Eesti Postimees ehk Näddalaleht 38. 48L7 TarMs, 30. Septembrilt -6-5 D nm- la mnmaWiue. cZL^- Neljas aasta- Negistert Cestimehhe teekond, ümber., majlma. laewa peal. - Ommalt m.a.alt: Tartust: Jälle sönnake raudteest- Eesti hantwärgiö. W?! radist - Ued laulud. Perno mak. - Wiljapudusse kartus. Mast: Keifeklik  tanno, -> Nest koggokonM seabussest. Womemaält- Hädda risub wele peast.— Peterburgist- Rabbabärönkd. Od-esfast; Wiljakaup. - Polämaätt- Kdlerahaigus. Paawsti awwstajad. Wö eralt maalt: Saksamaalt. Austriamaalt. Jtaliamaalt. Malta sarest. Prantsussemaalt. Kand la sarest. Donimaalt. Li ssa ßiast. --- Tallinnast. Peterburgist. Rootsimaalt. Jtaliamaalt. Kirjawastussed. Teadaandmkssed ja kulutamissed. Eestimehhe teekond ümber mailma „Askoldi" laewa peal. IV. olll näddal wahhet, seal kõimeleb  meile Peterbmgi sõbber, olgo terwe, omma reisiluggu jälle eddasi. EssimeMe kirri olli 6. Augustil ja teine on 5. Septembril kirjatud ja hakkab nõnda: "Minnewa korral jõudsime Brasilia randa. Jubba li). Nowembril hakkas kõrge turuline makallas  silma paistma, agga öbto olli jubba käes. Teisel hommikul ollin ma warra jallal, wastotullewat  randa wahlimas. Ilm olli selge ja waikne, agga ni willo, et kerges rides kehhast läbbi käis. „Tohho pellets!" mõtlesin minna. „Nüud on jo lõunapoolse ma kerra peal parras snwwe hakkatus, meie ep olle tropiko pallawa ma-wööst weel wäljagi sanud, kus neil seal kesk meie tatwe aeal paike kumalt pealae kohta paistab ja min no hambad lõggisewa suus!" Se olli mul wagga immelik. Kus olli siis kuuldud pallawus janud, mis wannemad merremehhed  meile siin ütlesid wastotullewad? Senni kaua tõttas laew kihhisedes kalda pole, kust sured kürulissed mäed esmalt nago pilweräukad wastopaistsid  ja aega möda silma ees ikka selgemaks kaswasid;  ikka lähhemale saies hakkas mäggede peal nago rohbeline sammal silma paistma, kus peal arwad täppiv penikeste warde otsas nähti ollewad, mis agga muuv ei olnud, kui haljas mets ja ülle metsa kõrged palmpunv vm ma kronimodo ladwadega. Pea jõudsime ühhe sure kaljo kohta, mis omma kujo parrast ..suhkropeaks" hütakse, sest et ta iggalt poolt sedda näggo on. Sesinnane kaljo seisab just Rio laneiro (ütle ikka Shaneiro.) merrelahhe suus ja on isse 1270 jalga merrepinnast kõrge. Hommiko kello 9 ollime jubba Rio laneiro linna al lahhes omma seisokohha peal ja üllem hüvis: „Ahhelad eest ärra! Ankrud lahti!" ja ankur jooksis sure ahhela mürrinaga põhja, et laew wärrises ja meie süddamed ka römo parrast, et jälle wahhel waikses saddamas ollime. Sähhärdust merremehhe römo ep olle ka mitte immeks panna, sest 49 päwa ollime otsata merre peal olnud, kus silma muud ei paista, kui taewas ja lausa wessi, süggawus al ja kõrgus peal, ei oksa egga küngast kusgil pool. Se on nattuke teine tük, kui lootsikus pöigeti ülle jõe õitsele minna. Toas ahjo suus istudes ei mõista innimene sest middagi. Agga kuida olli mo endise külmaga luggu? Midda kõrgemale  päike tõusis ja midda lähhemale laew male