Eesti Postimees ehk Näddalaleht ./V? 43. IBSS. Tarkus, 27. Oktobri!. -BWZma- ja limlarahwale.WA»- Teine aasta. Register: Tullekahjud, ja kuida neid wöiks wahhendada. Ommalt maalt. Tartust: Jälle metsa mümisftst.  Willandi mak.: Lapse üllckohtune surm. Pernust: Eesti elementarikool. - Riast: Johhikeeldus. Parist mailmanaitus !Bi>7. Peterburgist: Baptisti seggadussest. Nekrutiwötminne. Uus kaubahoow. Kiewkst: Koleratöbbi.  Samarast. Arkanglest. Woeralt maalt. Preisimaalt: Shleswig-Holsteini asjust. Mis Prantsus Saksamaast ütleb. Jtaliamaatt: Leiwa ja pawaraiskajad. Prantsussemaalt. Türgimaalt. Kaleworniast- Amerika  mawarriseminne. Kirjawastussed. Teadaandmissed ja kulutamissed. Tullekahjud, ja kuida neid wöiks wähhendada.  1!Nls tulli aastas peale mu nmimeste warra, ka kassinast Eesti warrast ärraraiskab, se on inneto! Uksi Nia kubbermango seitungi järrele, mis selle polest 2 korda kuus teadust annab (Tallinna kubberm. seitung sest ei kuluta), teeb tulli igga kahhe näddala kohta mitto tuhhat rubla tuhhaks. Septembri ku 3. põles seisab jälle 14 tullekahjud  e surus 7504 rubl., mis suitso on läinud. Kas se hirmus ei olle? Kui meie nüüd ka Lihwlandi kubbermango peale paljast 5000 rubl. kuus arwame, mis tulli arrarisub, kui paljo on sus 12 korda 5000 rubl.? Eks ta olle järsko 60,000 rubl., kelle eest kegi tangoterra hamba alla ei sa. Ja kui kahjo uigi maddalasse jääks l Mõnni aasta tõuseb weel paljo kõrgemaks.  Ja se on üksi Ria kubbermangus; wõttame Tallinna kubbermango senna jnre, kus wist keskelt läbbi nisamma tihti punnane kuk kattuksele lendab, kui sureks tõuseb siis kahjosumma?  Tõeste ei olle se meie ma ning rahwale  mitte kerge aadrilaskminne. Kui sedda ka aastas kokko mitte ennam ei õlleks, kui paljast 100,000 rubl., siis õlleks se ikka 100,000 rubl., ja sedda õlleks paljo parreni piddada, kui Tullewad sia jure weel põud ehk liig wihm, kewwade hilline ja sttggise warrane külm, seläbbi wiljaikkaldus, lojusteikkaldus, wahhest sekka  tormid .ja rahhesaddo , senna jure weel nekrutide lahtiostminne , kellega mitmed ikka weel isseennast paljaks risuwad: kust leiame siis weel summa otsa, mis meilt aastas wäljalähhäb,  ilma et selle eest kord tubbakat ninnasse saaksime? Keigest sest ühhekorraga räkida, ei olle meil muidogi wõimalik, sepärrast olgo tänna üksi tullekahjudest. „Noh, mis nõu sa annad, kuida wõiksime neid wahhendada?" Mo sõbrad, hea nõu ei prügi igga kord