sed, mitmisse tallusse tükkiwad, ning neile, kes mitte näppo pealt nende sõbrad ei olle, suhhu ja silmi süllitawad ja mõnda innimesse last teisa nägutama ja pilkama öppetawad, kes wahhest isse rummalast peast sedda weel ei oska. Se näitab nenda wälja, et teisi selle läbbi õige hirmutada ja pehmeks tehha tahhetakse,  et parrast kegi ennam ei tohhiks suud lahti tehha, kui ta ei tahhaks mönne mehhe peas wälja andunud mädda munnaga wasto lõuga sada; agga se ei tähhenda ommetige middagi muud, kui et pilkamisse läbbi ka teisi pilkama öppetakse ja et se wanna sönna tõeks lähhäb: üks esel sõimab teist pikka körwa mehheks.  (Tarto Eesti Postimees nimmetab omma  23. numris lühhidelt, et jälle üht silma känistajat woi teotajat walmistawad, agga ei tea weel, missugguse jüngri nimme temmale pannakse. Noh, saab nähha, kas temmal ka wissist ta teggia näggo saab ollema!) Mis ka neist auwäärt Eesti meeste poegadest sure koli peal ööldakse, kes teistele ette ütlewad, kuida Eestikele õigeste kirjutakse, sedda wöime ka keigest teistest Eestimeeste poegadest öölda, kes siin maal weiksima kolide peal Eestikele õiget kirjutust, ja omma emmade suust sedda könnet, ni kui ka need essimessed on õppinud  ja sest ka kül arro sawad, kus kõrgemad  körwa lähhäwad. Kui se ue kirjutusse tülli mönne aasta eest Tarto Posti paunas ärralöppetati, kui paljo on ta siis sest aeast eddasi läinud ja wöimust wötnud? sest hea assi ööldakse ikka issennesest  keik asjad, kui taignas happuks aeawad! Ka sedda süddamelikko head nõu, mis sõbral ja teistel öppetud meestel Eestirahwa, kui ka nende koolmeistrite parrast olla, kui mitte weel Some murde järrel ei olle harjund, waid ennem  mönned neist, kuida sõbra kirri M 15 näitab, Saksakeelt on õppind woiksid ausad  mehhed mönnes muus õp petlikkus asjas Eesti rahwale sowida, mis meie ka keik täkinoga  saaks wasto wötma. Tännini olleme meie keik öppetusse ramatud üsnes omma öppetajate,  agga ei kellegi mu öppetud mehhe käest sanud, mis meile selge Eesti kele peal mõnda suggust öppetust andwad. Sedda kahjo ja arro, mis söbber nüüdse wanna ramatute parrast  mitte nimmetamisse wäärt ei arwa, ei woi ialgi selle mitte nimmetamisse wäärt weikse hulga wasto arwata, mis Stahli, Rossiniusse  ja Gutslawi aeal lodud teed otsa ollewa  läinud. Kui paljo olli Stahli woi Rossiniusse  aeal ramatuid rahwa käes? muud keddagi,  kui monned arwa katekismusse, epistli ja ewangeliumi ramatud. Pissut trükkiti neid, agga siiski jäi surem hulk neist koggoni rahwa  kätte samata. Liggi 59 aastat enne Rootsi kunninga käsko sest aeast tännini 229 aastat  hakkasid kül monned öppetajad, nimmelt  Gutslaw ja Göseken, piiblit makele ümberpannema,  agga kas sest middagi rahwa kätte sai? 68 aastat pärrast sedda alles wadati  ja kirjutadi uut testamenti Tallinnas, sest aeast on 161 aastat - ja 11 aastat  pärrast sedda, se on 159 aasta eest sai uus testament ja 24 aastat selle järrel 126 aasta eest alles terwe pibel walmis. Noh, nüüd olli jo Hornung, ja enne tedda se kaddumisse aeg ammugi möda. Missuggusi ramatuid siis seal kadduda olli? Agga söbber, kas sa woid sedda suurt merd nüüd weel üllewadata?  Minne ühhe ainsa kirrikusse, kus mönni 3 künni 4 tuhhat innimest koos on: iggaühhel on ramat käes; agga egga need keik weel kotto wäljas põlle! Nenda on meil ennam  kui mitto kirriko ja ka hea hulk muid ramatuid, ehk meie endid kül mitte saksa egga mu rahwa wasto ses asjas ei woi arwata. Kui nüüd sõbra nöu järrele wanna ja ue ramatutega praego peale hakkaksime, siis lähhäks  muidogi üks 5 künni 69 aastat jälle möda, enne kui rahwa käest wannad ramatud ärralöppewad. Muidogi tulleb selle aea peale jälle üks uus selts, kes ütleb, et se praegune uus kirjutusse wiis jälle mitte õige ei olle ja nenda meie rahwal ial õiget keelt egga kirja ei sa ollema, kui mitte se praegune, ennam kui sadda aastat seisaw kirja keel mönne wähhema parrandussega, agga mitte nenda äkkilisse ümber wiskamissega, kui meie uus seadusse ramat omma wanna põhja peal kinnitub ja seisma ei jäeks; sest ühhest allalissest  ümberwiskamissest ei kaswa ei middagi 296