Wöeralt maalt. Preisimaalt. Berlinis olli neil päiwil wägga suur ehhitaminne ja walmistaminne Preisi sõawäggede koeotullemisse wasto. Keik maead ja ulitsid, Lurrud ja platsid sawad jälle nenda ehhitud kui aastal 1814, se on 52 aasta eest, kui Preisi wäggi Parisist taggasi tulli, kus nemmad  Wenne ja Inglase abbiga manna Napoleoni  troni pealt ollid mahhalükkanud ja temma juttad katgi kiskunud. Sel aeal ellas alles praeguse kunninga issa Pridik Wilhem 111, temma järrele tulli 1840 Pridik Wilhelm IV. ja selle järrele 1861 Wilhelm 1., kes nüüd tännawo Preisi riki ui ruttu ja ui sureks kas-- watas, kui enne weel ial ep olnud. Brandenburgi-wärrawast  künni kunninglikko lossi jure peab suur ulits keige uhkemaks ehhitud sama. Sõawae sissetulleminne peab 8. Sept., se on Home pääw ollema. Ni suurt ja ruttulist wõito, kui Preisi wäggi tännawo sanud, ei olle weel enne olnud. Seal woime kül arwata, kui rõmus  nende südda on ja kui paljo rahwast neile Berlinis wasto tullewad! Se saab wõidopühha ollema, kelle sarnast nemmad seal enne ei olle pühhitsenud. Essimenne assi on, kui wäggi linna jõudnud, ühhe sure platsi peal lummala tenistust piddada, nago 1814 ka Lehti, ja se on õige; sest lummalale peab keigepealt au antama, kes ni suurt wõito neile annud. - Preisi riik, - mis siamale 5104 ruutpennik. suur olli ja ! 19,500,000 innimest kandis, saab nüüd eddesj  Piddi 6400 ruutpennik. suur ollema ja liggi j 24,000,000 innimest kandma; senna jure tula  lewad weel need wahhemad hertsogirigid, mis z Preisi üllema wallitsusse alla langemad ja kokko 1100 ruutpennik. sured on 5,500,000 inni- messega. Igga sõa aeal on siis Preisil 7500 ruutpennik. maad ja liggi 30 miljoni innimessi z Maenlase eest kaitseda. Sedda möda saab siis jka temma sõawäggi suur ollema. Söamehhi, I mis ta neist madest praego jure saab, kelle nimsmed  arrakustuwad (nago Hannower, Nassau, j Kur-Hessen, Prankwurt ja Shleswig-Holstein) ! olle kül mitte paljo, agga ommeti ka 80,000 j künni 90,000 meest, kes jubba malmis õppetud jja iggal ajal wõiwad wälja astuda. Et Bisjmargi  nimmi seal jures nimmetud saab, senni «kui Preisima seisab, on muidogi teada. Hannoweri kunningal, sedda põlle immeks- Panna, on ka ommad sobrad, kes temma pole hoidwad, ehk se kül ennam middagi ei aita. Hiljuti tõttasid mõnned neist kui sadikud Berlini ja tahtsid katsuda, kas palwe middagi ei piddand  awwitama. Neid lasti kül kunninga ette ning nemmad pallusid ni halledaste kui keel andis, et Preisi kunningas omma süddant lasseks pehmeks  minna ja wõttaks nende kunningale andeks anda, tedda aujärje peale ja temma kunningriki seisma jätta. Kunningas Wilhelm wõttis neid kül lahkeste wasto, kulas nende pallumist waggusi  pealt, kitis ka nende truust omma endise kunninga wasto, agga palwetäitmist, wõtta näppust! Asjad piddada minnema, kuida lähwad,  temma ei wõida neid mitte ennam teiseti pöörda. Hannowri aujärg on ümberlangenud ja sedda ei tõsta ennam kegi üllesse. Saksimaalt. Wanna pea on wissa murda,  nenda ka Saksi kunningal. Ta südda ei anna keik järrele anda, mis Preislane temma käest nõuab, sepärrast tahhab parrem aujärje pealt mahhaastuda ja sedda poeale jätta, prints Albertile,  kellel ehk hõlpsam on järrele anda ning uut aega ja asjo allustada. Säh, enne sai minister Beüst lahti, kes ni kaua Preisi wasto pannud, nüüd on kunninga ennesel needsammad päwad käes! Beüsti agga ei nutta kegi muud tagga, kui temma omma sarnatsed sõbrad. Senni kui temma wallitses, teggi ta ikka nenda, kui õlleks riik ministri pärrast ja mitte minister rigi pärrast. Temma melelissed sõbrad teggid temma naal seddasamma ja sealt on Saksima kaela langenud  , mis tal nüüd kanda on. Nahwas ei olnud mitte sõast süüdlane, agga peab nüüd sõakullo kandma, kus sure Beüst ommast taskust koppikut ei anna. Mitto kerget asja on mitmele ni rasket mõista. Kui kegi sure mamees omma  lamba ja mu karja ülle wallitsejat panneb, siis ei panne ta tedda jo mitte üksi lüpsma ja niitma, waid ka hoidma ja toitma. Ja seeb se on, mis ni mitto, kellele auammetid lummalast kätte antud, ärraunnustawad, ja peale selle on weel innimestel mõistus ja meel antud, misga  nemmad ka nattuke järrele wõiwad mõttelda.  Wannad harjund asjad wõiwad kül rasked olla käest ärraattda, nago wanna lummel  kewwade aeal sullada, agga mis seal 289