Reisi sönnumed. Ztrmad sobrad ! Kui teie ms reisi sönnumetest  weel mitte tüddind põlle, siis lubbage, et ma tänna neist weel könnelen ja tännase numrega  löppetan; muido woib mönnel su hakkata wet tilkuma, sest et liig magge on. Noh! olgo mis on, assi peab löppetud sama. Minnewa  kord jäime westungi kirrikusse keiserlikko haudade wahhele seisma ja sealt tahhame kanna  omma juttu jälle allustada. Need keiserlikkud hauad seisawad seal nisamma  körwo, kuida meie iggaüks omma surns-aea  peal olleme näinud, agga nad on nattuke  teist modi ehhitud ja tulletawad mele, et surm mitte luggu ei pea, olgo keiser ehk waene sant, ta nidab keik ühhe wikkatiga ja peastab keiki ühhel kombel nende ihho waewast. Sealsammas kirriko tagga on üks wäike maea ja seal sees seisab üks paat, mis Keiser Peter l isse ehhitanud ja kus ka paljo muid lemmast  tehtud asjo mällestusseks üllal hoitakse: neid ollen keik omma silmaga näinud ja käega katsunud. Siis on ka weel seal westungis se maea, kus keik se wask, höbbe ja kuld rahha lüakse, mis saggedaste ka meilgi näppude wahhelt  läbbi käib; agga senna sisse põlle ma janud,  sest senna ei lasta keddagit sisse. Nüüd tullime sealt wälja ja lasksime patidega otse ülle Newa jöe keiserlikko talli lossi alla kaldasse  sõuda. Kui jälle linna sees ollime, tulletas kõht mele, et temmal middagit sada olli, sest kello olli jubba kolm sepärrast istusime  iswoösiko peale ja sõitsime koeo; kel olli just 4 kui lõunat sõime. Parrast lõunat ei sanud meie ennam kussagile, waid istusime mönned head sõbrad ühhes koos ja puhhusime maggust jutto. Jäi kellegi keel kuiwaks, siis seisid õlle puddelid seal lähhedal, kellega warsi wois keelt nisutada. Minna agga, kes kui kas muud janno kustutusseks ei wötta, kui puhhast wet, pallusin sedda ka seal, mis kÜI essiotsast ei tahhetud anda, sest et kartsid terwisele waewa teggewad. Et ma agga muud märjokest ei maitsend, sest sain wimaks wet, mis mo terwisele wägga hea olli. Aeg läks löbbusaste eddasi, kegi ei pannud kellokest täh- hele; korraga M ka Siis polnud ennam aega, iggaüks ruttas Maea pole M minna omma  asseme pole. - ) Teisel päwal (27. Julil) sõitsime keik stdda suurt ja uhket linna risti ja pöegeti läbbi, kus siis ka mõnda silma putus, mis mo tähhelepannemist  iöseärralikkult ennest pole kiskus. Ka nende imme asjade seas näggin sured arrutumad wankred, kus 30 ja 40 innimest peal istusid ja kaks ainumast hobbust läksid sõites nendega eddasi sedda immet põlle ma enne weel näinud. Agga kuida se olli, et kaP hobbust  ni hulk innimessi ja weel pealegi sõites eddasi wisid? Jah, wata söbber, se olli raudte peal. Peterburgi linna sees, Moskwa raudte howist suurt Newski ulitsat eddasi, käib raudte ja need lähwad pärrast mitmesse arrusse; ja seal peal on ni kerge sõita. Eks st põlle imme?!  Jah! imme kül, agga se on weel paljo immelikkum, kolme koppika eest woid wersta nelli wiis ärrasöita, mis kegi mu ei te. Sel päwal käisin ka uut Jani kirrikut watamas, kust armsa sõbra eest leidsin, kellega pärris Eesti keelt könnelesin. Tahtsin teisel päwal tedda weel watama minna, agga aeg ei lubbanud  ennam; olli kül kahjo, agga mis woisin  parrata. Parrast lõunat sõitsime Peterburgist wälja wasto põhja; seal on mönned sared, kus wägga kennad lust - aead ehk pargid peal. Nende saarde nimmed on: Petrowski, Kristowski, Jelagin ja Kamenoi - Ostrow. Kristowski ja Jelagin on teistest kennamad.  Jelaginis on ka üks keiserlik loss. Se olli just Keisre Proua sündinusse päwal,  kui seal ollime, stpärrast tehti Jelagini lossi wasto Kristowski pool Newa jõe kaldal üks wägga kenna tulle-wärk, mis emalt wadata  kui kristali kl asist ehhitud tempel olli, kelle peal Keisre Proua nimme täht peal kullest  wälja paistis. Kui tullewärk mödas olli, istusime iswossiko peale ja pole ö aeg olli käes, kui koeo jõudsime. Kesknäddal (28. Julil) käisime keiserlikkus kunst-kabbinetis, kus keik kunstlikkud asjad koos. Siin ütlen ma, olli ennam kui kaks silma tarnis,  keiki neid asjo läbbi wadata. Tõeste, 280