põggenenud preester kirjutab sealt nenda taggasi: „Ma ei walleta mitte, kui ma ütlen, et kergem  on üht kiwwi pehmeks tehha, kui siin Roma  suurde kardinalide süddant ligutada. Hallastus  ja armastus näitab neile üsna tundmatta assi ollewad. Meile anti siin keige sandimat korterit, ükski ei küssinud meie käest, kas meie sönud ehk sömatta Lerwed ehk haiged ollime; ja kes meist haigeks jäi, wöisid julgeste ennast surma wasto walmistada kardinalid ei tulnud  omma abbiga neid mitte eksitama. Iggaüks  näitas sõrmega meie peale ja sõimas meid kabalaks lnoh, muud nemmad ka ei olnud). Nisuggune hallastamatta meel sunnib meid pühha linna mahhajätma ja muial Paikus abbi otsima. Nende iggapäine wastus on: Meie ei wõi mitte,  saab nähha." Ni mitto kord kui middagi  pallusime, saime sedda wastust ja muud ei ial nliddagi. Nüüd, et sedda omma silmaga olleme  nätnud, ei Panne meie mitte ennama immeks,  et keik mailm paawsti ilmalikko waklitsusse  ülle kaebab, ja sest püab lahti sada. Kõlbago  kardinalid küt kirriko, agga wallitsema ei kolba nemmad kuhhogi." Km Paawsti ommad pappid nenda kaebawad, siis wõib Postimees rahhoga omma snud piddada. Wõeralt maalt. asjust ülleültse.j Aasta  hakkatusses watawad kül innimesse silmad eddasi,  agga ullatawad kaugemale taggasi. Te, mis arrakäidud, on tuttaw, mis weel käia, alles tundmatta. Mödaläinud asjust teab innimenne könnelda, olgo nad head ehk pahhad olnud, ette, tullewaist asjust peab wait ollema, kui ta Prohwet  ei tahha olla. Nmda ka seitungides. : Saksa m a rahwas, ehk kül issekeskes mõnue  sugguses näaklemisses ja nurrisemisses Wiin ja Berlin, Dresden ja Münken, Stutgart ja Hannower ?c», ei sunni just mitte ühhe lussikaga  söma on ülleültse ses asjas ommeti ühhes meles, et neil mödaläinud aastal suur tük Lööd on kordaläinud: -- Shleswig -Holsteinimaad  on jälle Danimaast lahhutud ja Saksamaga  ühhendud. Keik kartsid sest Eüropa sõdda Lullewad, agga tö on Lchtud, rahho walmis, ja teised kmmmgad on waggusi janud. Se on meel surem woit, kui maad isse. Saksa söamäed,  kellest mõnned suurt luggu ei piddanud, on Dani sõa läbbi jälle teiste silmas au sisse sanud. Mailma lomissest sadik essimest korda on üks saksa rigikoggo sadik ka Londonis teiste seas nõu piddanud. Olgo kül, et Austria ja Preislane keik omma loaga teinud ja toimedanud,  nemmad on ommeti middagi teinud, mis keikile anuks tnlleb, künni 34 rigikoggo siidikut  Prankwürsti kous istuwad, paljo rägiwad ja nõu piddawad, agga sellega mitte Paigust ärra ei sa, sest ct ennamist iggaühhel isse tahtmiune  on. Kelle parralt nüüd Chlesmig-Holstein  parrast jääb, on kül praego alles teadmatta  ja waieldakse selle ülle Winis ja Berlinis, Prankwurtis ja Kilis, agga Dani wallitsusje alt on ta ommeti lahti. -- Nenda on praego Saksama politika asjad; agga ka muud ello tarwidusse tallitussed lähwad ikka eddasi, mitte taggasi, ehk kül seal ka innimessi küllalt on, kes isseennast otsides issa-issa misi heaks kiitwad ja kangi wankre rattaste wahhele püüdwad toppida, et ni ruttu eddasi ei lähhäks, mõnned mannad pead ei kanna sedda; jälle on Leisi, kes allati peaga läbbi seina joseksid, mis nisamma wähhe kõlbab, tlhhed karjuwad: tassa, tassa! rahwas kuleb paljo, näeb paljo ja tahhab Paljo, pange mõnni akken kinni! Teised jälle pilaksid tule ja tormiga eddasi minna ja tänna külwatud wilja ka tänna leikada, misga mitto asja isse ärrarikkuwad.  Sellegipärrast, meie auromassinate päiwil  ei tahha mingi assi ennam hästi taggasi minna, ehk kül Liig aeades mõnni kahjo innimessi  Zppetab mõistlikkumalt ja pikkemalt sõitma. Eddasi lähhäb põllotö, eddasi kaubaaeaminne,  eddasi seaduste muutmissed ja parrandamissed  ja eddasi mitmed muud innimeste elloasjad,  ja maddalamaks mauwad mõnnesuggused wahheseinad, ehk kül ühhede melest liig ruttu, teiste melest liig pikkalt, kes agga mõistlik on, tännab lummalat, et asjad ommeti eddasi lähwad,  ja mitte üksi Saksamaal. —> Aitummal sõdda ehk selle tnllemist ei olle se kord Eüropas maal kuskil kuulda. Rahwas teeb rahwaga rahhoseadussi, et kättetö ja kaubaaeaminne wZiks ennam siggineda ja kasso sata. Belgia-, Prantsusse,  Inglis- ja Saksamaal on põlloning wabrikotö ja massmate pmkimmne jubba imme 27