Inglismaalt. Üks sealane seitung watab  kord weel taggasi Mehhiko rigi peale ja könneleb: ..Ühhe troni sees peab üks immelik  wäggi ollema, kui üks mees temma parrast  ni paljo laemdust.ja allandust jõuab ärra kanda. Olgo kül, et Maksimiliani nödrusse ülle mõnda kaebatakse ja rägitakse, mis ta sedda kroni wastowöttes õlleks üllesnäidanud; on ta ommetigi sedda auga kandnud. Peale nende ärraluggematta kibbeduste ja wöitlemiste,  mis temmal omma rigi asjo õiendades  olli, et keik omma korra ja seadusse järrele  tallitud saaks, läks ta, ka Prantslastest mahha jäetud, nendega, kes temmale weel truiks ollid jänud, söddima ja wöitles wapraste,  omma suurt ammetid kindluste hoides. Wöidosamissega olli luggu teine ja keik läks wasto oksa ja kust se tulli? keik sest, et Amerika  luaretsi pole hoidis ja temmale abbi murretses, tedda ka teiste üllemaks nimmetas ja keik mis söddimisse jures tarwitasid, kätte murretses. Se keisre riik on lõppenud ja wöidokroniga ehhitud wastane troni läwwe ees rigi asjo seädimas ja õiendamas, wist saab se ma aeg aealt ühhendud rikide külge langema." (Need on nüüd sönnumed, mis Londoni seitung teab könneleda ja mis meile selgeste tunnistust annab, et ahnus ialgi omma  kotti ei jõua täis sada.) Ellajate katk hakkata se aasta jälle kaunis warrakult peale, mis sealatse rahwale suurt murret tehha. Jssiennesest mõista, ei woi se ka teist wisi olla, sest ellaja karri on pöllomehhe  kaptal, astub katk nende sekka ja risub sealt mõnda mahha, siis on ta warra ni paljo kahhanenud. Lord Walsingham olla rigi wallitsusse käest sedda köwwaste nõudnud, et keik ellajad, mis wöerastest madest laewadega senna tuakse, kohhe tappetud saaksid. Se olla ka teiste üllema rahwa mele parrast olnud.  Inglisse ja Spania wahhelinne wanna jaggeleminne  põlle weel taieste lõppenud ja uus astub jälle jubba assemele. Essimenne nurrin  tõusis ühhe laewa läbbi ja nüüd on sesamma  assi jälle käes. Inglane, kui merre lind, ei salli sedda, et kegi temma tiwade kal- lale tikkub ja neid lühhendada püab. Spania mehhed juhtunud merre peal ühhe Inglisse aurolaewagg, mis jubba kakskümmend aastad Inglisse ja Spania wahhet sõidab ja ennamiste  ka seal merres wahhi laewaks olli, sepärrast  ka wägga tuttaw, kokko sama, ja olla temma peale nago mönne luige peale lasknud katsunud kas oskawad suretükkiga pihta laska. Ennäh immet, kui nad ka laewale sedda wähhematki wigga põlle teinud, ommetige  olla se laskminne Inglasse harjaksed püsti tõmmanud; jälle uus assi, mis õiendada tahhab. Kirjawastussed. P. T. A. -- Et teie sönnumed mitte ennam hiljemaks ei jääksid, olleme neid kohhe omma tasku mahhutanud. H. Kw. A. Olleme teinud , mis ial woimalik olli. Parreminne ei woinud meie sedda tallitada. 189 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 6. Juni 1867. Teadaandmissed. Korrajärrelinne auro-laewade  sõit Perno ja Rin wahhel nende rauast auro - laewadega: „Perno -Niga", kaptein C. W. Zöllner, sõidab igga teisipääw hommiko kello 7 Peenust  Riga ja tulleb igga rede hommiko kello 8 Riast Perno, ja „FeMn", kaptein Ä. C. Lemmerhirt, sõidab igga rede hommiko kello 7 Peruust Riaa ja tulleb iaaa teisipääw hommiko kello 8 Riast Perno. Neile, kes nende laewadega prahti sadawad anname teada, et sedda keige hiljemast öhto enne sedda, kui laew hommiko ärra lähhäb, meie kuntoris peawad teada andma ja sedda ka kohhe laewa peale murretsema;  ärraminnemisse  hommikul ei woeta middagit ennam  wasto. R Barlehn Sf Co. 4