõmbab linnad mahha, ja wiskab xided peale, agga ei aita, maid põlletab ommad silmad, juuksed, kaela ja käed ärra. Mees tulleb naest aitama, lasseb ennast kum- mult linnade peale, agga nüüd hakkasid ka õlled ja muud asjad põtlema. Naene jookseb saunast wälja, panncb ukse kinni ja karjub külla-rahwast appi. Naabri-rahwas, kes omma rehte peksid, kuulwad reie alla appihüüdmist, wõtwad weeämbrid  spangid) kätte ja tõttawad appi. lubba tulli legib ukse wahhelt wälja ja samblad seina wahhel põllewad. Sauna jõudsid kül ärrakustutada,  agga wanna mehhike olli jubba tulles hinge heitnud ja üsna konweraks ja mustaks põllenud. Temma kehha hingab nüüd mulla sees ja Issand hallastago ta hinge Pca'e; agga naene on alles haige, näggo ja käed söed. Ehk saab ka pikka aea peale meel terweks. Se halle luggu olgo iggaühhele õppetusseks! Meie rahwas on mitmes paikus tullega ikka weel liig julged. Mõnnes tallus ei olle künalt egga lattert, waid käiwad pirotnllega reie al ja aitas. Isseärranis wiljapeksmisse ja linnaharrimisse  aeal on wägga paljo tullekahjusid. „Hvia isse, siis hoiab ka lummal." Kraft. sPärrismade mümissestj mat korda kirjutakse meile Riast selle ülle nenda: „29. Aprilli k. p. kuuni siamale on IV. Perno kihhelkonnakohto jaus 63 tallokohta, mis kokko 1055 taalr. 39 kr. sured ja tiik mõisamaad,  mis 3 taalr. 88 kr. suur, tallorähwale ärramndud, ja 4 kohha parrast, mis 64 taalr. 40 sured, on kaup judba kokkorägitnd. - 11. Nia kihhelkonnakohto jaus on 1. Augusti  k. P. sadik s. a. kuuni stamale ärramndud: Mahlpille mõisas 7 tallo 210 taalr. 78 kr. sm red; Nitau mõisas 8 tallo 174 taalr. 8 kr. sured; Ue-Kempe mõisas 1 tallo 28 taalr. suur; Krimalde mõisas 1 tallo 38 taalr. kr. suur; Engelarti mõisas tnk jmõisaMaad 29 taalr. suur; Skuktesse mõisas 9 tallo 150 taalr. sured; keik need kohhad on kokko 632 taalr. 55 kr. sured. Tarto I. kihhelkonnakohto jaus 28. luK k. p. sadik s. a. (Lallude arro ei olle nimmetnd)r Waimastwerre mõisas 30 taalr. 84 kr. maad; Allatskiwwi mõisas 83 taalri maad; Kurrenm mõisas 35 taalr. 57 kr. maad; ühtekokko 139 taalr. 51 kr. maad. Ria V. kihhelkonnakohto jans on 27. ApriM k. p. sadik s. a. arramüdud: Walteubergi mõi- 363