Jtaliamaalt. Wesuw on omma pahha  ärra teinud ja puhkab nüüd, kes teab kui kaua. Torre del Greko on purruks ärrahäwwitud.  Maiade lassud ehk warremed paistwad,  kui kiwwist ollid, lawa ehk wirna seest walja. 24,000 innimest on seläbbi ilma peawarjuta. Keik kaewud on ümberkaudo kuiwad  ja ma praggudest aiab finnist tuld ja weewli auro wälja. Hadda on suur. Jnnimessed,  kes enne töldas sõitsid, kerjawad leiba ja palluwad armo parrast pea warjo; keik, mis neil olli, on Wesuw arranelanud! Nende löulud ollid wagga kurwad! Muud Ztalia asjad ei olle ka weel paljo parremaks läinud. Rööwlid tewad omma  innetumaid tempusi eddasi, kui neil Sar- dinia soldatid mitte kannul ei olle. Risuwad majasid, hukkawad innimessi, ja kedda kätte sadakse, sel on ennesel silmapilk köis kaelas ehk püssikuul nndus. Prants 11. nimmi on neil allati suus, ehk kül se neid wist ial põlle risuda käsknud. Sest sadik, kui Hispania kindral 26. Nowembril m. a. kinniwöeti ja seddasamma sai, on nende tiwad wiggaseks lastud. Pea olla kaddund, kes eel käib ja juhhatab. Zggapä sattuda eünamiste mönned neist lökso. Agga nad tewad ka häbbematta  teggusid. Küllad need kä nende wennad  olnud, kes Bolonga linnas wäggise raudteehowi  tunginud, sealt 166,666 pranko risunud  ja sellega omma teed läinud. Sedda wöib sure linna sees sündida!! ühhe möisniko käest risusid nemmad 16 hobbust ja 466 tukkatid ja ähwardasid, kes teab mis tehha, kui mitte sel ja sel aial neile 26,666 tukkatit järrele ei makseta. Sedda keik Prantso nimmel! Hiljuti tahtsid  Prantsussed, et Prants 11. Roma linnast muiale kohta ellama lähhaks, et se läbbi Neapoli  rööwlid wähheneks, kellel nüüd allati temma nimmi suus on; agga sedda nöu ei wötnud temma ka mitte wasto ning ta sug- Mzlane, Hispanla kunninga proua, olla tedda ses nöuus weel kinnitanud. Hölpsam olla ikka weel lähhedalt, omma endist aujärgi kätte sada, kui kaugelt; ka olla'Hispaniamaalt Borgese assemele, kedda mahhalasti, teine mässajate  peamees jälle tulnud, nimmega Tris- tani, kes Roma linnas parrast aega odata, mil Neapoli mässajate ehk rööwlite sekka wöib minna. Millal peab nenda rahho tullema? Peale sedda on Ztalias nüüd nekrudiwötminne,  isseärranis Neapolis ja keik malmistab  kewwadise söa wasto, mis Austriaga Wenetsiama  parrast peab tullema. Wanna kindral  Garibaldiz kes sähhärdust mängo armastab,  olla keige Ztalia noorde meestele kulutanud:  „Wenetsia peästminne ow liggi tulnud.  Kennel möek on, se ihhugo sedda, kennel  ei olle, se murretsego!" Jah, kui wöit allati möegast tulleks. Roma linnaga arwatakse  asjad, senni kui praegune paawst ellad  , keik wanna wisi jäwad. Prantsus olla sedda lubbanud ning ei wöida omma sönna mitte ennam taggasi wötta. Seal on siis paljo innimessi, kes sowiksid, et Pius IX. tänna silmad kinnipanneks, ja teisi, kes tahhaksid,  et ta wiimse päwani ehk ommeti nigi kaua ellaks, kui önnis Metusala. Uks ainus  assi, mis Ztaliamaalt meie körmul hea kuulda, on se, et Mailandis Ewangeliumi usk lahtist teed leida. Enne olla seal üks meie usso jutlus näddalas petud, ja mitte Ztalia kele. Nüüd olla 12 jutlust näddalas ja keik Ztalia kele, ja kuuljaid olla küllalt. Peale sedda meel 3 Inglis kele ja näddala takka 1 Präntsusse ja 1 Saksa jutlus. Wöime kül arwata, mis paawst ja temma pappid sest arwawad! - Rootfimaalt. Rootslaste hulk. Neid on ka hea perrekond, siiski mitte paljo ennam, kui Londoni linnas innimessi ellab. Rootsi rahwast on ülleültse 3,789,735 hinge, kellest 414,936 hinge linnades ja teised keik maal ellawad. Pealin Stokholm on keige perrekam, kus nende kunningas Karel XV. ja peale tedda weel 116,942 innimest ellawad.  Praego wöib seal ue aasta hakkatussel  weel külmem olla, kui meil. Rootsimaal sünniwad läbbiseggaminne 115,000 lapsokest aastas ilmale ja neist on peale 10,000 sohhelapftd.  Nende hulk, kes aastas surrewad, on nattuke peale 78,000 hinge. 14