nemmad wõiwad külma werrega teise omma ärrarisuda ja seal jmes maggusi omma teed käia ja leiba süa, nago lummalat taeMas ei ollckski! Mil samad meie Eesti küllad ja wallad ni kaugele,  et nemmad omma au parrast wargaid eunam enneste keskes ei salli? Kes ei tahha näppud Puhtad piddada cgga ello pärraudada. kassigo senna, kus wargadcl weel nimi küllalt on, aqga marrastada ei olle. -- Ambla kihelkonnast  läks S . . . . . e tallitaja 27. lanuäril Paide omma nekrudid ärraandma. Nad jäid lilina liggidal Sillaotsa kõrtsi õseks. Cealollid enne Z teekäiad ees ja üks neist, nimmega Tõnno' R , Lallitajal üsna tuttaw. Seal on nad tuk aega magganud ja üllestõuLLeS hakkanud tallitaja Tõnno peale aeama: „Kule, sinna õlled mo 5 rubl. rahha kottiga tükkis ärramarraSLanud, anna kätte! Kõrtsmik olli rabbe mees, laskis marsi läbbi otsida ja mimaks tallitajat ennast ka. Säh, seal leiti rahhakot ta omma taskust. Mehhed mv isid üttelda: „ j uhtus koggematta; agga malle! tallitaja tahtis melega omma liggimest  õigusse nimmel risuda. Ta olli üttelnud: „ma tundsin, kui Tõnno rahha mo taskust mõttis,  ja Peale sekle ei olnud kukrus mitte 5 rubl., waid 3 rubl. 70 kopp., ühhe sõunaga: tallitaja tahtis mallctades marrastada, agga langes isse teisele pandud linuopaela. Mehhed ähwardasid tedda süddame täiega Poutsiusse ja Pilatusse jure weddada ning ei leppinud muido, kui piddi 35 rubl. lepp il ust maksma. Hästi, hästi! kuida tö, nenda palk. Agga Jnmmal aitgo isse neid waldasi,  kel ntsuggused Lallitajad on! Äirro makonnast. jHõbbeasjade ja h obbusewargus.j Kuida üllcmal jubba ettetähhcndasin,  tullewad Wirromaalt needsammad  mustad sonmuned. „Meie pool," ütleb üks Jõhwi kihhelkonua söbber, „on mödaläinud  Päiwil warganäppud kibbedaste töös olnud,  ma tahhan agga kahte suremat asja nimmetada.  Pea kahhe näddala eest warrastadi länve mõisa hõbbeasjad arra, mis peale 600 nM. ööldakse wäärt ollewad. Agga se warras on wist teiste meister omma julgnsse ja kawwalusse  parrast. Nohtaeapoolt tulles' olli ta pöiklega klaasuksed lahtiwõtnud, nendasammoti kappiukscd, kus hõbbeasjad sees seisid, ja scdda sühjaks teinud. Märki ei olle muud middagi, kui et Pöikli inahhajätnud ja wiltsapa jäljed rohtaeast  läbbi maantee peale läinud. Wõttä nüüd kinni, kuhho Pole ta pöömud? Siamale ei Märki kusgil." —. (Kui se peakelm mitte sesanuna mitme aasta, eest Ärajooksnud soldat ei olnud, kes ennelõulo. Kabbala mõisa kappid selsammal wisil rohtaeast tulles tühjaks teggi, mõnui pääw ennast mõisa? põhhoküneD marjul hoidis, ,kuuni taaga aeaminne wähhemaks jäi ja siis minnema putkas. Sai agga tee peal terrase worimehhe läbbi ommeti' kinuitabbatud ja Willaudi keldri pandud. Sealt olla La parrast pühhade kahhe teisega ürrakargaund,  Wiratse kõrtsist ühhe, Teunasilma kõrtsist teise hobbuse warrastauud ja siis eddasi aeanud. Ncnda Paljo kui meie teame, on peakelm praego alles pelgus. Kes mõib teada, kas Lemma ka lärwe mõisa höbbeasjade uäppoja ei olle?) „Se olli 8. Märtsil," ütles Wirrs sõbber eddasi, „kui mul Uhhakwerre mõisas middagi teggemist olli, kuhho uaber S. Kurtna mõisast ka olli tulnud. Minno hobbune sai rakkest lahti wõetud, agga uaber S. sowiS onuna hobbust rakkes ullo alla tõmbada. Õhto kello 9 tahtsime ärrasõita.  Seal tulli kubjas, kes hobbosed talli pannud,  kahwatand ja kohkund näol teatama: rakkes  hobbone keige soniga olla tallist kaddunud! Temma olla kül ukse lukku keranud, agga wõtme  ette jätnud, mis keik praego alles nenda olnud,  agga rakkes hobbune kaddund. - No tagga  hullemaks! Jah, mis ärra, se ärra. Keik otsiminne ja järrelsõitminne olli ilma asjata. Seal ep olnud mitte üksi 4 rauda ja hea hobbune  kulges, waid ka head riistad ja saan ühhes läiuud. Mõllemad Margused on hirmsa julgussega  ettewõetud. Hõbbe asjade ümber kambridcS  maggasid saksad ja perre, agga marras teggi nende kuulmatta tembo ärra; Uhhakwerres istusime meie ennannste keik se Zhto akna al, mis masto talli, 30—40 sanuno kaugel ja hobbone tõmbadi saniga tallist wälja ja Midi ärra, üsna pea meie omma silma alt!" Kes ütleb nüüd, et höbbeasjade margal ka mitte hobbust tarwis ei olnud, kui ruttem tahtis  eddasi sada? Agga et nisuggune meister- Eesti emma Pveg on, ei ussu meie mitte. 94