da rahwale kulutada. Wõib olla, ehk antakse Ria teadaandmissega ühhes. Niast. (Balti põllosagi:c. hakkas eile näddala eest peale. Kindral-kubberneri  herra, grahw Shuwalow olnud isse sedda allustamas. „Issand Keisrit kaitse sa," selle lauloga on näitminne ja wataminne alganud, just lõuna aeal kello 12. Et senna paljo rähni  ast kokko olli langenud, sedda ussuksime ka ilma  kirjata. lubba essimessel päwal olla ülle 3000 innimest (teisel päwal koggoni 12,000) sedda immet  watamas käinud. Keik se assi ööldakse isseennesest  wägga kenna ja õppetlik ollewad, ja sedda enuam  õlleks nüüd sowida, et ka Eestimehhi rohkes  te seal jures olleksid ning nemmad seal lahkeid innimessi  leiaksid, kes neile keik selgeste ärraselletaks, kus nad mõnnest asjast isse arro ei sa. Mn ütlen, sedda õlleks wägga sowida; sest surem hulga Eestirahwa mõtted sähhärdust wäljanäitmisse kasso  ja tullo ärratunda, on alles wägga kitsad ja lühhikesed. Neil on ilma õppetusseta hirmus pissukesed pead, kuhho paljo sisse ei mahho. Nende mailm ei olle surem, kui silmaga ümber pea ullatawad watama. Sedda olleme siin Tartus  hobbuste weddamisse ja wõidosõitmisse jures püsti jallal jälle kuulnud ja näinud. Innimessi olli paljo kous ja iggaüks püdis pealt wadates omma mõtteid teistega ümberwahhetada. Seal olli siis tihti üsna kürw ja nukker kuulda, kuida  inõnnel, pealt nühha kaunis mõistlikko Eestimehhel  ni rummala lapse mõtted peas ja sõnnad suus ollid. Paljo padrasid sest, mis keik msuggused awwalikkud näitmissed Peaksid tahhendama ja kassosaatma, mis wannal aeal mitte ep olla nähtud, ja innimessed olla ka leiba sönud. No muidogi sönud, sönud, ülle sö misse ei üllata lamba mõtted ka mitte! Kui nenda eddasi ja taggasi padrades tossist otsust  ei leidnud, tulli monni rummal-tark Saks- Eestlane kõrwalt jure, nago kalkun kannade sekka, ja ütles: „Tühhi, tuhhi, keik tühhi! Õlleks ma tallopoeg ollewad, ial ei tooks ma omma hoost sia tappa?c. :c." Sellesarnast Kilplaste tarkust olli iggal pool kuulda, kus mõnned ninnatpiddi kous seisid. Et sihhukeste suresumeestel  ennestel habbusid näidata tua ei olnud, on muidogi teada. Sepärrast õlleks wägga so- wida, et paljo mõistlikko EesLimehhi Riga olleksid  läinud, isse omma silmaga näggema ja siis koddo teistele w viksid könneleda. Aeg õlleks ammo juüba kä, et se paggana kummi- ja lõsnatarkus  meie rahwa pealt hakkaks ärrakadduma. Õnneks ei tunne Belgia ja Inglisma tallopoead meie rahwast, muido naeraksid ennast lõhki. Agga  meil on se kindel lotus, et lummala abbiga aeg aealt keik parremaks lähhäb ja onge jubba paljo läinud; sest meil on ka hea hulk auwüärt Eestimehhi, kes mitte ennam süttekotti peas ei kanna. TaMnnast> sAuwäärt worimees. j Waat, nenda! Nenda peaksid keik Eestimehhed teggema! Teise omma peaks neil allati putumatta  pühha assi ning lnkko ja tabba mitte tarwis  ollema. Agga ni kaugel ei olle meie meel. Sedda suremat romo teeb, kui siin ehk seal jälle ausa meeste asjust woime könneleda. Se olli 8. lunil, kui Tallinna worimees wõera rahhaknkro  maast leidis, kus 135 rubl. sees ollid. Monni kelm õlleks sedda taskopistes mõttelnud: „Egga ma põlle warrastanud, sedda on mulle lummal silma ette juhhatanud, sest on mulle parras; egga ta mo taskus ei karjo!" Jah, kuida ööldud, nenda õlleks mõnni kelm mõttelnud  ja teinud, agga aus worimees ei teinud mitte nenda, waid wiis rahha warsi kubberneri herra kantseleisse, et kautaja jälle omma kätte saaks. Sealt anti assi teada ja teisel päwal tulli se, kes rahha kautanud, sedda kätte pärrima. Seadusse järrele on kolmas jaggo leitud rahhast leidja parralt ja sedda sai worimees ka, ning wõis nüüd omma 41 rubl. 66 2/3 kopp. ilma hirmota tasko pista, kui tahtis. Kuramaalt. Mõisade mnmissest.j Meie Balti kubbermangudes, Eesti-, Kura ja Lihmlandimaal, minna ei tea mikspärrast, peti siamale sest mannast mõetud prügist nago tangidega  kinni, et kegi ei tohtinud mõisa pärrispiddajaks  sada, kui ta mitte pärrismõisniko werreossaline  mees ei olnud. Se pruuk on Manna, ehk kül peale 1l)00 aastat parrast Kr. temmast siin kegi meel ei teadnud. Uemal aeal on selle palest,  isseärranis Lihwlandi ma-Päwa peal paljo waidlemist olnud. Mu seisusse innimessed Püüd- 218