olnud: kas Dani sõa parrast peab konwerentsi pctnd sama, eh? ei pea mitte sama? Inglane piiab sedda keigest hingest ning annab üht nõu teise peale, kuida kaup Peaks sündima, mis agga siamale mitte ei tahwud sündida. Kord ei olnud  temma nõuandmissed Preist ja Austria, kord jälle mitte Dani mele Parrast ja tünnini ei tulnud sest middagi walja. Nüüd on Me kowwaste  kuulda, kui tahhakS asjast middagi sada. Selle konwerentsi liikmed sawad keik need wallitsussed  ollema, kes 1852 Londoni protokolli on allakirjutanud, se on 5 Eüropa suurttiki ja peale selle Rootsi- ja Danima. Saksama rigikoggo jäeti sel aeal emale, ehk ta kül ka seal jures õlleks piddand ollema, sest et Sleswig-Holsteiuima,  ja isseärranis weel Holsteinima, Saksama  rigikoggo lige on. Sellesinnatse Londoni protokolli jarrele piddi nüüd iggakordne Dani kunningas ka ühhelhobil Sleswig-Holsteini hertsog  ollema, agga hertsogirigid, isseärranis Holsteinima,  Saksa rigikoggo liikmeks jäma ja Saksama  wisi ja seadusse järrele wallitsetud sama, SleSwig-Holstein ka isse omma wahhel lahhutaniatta  kokko jäma. Jah, ota senni! Daanlane ei piddanud sõnna. Esmalt lahhnta6 ta Sleswig-Holsteini  seadusse ja wallitsnsse polest teine teisest Ürra. Nahwas olli Saksa rahwas, agga piddid muist heaga, muist kurjaga Daanlasiks ülnbcrmudetud sama. Keik ma-, kohto-, linnani  annemad, oppetajad ja koolmeistrid seati Dani snggust. Kohtotoas mõisteti Sakslastele Dani kele kohhut, sessammas keles peti neile kirriko tenistust ja anti kolioppetuü, ühhe sönnaga: wasto Sakslaste tahtmist Lahheti neid wäggise Daanlassiks tehha. Se teggk paljo kaebdust ja õhkamist. Saksa rigikoggo polest sadeti üht maeuitsust  teise järrrele Kopenhagi, Preisi ja Austria,  kui Londoni protokolli allakirjutajad, teggid suunalt poolt seddasamma; agga Daaulased hirwitasid  wasto, ütlesid: ja jah, agga ei teinud middagi parremaks, waid ennem pahhemaks. Nemmad lootsid Inglase ja Prautsusse abbi peale, agga isseärranis Saksa rigikoggo 36 rattaga  wankre peale, mis paljo paigast ärra ei sa. Wimaks said mõnned rigikoggo wäehulgad ommeti  käsko, Holsteinimale minna, nago ammo olleme  kuulnud. Nüüd tulli Dani knnninga surm ja hertsog Pridrik Augustenburgi made pürri- niinne senna wahhele. Nahwas tahtsid hertsogi, mitmed rigikoggo liikmed ka; agga Preisi ja Austria mele parrast ep olnud se mitte, kes Londoni Protokolli peale mõtlesid. Sepärrast saatsid nemmad omma sõawäcd isse Daniamaad karristama ja selleläbbi jäid rigikoggo sõamehhed Holsteinimale seisma. Mis Parrast siamale sündinud,  olleme igga näddala kuulda sanud. Aw stria wäggi teeb Pridritsia ja Preisi wäggi Düppeli kantside ees omma tööd. Daanlane panneb wasto, mis ial wõib, suretükki kulid lendawad iggapääw wastastikko, agga wiimne ots on teadmatta. InnimeSle arro järrele, pango wasto, mis panneb, peab suur Sakslaste hulk pissukese Taanlaste hulga peale ommeti wõinnlst sama; agga kes teab, mis wahhele wõib tulla. Kuida tillemal nimmetud, nüüd rägitakse  jälle konwerentsi piddamisse nõuust, mis läbbi Inglane Taanlast awwitada Püab; agga snredtükkid ei pea nõupiddamisse acal mitte wait seisma. Nenda on praego loud, saab nähha, mis saab. Ägga pea kinni , ma tahtsin weel middagi öölda. Kui se konwercnts ka peaks kokko tulle  ma, kelle liikmed Pridritsia ja TüPPeli snretükki  mürristamisse al waewalt isse omma sõnnast arro sawad: kas sealt peaks Danil suurt lotast otlema? Prantsus ei tahha müidogi enne tulla, kui Satsa rigikoggo ka tulleb. Sedda ei tahhaks Taanlane silma otsas nähha. Nemmad tahta se kord keik nenda kokko tulla, et cuue middagi ei olle kokko rägitud, waid iggamees lahhäb omma mõttetega, ja sedda wahhcm  on sest konwerentsist middagi lota; peale sedda wõiwad suretükkid nende nõupiddamist igga  tundis isse wisi pöörda. Seddasamma wisi piddi onnnal aeal Parisi würsti-kongres kokkotullema,  agga Inglane olli essimenne sedda nõu ärralaitma. Nüiid nuhtleb tedda PrantsuS selle eest, et Londoni konwerents ei tahha ka siggineda ja Prantsus ilma Saksa rigikoggota mitte tulla. Ja kui nad w imaks ommeti rohhelisse laua ümber  peaksid kous istuma, siis on pea ette teada, mis saab. Inglane saab keigest hingest Püüdma,  et Sleswig - Holsteinima ja rahwas jälle Tani alla taggasi saaksid. Taanlane saab, nago paawst Romas, ikka omma junni aeama: mulle tehhakse üllekohhut, minna ei anna mitte järrele! 101