Perno Postimees ehk Näddalileht HZ 57. I««8 Klnes kesknäddal M Aprillil.^ ackSts Ses lehhes Mfab. Wenneriik, kubbermangud hulk. Ommalt maalt: Pernuft: Uus koolmeister ja raeheM. Msre Herra sündimisse paäw?— Mast: Sakramenti teotaja. Õppetaja Hillner kaddund. Mitawift: Onneto surm raudte peal.— Windawist: Laewade surm. Tallinnast: Mõnda. Peterburgist: Eestmurretseja komite.  Rõuged. Seadusse uendus. Wilja hinnad. Söa laewadest. Tihwlisest: Kahjo, mis wessi teinud. Põldmaalt: Roöwle tööst. Wöeralt maalt: Saksamaalt: LeiM pudus. . Kronprints. Kulutus. Maliamaalt: Preisi kronprmts. Inglismaalt: Pahha haaw. Prints Alwred. Lahbing Abissinis. Spaniamaalt: Rahwa tülli. Pähkel koli--lastele. Kirjawastused. TeadaandnnsW ja kulutussed: u Wenneriik, kubbermangud ja rahwa hulk. , WenKeriik on 'keigist rikidest jg wäldadest, WZö ma peal olnud ja Meel praego sn ollemas,  knge'surem/ 'ptkkem jL hommiko poolt' öhto pole minnes, loetakse  peale kaks 'tuhhat.ja tsmma laiust, põhjast  lölme pole, arwatakss Wle seitse sadda penniksormad» '/Temma hakkab öhto poolt SMe merrest ja Rootsi, rajast,, Eüropamaal ja iähhab Usiamaast''läbbi, künni Amerikama randa, kus lemma ots Temma maad on, kuida jo isseennesest arwäta, wägga mitmesuggused,  ni hästi soja, kui ka andide polest;  mis löune poolsed,, on.'wägga sojad ja mönned neist kaswatawad ja andwad muist keik, mis sojalt Ztaliamaalt sada, nenda kui: sidi, puwilla, jsdawat wina, plomi ja wigi marjo, sitronisid ja muid seddasuggu õrnemaid asjo. Teised, mis keskmisse ja parraja soja maad, on head wilja maad; weel teised, sedda üllemale põhja pole langemad, sedda külmemaks  lähhäwad, künni wimaks põhjama, põhjas  nenda külmaks sawad, et seal ennam Ä .'MsW leitawaks põlle, kui agga kressi ja põdrasammale.  Midda sojem uks ehk teine makoht, sedda perrekam ta ön ; ja middakülmem ta juhtub ollemä, seddä kolledam on temma siis ksigs anni ja ka rahwa arrõ pslest. Seältap  siis se tulleb, et kelk löune poolsed maad muist üllelia rahwaga täidetud ja põhja poolsed,  et nemmad külmad ja wällidav on, paljo wähhem perret loewad. Nenda on Siberima kakskümmend jä kaks kord surem kui Prantsussema;  agga, et tä sest wimasest paljo külmem  , ei jõua ta üht sesuggust rähma hulka toita, kui Präntsussema: sest on siis mõista, kust ja kuida se tulleb, et PrantsusseMaal Mskord rohkem rahwast ellamas on, kui Giberimaal» Plgo nüüd küL, et Wenne rikis Mitmed ma kohhad ja konnad rahwa pslest wägga iggawad ja kolledad, siiski on sel märatumal  rigil ja wallal perret ja rahwast kül ja loetakse neid praego peale 7S miljoni hinge.  Kaks ossa ksigist Wenne rigi allamist on selge wenne rahwas ja kolmas ossa on muud suggo, kes mitmet seltsi ning kel igga-