middagi woinud ennam tehha. Siin woib kül igga mees naese ehmatust arwata, kui mees omma õnnetust kaebanud. Näddala päwad olli ta sures wallus omma wodis maas, siis kustus ärra ja läks omma iggawest und maggama;  jättis naese kolme poeaga nutma, kellest  keige wannem kue aastane, teine nelja aastane ja kolmas alles üks ku wanna. Meie woime kül arwata, kui suur selle waese naese kurwastus on, ni nõdra ja wäetima lapsokes- tega järrele jada. Meie kaddunud ja ni halleda ja õnnetuma surma läbbi ärraläinud wend on omma wimased  ellopäwad tõeste omma Jummalaga löppetanud; ta lasknud wimasel pühhapäwal, mis ta weel siin ma peal ellas, kivrikus ennese  eest palluda ning parrast lõunat iggatsenud  ta Jummala armo sada ja lasknud seks öppetajat ennese jure palluda, agga õnnetumaks  ei olnud öppetaja koddo, waid olli warsi peale Jummala tenistust Sindi wabrikusse sõitnud Jummala tenistust piddama, kus ta ka parrast weel aega olli wiitnud, sest et koddo  ei teadnud haddalist asja ollewad. Kello 12 tulli koeo, läks ka kohhe haige jure, agga olli hiljaks janud, haige olli jubba keleto, ei sanud rägitud, agga ta silmist jooksnud wessi möda palgid mahha. Arwata pole tunni parrast  on ta pallunud agga wägga kange kelega laulge: Mo ello Kristus issi Mo kasso surrema zc. Häddast ollid paar salmi sest laulust lauldud, uinus ta iggaweste maggama!  Jummal trsöstigo ta leske ja olgo ta lapsokestele armolinne!" sWarg usse Üks söbber kirjutab meile jälle ühhe Eestlasse pahhast toost, mis mo meelt wägga kurwastab. Ta kirjutab: Kule Postimees, mis jutto ma sulle tänna ühhest T. walla norest perremehhest  parreni  pobbelikust tahhan könneleda. Se olli na Küünla ku hakkatusses toi T. karjamõisa  kubjas teo-meestega metsast Heino, agga  põlle keik kuhja korraga jõudnud ärra tua, pari koorma wäärt jänud lawwa peale ja sedda  teadis noor perremees; warsi panni ta hobbused ette ja läks ilma kubja kässuta heinde järrele, teinud heinad peale ja hakkanud mõisa pole minnema; agga ennäh immet! puhha metsa  te, eksinud te pealt ärra ja tulnud wimakö omma öuewälja. Nüüd näinud kül, et eksinud  olnud, agga arwanud, se on ommetige üks keik, kelle lauda peale heinad aetakse, kas mõisa woi minno lauda peale ja minno ellajad  mõistawad nisamma haljaid Heino süa, kui mõisal, aeanud heinad lauda peale ja pannud  omma Heino nattuke marjuks peale. Assi hästi! Egga heinad sest kissendama hakka, et wöera lauda peal on. Pari päwa pärrast läks kubjas mõisa Heino ärra toma, agga leidis  jubba illuste korristud ollewad. Kubjas teggi sured silmad ja hakkas watama, kuhhu pole hea mees heindega läinud. Kui nattuke maad eddasi lähhäb jubba pöesas näitab kaugelt  peo täis haljaid Heino ja ütleb: siit ta läks möda. Nüüd olli kubjas jälge peal ja läks künni senna õue wärrawasse, sealt leidis seddasamma tunnistust; sõitis marsi lähhema kohtomehhe jure ja läksid kahhekessi otsima. Heinad leiti sealt, sepärrast nimmetadi tojale päwa, mil mõisa piddi tullema waewa palka pärrima. Walla kohto ees püdis ennast kül wabbandada, agga mis se aitas, assi olli selge, sepärrast mõistis kohhus hein de eest, mis 35 puda arwati ollewad-8 rubla 75 kopp. ja selle waewa eest et issi neid sealt olli tonud 25 rapso pükste alla. Otse selsammal  korral olnud ka üks teine mees seal, kedda ka mõisa kuhja alt kätte sadud, se sanud  20 rapso sellepärrast wist kassinam, et ta waew wähhem olnud, käinud ühhe hobbusega,  egga sanud Heino ka weel ärrawia." Ütlen mollemille: parras! kes teggi? isse teggi! Riast. sTallomade Peale selle, mis ommas 7. numris tallomade ostmissest  olleme könnelenud, on Willandi makondas jälle müdud sanud: Paisto kihhelkonnas 467 talert 10 krossi 82,230 rubla eest ja 341 talert 54 krossi kelle hind põlle üllesantud ning Helme kihhelkonnas 718 talert 47 krossi kus ka põlle teada antud, kui sure hinna eest. Ühtekokko 1527 talert 21 krossi. Sellega kokko  mis enne müdud, on Lihwlandimaal ülle-; 71