malaks üttelda, ehk et nisuggune -,pissut" eestikele kirjutust mõistab? Nendasammoti tunnen ma üht ilma saksa teleta wallawannemat, kes seädussi parremine  tunneb, kÄ surem ossa neid saksakelega koggkonua kirjutajaid. Agga G. R. ütleb: ..Koggokonna  wallitsusse ja ütlema kõhtude wahhe! saksake!e  kirja wahhetus ei olle weel ärra kelatud, ning et kubbermaugo seitung ja keiserlikkud patendid alles  ka ses keles wälja tullewad, mis siiski wallawannem  peab luggeda oskama, ja et siis paljas eesti ele kirjutaja muide jure peab ununema saksakeelt  laenama." Ma koötan selle peale sellega, mis Liwima Tallorahwa seadus ütleb: «Kui kegi kohtomeeslest isse kirjutada ja rehkendada ei mõista,  siis seab koggokond ommale kirjutajad." Siis teadsid need seadusse teggiad kül, et kegi kohtomees  jo saksakeelt ei mõista; selleparrast ei olle ka ues koggokonna seadusses mitte kästud, et kirjutaja peab saksakele mees ollema, waid ütleb: Üllewataja, se on kihhelk. kõhtudega saab kirjawahhetus eesti kele ollema, agga kreispolitsei, se on sillakohtudega  kirjawahhetusse parrast annab seadusse kommission  otsust. Agga ma lodan, et need nimmetud kohtud sawad siis ka eestikele kirjast koggok. wallitsuSfega  wahhetama, kui sedda pallutakse; sest et igga makonna sillakohhus mõistab jo kül omma allamate keelt, agga rahwas mitte saksakeelt. Kubbermaugo  seitungis ongi jo tarwilissemad tükkid eestikeles, ehk ta saab ka eddespiddi, nendasammoti kui ka keiserlikkud patendid hopis rahwa keles wälja tullema. Se ei sagi teisiti minna; sest nende kässude  ja kulutuste eest peab jo wallawannem wastama  ja saksakele wastus-kirjadele omma nimme alla kirjutama; agga kuidas ta mõistab wastada, kui ta mõnne kangekelega saksa kirjutaja käest ei sa selgeste  teadagi, mis seal sees seisab? Mul sedda uslaldust kül ei õlleks, senna omma nimme alla kirjutada. Agga sepärrast, et need üllemal nimmetud  seitungi kirjad koggokonnale saksakeles tullewad, siis tullewad nemmad möisawallitsejale kätte, ja sennasamma paika nemmad ka jäwad, wallawannem ei sa neid paljo nähha egga kuulda. ..G. R. sowib keige wimaks weel, et koggokonna  kirjutaja peab saksa- ja wenne kele mees ollema, ning seddawisi lemmale ka kallist palka antama, sepärrast ütleb: "Mis oddaw, se mädda." Sest näitab min no metest, otsego õlleks wastokönneleja  G- R. wist isse ka mönni koggokonna kirjutaja,  ehk selle ammeti tahtjate aerus; sepärrast wist ka kartab, et eestikele mehhed wast oddawama palgaga wahhele ei tungiks. Noh, kes ei saaks nüüd arru, et ka palja saksa kele eest peawad Eestlased  rahha maksma, nago mönni härra pikka habbemega  kutsarile rohkem palka annab. Peale sedda tahhawad need saksa kelega kirjutajad ennamisle  otsego sured rahwa üllemad ja »wallttjejad"  olla. Ka kirjutawad nemmad ommad reh- uungld keik saksa keelde, kellest wallawannem arru el sa; selleparrast on sedda ka jo mönnest ette tulnud,  et rehnungid teist wisi said tehtud, agga teist wisi wallalvanuemale ette näidetud, kes selle järrele siis ka maksud sisse nõudis ('.?) (Wadake wanna opmanni nuttu laulo!) "Agga kas ma nüüd kõige selle könnega ollen Eestlastele saksa ja mu keelte õppimist tahtnud arrakita  ? Ei koggoniste mitte, sest midda ennam nad möistwad, sedda parrem läbbi sawad. Muud ma ei sowi, kui sedda, mis jo targemad Eestlaste seast, uenda kui Eesti Postimees ja Kreutzwald zc. ennegi mitto korda on maenitsenud, et ärgo piddago selle saksakele parrast ennesest liig palju luggu, egga lahhulago ennast omma suggu wendade  seast walja, ning ärgo söimago ni kui G. R. teggi, tM rummalaks mitte fepärrast, kui nad teisi kelefid ei mõista, agga ommeti muido ka harritud innimessed on; waid mõttelgo se peale: ei wallitse Wennemaal saksa keel, egga Saksamaal wennekeel; Somemaal wallitseb muidogi jubba somekeel. Agga kui nüüd meile ka se arm on antud,  miks tükki me siis isse meel wöeras ikkes weddama,  mis meil pealegi weel rohkem waewa ja rahha tulleb maksma? Sest iggale rahwale passib temma omma keel ikka kõige panemine, nõndasammoti,  kui iggale innimessele omma kuub." Ommalt maalt. Tartust. sWeehäddalissed.j Tänuo lummalale,  wessi an jubba allanemas ja mödaläinud  näddalal jalga langenud ja olli eilsel Päwal jalga ülle suise weepinna. Maead, mis wahhem wee sees ollid, on jälle kuimal, ehk kül mitte kuiwad. Ka nende päwade sees on hästi jälle abbi jure tulnud. Esmalt on üks wõeras wenne kaupmees praos Willigerode kätte 100 rubl. saatnud, senna jure koddomail 8 rubl., kokko 108 rubl.; teiseks piddas üks läbbireisia mängomees kontserti, mis liggi 128 rubl. sissetõi; kolmandaks andsid kaks studendiseltsi  „LBtonis« ja laulokontserti, kust rubl. sissetulli, se teeb kokko 642 rubl, ja minnewa näddala nimmetud summaga ülleültse 2831 rubl. Hnnistago lummal andjaid ja andeid! s„WanNemuine."j Wiimsel ku-öhtul, 30. April. said laulude wahhel 2 kõnnet petud: essimene selle küssimisse peale: „K'es on siin Eestimees?" Kõnnepiddaja seltsiligi räkis seal Eestlastest iggas seisusses, 1) tallokohhas PZllotöös,  2) handwärgitöös, 3) kaupmehhe PõlweS, 147