sisse lööb, sedda ei kissu wöeras wälja. Mis ta ehhitab ehk parrandab, mis ta kaswatab  ehk rammutab, se ei ärrita liggimesse silmahimmo temma kahjuks, et sedda õigusse nimmel ehk pettisel kombel saaks temma kaest ärrawötta ja tedda ommastega hulkuma  aiada. Süddamest tunneme römo, kui kuleme, et siin ehk seal jälle mönni perremees pärriskohta jöudnud murretseda. Kes töeste omma kohha eest tahhab murret piddada, sel ei olle wist suremat sõnumist, kui sedda pärris  ommaks sada, ja kes wöiks sedda immekspanna?  Sepärrast olleme nvuuks wötnud, pärriskohtade  kaupa, ni mitto korda, kui sedda kuleme,  ka teistele kulutada; sel wöib omma tassane  kasso olla. Tänna wöime Tarto kihhelkonnast  need röömsad sönnumed tua. Seal on Kawwasto (Wöngri) wallas 24 pärrisperremeest  jure tulnud. Sures Woronja küllas on 20 tallomaad ärraostetud ja peale selle wee! Lülliko,  Sirgo, 2 Mesma- ja Wirro-Mardi koht; lõ tallo on alla kümne ja 9 peale kümne taalri sured; keige wähhem 6 taalrit 76 krossi, keige surem 48 taalrit suur; keskelt läbbi olli taalrima hind 150 rubla; ülleültse maksid need 24 pärriskohta peale 53,000 rubla, agga  on selle eest nüüd pölwest pölweni meeste pärrisommad, kust neid, kui holega tööd tewad, ja Jummalat palluwad, kegi mu ei liguta, kui surm, kes keiki neid, kes mullast lodud jälle mulda wiib. On agga pärrisperremees holata  s mees olnud, sits ei jätta temma omma leske ja lapsi mitte laggund ksttukse alla mahha,  waid likumatta pärrandusse peale, mis ussinaid  mitte nälga egga allasti ei jätta. Andko  Jummal neile head onne. Rehkendago kegi kuida ial tahhab, siiski jääb töeks: omma  pessa on omma pessa; kes ial jöuab, ärgo wiitko aega sedda murretseda. Riamaal, aitummal, loetakse pärriskohtasi jubba saddade wisi, lasko Jummal nende arro järjest kaswada;  Tallinnamaal, minna ei tea mis wea pärrast, on siamale alles 29 pärriskohta, olgo  siis, et mönned sel aastal on jure tulnud. „Wöru maakonnast. Suur torm. Meie maakonnas on tänawu suwel wääga suu- Red tuuled, tormid ja tuulispead mölamas, mis palju kahju teemad, isseäranis Wöru linna  ligidal ja Pölwa kihelkonnas palju katuksid  rikkusiwad ja aidu ümberlükkasimad. Köigekangemaste  puhusiwad nemad Juuli kuu algus.  Kuendamal Juulil tõusis, tük maad Wöru linnast löune poole minna, määratu maruoog ja puhus wingudes pöhja pole; kui Wagulast, mis kaunis suur ja süggaw järw Wöru ligidal on, ülle oli minemas, aeas järwe mee nönda keema ja tormama, et rahwas, kes äres heina tegiwad ja waewalt ennast paigal jöudsid hoida, sügama järwe pöhja paiguti meest palja nägid olewat. Teisel pool järwe ssisiwad ääres kolm tublit küüni; need wiskas  oog kui humala kotid ümber, kiskus palka  ühest ära ja wiis neid ja muid hoone tükka  kaugele. Edasiminnes läks ta weel kangemaks,  kukutas mehe, kes pöldu oli kündmas, köige oma hobusega ümber ja weeretas mölemaid  kui munnakesi hulga maad eddasi, niisamuti  ühe teekäija maantees pealt köige wankri ja hobusega kaugele wössu. Kui maru Tilsi walda, mis Pölwa kihelkoonas on, oli jöudnud,  murdis ta ligi kahesaa waka osa ilusat palgimetsa maha, mis nüüd kui määratu risüstik  mödaminija silma paistab. Et hooned, mis ettepuutusiwad, muist katustest, muist ka weel raskemaste wigaseks saiwad, on isegi möista. Kui kaugele se maruoog pöhja poole on lennanud ja kui palju ja missugust kahju ta seal teinud, pole sest meie tänini sönumid saanud. Arwata on, et ta igas paigus, kuhu aga puutus, rüüstas/ ja häwitas. On ka muidu meie ilmad wäga segased ja muutlikud  olnud. Juuni ja ka osast Juuli kuu! oli palju külme ja wihmasid ilmu, nii et pöllumehed  wilja ja heina äpardust kartsid. Aga on Jumal siiski wilja öige hästi kaswada lasknud  ja laseb ka önnistatud leikust loota; aga heina on wäha saanud. Osast oli külma kewade  pärast wähä kaswanud, osast oliwad jälle niidud suurist wihmasadudest wee ala pantud, nii et palju middagi kätte ei saanud. Iseäranis on Peipse rannas Räpina kihelkonnas  wesi liig palju kahju niiduperemeestele teinud.  J. H." 236