sanud agga ta jälle kinni petud, sest seal olla paljo rahwast te peal ees olnud. Kui nüüd wersta maad jälle eddasi ollid sõitnud, tulli teine mäggi, mis essimessest surem, se on Karuste  silla jures. Sealt mäest olla ta waggusi alla läinud; agga kui waggo kaks ollid sõitnud,  olla ta korraga jälle kui nool jooksma pannud ja õnnetumaks olnud kegi.silla peal ees, sepärrast pöörnud ta järsko taggasi ja seal olla wanker ümber läinud ja möllemad wankre peal istujad wasto kiwwa wissatud, kuhhu nad kui surnud mahha jänud. Mitto kirrikulist olla kui preester ja lewit möda läinud  ja neid omma werre sisse mahha jätnud, künni üks auus mees olli tulnud, kes nende peale hallastanud ja neid ülleswötnud ning nende eest senni hoolt kandnud, künni mönned nende suggulastest senna tulnud ja neid ärrawinud.  Naene olla kohhe, kui koeo sanud, ärrasurnud.  Tüdrukul on keik hambad suust ärralödud  ja pea sees suur auk, mis läbbi ta metest üsna seggane olla, egga kellestgi arro sada. Tedda olla kohhe tohtre jure widud, agga tohtril ei olla suurt totust, tedda terweks  tehha. Oh annad Eesti wennad! Siin pean kül ütlema: need on jälle teie holetusse ja holimatta  mele läbbi enne aegse surma sanud. Olleksid hobbusel rauad suus ja leid peal olnud  ehk üllepea nenda ette pandud, kuida kohhus, ei tea kas siis õlleks üks sesuggune õnnetus sündinud. Ehk kui lomal sesuggune pahha wiis olli ja siis õnnetus õlleks olnud, põlleks teil tarwis olnud omma peale kaebada, et se teie sü läbbi tulnud. Ärge piddage sedda  kellegi uhkusses, kui hobbusel tuggewad ja tublid riistad peal ja nenda ette pandud, et ei sa karrata. Paljo parrem õlleks, üht sesuggust  hobbust, kellel sesuggune pahha ammet,  enne surnuks lüa, kui ennast surmata laska. Riast. Neid sönnumid, et meie armolisse  Keisre Herra peale Parisis lastud, saime rede 26. Mail, warsi parrast lõunat telegrahwi läbbi kätte ja öhto ees tulli Peterburgist  kindral-kubberneri herrale telegrahwi läbbi st teadus, et st pahha assi seal sündinud,  mis siis trükkitud stddelite läbbi weel selsammal õhtul keige linna rahwale sai teada antud. Jggas kohtas, kuhhu st römuö sönnum üllatas, et Zummal ni immelikkul kombel meie Keisre Herra ello hoidnud, läikis  üks ellaw rõõm rahwa silmist wälja. KuS pissukesstd seltskonnad koos ollid, seal olli römo viskamist ja tänno laulust kuulda. Ellago  Keiser:c. hurra! kollas iggal pool. Teist päwa lõuna aeal olli iggas kirrikus ni hästi linna sees, kui allewites tänno Zummala tenistus  ja öhto strras keik lin rõmo tulledest. Tallinnamaalt. sPahhad asjad.) Üks Tallinna poolt söbber kirjutab: ..Pühhapäwal,  Zl). Aprillil, on surno matjad enne jummalatenistust Merjama surno aedas hauda walmis kaewanud ja siis kirrikusse läinud. Kui nad peale jummalatenistust, ollid surnud  hauda pannemad läinud, on nad üht weikest karbikest ühhe ue sündinud lapsukessega hauast leidnud, mis selle wahhe aeal senna pantud, kui nad kirrikus olnud. Lapsoke, mis kastikessega senna pandud, on wist jubba ammugi surnud olnud, sest se kehhake olnud jubba maddanemas. Assi on praego kohto kulamisse al; küllap same nähha, kas peaks wälja tullema, kelle omma ta on. Sowida õlleks se kül, et sesuggune assi ilmsiks saaks ja ta ilmale kandja kohto karristusse alla langeks, et teised sest öppetust saaksid." Teine assi mis söbber kirjutab on: ..Surel redel enne lõunat söutsid kaks meest Kullama jöe peal ja tahtsid ütte jõe minna omma mördasi  watama, et agga tuul kangeste puhhus ja wesst karredaste jooksis, wiis wessi lootsikut,  kus möllemad selle kalli päwa teotajad mehhed püsti sees seisid, wasto jeäd. Tagguminne  mees, Jurri Leppert, aastat manna,  kukkus ülle lootsiko parda jõkke ja wolas wessi wiis tedda kohhe jeä alla ning sest lootsiku  warumissest kukkus ka teine jõkke, olli agga õnneks j east kinni hakkata sanud ning nenda õnnetumast wee surmast peäsenud. Kuida  kuulnud olleme, on Jurri Leppert pari ku eest ennesele assemikko wäe tenistusse ostnud 186