ga kassin ning sellepärrast tundmisse iggatseminne  nürri on, muist jälle piddawad temma jallawaewa kalliks ning sedda ka sellepärrast, et omma kassina mõistusse walgussel innimessel  muud ei arwa tarwis ollewad, kui mis ta köhho sisse ja köhho ümber panneb, ehk kül paljo tühjema asjade peale hopis ennam  kullutawad. Nüüd jääb meil üksi se weike Eestirahwa hulk ülle, keS jubba arro on sanud, et „möistus ja keik meled" ennam wäärt on kui „söminne, jominue, rided ja kingad", ja need on siis ka „Poötimehhe" sõbrad ja luggejad, kes sellega ennam rahhul ei olle, et nende teadminne omma öue wärrawast  sadik üllatab; nad tahtwad ennam teada. Teid, armad wennad, olgo teil mis ammet ial on, tahtsin ma süddamest palluda: on teil üks assi ennestel süddamesse läinud, siis püüdke sedda ettetuggemisse ja ärraselletamisse  läbbi ka teiste wendadele tutwaks kehha.  Nenda teeb mo armas söbber Järwa Mihkel, kellega ma tihti könnelen. Tehke nüüd sedda samma ka Siberia sönnumetega, Jummal saab sedda missist õnnistama. Meie wäikse möistussega wendade seas on tõeste paljo neid, kes ka hea melega head teeksid, kui neid kegi selle peale juhhataks. No juhhatagem  meie neid ka omma ärrasadetud Siberis  suggulaste peale mõtlema. Seal on meie abbi wagga tarwis. Seisko meil Bulanka külla meles. Sönnumed wöeralt maalt. Austriamaalt. Külla käi?. Austriamale  peab tännawo sui suur küllalinne tullema. Inglis kunninga proual Wiktoriak, kes nüüd leina rided kannab, on Austriamaal üks omma rahhaga ostetud suur loss, nimmega Krainburg, ja sedda peab ta melelahhutusseks tännawo sui watama minnema, agga mitte Wini linna putuma.  Küllad lähhäb siis ka Berlini kaudo ümber, kus ta tüttar ellab ja Koburgist läbbi,  kus önsa abbikasa wend yoallitseb, kes seks aiaks wist omma Egiptusse reisist taggasi on jõudnud. Ma ei mälleta, kas ma Saksen- Koburgi hertsogi ja temma proua reisist tagga Egiptuösemaad ollen räkinud, agga ta käis seal hommiko poolt Ahwrikamaad watamas ja on sealt taggasi tullemas, ja sesamma hertsog Ernst on önsa prints Alberti wend. Jtaliamaalt. Piis toppiv. PaawSti Meel ööldakse sekord kaunis lahke ollewad, sest nüüd on keik need wöerad piiskoppid temma ümber, kedda ta ammo otas. - Neid peab seal hulk täl kous ollema; Wennemaalt ka kolm piiskoppi. Kes nüüd surist katolikko usso meestest Napoleoni ja Wiktor Emanueli tallitussega  mitte rahhul ei olle, need koggowad seal „pühha issa" ümber kokko, temmale ning Prants 11. au andma. Paawst peab nüüd omma piiskoppidega nöu, kuida katolikko ussoasjad  eddespiddi peawad jäma, teise sönnaga: kuida temma isse ja Prants 11. omma endist wallltsust jälle peaksid katte sama, mis agga tassin tahhab olla. Omma 70. sündimissepäwa  on Pius IX. 1. Mail pühhitsenud. Paawstil on siis hea issakese päwad jubba ärraellatud  ja se ello igga, kellest kirri rägib, selja tagga; minna ei möista siis mitte, mis ta sest ilmalikkust wallitsussest ni tullise murrega püab kinnipiddada, kui ommeti pea teine mannaks  jälle assemele astub jätko selle holeks.  Agga teäda muidogi, se assi on mitto sadda aastat nenda olnud, kuida nüüd temmagi  tahhab ohjad käest ärra anda. Küllad same nähhä, mis sest kiusust wimaks wälja tulleb. Mässajate palk. Löuna pool Jtaliamaal,  kus rööwlid PrantS N. nimmel ni paljo pahha teggid, on nemmad hiljuti hirmust palka sanud. Parrast sedda kui üks Sardinia kindral  Regis kolm seltsi ühhe teise järrele olli ümberpiranud ja kinniwötnud, kus jures ka mitto Sardinia söameest surma said. Mässajate  peameeste luggu olli halle kül. Nemmad  said warsi ilma aiawiitmatta mahhalastud.  Nenda paljo anti meel aega, et omma wimist patto tunnistust ühhe preestri ees wöisid  tehha, Zsfa meie palluda ja siis  kulid  rinnust läbbi! Siiski ütlewad mönned, et nemmad omma kurja teggude eest ni hõlbust  surma mitte wäärt ep olle olnud; sest 172