menne tallokohha müminne olli aastal 1861; teisel aastal tullid 17 tällokohta jure ja mödaläinud  aastal 34 kohta. 42 tallokohhadest on 41 tallorahwa pärriseks sanud ja makohhadest 18, nenda et mödaläinud aasta lõppewsses Eestimaal  59 kohta Eesti tallorahwa pärriseks ollid  sanud. Andko lummal neile head õnne ja lasko sedda asja mõnnusaste eddasi minna; sest sel kombel saab rahwas üksi jalgo alla, ja kegi ei jä seal jmes kahjo sisse. „Omma pessa on omma pessa". Aaremaast. sUe aasta ehmatus.j Ssrwemaal on lamma koggodussel Neäripäwal  kesk kirriko aeal suur ehmaws olnud. Kirrik  olnud, nago ikka surel pühhil, püsti rahwast täis, kui hommiko laulo aeal kori pealt korraga üht raksatust kuuldud. Üks heal hüüdnud selle peale rahwa seast: „Kirrik waibub!" Teised hüüdnud seddasamma, ja nüüd hakkas õnnetus.  Keik koggodus ehmatas ärra. Laul jäi wait. Karjudes ja kissendades püdis iggaüks PZggeneda. Kes keik uksest ei peaSnud .väljatõttama, need langesid aknade pole, lõid klasid ja ramid eest purmks ja põggenesid aknast wälja. Teised hüppasid kori pealt põrmandule. Mitto naest minnestasid arra, mitto ollid raSkeste  piggistada sanud, ja mis keige halledam olli, üks wanna naene, Ewa Uisk, olli surnuks tallatud! lummala tenistus piddi nüüd piddamatta jäma; sest esmalt olli koggodus liig ehmatand ja seggane,  teiseks kirriko aknad eest ärra ja tuul tõmbas  läbbi. - No kas kirrik olli sisselangenud? Ei olle meie kirjasaatja sest sõnnakest lausunud.  Agga sedda on La kül üttelnud, et mitto lamma koggodusse innimest Lemmale räkinud, kuida nende koggodusses se wanna ebbausk kuulge, ebbausk, se wanna Eesti muhk  likumas  olla, et kirrik, mis uel aastal sisseõnnistud ja pühhitsetud sanud, ka uel aastal ma alla peab wauma ja keiki neid, kes kirrikuS juhtuwad ollema, ellawalt mahhamatma. Kui sesinaane ebbausk nüüd kirrikus rahwale mele torkas, siis põlle mitte immeks panna, et nisuggused asjad sündsid. Agga mikspärrast peab üks ristinnimenne, kel lummala tõesõnna näppo wahhel, ni tühja wallet tõeks piddama! PeterVurZisL. sKeiserlik käsk.s Keisri Herra on 8. Webruaril käsko annud, et kindral-kub  berneri herrad, kes ka ühheS soakubberneri  nimme kandsid, sedda eddespiddi mitte ennam ei kanna. Sepärrast saab ka Ria sõakubbemen  herra siitsadik üksi Lihw-, Eesti- ja Kurama kindral-kubberneri herraks nimmetud. Uättimaaitt. Wolmri makonnaS, Kadrina kihhelkonnas ja Wilkeni mõisa al on 20. Dets. kolimaea ärrapõllenud ja kahjo arwatakse 1560 rubla peale. Seal jures on üks tüdruk õnnetuma surma ja koolmeister Spohr raskeid hawo sanud. Tulle hakkatus on teadmatta. PsLamaaU- Et mässajad  õige innimesse nimmel ja näu! Warsawis ei ellaksid, on wallitsusse polest käsk antud, et igga innimenne 14. aastast sadik tunnistusse tähte, mis kohto polest antakse, allati peab taskus  kandma, et igga politsei teenrile, kui küsstb seddamaid wvib näidata, kes La on, mis ta teeb ja kus ta ellab. Kennel nisuggust tähte näidata ei olle, wõetakse marsi kui mässasat kinni, olgo ta üllem ehk allam. Se läbbi on mässajate ello kitsaks läinud. Wõeralt maalt. Kaksa ja Dani sõdda. Düppeli kantsidest  ei olle weel middagi üdist kuulda. Seal turib ettewalmistaminne ikka weel eddasi. Km minnewa kord ütlesime, et Danil 20,000 meest Prideritsia kantside tagga piddi ollema, siis ei olle se mitte tõssi. Temmal ei olle seal ennam kui 6000 meest, ja nende seas paljo Sleswigi mehhi, kes tule tiwul Sakslaste hulka lähhäksid, kui nad Daanlaste küündest peaseksid. Mõnned seitungid  kül könnelewad, kui olleksid Daanlased ka Düppeli kantside takka jälle minnemas ja omma sõamona judba ärraweddamas, agga se on teadmatta. Danewärgi kantsis! lõhhutakse jubba mahha ja Dani ommad svawangid peawad  sedda tööd teggema, mis neil kül raske wõib olla. Mullast wallid kantakse kärrudega laiali ja kiwwi murid lõhhutakse püssirohhoga ärra. Mis nüüd Austria ja Preislane Pärrast 69