Inglismaalt. Prints Alberti mattussed  ja Amerika södda ollid ning on weel praego igga Inglase suus se ainus könne. - Prints Albert, nende praeguse rvallitseja proua abbikasa, kedda nad mahhamatsid, maksis nende  metest paljo ning nemmad leinawad tedda wägga tagga ja nimmetawad temma surma sureks  önnetusseks, mis pähhiks nende rigi peale langenud. Ta olnud nisamma tark kui õiglane  mees, kennel Inglaste headus allati meles  seisnud. Ehk kül sündinud Sakslane, olla ta selle päwaga (10. Webr. 1840) mil nende kunninga proua abbikasaks laulatud sai, läbbi ja läbbi Inglaseks sanud. Ta ep olle mitte üksi Wiktoria armastaja abbikasa, waid ka temma keige truim tuggi ja nõuandja olnud, kelle asset eddespiddi kegi ärra ei täida. Keiges  asjus on kunninga proua/ kui naeste-- rahwas, temmast kantud ja juhhatud sanud ja allati nenda, et igga Inglane sellega wöinud rahhul olla. Temma olla Inglaste.wead, nago tark issa laste ärra tunnud ja parrandada  püüdnud. Temma läbbi olla Znglismä  pöllotö ja wabrikud ennam õitsema sanud,  kui enne, ja tuhhat muud head olla ta nende rigile teinud, mis ei jöuda keik üllesse luggeda : ftpärrast leinada nemmad tedda ka, nago lapsed lihhast issa tagga, ehk ta kül mitte kunningas ep olnud. Temrna matminne,  sedda olla ta isse tahtnud, on waiksel  wisil petud sanud. Agga keik London olnud  leinandes ja podi uksed kinni. Lesk kunninga  proua ei suutnud sedda halledust ärrakanda,  sepärrast jättis matmisse tallitust wannema  pöia holeks ja läks Osborni lossi, kus waggusi omma silmawet wöis 'joosta lasta. Nüüd hakkawad Inglaste silmad ka ennam nende aujärjepärria peale watama, et temma issa assemel emma Loeks õlleks. Znglisma aujärjepärria ehk kunninga essimenne poeg, nimmega Albreht Eduard, prints Wälis, kes pärrast emma assemel kroni kannab, on 9. Nowembril sündinud ja nüüd 29 aastat wanna. Mis nüüd kurbdussest Inglastel aega üllejääb,  seal peawad holega Amerika söa peale mötlema, mis Lkta lähhemale näitab tullewad. lubba on Amerikamehhed üht teist Inglisma  laewa jälle omma loaga kinni piddanud ja läbbiotstnud, mis Inglasi hirmus pahhandab, ja Amerikas tehhakse, kui ei holita sest middagi. Portugali kunninga maiasse on surm korteri läinud. Seal surreb üks prints teise järrele ja nüüd on sellepärrast rahwa seas ka nattuke jaggelemist tulnud. Rahwas, kes üht kunningast tagga leinab, kardab teist jälle kautawad, sepärrast tullid hulgani kokko ja pallusid, et kunningas, kelle jallad weel põlle sojaks sanud, kunninglikkust lossist wäljalähhäks  male ellama, muido surra temma ning ,ta suggu seal lossis; se ei olla mitte öige assi! seal olla wist kuhhogi kihwti pandud  :c. Se ep olle kül mitte tössi, agga mis tehha, kui säh.härdune mötte kord rahwa süddames on? Kunningas andis järrele ja läks teise korteri ellama; rahwas ei jänud muido rahhule. Pärrast sedda piddi keik kunninglik  loss läbbi otsitud ja surnud kunningas  hauast wäljawöetud sama, et tohtrid järrele  wataks, kas ehk mönni temmale kihwti ep olle sisse annud? Mis nad on leidnud, ei tea ma weel mitte; agga on lota, et nad middagi ei leidnud. Tnrgjmaalt. Türgi wanker ei olle ueks aastaks ka suurt asja märitud, waid käggiseb  ja karjub, ei tahha eddasi minna. Se ainus mare õlleks rahha, agga kust sedda wötta? Sultani ministrid ei tea issegi ennam,  kust hakkata, kuhho löppetada? Sultanile  ei tohhi sedda kegi hea wisiga üttelda, et temma rikis, kus allati ön peab öitsema, ni willets luggu on, muido saab ütleja hölpsaste köiekese kaela. Uks minister, nimmega Mehemed  Pasha, on enne Zöulo ommeti süddame rindo wötnud ja omma Sultanile paar sönna  töt räkinud, se on: „et Türgi riik wägga  willetsa korra peal seisab rahha otsas, jöud otsas, nöu otsas; siin ja seal massamissed,  söawäggi ilma palgata ja sepärrast ei ' hakka nende pigid egga möegad peale. Hädda  on Konstantinopolis ni suur, et igga silmapilk  mässamist karta on." Nenda olla * 15