Eesti Postimees ehk Näddalaleht 46. 4868. Tartus, 13. Nowembril. ma ja linnarahwale. WieS aasta. Eestimehhe teekond ümber mailma „Askoldi" laewa peal. XXI. Aülla otsas ellas meie pesso pesseja Tsenatuurasan  essimene wennekele mees ülle kõige külla ja seal körwas ka meister venikest pesso pessema ja trikima; kõige penemad särgid trikis Tsenatuura-san ikka omma käega ja ni kunstlikult, et õlleks mönne Eüroopamaa pessonaese wöö tahha wöinud pista. Sedda ammetit olli ta just meie sarnaste Eurooplaste  tarwis õppinud, sest nad isse ei tarwita allumist  pesso koggoni, ja se'ep se tale suremat au teeb. Pean tunnistama, et meie kuskilgi muial tee peal ni puhhast pesso ende ümber ei näinud, kui siin, ehk kül kahhe ja kolme wördse hinna maksime siit pesso hinna körwas. Wahhel käisime sea! ka wärskeid  munne sömas, kui juhtusime kohtus näppistust tundma parrast sedda, kui jubba oliime wässtmuseni  ümberkaudo lusinud (hea ka, et munnade pudust  siin ommeti ei olnud;! Inglis öllut, muud siin ei õlle, piddas Tsenatuura-san ka just meie tarwis muidogi teada rahha eest. Parrast süddame kinnitust, küssisime omma Japani kele rasukesega kogelöades: „Ikku-ra?" (mis maksab?) Mees seisis  nattuke aega wait nago pahhas tujus, mõtles et meie ei arwan'd tedda wennekele küssimisest arro sawad, ja siis wastas uhkeste: 6^, wPn (üks bu, kolm tempu, herra!) Muidogi, tal olli jo surem õigus uhke olla, kui meil japanikele; agga mis sa teed ärra iggaüks tahhaks ikka teisele tolmo silma pillata omma kehwa mõistusega, nago minna nüüdki tihti luggejate ees teen. Mönned külla rahwa seast piddasid  ka madruste tarwis wina märjukest (rummi ehk konjakit), ja sest polnud Tsenatuura-san issegi ilma. Japaanlased isse jõid kül ka omma sakki egga põiganud paljo Eüroopa jookisi selle kõrwas, agga mitte üht ainust joobnud nende seast ei juhtund  mo silm näggema. Opiumi pölletamift ei olnud siin suggugi kuulda. lapaani wallitsus olli seie ennesele ussaldanud jubba massina wabriko  tehha, mis nattuke maad küllast körwal kalda äres seisis ja auromassinat ollid kibbedas ammeti sees; wabrik, kuida mälletan, olli nelja jakko jautud:  ühhes olli seppapadda, teises tehti lukkuseppist,  kus jubba üks walmis tehtud ja kokko korjatud laewa mässin seisis, kolmas olli kattelseppa jaggo, kus kaks auro-kattelt pea walmis samas ollid ja neljandamas raua wallamise paik: kaks aurotsilindrit  60 rammulise massina tarwis seisid siin jubba wäljawallatud. Kõrwas olli weel peale kauba auro weski risi puhhastamise tarwis ja õue peal seisis  uut modo 30 naeluse koliibri suurtük, mis tükka laetud saab. Meistrid ollid Hollandi mehhed, agga tööteggiad kõik Japaanlased isse. Auro laewasi olli siin ka hakkatud murretsema, ja neid olli jubba hea hulk, ehk kül mitte weel suremaid asjo, Ja-