Kui siud teotusse n olid ega lastakse, ärra, lasse sinna mitte wasto, waid olle targem ja tea: kerge on teist hawada, agga raske hawa terweks tehha. Arra kanta omwa usko egga totust ärra, siis jääd igga kahjo jnres ikka weel rikkaks küllalt. Tannolik meel on kallis, agga axroassi. Midda ussinam kegi annab, sedda wähhem ta tannab, kui temmale antakse. Nobkeste andjad on wägga arwa tännolikkud innimessed. Elle südda, kes sa isseennstst otsid: sinna ei kingi ial, waid muud atlati, nago Juut, kui sa igga hea teo eest, mis teistele teed, ikka tänno otad. Kirjawastussed. 195) P. L. N--J st, Ei õlle rössi, söbber, et Diese ainus vlllte omma toggodusseS; seal on teisi meel, kui.tül mitte paljo. - 136) J. L. W .s. Olleme piddand nattuke luhhendama,  muido ei tahtnud pauna minna. Teie sowimist.tahhame  taita. 137) M. in Gl. Sowime Teile füddamest head manna aaSta löppetust ja ue hakkatust! Mis Teil kanda, ja kannatada on krcoStige ennast, Teie teate ja, kenHG. sefamma koorm olla peal röhhub. 198 ja 199) l. Teie möllemd kirjad, teine Bmal, teine 1?mal Detsembril sadetud, jõudsid ÄI. Dets. korraga Ka. Kaddund ei olle middagi. Ka. meie.- kirja õlleks sHiU wahbe aeal wist jubba kätte fanud. 299) J. R. Z ......f. Armas söbber, sedda wöite issegi möttelda: ni wLgga kui meid CeStirahwa kohhaostminne römusrab, nisamma wägga kurwastab se meid, kui köhhad wderastele arramuakse ja need, kes wanncmatte mannematest  sadik seal palle hingi sees omma leiba sönud, pearoad hulkuma minnema; agga meie jõud ei kanna jo sedda asja mitte parrandada. 424 Von der Censur ertaubt. (Nx.26!.) Dorpat, d. 21. Decbr. IB6t Kerantwortl. Redacteur Zoh. Zannsen. Druch von H. Laakmslin, Teadaandwissed ja kulutamissed. (Mit UoliZeilicher Bewilligung.) Oks kok, kes naeftmees ei olle ja kenne! head tiittMstuSsed kasas ott, wõib Aakre mõisas Röttgs kihhelkonnas tenistnst leida. (Z) Wörro makonuas on üks- me ike mö isake ys müa, mis kauple misse kohhaks wägga kõlblik on. Lähhemat teadust juhhatab selle lehhe wäijaandja. (2) Parkmei ster Emmerich Willandks on omma maea sure, mis kaupmees Kmrikowk wasto Seasare korts: iähhedal, uut nahh a po d i ehhitanud, kus keiksuggu Ho.lega pargitud nahhad, kuida kingiseppaõ  ja saddulseppad neid tarwitawad, surema ja wah, bema jao kaupa oddama hinna eest müakie. Sealsaamas  wöetakse ka toreid nahko parkida, kes tahhab, ja ostetakse ehk wahhetokse toreid nahko pargitud nahkade wasto. (3) Zärwamra', Turri kihhelkonnas Kollo mõisas, saab üks külla, kus ö tallokohta ja ülleültss 2!6 DeSsätini maad on, ärramütud, olgo ühhes pankus ehk tallokaupa. (Üks Dessätin on 2499 ruutlütta.) ' (3) T a llinuK s, kaupm. Bskleri povis Raekaea nurga al sure turro äereS, on keiksuggu tpSrwid müa, kellega igga muimenne, kes ial enne potte warwinud,  wöib eht ja illusat lõnga wärwida. Prantsusse  Unilini warmid, weddelalt ja pulwriS, nenda  kui: rosa, lilla, rohhelist, kollast, halli, finnist, pr uni ja musta. Ka koshcnilje pasta (salmi) eht punn ase karmis, mis ärrarikkumatta ja hea on, wöib minno podifi sada ja trükkitud prukimisse vppetus antakse ilma hinnata kasa. Kaupmeeste ehk wärwiatele, keS korraga enuam wötwad, saab hind oddawam ollema. (6) TalliKna lähhedal on liggi l 9 9 head !üp« si! ehma reudi peale anda; Selgemat teadust, annab kaupmees Bökler sure turro äreS. (2) Üks puust maea, mis mahhakistud ja ärrawetud peab sama, pakkutakse müa; selgemat teadust annab häbbemeneaja Nehliug Ritteri-ulitsas. Mobert NÄreeubergL milla kcasiMisse ja kedrusse wabrik Tartus, tulletab rahwale ueste meie, et seal igga perrenaene omma willo ruttu krafitud ja kedratud saab ning tö tehhakse hea. Ka tarmitakse seal üht õppind kedrajat ja kangro õppiat, kes kauema aea peale töösse tahtwad jada. (3) Et surem hulk meie luggejatO omma „Postimchhe" lehta mitte kokkoköita ei latzse, siis. pallüme neid, kes köita lassewad, meile Mda teada anda, et registrit teame jäcrele sata. Ja nüüd jõge seks aastaks Jummalaga, kuum Kolm ei kunningapäwal nendega, kes meile wasto  tahtwad tulla, teine teist jälle Lemtame. aastat tännoga löppetada  ja uut rõmoga algada! j V