sajate wallitsusse polest antud lubba kirjadega sisse ja wälja wöisid käia; keik assi olli nüüd koggoni teine, keik endised pelgo paigad ja salla teed ollid kinni, wahhid ees; endiste Pola politsei kommessaride assemel ollid wenne  pealikkud, keik wärrawa wahhid köwwa kässo al, nenda et ükski sisse ei pease, wöi tehko ta wiis wanna ammet. Neist kinni wöetud  meestest on paljo tunnistanud, et nemmad  separrast taggasi tulnud, et armo tahtwad  palluda ja Keisri Herrale truust wanduda, kas sedda agga kuulda woetakse, on jälle koggoni üks isse assi ja kas se neid wangist  peastab on weel teadmata. Ühtlasse rägitakse  ka, et mässajad jälle rahha korjanud agga põlle ennam kui Iv,Wl) taalrit ülle keige Polama kokko sanud, mis wägga kassin olla ja näidata, et kellegil ennam tahtmist põlle selle tarbeks middagi anda. Põseni ja Galitsia maal põlle ta ka suur assi olnud. Minno arwates õlleks ka wist paljo parrem, kui nad keddagi ei annaks, siis kustuks tulli ja kauks tülli! Kownust. Mässajate üllema Anton Makiewits, Poniewitsa makonnast, on se essimenne olnud,, kes Kowno kubbermangus  mässamist allustanud ja teiste ütlemaks  ennast tõstnud agga nüüd ärranäinud, et assi raiskus ja se pahha tö ennam ei tahha eddasi minna, on ta tahtnud ka nattuke ülle piri wöerale male pöggeneda, sanud agga 5. Detsembril kinni tabbatud ja Kowno linna taggasi widud, kus mehhike puri toppiti. Seal söa-kohto ees sai ta assi h õlega järrele kulatud,  kus keik awwalikkuks sai, mis ta mässamisse  allustussest siit sadik olli teinud. Temma  on se keige essimenne olnud, kes Litawis mässamisse lippo üllestöstnud ja rahwast tagga kihhutanud, mässamist tehha. Peale selle, kui ta üks hea hulk rahwast ennese alla sanud, on ta keik Kowno kubbermango labbi käinud ja wägga paljo pahha teinud, saggedasteWenne  wäega söddinud ja nenda omma kurja teed tännini eddasi käinud, künni loog täis sai. Omma pettisse könnedega, wäggiwaldse sündmusse  ja surma ähwardusse läbbi sundis ta rahwast ennese alla heitma ja on nenda mässamisse  tuld laiale laotanud. Keige nende süde eest mõistis söa-kohhus tedda surma ja nenda sai temmale 16. Detsembril enne lõunat  kello 11 nöör kaela pandud ja Kowno linnas üllespodud. Eks olle nüüd: Mis sa otsid, sedda sa leiad. Wöeralt maalt. Saksamaalt. sSaksa ja Dani tül- Saksama tülli Daanlastega Sleswig- Holsteini parrast ei olle tännini mitte sammugi  weel eddasi sanud, waid jaggelewad agga  ühte wisi. Austria ja Preisi wallitsussed on Pridrik Augustenburgi aujärje pärrimisse asja kalo pea! ärrakalunud ja leidnud, et õigus  Pridriko pärralt on, agga praegusse Dani kunningal suggugi õigust olla, selle hertsogi ma ülle wallitseda, sepärrast on nemmad ka Londoni protokolli alla kirjutajatele kirja läbbi sedda selgeste ärraselletanud, et nende protokolli  kius üks tühhi kius olla, kellest middagi head ei wöi tulla. Mis nüüd teised jälle wasto sawad kirjutama, sedda peame otama; noh, egga ta tullematta jä. Üks sassis assi on wägga sant lahhutada ja tarwitab üht wägga pikka meelt ja sest ei olle saksa Mihklel pudust. Äkkilinne meel tõstab tülli, pikmeel kautab tülli, on jo wanna tuttaw assi. Kilist. sOnnesowimisse  Hertsog  Pridrik ei sa nüüd muud, kui wötko önnesowimisse  kirjast wasto, keigelt poolt langemad  neid kokko, nago lund; et ta weel kül aujärje peal põlle, sellegipärrast sowitakse õnne. Ühhe rahwa eesträkijale on ta wastanud: „Sedda  teadsin minna jubba, et rahwas mind sesugguse  romo ja auustamissega sawad wastowötma,  sepärrast ollen ma ka seie tulnud ja sowin wägga, et otsego selle linna rahwas, nenda ühte seltsi on ühhendanud, keik Sleswig-Holstein  wennalikus armastusses ühte süllaks,  sest rahwa armastus teeb nende würsti ja isseennast wäggewaks." Wimaks rakis ta, et tal se kindel lotus olla, wallitsusse keppi pea ennese kätte sada. 13