mld; sest hiljuti tulnud kirri Tallinnast, et seal weel Paidest sadetud linnakimbudel kiwwid  sees olnud, mis nendasamma eesti näppud  senna pannud. Kas mul õigus ei olle nurriseda? Kaupmehhed kirruwad. Ehk kül tulli tuld ei kustuta, on neil ommeti õigus. Mõnned linnamüad on ommast molest ni targad, et kimpude ümber puhtaid linno pannewad ja seest on täis luiset purro, et ei sünni peale wadata; mönned tükkid alles ropsimatta.  Ma tunnen üht L-walla ja L-külla perremeest wöiksin ta nimme peage marlma  suhho anda kes igga aasta nenda teeb. Ta toob igga aasta omma 24 leisikat linno ladale, agga on tännawo jälle omma ropsistega rielnud, et liig puhtaks ropsinud. Puhtad linnad mässib ta ümberringi ja purrused  keskele lotussega: egga kaupmehhel lada peal neid aega põlle wadata, sest ostmisse aeg on paar tundi, ja lähhäb ka nenda mönne keelmil õnneks. ..Enne kui Paides linnalaat assutadi, todi Turri kihhelkonnast keige puhtamad ja parrem  harritud linnad kaubale; agga nüüd lähhäb  assi aasta aastalt ka hullemaks, ja kui se nenda eddasi lahhab, et innimessed ühhe teise jarrele petma öppiwad, siis ei tulle kül muialt ennam puhtid linno ja selget kaupa, kui mõisadest, mis jo tõeste mitte tallorahwa  auuks egga kassuks ei olle. Eks nad ei wöiks ennast selle teutusse eest hoida? Nägi  sinna ommeti nendega, et parremad pahhemaid  wöttaksid urjutada ja manitseda. Ehk kas ma pean sulle weel kelmide peateuks mõnd' kelmis tükki kõnnelema? Kule siis ja ütle isse, kas se rahwa nimme ei teota? Üks pealt nahha ausa naoga mees müüs wöid, ja pealegi omma tutwale. Wöid olli 20 naela ja näitas pealt nahha illus ollewad. Agga mis leiti pärrast? Hävbematta müa! hea wöi olli seest wälja önistud ja kärdund pima ja mu kramiga täidetud. Pärrast sai kül koera wisi augutada, agga ülleanneto aeas weel tõt walleks, temma wöi olla hea ja.ilma wiggata  olnud. Wata, Postimees, nenda on loud, ja sinna ütled ikka mulle, mis Tawet Joabile ja temma seltsimeestele ütles: ~Olge mulle pehmed mo poea Absalomi wasto!" Kuida  wöin ma sel wisil Eestirahwa wasto pehme  olla? Kes peab siis nende au üllewel piddama,  kui sedda isse jalge alla tallawad? —- Siiski, Jummal olgo kannatud, on ikka neid mehhi hea hulk weel leida, kes õiget süddant vindus kandwad ja õiget kaupa kurrule towad.  Nende peal seisab meie lokus; agga nad peaksid ka teisi nomima, kes ülleannetust tewad. Ja tännawo ep õlleks weel kellegil kelmust tarwis olnud, sest 25 naela linno maksid  3 rubla ja peale sedda. Agga kes jälle Jummalat ei karda, egga se innimessi ei häbbette,  waid teeb üllekohhut, künni siin ehk seal köis kaela langeb. Jummal parrandago!" M. Küssib nüüd mönni: mis ma sia jure ütlen?  siis pean kostma: selle ülle nutta seks ollen liig wanna; selle ülle naerda seks on mo südda liig wallo täis. Pean ikka kannatama, ootma ja nisamma õhkama: Jummal  parrandago! Wirromaalt. Pärrismaad. Minnewa  kord ollecke Zöhwi kihhelkonnast Wokka- Toela mõisa al 6 tallo nimmetanud, mis pärriseks ostetud, olleme ka made laiust ja hinna kõrgust üllespannud. Nüüd agga kuleme,  et seal weel 10 pärriskohta jure tulnud,  se on ühtekokko 16, ja need kohhad on ülleültse 26,570 höbberubla maksnud. Neid keik nimme järrele üllespanna, wöttaks paljo rumi. Tännagem agga Zummalat, et asjad ni kaugele sanud. Eestimehhed wöiwad nüüd ka mönne tükki Jummala maast ommaks nimmetada. Mönni aasta taggasi ei õlleks kegi neist sedda unnes julgenud nähha. Andko  Zummal ue pärrisperremeestele head meelt mõistust, omma pärrismaid nenda harrida, et põld neid isse harritud innimesteks wöiks tunnistada. Jngermannimaalt. Pöllomehhe seisus  sest. Nägime nüüd jälle külla sõbra kirjast  eddasi. Ta ütleb nenda: „Wimati lubbasin  teile monni sönna pöllomehhe seisussest könnelda. Kas se peaks üks alw ja auuto 387