peage käes olla. Agga ni paljo kui targemad  innimessed nende purrelemissest arro samad,  ütlewad nemmad: Austria olla kiusakas naber, kel ikka omma au ja kasso meles seista,  sellepärrast hoida ka rahmas ennamist Preisi pole, et temma hopis õiglasemat meelt näidata, kui Austria. Wanna tuttaw assi on : midda ennam päid, sedda ennam tahtmesst,  ja nenda on ka luggu Saksamaal, kus ni rohkeste kronitud päid on. Jtaliamaalt. Paawsti eest murre.  Paawst ja temma essikud näwad pahha ilma, mis äkkiste wöib nende peale tulla,  sepärrast on Roma linnas nöuuks wöetud,  keik paawsti pabberid labbiwadata ja nisuggused, kust rahwast wöiksid pahha asjo paawsti wasto leida, warsi ärrapilletada; keik muud kirjad sawad kastide sisse lukku ja pitseri alla pandud, et neid . esmast Triesti ja sealt Wini linna wia; sest Romas ei näita ta ello kord mitte ennam üsna julge ollewad, ehk kül praego weel middagi ei tehta.  Kuida  need kuurdund Jtalia asjad wimaks arguwad,  ei tea kegi ette üttelda. Prantfussemaalt. Wöido-rööm. Prantsusse seitungid on nüüd sest römust täis, et nende söawäed kaugel Asta randas Kohhinhina  ehk Änami rikis üht linna ärrawötnud, mis kallal neil tööd küllalt olnud, agga janud  ommeti kätte. Anami pagganad seisnud mehhe wisi omma linna eest, lasknud ka ühhe  Prantsusse suretükki-padi pöhja, mis jubba  nende kohta suur assi on, agga janud ommeti  linnast ilma, mis, kui Prantsussed ja ja Anamitid teine teise wasto seiswad, mitte immeks ep olle panna. Inglismaalt. Abbiello seädussed. Zggal maal ommad seädussed. Mis ühhes paitus lubbatud, on teises kangeste ärrakeeldud.  Kui meil üks mees 2ja 3 ödde ühheteisö  järrele abbikasaks wöttab, ehk üks. lesk kahhe ja kolme wenna naeseks saab, (ues Teötamentis rägitakse koggoni 7 wennast), siis ei panne sedda kegi immeks, waid mitto kiitwad weel järrele: „omma ödde on ikka parrem waestelaste wöerasemma, kui üsna wörsi wöeras." Inglismaal omma naese ödde  naeseks wötta, ehk mehhe mennale mehhele  minna, on hirmus assi. Se on neil üks wanna endise aea seadus ja sest ei tahha nemmad mitte lahti lasta. Jgga aasta jäggelewad  nemmad sellega omma Parlamentis, agga ep olle siamale weel mudetud sanud, ehk kül jubba suur hulk neid on, kes uut seädust wanna  assemele tõstaks. Praego on neil jälle sesamma  tülli ees. Paljo ütlewad: „Ellame nenda, kui teised ka ellawad, egga meie parremad ei olle, kui teised." Teised jälle kostwad: „se on hirmus assi, egga meie Sodoma rahwas ei olle." Saab kuulda, kuida luggu wimaks jääb. Leskede ja waestelastele anded. Selle peale on Inglased tihti aggaramad, kui muud rahwas. Neile waestele, kes neist 216 söekaewajast mahhajäid,j arwati 17 künni 20,606 naela tarwis ollewad, agga ennäh, jubba on 40,000 naela kous, se on kaks kord ni paljo, kui tahheti, ja koggominne peab ikka  weel eddasi minnema. Znglisma söekaewajatest  ööldakse ülleültse mitto sadda aastas  nenda enneaegse surma sawad, kui ka mitte ni paljo korraga, kui se kord. Sepärrast  on neil nöu üht abbilaekat assutada, kust ka eddespiddi söekaewajate lessed ja waesed  lapsed wöiwad abbi leida, ja se on muidogi  kidowäärt assi. Dahomi innimesse ohwridest olleme  enne ka kuulnud. AaAta eest olli se hirmus  ohwerdaminne, kus mitme tuhhande innimeste  werri piddi jooksma ja nüüd olla Dahomi hirmsal kunningal jälle sesamma kurri nöu. Oh pimme Dahomi, mil töuseb sinno päike, ommeti nendagi paljo, kui tännane lissa-leht  meile Zoruba rahwast könneleb, kes sinno hommiko poolsed naabred on? Nende päwade sees küssiti Znglisma Parlamentis, kas rigiwallitsus mitte üht savikut Dahomimale  ei tahha sata, kes kurja kunningale parremat  nöu annaks ja sedda innetumat asja püaks lämmatada? Üks heine rahwasadik andis  sedda nöu, et kes sähhärduse werrejännulisse  metsalissele, kui Dahomi kunningas on, lähhäb nöu andma, sel olgo suredtükkid ka 68