teada üksi arwasid, kohto kätte sattunud, kus nad iggaüks omma tö-palka kätte sawad, mis neile ka wägga sowida. Oh kui paljo silmawet  ja süddame kurwastust on nad waeste innimeste peale saatnud! Wöeralt maalt. Preifilma on wasto meie ma radda ja sepärrast hakkame, kui wäljama asjust könneleme,  iggakord ka sealt, kui keige lähhema naburi asjust esmalt peale; agga sekord ei tahha meile, keige waewa peale, mis otsides olleme näinud, sealt middagi kätte putuda, kellest omma söbradele wöiksime könneleda. Kül olleme tulanud ja sõelunud, agga mitte üht terra leida, mis hamba alla kolbaks ja nendasammoti  ka Sleswig-Holsteinis, kus sesamma  tuul ikka puhhub, mis jubba mönni aeg seal on. Rahwas oigab: oi siin! oi seal! ja römust näggo ei tahha sealt naljalt leida. Truusse wanne on kül wannutud, agga  kas truus ja rahho ka süddames, se on üks küssiminne, kelle peale enne ei kui ja woime öölda. Preisima minister präsident grahw Bismark on nüüd Prantsusse maal ja katsub seal Prantslassele häid tuggewaid politi  ka waljaid pähhä panna, et nad mitte mässama  ei hakkaks ja siis koggematta nende peale ei jookseks, mis neile kahjuks õlleks. Ta oskab  sedda keik nenda seada, et tedda iggas paikas sure auga saab wastowöetud, mis ka Prantslassed ennestele sureks auuks piddawad, et üks sesuggune suur wöeras nende keskes on. Mis agga keiser Napoleon saab senna jure ütlema, se on jälle koggoniöte isse assi; sepärrast jättame neid omma asjo tallitama ja lähme eddasi Jtaliamale, kus meil mõnda pahha silma  putunud, kellest siin tahhame jutlustada. Seal on möda läinud Septembri kuu! wägga pahhad asjad sündinud, mis meie ihho wärrisema  panneb! Ütleme: se ma on pärris mõrtsukate pessa ehk pörgo-haud; tehko seal wallitsus mis tahhes, parremaks ei tahha asjad  minna. Liggimesse armastust ei tunne nemmad; sest se ka tulleb et sea! ni paljo mõrtsuka tääd. 14. Septembril olla keskpäwa  aeal Roma linnas üks mees, nimmega Gen eratsi o, ulitsa peal ärratappetud. Sa kallis aeg! Kesk-päwa aeal ja siis põlle mörtsuk  kätte sadud! - Egga se se ainus pahha põlle, mis seal sündinud? sealt leiame rohkem, kui ka mitte just hirmsamad, kui se mis Roma linnas, siis põlle need ka wähhem hirmsad, mis seal weel sündinud! Tekäiad ei tohhi ennam wälja minna, siis on nad marsi paljaks  risutud; ja tännago agga Jummalat, kui hingega peasewad. Palermo makonnas olla 11. Septembril mönned tallopoead omma kaubaga, mis nad eeslite seigas weddawad, linna  pole läinud; seal tulnud rööwlid wasto, wötnud nende eeslid keige kaubaga, andnud meestele weel pealegi hopa, et nad omma merre  sisse mahha jänud. Mönni pääw hiljem olla kue innimessega otse sesamma luggu olnud.  Nelli söa-riistadega ehhitud romelt tulnud  nende wasto, risunud kahhel urid ja rahha  taskust ärra; kolmas olla nende wasto hakkanud, sedda on nad raskeste hawanud. Siis põlle kegi ennam julgenud omma kät nende wasto üllestösta. Messina makond on tännini rööwlitest ja mõrtsukatest puhhas olnud, egga põlle middagi sündinud, mis rähmast  õlleks kohhutanud; agga nüüd mönne päwa eest olla seal ka mönned ausad mehhed rööwlite küsi maitsnud ja isseärranis üks waene tüttarlaps, kes esmalt puhtaks risutud ja pärrast keige hirmsamal kombel pinatud ja waewatud. Kohto wannemad olla, et rööwlid ennemalt kätte sada neile head makso lubbanud, kes neid kohto kätte towad. Wägga hea õlleks, kui sesuggused kohto kätte saaksid, kus omma palka sawad. Kus mõrtsukad ja rööwlid asset piddawad, seal põlle ka pölletajattest pudu, sest kus üht pahha leida, sealt leiame ka teist.  Kuida  seitungid könnelewad, olla hilja aea eest Kapuanus üks suur maea, kus keik kohtud ja wangid ühhe kattuse al ellasid, pöllema sütadud.  Sellel, kes sedda maea pöllema pannud, olla wanna kohto pabberite ja wangide  ülle halle meel olnud, et seal peawad 332