wöetud ning pühhitsetud, kui need, mis jubba meie selja tahha on läinud. Ärgo wadako kegi nende koppikate peale, mis selle tarbeks peaksite ärrakullutama. Sage ommetige arro, armad Eestiwennad, et üks sesuggune kottis ellaminne, kuidas se tännini olnud, middagi kasso ei sada, waid paljo ennam kahjo. Wägga  õlleks sowida, et keik Eestirahwas Postimeestega  tuttawaks teeks, kes meie pakso katket  meie silmade eest mahha rewwiwad, et selge silmaga enneste ümber wöime wadata; ärge keelge ka omma koppikaid waestele, kes Jummala  nimmel teie käest palluwad, sest römust andjat armastab Jummal. M. Riast. Wöisade ostmisse Balti kubbermangude seadusse teise jau 876 punkti järvele, on agga neil üksi se wolli ja melewald mvisasid pärriseks osta, kes wannast mõisnikkude suggust; teised piddid, kui neil ka rahha taskus hüppas, wessiste silmadega pealt watama. Agga nüüd on tuul teise külge pöörnud ja wärrawa lahti puhhunud, et igga üks woib keelmatta läbbi sada. Minnewa Märtsi kuul olla Liwima mõisnikud omma ma-päwa piddamisses sedda nõu piddanud, Keisre Herra käest lubba palluda, et igga  innimessel, olgo ta mis seisussest tahhes, kui ta agga risti usko on, Liwimaal ennesele pärris mõisat woib osta. Se neist petud nõu olla endise kindral kubberneri herra grahw Shuwalowi läbbi rigi seest polise asjade tallitaja  ministrile teada antud ja Liwima komite ette läbbi katsutawaks pantud, mis mollemad põled heaks arwanud, seatud teed möda Keisre Herrat palluda, keige kõrgemalt sedda 876 punkti seädusse ramatus ümber muta ja nenda uendada, et igga seisusse innimessel, kui ta ristiusko, se õigus on, Liwimaal mõisa maid pärris maiks murretseda, mitte agga tallo wakko  ramato maid, need jäwad üksi tallorahwa osta. Sedda siin üllemal nimmetud nöupiddamist  on Keisre Herra kindlaks kinnitanud ja selle järrele tehha käsknud. Äuida Keisre Herra tallomade mümisse pärrast pantmöisade peal käsknud, sest könneleme  tullewa kord. Lihwlandima kubbermango kohhus annab tallorahwa pearahha pslsst sedda teadust, et se lissa-maks, mis nad jubba nelli aastat pea rahha körwa maksnud, ka tullewa 1867 aastal  jälle peab maksetud sama, kuida se keige kõrgemalt kinni tud. sUssu Ln Pühhapäwa õhtul  (27. Nowembril) kello 6 ja 7 wahhel olla Moskwa allewi essimesses jaus tohter Tiedemanni maeas allamal seisaw luggo sündinud.  Tohtre herra, kes omma ammeti tallituste  parrast olli wälja läinud, egga muud innimesse hinge maeas polnud, kui üks teniatüdruk.  Korraga olla toa ukse peale kloppitud,  tüdruk teinud ukse lahti ja sisse astunud üks wöeras tundmatta mees, kes tohtre herraga  sowinud kokko sada, sest et ta naesterahwas  raske haige olla. Tüdruko wastamisse peale, et tohtre herra koddo põlle, egga ka muud innimest maeas, kui temma üksi, olla ta pallunud ennast tohtre laua jure lubbada, kus ta omma sowimist ühhe seddeli peale lubbanud ülleskirjutada, et kui tohtre herra koeo tulleb, sedda eest leiab. Sel wahhe aeal, kus ta kirjutanud, olla üks teine mees sisse astunud ja ka tohtre herra järrele küssinud, kui olla kuulnud tedda mitte koddo ollewad, pöörnud kanna pealt ümber ja läinud uksest wälja. Warsi selle järrele olla tüdruk, et koer wäljaS  wägga aukunud, keelma läinud, kohhe agga jälle tuppa taggasi tulnud, kus kirjutaja wöeras ta wasto tulnud, otse kui tahhaks ta seddelit tüdruko kätte anda, olla agga kahhe käppuga tüdruko kurku kinni püüdnud hakkata. Et agga se tal hästi põlle korda läinud ja tüdruk appi kissendada sanud, olla ta ruttuga  uksest wälja karranud. Tüdruku appi ruttawast  maea rahwast olla üks judi kaupmees näinud, kui nelli woi wiis mustas rides meest treppist alla ulitsa peale jooksnud. Seal olla kaks ööd järge möda warrastud. Essimessel ööl (26. —27. Nowbr.) Zerasimowi pood ärra löhhutud,  kust mitmesuggust poe kaupa ja 52 rubla  rahha ärrawarrastud ja teisel ööl (27. 28. Nowembril) kaupmehhe Thilo wabrikust tömeeste rided, mis keik ühte kokko 86 rubla 395