linnast kirjutakse, et selle ku 5. päwal parrast lõunat, kello nelja seal, seal ümberkaudo ja ka linna sees kaunis wallidad mawärrisemist tuntud. Jssiärranis on need sedda keige rohkem  tundnud, ja neile ka keige suremat hirmo teinud, kes teise korra peal maeades ellanud; seal olnud maeade kikumine keige rohkem tunda;  keik kergeste kikuwad asjad olla likuma hakkanud; agga ommetige põlle kuulda, et kussagil kahjo õlleks sündinud. Ühtlasse on ka Aahenis, Bergheimis, Greveboinis, Jülihiö  ja mitmes muial ma kohtades kerget mawärrisemist  tuntud. ' Need kohhad on jubba mannast tuttawad mawärrisemisse kohhad; nago Jülih, mis aastal 1348 ühhe mawärrisemisse  läbbi koggoniste ärralöhhutud sanud.  . Kas keik meie sobrad rikka judist, paron Rothshildist, kes wimati Partsis ellas ja nüüd hiljoti sea! olla ärrasurnud, middagi teadwad, sedda meie ei tea. Olgo nüüd selle polest, kuida on, meie ei woi sedda ka siin ennam laiemalt selletada; waid anname agga lühhidelt, mis Kölni seitung temma jarrele janud warrast teada annab, teada. Wanna paron James Nothshildi  kauba maea annab omma kauplemisse sõbradele teada, et parrast wanna paroni surma,  temma poead Ulwons ja Gustaw, issa assemele.astuwad ja kauplemist eddasi tallitawad.  Ustawa sönnumite jarrele, Mr waAna paron James Rothshildi warrs 18kui ta Parist' tulnud, umbes üks miljon pranki olnud, ja nüüd arwatakse sedda keige wahhem MM miljoni pranki suur ollewad, nenda et Znglisma  rikkad rahha mehhed ütlewad, et keige ühhendud  kunningrigi rikkus temma warra wasto kalo peal weel liig kerge olla. Peale selle jättab temma weel 51 suurt pärris maea Parist ja muud pärris platsist ja kruntisi jarrele ja nendasammoti  on temmal ülle keige Eüropama mitmesugguste suremate linnade sees pärris maeasid omma laste jauks. Nimmelt on temmal  Jtaliamaal Roma, Neaple, Wlorentsi ja Turini linnades mitto suurt paleet ja ellomaea  jarrele janud. PveMmMlt. Üks wäljama seitung „ristseituttg"  könnelsb Preislase kulmo kortsutamissest,  Austria minister-präsitmti v. BeuD teggemiöse ja könne ülle ning ütlewad immekspannes:  kust ts sedda julgust ja wöimust wötta,  nenda könneleda. Sedda peawad agga ni hästi Winis, kui iggal pool teadma, et Düppeli,  Alseni ja Põhja-Saksama kinni hoid-- misse läbbi Preisi poolt södda saab tullema ja nihästi rigi wallitsusse, kui rahwa polest seddasamma wägge kokko tullema, kuida se aastail 1813 ja 1815 olli. Meie ussume, et kui üks sesuggune södda peaks lahti minnema,  ka Löunasaksama rahwa süddamed tulliseks  lähhewad, et moeka kätte wötwad ja omma  wendi appi ruttawad. Preislane põlle just selle poolt, et södda ja werrewallamine peaks tullema; agga kui kegi ta ommandust ta käest ärrakiskuda tahhab, siis ei jäe tal muud malli  tseva, kui moeka kätte tõmmata ja margale näppo peale lüa. . > Posenist kirjutakse, et Kalishi ja Lublini kubbermangudes nüüd tallisel aeal ellajate többi wäljatulnud; wallitsusse põllest olla köwwa käsk antud, et se többi mitte laiemale ei saaks laggunema, keik teed kinni panna ja sennist kinni hoida, künni se többi jälle lõppenud. Jtaliamaalt. Könnelisime minnewa kord mäest Wesuwist, et ta ni rohkes  te tullist wirna ja tuhka walja aeanud; tännased seitungid towad sönnumid, et ta nüüd paljo waggusemakö janud aeada kül praego weel, agga pissut wälja; ei tehha ennam suurt karra ; tuhka langeda weel nags wihma senna ümberkaudo mahha, mis sealtse rahwale sureks kahjuks olla. Prints Humbert, kes praego omma prouaga Neaple linnas, on pääw parrast Mardi päwa tulle purskawat mägge..Wesuwit" watamäs käinud ja nende heaks, kelle põllud ja maead lawa ärrapölletanud, hea summaks ommast käest kinkinud, et ennast jälle kohhendada  woiwad ja temma proua, kes alles noor ja kelle taskud nenda täidetud põlle, et omma loaga sealt wõtta ja anda woiks, tahhab üht lotteriid ehk üht suurt palli assutada, ja nenda nende õnnetumate heaks ka nattukene rahha korjata. Nimmetud päwsl, kus Prmts Wesüwit watamas  käinud, pslle ta ettnam m hMust lawat  wäljapurskanud, et kahjo õlleks teinud, 390