mis armastus pühha koea wasto teeb? Nad on ommale kullu teinud, kui mango riistad murretsesid, mis kegi neile ei tassu. Se teeb neile suurt römo, seal mängida ja kogguduft römustada, mis ka Jummal neile rohkeste tassugo. Agga kule, mis nad weel teinud, kus ka jälle rahha kallutanud, kellest nad koppikut  taggasi ei sa. Kui kaua sedda aega sedda ma ennam ei mälleta laskis üks kaupmees üht kellert süggawamaks kaewada ja leidis sealt ma seest üht kiwwist wälja raiutud  ritteri kuio, kel se aasta nummer (se on 1662) peal seisab minno silmad põlle sedda kül näinud, agga kuulnud ollen  ma, selle järrele lasknud nemmad üht tisleri puust justament üht sesuggust kuio tehha, mis nad Tarto öppetud seltsile kinkinud.  Eks se põlle kenna? Kuida laulo kori luggu, sedda ollen ma ka omma körwaga kuulnud. Sedda arwasin kui kewwadest jeäd sest sadik laggund ollewad, kui nende koolmeister ja eestjuhhataja Pernust  ärraläks, agga ollen näinud, et keik ikka omma wisi eddasi lähhäb, mis ülle ma ennast  römustasin. Wägga kenna õlleks, kui iggast kihhelkonnast neid sönnumid kuleksime. Wimaks tahtsin weel küsstda: kuida lähwad  kauba asjad? Kas tulleb ka rohkeste linno ja muud kaupa sisse? Kas wöid ka peaks tagga küssitama? Anna mulle nende asjade  pärrast nattuke teadust. Sedda pallub sinno söbber u . . . Noh söbber! Ollen tänna kül omma jao sanud, agga egga sellepärrast sõbrus lahko; wnnistan ennast süüdlasseks, et ni tähhelepannemata  ollen olnud, agga need asjad on mul ni tuttawad, et ma nende peale suggugi põlle möttelnud. Kauba asjust woin sulle ni paljo öölda: linno tulleb iggapääw worikaupa  sisse ja kuida kuulda, antakse nende eest ka head hinda, wilja ei kössita paljo, agga sedda ennam wöid ja munne, neist on Lssiärranis suur pudus; tenijad tüdrukudjookswad  igga hommiko möda turru ja kes ial senna tulleb, on ikka essimenne küssiminne: kas wöid ja munne müa? On sul sedda kaupa,  siis to linna, saad tõest head hinda. Tõstamaalt. sOnneto  Januari  ku 4 päwal olli Testama walla tallomees  Mart Tell, kes teab mis asja tallituste parrast hobbuse sani ette pannud ning wälja sõitnud, agga sel korral olli meil wägga kolle piddo, hobbune hakkanud lohkuma, wiskanud sani ümber, mees sanist wälja, agga janud önneto jalgo piddi ohjade sisse ning hobbune weddanud, kes teab kui paljo maad lossa tagga ja tedda ni hirmo wäärt ärrapurrustanud,  et ta 22. Peruus hospiddalisse surri. Olli alles keigest 33 aastat wanna, jättis naese wie lapsega mahha, kellest keige wannem alles 11 aastane! Mönned arwawad et wnn siin ka omma kord süüd kannab, sest et ta wahhest ennast sega wässitanud; meie ei tahha siin kellegi kohtomoistjad olla, waid lögem parrem iggaüks omma rinna wasto ja öölgem: ..Issand olle mulle waese pattusele armulinne"; meie ei tea kegi mil kombel siit mailmast same ärraminnema. Issand römustago  tedda taewa rikis ja kuiwatago ta lesse ja laste silma pissarad! Enne Jöulo, kui merre-jeä Kihno sare ja sure ma wahhel kandma hakkas ja innimessed  ülle käima, ollid monned tulle-pagi soldatid ülle merre tulnud ommale üht ja teist toidusse p olest murretsema. Ühhel päwal läinud  üks neist kange wessikare tulega Pootsi Mannia sare pealt otse Kihno pole, agga põlle tännini weel senna sanud. On kül wist sesamma, kellest Postimehhe teises numres luggesime,  et Perno surno aeda mahha maetud, kedda Heinaste alt jeä pealt leitud. Kuida ta omma te pealt ärraeksinud, ei tea kegi, arwatakse  agga et kange tuul merre jeä paigast ärra aeanud ja temma nenda külma ja nälja surma surnud. Jättab ka naese ja lapsed järrele! Itiast. Meie kubbermango wallitsejad ei olla sekord kummagi koddo, läinud möllemad Tartusse.  Kindral kubberneri herra sõidab sealt jälle Tallinnas ning pärrast ka Peterburgi, agga kubberneri herra tulli Willandist läbbi Pernu, kust ta 30. Jan. jälle Riga taggasi sõitis. Ria-linnas on monned head innimessed sedda  ärra näinud, et tenijad, olgo kutserid ehk 38