meie ei tea, kas temma perremehhed sellega rahhul on ehk mitte. Minnewa aasta hakkatussest  künni löppetusseni, on ta 1,325,781 rubl. 23 kopp. sisse tonud. Külma kangus. Tobolski kubbermangus  Jshimi linnas, kus Januari kuus laat otti, ei wöinud innimessed kaks päwa järgemöda mingisuggust kaupa tehha, sest külm olli 48 kradi kange! Kül se wöis näppistada!  Sönnumed wöeralt maalt. Parlameutid. Wöerama asjadest, igga  ühhest isseärranis, ei olle se kord mitte paljo könneleda. Söddadega on asjad alles pörmis. Ei tea mis Danimaal saab, —ei tea mis Ungrimaal saab, ei tea mis Wenetsias " saab. Kolmes sures Eiropa rikides  Preisi  , Prantsusse - ja Inglismaal on rigiwannemad  ja rahwa sadikud omma kunningate  ümber kous, rigi asjo tallitamas ja usi seadussi kokko rakimas ja läbbi arwamas. Seal jures sawad nüüd süllapitkused könned könneldud ja juttud ragitud; mis agga meitesse middagit ei putu. Nimmetud rikides, kui ka mitmes muus, on se pruuk, et nende kunningad  nisugguses rigiwannemate ja rahwa savikute  kokkotullemisse hakkatusses ka üht aujärje  ehk tronikönnet piddawad. Nisugguses tronikönnes annab kunningas omma suga lühhidelt  teäda, kuida loud igga ühhe asja polest on, ja mis ülle isseärranis tulleb nöupiddada. Sähhärdust tronikönnet pannakse nüüd, nago ussotunnistust, sure holega tähhele, ja kalutakse igga sanna järrele, et teada sada, mis temma järrele kunninga süddamest lota ehk karta on. Selle peale wastawad rigiwannemad jälle ühhe  aupaklikko kirja läbbi, mis nad enne mitto korda läbbirägiwad (seal jures ka saggedaste ühheteise wasto kibbeda sönnadega waidlewad), ja se on siis nende ussotunnistus ehk süddame  möttede awwaldaminne, kus sees ommad  sowimissed ja palwed keige allamatte nimmel,  kes neid on saatnud, kunningale teäda andwad.  Nenda sawad kunningas ja allamad was- tastikko teine teise tahtmist ja sowimist teäda. Nisuggusi rigikoggodussi nimmetakse wöera tele  nimmega aila menticl. Keik maksud ja seädussed arwatakse nende peal läbbi, ja mis surem hulk kidab ehk laidab, se jääb. Parlamentid petakse ka keige parremaks kradiklasiks,  kelle tronikönnede ja mu könnede järrele teised wöerad innimessed rehkendawad ja arwawad,  mis head ehk pahha ühhest rigist lota ehk karta on. Preisi kunninga tronikönne olli se kord üks tössine ja mehhine jut, kus hirmo egga ähwardust, teiste eest egga wasto, sees ei olnud. Sedda pannewad nüüd Daanlased, PrantsuSsed ning ka mönned Inglased kaunis pahhaks ja arwawad  et Preislane tülli utsib. Se põlle agga mitte tössi. Preislane ei otsi mitte tülli, agga temma ei jookse ka tülli eest nurka, kui öigust nöudes tülli peaks töusma. No seeb se on, mis isseärranis Prantsustel mitte melepärrast  ei olle. Nemmad on, nenda üttelda, sellega  harjunud, ikka essimest willet puhhuma, et teised nende pilli järrele peaksid tantsima. Teeb nüüd mönni, kui ei kuleks ta nende pilli, ja ei sea omma pilli nende järrele, waid teab, et tal ennesel ka hambad suus on, kui ehk tarwis  õlleks wastahammustada: siis on PrantsuSsed  kissamas: se otsib tülli! Nenda tüllikad  isse ikka tewad, olgo Prantsussed, Daanlased  ehk mönned muud nende sarnatsed. Kuida on siis Pran tsüste omma Parlament  ja tronikönne? Sedda peab ütlema, kawwalus wahhib Prantsustel igga karwa takka wälja. Meel ja keel sünnib neil wägga  arwa kokko. Prantsusse keiser rägib ommas tronikönnes wägga paljo seestpiddisist ja magga  wähhe wäljaspiddisist rigi asjust, ja seeb se on, mis teisi mötlema panneb. Sest sedda teab jubba keik mailm, et keiser Napoleon ilma  sönnadeta keige ennam rägib, ja paljo sönnadega  keige wähhem ütleb. Temma tronikönne on ni targaste kokkopandud, et se ennast, kuida kellegil melepärrast on, nisamma hästi söa kui rahho peale lasseb selletada. Omma Prantsussi  wallitseb temma, nago ta kaddund onno, raud kinnastega, agga sammet kindad on nende  ülle tömbatud, et raud wälja ei paista. Ta käitab neid köide otsas, agga möistab 53