kuulda, mis head nende karjatusse ja andedega tehtud ja kus ja kuida neist abbi ja usso kinnitust tulnud. Ilma teadmatta, otsego pimmedusse sisse ei tahha jo kegi omma rahha wiskada. Midda tutwam ja selgem kristlik armutusse tö läbbi paistab, sedda parrem, arwame meie. —Ka meile on neist lehtidest kümmekond takki kätte sadetud, mis agga ni kasinalt pea kaugemale ei üllata  km ommale wadata. sßeepallo kõrtsi p õllemissest,j kus 7 innimest tullesurma said, olleme hiljuti kõnnelnud. Parrako lummal, mil lähhäb paljo näddal möda, kus meil tullekahjust ei õlleks kõnnelda!  Ja ommeti on neid weel kümme kord ennam, kui meie teada same. Agga kas siis meie rahwas ikka weel arro ei tahha sada, et õigusse parrast tullekahjo muido ei tohhekski tulla, kui pikse ja teise hone põllemisse läbbi? Hakkab tulli laggund ahjust, praggusest korsnast, ülleliga kütmissest, pirotunglast, pibust, tulletikkudest  ja mis muido weel kõige nende asjade nimme on, mis läbbi ni mitmed omma peawarjust,  warrast, tihti ka ellust ilma jäwad: kas stis sest kül on, kui wanna naestega ühhes laulame: „se olli lummalast õnnetusjeks antud?" Ikka peab lummal taewas kõik südi kandma > mis innimeste rummalusse ja holetusse läbbi sünnib! Mis ütleks mõnni kubberner ehk kunningas, kui meie sedda kõik Lemma seaduste ja wallitsusse süüks aeaksime? Tohho lahho-lürri! Meie pistame ühhel ehk teisel wisil otsego omma käega maead Põllema ja kiunume siis seal jures, et lummal meie rummalussest tarkust ei te! Kelle kuulda nisuggune jut sünnib? Tulli ei lähhä isse kellegi peale, agga sa ei pea tedda mitte HZlge sisse pannema ja siis tahtma, et tulli ei pea tulli ollema. Tulli põlletab, wessi leutab, kui sa kõrwetada egga märjaks sada ei tahha, siis hoia mõtlemist emal; ehk kui mitte, siis ärra aea narri jutto: „olli õnnetusseks antud!" Ütle parrem tõi: „ollin holeto, sealt on kõik tulnud; agga nüüd tahhan hoplsamaks sada!" Se on siis mõistlik kõnne ja sadab kasso. Jubba peale 10 aastat olleme meie, oh kui mitto korda hüüdnud, et tullega peaks parrem ettewadatama, agga ikka sünnib alles asjo nago Reepallus! Ka on mu asjade seas kattukse teggemine alles rnmmal. Seal olleksid ehk innimessed põüewast toast wälja sanud, kui mitte ümber toa Mllew müür ep õlleks ees olnud. Sest kattukse lattid ollid, uago ni mitmel kõrtsil ja tallomaeal» muids witsa wädidega Paride külge kinniseutud, Mis ruttu läbbi põllesid ja põllew kattus ümber toa mahha langes. Kes piddi seal meel wälja sama? Waesed õnnetumad puggesid wõlwitud keldri ja senna on nemmad jänud! Ja on tullehädda kä, kuida on siis kustutamissegä luggu? lummal parrako, jälle willets W. InNimessed jookswad kül kokko, agga seiswad ennamist Wmetand  ja kohmetand, ei sa middagi tehtud. Mis peawad nemMad ka Palja küttega tulle wasto teggenm? Kus on pritsid, ämrid, pöotshagid,  tulle reddelid :c., kus õige eeskujo ja juhhatus  jä nõu? Peab kõik alles tull ema, ei tea millal! —Ka selle palest woiksid jälle mõ nned  ausad ja mõistlikkud mehhed üllesnäidatü, missuggune õige wallawanueM ja wallitsns peab ollewa, kes holega ja tubliste kõige selle eest murretseb, mis kõiki le kassuks on. -- Sepärrast,  mo armsad luggejad, kedda ma õigussega targemaks pean, kui arwate, et zeituug head nõu annab, siis andke sedda iggaüks omma sõnna ja elloga eddasi. Wimaks aitab^ommeti. Lõppetusseks peame weel sedda kurja luggu kulutama, et Reepallo tullekahjo jüres ka rojased wargakäid ep olle kaugel olnud. Kui sürttud keldrist wäljatodud, leidnud Mees stsseastudes nende jurest rähhakotti, mis ta keldri aknast wäljapistnud, kus teine temma sarnane wastowõtnud,  et sallaja ärrajaggada. Muist olla kül wimaks mõisa widud, agga assi peab alles kohtokulamisse  al ollema. —M o ri weddaj Jah, kui meiltemmast middagi kita õlleks, teeksime hea melega; nüüd peame laitma. MM. wallamees nimmetame tedda sekord olli tihti Pmde ja Tallinna wahhel kaupa weddamas ja sepärrast mõllemil pool tuttaw. Kui ta nüüd parrast Paide linnalada lmnakoorMaga Tallinna läks, pällus ta seal tutwa kontorist prahti Laggäst wia ning temmale anti 10 pütta räime peale, mis 80 rubl. maksid. Ausa meeste wahhel põlleks sia jure middagi üttelda. Agga mis teggi Silgo-Mats?  Temma häbbematta loom müüs räimed  tee peal ärra ja hakkas siis omma issa ja naesewenna ehk õemehhega selle rahhs eest pms- 393