umg asade peale weti, mis kolme, neljakordse heina annab. Ja missuggused lojnksed! Wäggise  piddin ma seal omma koddomailse uide ja lehmakiitsakate peale mõtlema. Meel läks üsna kurwaks. Need ollid jo ka tallorahwa  ellajad. Agga sedda teeb, kui innimesse waim rummalussest ja ihho orjussest lahti peaseb. Annab lummal õnne, siis sawad ka meil pärrismade  peal mõistus ja warrandus mVllemad kossuma.  Kuida mulle mannad innimessed Saksamaal  kvnnelesid, on luggu seal endisel aeal ka millets küllalt olnud, agga tänno lummalale, se on aega möda parremaks sanud ja saab muial Baierimaal olnud mitmes kohhas künni 1848 meel raske ello küllalt. Uhhe asja polest on Baltima tallorahwal siiski meel parrem kui Saksamaal. Siin on ammeti meel rumi ligutada,  agga seal lööb Lihwlandi mees üsna kohkuma,  kui anrowankre aknast 4—6 külla ehk linna korraga silma paistwad, mis ui sured, kui meie Wolmri, Perno, Willandi linnad, ja peab küssima: kust saab keik se rahwas omma tarwilist  leiba wõtma? Ühhe mäe otsast näggin ma 2 linna ja 6 linnasurust külla ühhe korraga. Astud sa agga kellegi tuppa ja küssid leiba, siis ei olle neil muud leiba anda, kui puhhast pü lileiba,  mis peus kerkib. Agga se on lõssi, tööd peawad nemmad teggema tubliste ja raskeste. Kui tihti ollen ma seal rahwast heina ehk leikusse  töös näinud, kes, kui wihm peale ähwardas  tullema, sure pastakatega Heino ehk wilja saggedaSte kõrgesse pöningude peale kandsid, et pead telkusid otsas, ennamist naesed ja tüdrukud; mehhed on tihti mu tenistusses. Rõmus olli, et kusgil joobnud egga tüllis innimessi ei nähtud.  Mitme põllomehhe Maljad ollid miljapndega  kaetud ja nende wahhel käswis willi, mis siis kahhekordse kasso annab. Kus winamarjo kaswatakse, seal on innimestel ka tööd küllalt. Kui meil mõnned reinwina klasi ümber istuwad, siis ei tea nemmad mitte , mis waewa se neile, on maksnud, kes minamäe tööd tewad. Se on raske, agga mul Põlle sest pikkalt rumi konnelda,  egga meie maal ka kegi winamäe tööd ei sa teggema. Igga ma ütlen, Postiwend, sa peaksid omma silmaga nende maeaello ja põllotööd  nüggema, siis sa teaksid üttelda: Wndq Lehhakse Saksamaal." ' - Paidest. sKüünla ladast.j Sealt kirjutakse  meile nenda: „Paide hobbuse-laat olli endisel aeal kulus ning todi sm paljo hobbusid kokko ning tulli ka paljo ostjaid. Se kord osteti  ennamist töhobbusid ja makseti, kuida hobbune  olli, hea loma eest 50—-76 rubl. Muid kaupmehhi kuuldi kaebawpd, et kaupa kül, agga wähhe ostjaid olla. Se kord warrastadi siin üks ainus hobbune ärra, agga se kaddus ka nago tinna tuhka. Selle eest olli hobbuse riista wargus  õiete modis. Wimaks sai politsei näppomecstele  ommeti kannule ja sebbis /mõnned kinni.  Esmalt olli neid paar meest Simona kihhelkonnast.  Teine peasis kül lippama, todi agga Änniknlla kõrtsist jälle taggasi. Meil olli hea Mti täis warrastud äsjo kasas ja nende seas ka paljo waljaid, seddelkaid ja muid hodbuse riisto.  Künni 8. Webr. anti neile wangihenes aega  omma tövd järrele mottelda, siis tõmbati kohto ees mannad püksid nattuke mahha ja üsna  ued punnase ribulissed nende alla, kelld wärw ui pea wälja ei lähhä, ja sadeti siis koeo. Noh, igga tö eest peab innimenne ikka middagi  sama." Mõni sõna meie laulikutest. Meie päiwil kasmab laulu seppk> kui seni maa pinnast. Se ei olle laidu wäärt, aga laidu wäärt on, st surem hulk wäga kehwa tööd walmistab. Wõetakft, pea ommalt maalt, pea wööralt wäljalt, tük käsile, ilma katsumata, kas ta kölwolme, antakse mönni pauk pihca ja lanlutõö malmis. Wiilimist ei tunnetagi ja haamrejäljed on näppuga katsuda. Sellepärrast  peame laulu meistrid paüuma, suurema hoolega  töö nõusid wäljaotsida, peenemaid tööriistu muretseda  ja enne turule miimist tööd hästi wiilida. Et häid ja ilusaid laulusid nii wähe wäljatuleb, sedda  suurem oli meie rööm, kui Zöulu nädalal Laakmanni  juurest raamatukese saime, Lääne lauliko laulud, mis köigipidi kiita wöime. Mõnesugusest eio juhtumisest  laulab laulik, aga ikka wägä sündsaste ja armsaste. Keel ja meel on puhtad ja salmid korralist!  seatud. Kes kosutawat ja puhast meele jahutust  nõuab ja ehteid oma maimule korjab, see ärgu jätku raamatukest ostmata ja lugemata. Iseäranis laulo - armastajale noorele rahwale ütleme, et siin laulusid leidwad, mis wäärt pähä õppida. Tundmata  wäljaandjat täname südamelikult kauni ande eest ja soowiws, et ta laulu söbru weel mitmele korrale niisuguste annetega röömustäks. Sõnade kirjutamise oleme mõnes paigus raamatukeses wigalise leidnud) 60