ninna wahhele; agga se näitas neile wimaks pissut ollewad, nad laotasid omma sabba weel laiemale, mõtlesid ennestel melewalda ja ühtlasse ka mõistust kül ollewad, käskusid anda ja seädussi tehha. Se põlle kül mitte iggas paikas nenda olnud, waid agga mönnes  kohtas. Kuida kirjutakse, põlle mönne walla wollimehhed mitte ükspäinis kohto lauda  istunud ja nõudnud et middagit otsust ilma nende liggiütlematta ei tohhi antud sada,  waid ütlesid ka protsessi asjad enneste tallitada ollewad ja wiskasid ka mõnda mõistust  ümber ja andsid isse otsust. Ühhes teises  kohtas arwasid renti liig sureks ja mõistsid  issi kolm rubla taalre pealt. Zubba arwame  sest kül ollewad, mis olleme könnelenud;  olleme agga sega näidata tahtnud, et kui assi nenda eddasi lähhäb; siis kohhe teada on, kus sabas keige rohkem piggistab. Koggokonna  ue seadusse järrele sawad koggokonnad  möisawallitsusse eestkostmisse alt lahti; agga mõnnes waldas tahtwad wollimehhed ennast ka seisawa seadusse alt lahti tehha. Tulle lummal appi! mis peab sest wimaks wälja tullema? Seadusse järrele on kihhelkonna  kohtud, kui üllewaatjad ja õiendajad, kes neid peab tele juhhatama. Kui sesuggusid  asjo paljo on, kus koggokonna asjad ni sassis, siis peame kül ütlema, on üllewaatja kohtul, keik sõrme otsad tööd täis, neid isseennast  täis wollimehhi kohhe piddades ja peawad  kül mitto kord möegaga sekka lõma, kus sedda näwad tarwis ollewad. Kuramaalt. Kuida mõisa ja koggokond teine teise wasto peawad ollema, sedda leiame siin allamal. Meie aeal põlle se kellegi tundmata assi, et mõisa ja koggokonna wahhelissed  asjad saggedaste wägga pahhad ja weel pealegi seal, kus pahhad innimessed nago pahhurad koerad teisi tagga össitawad. Sedda rõõmsam on luggeda, kui siin ja seal asjad parremad ja mõisa ja koggokonna wahhel söblalik  armastus wallitsemas. Ühhest sesuggusest  sõbralikkust ollemissest könneleb Mitawi latti seitung, mis meie Ria seitungist nenda olleme leidnud: ..Jlluksti makonnas Asserni mõisas 5. Mail 1867. Kui ka meie jures ue seadusse järrele koggokonna asjad uendud ja teise moe peale seatud ja meie ka isse omma asjo peame tallitama  ja selle ülle walwama, et keik hästi eddasi  lähhäks; siiski ei woi meie omma uut ammeti tallitust mitte teisel kombel hakkata, kui et enne omma auliko pärris-herrat Guido von Waltherit süddamest temma tännise juhhatusse eest olleme tännanud ja sedda awwalikkult  tunnistanud, mis head ta meile teinud.  Rohkem 25 aastat on se aulik herra meie ülle wallitsenud ja meie keik, kes praego maea perremehhed olleme, temma silma al ülleskaswanud,  ja otse kuida ta isse üks tubli pöllomees, ka meid selle polest on juhhatanud. Ta on meie makonnas pea üks neist essimestest  olnud, kes keik walla perremehhed rendi peale laskis ja keik meie asjad ilma kellegi seggadusseta õigusse järrele õiendanud. Ka siis, kui raske nälja aeg meid tulli karristama,  on meie aulik herra ommast aidast meid awwitanud ja selkombel meid raske krono leiwa  wölla eest hoidnud. Kui jälle seddawört ol- Lime kossunud, et omma laeno woisime taggasi maksa, ei wõtnud ta sedda wilja mitte ennesele,  waid müüs meie walla kassuks ärra ja ka nendasammoti sedda wilja, mis meie maggasinis  ülle seädusse järrele ollewa wilja surusse  olli ja koggus seläbbi aega möda meile ni paljo rahha, et meil praego liggi 7000 rubla parris seiso rahha, kelle protsentide läbbi mitte ükspäinis meie rahha summa ei kaswa, waid ka üks ossa igga aasta krono maksude körwa tulleb, mis meile sureks kergitusseks  on. Kui nüüd ue seädusse järrele koggokonna wallitsus mõisa wallitsussest lahhutud  on, on ommetige meie pärris herra ilma kellegi maksuta meile ühhe sure kiwwi maea magasini aidaks ja ühhe teise koggokonna  kohto piddamisse maeaks andnud. Otse  kuida meie aulik herra meie ihholikko kasso eest on hoolt kandnud, otse nendasammoti ka waimolikko kossumisse ja kaswamisse eest. Kahheksa aasta eest laskis ta omma kullu peale koggokonnale ühhe sure kiwwist kolimaea  üllesehhitada, kus meie lastel õppinus- 178