setud, nago sedda igga ue präsidentiga peab tehtama.  Kuida kulukse, on Preisi pirides seiswad  Anhalti ja Lippe würstirigid Preisi wallitsussega  kontrahti teinud, kelle järrele kõik soa ja rüggemendi asjusse putuwad seadussed ja tallitussed  Preisi kätte tehha jäwad, egga Põlle eddespiddi  Anhalti ja Lippe würstidel sellega middagi ennam teggemist. Hessi wallitsussega peab seddasamma  wört luggu ollema. Weikessed rigikesed  wõiwad Saksamaal nüüd kül üttelda: „Temma kaswab, meie peame kahhanema. On agga Saksama sureks õnneks, et assi nõnda on. Nassau endise hertsogile on Preislane 4 endist lossi ellopaigaks jätnud, peale sedda weel hertsogi wannema poea ehk muistse aujärjekese  pärnale 30,000 kuldn. (1 kuldna 60 kopp.) sögirahha. Ow ikka weel ennam, kui meiesuggune  saab. Nustriamaakt. Kui tännawo Austria kubbermangus  Bömimaal loud kaunis seggased ou, siis on selle eest Ungrimaal ja muial majaggudes rõõm sedda surem. Põhjus-seaduste priiksandminne  aeab rõmoh viskamist surema hulgale suhho. On ka neid, kes wihha ja sappi küllalt  täis on. Nõnda peab Ungrima pirides Sibenbürgi ja Kroatsia wallitsuste jures kortsus kulmu paljo nähha ollema. Selle seadusse järrele  sawad nende rigi jaud jälle nago Ungrima kubbermangudeks mudetud ja nemmad ei tahha keiser Prants losepile andeks anda, et ta neid, kes temmale ikka Piddid aitama Ungri mässamessi  lämmatada, nüüd tännuks mässajate käe alla annab. Nõnda on siis lõunapoolsed Austria rigijaud ennamistc üsna Preisi politika nõus, lotes, et kui kord se kõik Austriat ka omma tiwa alla wõttab, lõunepoolsed jaud sel wisi! Austria tiwa alt wälja peaseks! Uus Uugri ministerium käib wägga ettewadates ja mõistlikkult omma teed, annab Kroatsia rahhotuma meledele nipaljo wolli ja õigust, kui rigiseadussed ial lubbawad; ommeti on meled kõiges majaus wägga kihhamas  ja wihha on suur. Waggune õieudaminne jääb agga ikka weel lota. Kandis sarel on hiljuti lahhengid olnud. Türklased olla liia sanud. Ommeti aeab nende wallitsns pea kõrgesse. Ka Egiptusse poolt kulukse suurt nurrinat Sultani wasto: kes teab? on mõnda jubba nähtud, mis hingest ette ei arwatud. Mehhikomaatt on keiser Maks omma muial ma sadi kütete käsko annud, et temmale ennam sõnnumid ei sadaksid, sest kõik kokkosaminne pealinne  ja rannapaigade wahhel on rikkutud, keiser  isse olla mässijade wasto wäljas ja peab neid ka jubba lönnd oltema. Kauba sõnnumed. (Pernus, 22. Webruaril 1867.) Liig pehmed ilmad löppetamad talwe teed ärra, mis ka kauplemissele kahjo teeb; taewas seisab jubba mitto päwa paksus pilwes ja tulleb ka mõnni kord uddowihma räitsakaga. Linno üksi tuakfe nüüd kõige rohkem sisse. Parremat seltsi kauba hinnad on: Linnad, M-linnad 40, v-linnad 48, Rv-linnad 61, k-linnad 54 rubl. pärkp. Linnaseemned, külwiks 12 rubl. ölliks 6'/ s rubl. tshetwert. Willi, nissud 9, rukkid kui 118 naela rasked, 7Vs, odrad 100 U 7, kaerad 78 Ä 4 rubl. tshet. Sool, punnane 7 rubl. 50 kopp., walge 7 rubl. ellaja- 5 rubl. püt. Kartohwlid, 100—120 kopp. wak. Heringad, rubl., püt. Räimed, 12—14 rubl. püt. Wöi, 8 rubl. puud. Raud, 19—20 rubl. pärkpund. Tubbak, 120 kopp. leisik. Kiwwisöed, 1 rubl. 20 kopp. püt. Intressi pabberid. (PeterburgiS, 25. Webr.) 5 protsentl. wöidolaenopabberid I. jaggs 109'/,. 5-prots. tvöidolaenop. 11. jaggo 196'/-. 5 rigi pankpilletid 79'/<. kuld '/2 imperialid . 6 rubl. W kopp. ä'/z protsentl. Liwims pantkirjad 98—97'/ s. 5-prots. „ „ 89'/«. Von der Eensurgestattet. Dorpat, d. 28. Ftbruar 1867. 71 Teadaandmissed ja lnlutamissed. (Mit Politseilicher Bewil l i g u n g.) Heaste iddnnewad kedow ilja lille- ja rohho seemet, kõige varremat seltsi ja oddawa hinna eest on sada kunstkärner Johann Daugulli jures Tartus Zama-ulitsas. Kõige nende seemete saksakele trükkitud katalogi (nimmekirja) jure pandud hinnadega, antakse sealsammas ilma hinnata peale kauba. Kes Willandis ehk seal ümberkaudo ellawad,  wöiwad omma seeme tellimisse sealsammas E Z. Karowl ramato-padis tehha ja rahha siSsemaksta,  kust neile kõik wisipärrast kätte murretsetakse. (2)