neil, kes sme linna sees mõistlikkumal ja Parremat  rõnw hiunnustaioad, kui palla pea ehk muud kiusatusse kohhad andwad, ka tiks paik õlleks, kuhho nemmad wõiksid kokkotutta ja kassolikkult  omma pn aega Prukida ja meelt jahhutada.  Sedda maea ja seltsi nimmetasid nemmad  „ Palmiseltsiks " l„die Palme"). Seal seltsimaeas wõiwad nored innimessed, kes seltsiliikmiks  sanud, mõnnesuggusi ramatuid ja seitungisi  luggeda, liht ja teist kuulda ja õppida, mis neil meel Pudud, ja nende hulkas on siis ka marsi üks laulo- 'ja turniselts assunud. Keik peab mõistlikkult ja wisipärrast tallitud sama ja nenda ka igga seltsilige ennast üllespiddama, nmido jätko Inmmalaga. No wata, se on nore innimestele wannemate naal nwnnus assi, ja sellid, kes meie Balti kubbermangudest Peterburgi lahwad, peaksid seal „ Palmiseltsiga" püüdma tntwaks sada. Sest olgo nüüd selletusseks küllalt.  Nüüd eddasi. Selle „Palmiseltsi" turniad ja lauljad on 12. Zülil mägga auustud sanud. Nemmad ollid  sel pawal Peterhowi walja sõitnud, seal kenna platside pea! tumima ja pude al laulma. Selsammal  õhtul juhtus ka Keisri H erra Peterhowi  sõitma ja seal neid vhto raudteel) näggema. Neid olnud 200 meest kous. Keiser laskis neid ennese ette tulla, kõnneles nendega omma issalikkul lahkel wisil ja lubbas Keisri Proua sündimesse pawal (se olli ülleeile, 27. Julil) jälle Peterhowi tulla ja seal neid onuna silma al munsterdada lasta. Oh sedda au hantwärgide sellidele! Nüüd wõime arwada, kulda uemmad selle pari uaddala sees on õppinud,  et uimmetud Päwal keiserlikko silma ees keik ausaste lahhäks! Nisugguue assi tõstab iunimest  ja aeab parremat nõudma. Meie kallist Keisrist agga lunuual pikkcndago Temma ellopaiwi! Paistab iggal pool omma allamate  issa walja. Kui mõnui sõbber, meile sealt voolt ülleeilsest rõmo Päwast peaks teadust andma, egga meie sedda siis omma teada üksi eipea. l5. lulil on Keisri Herra ka Kronstadti reidi peal käinud usi somuslaewo  watamas, isseäcranis uut somuslae- Peleryowis on wägga illus raudteehoow, kus 5a Keiserllkko sugguseltsi tarwis isseärranis toad ehhitud. wa „ Perwenez", mis mõnne päwa eest alles Newajõest senna läks, ja kruwwilaewa „Dimitn Donskoi," somuslaewa „Weshtshuu" ning uut raud pattareid „ Konstantinniis senna Peterburgi  weel suremaks kindlus seks ehhitakse. sSiberia lojuste katkj peab aitummal  jubba wähhenemas ollema, parrast sedda kui holega tähhelpandnd, mis rigitohtri wallitsus selle pole st õppetannd ja kastnud. Ehk lummal  hoiab meie maad weel selle õnnetusse eest. UHuna Wennemaalt. sTormid, mttrristamissed,  rahhesajud.j Kuida sealt Poolt seitungid kulutawad, ei olla neil Paljo enne nisuggust  suid olnud, kui tannawo. Kanged tormid,  pikse mürristamissed, rängad wihma- ja rahhe sajud olla mitmes paikus suurt kahjo teinud, küllad, põllud ja karjad rikkunud. Keige suremad  kahjud olla Podolia, Kerssoni ja Tauria (Krimmi) kubbermangudes sündinud. Krimmis peawad weel rohhotirtsnd ja puttukad sedda wotma,  mis rahhe üllejätnud ja hadda küllaks olla weel mõnnes paikus lammaste surm lahti, et waesed innimessed ei tea, kust peawad aitama. Wõeralt maalt. Prcisimaatt. Preisimaal on neid küllalt, kes hea meiega nääksid, et Sleswig-Holsteinima koggoni Preisi ommaks jääks, siis saaks nende riik hea tük suremaks ning fõasaddamaid ja laewo ehhitada, õlleks neil siis onuna Lubba ja lndda kääs. No mis tal wigga, hea õlleks knl, agga mitte õige. Kni sesinnane maggus kõnne ka kunninga kõrwo olli ullatannd, on tennna Paar sönna üttelnud, mis eht kunninglikknd sõnnad ollid. „Slcswig-Holsteinimaad  ennesele piddada" on ta üttelnud ei olle mul mitte õigust ja minna ei tahha keige onuna walliisusse aeal middagi ettewõtta, mis peale mnl täit õigust ei olle." No wata, se on mehhe jut, ja wõiksid paljo wähhemad  mehhed sedda ka tähhelepanna, kes ennesele püüdwad, mis nende ei olle. Ei tea, kas keiser  Napoleon õlleks Preisi kttnninga assemel ka nenda räkinud? —- soameeste tüllis teeb Saksama su ja sulledele ikka weel paljo kõnne- 254