pärrida, ja kui otsima hakkati, ei leitud ennam, kui 60 kopp.! Olgo asjad, kuida on, agga Austria asjust mnial ei sünni räkida. Prantsussemaakt. s Piisk õppi de uur- Sest olleme jubba kõnnelenud, "agga se nmrin ei tahha weel lõppeda. Prantsustel  on ülleültse 17 tillemat piiskoppi ja 71 piiskoppi, kokko 88 , kellest 77 ennam ehk wahhem paawsti kurjustusse kirja kiitwad ehk wabbandawad. Ncemmad kaebawad keik kirriko- ja koliministre peale, kes sedda paawsti kirja terwelt etteluggeda otli ärrakeelnnd, sest et seal sees mitmed tükkid Prantsusse keisri ja temma wallitsusse wasto kaiwad. Isseäeranis pahhandab „pühha issa" ennast „Septembrileppingo"  ülle, mis keiser Napoleon kunninga Wiktor Emanueliga Leggi. ' Ministri k eeldo, sedda kirja Prantsusse allamatele kantslide pealt ettelrrggeda, niwmetawad piiskoppid nstiusso ja Roma körgepiiskoppi taggakiusamisscks ja Inmmala  wasto sõddimisseks. Orleani piiskop olla koggoni  ramato ministri wasto trükkida lasknud, kus sees temma kui „lummala sullane" suurt kissa teeb, agga õnneks ei olle meil sellega asja. Prantsustel wõiwad ka omniad wead olla, agga paawst onuna pah haudus sega neid ei parranda. Hngtisnmaitt. sLondoni Sedda juhtub ennamist igga aasta, et Londoni linnas paks uddo tõuseb, kus sa mitte 3 sammo peale ennese ette ei nä. Londonis on ilmad ennamiste allati  ehk ommeti wagga tihti uddnsed ja aurused, agga monni kord lähhab liig paksuks. Nenda olnud luggu laupääw, 9. lanuaril. Parrast ' lõunat kello 4 künni poleni öni olnud Londoni liu ja ümberkaudne ma, nenda üttelda, lausa Egiptusse pimmedusse sees. Uddo olnud ui tihhe  ja paks, et innimessed mitte jalla ette ei õlle näinud. Tubbades pandud küünlad ja ulitsate  peal latrid põllema, agga se ei olle middagi aitnud. Ulitsa latred paistnud pari sammo peale uago tuhmid säddemed läbbi uddopimmedusse ja kellegi! ei olle neist kassv oluud. Wõerad innimessed  ei olle mitte jalga ulitsa peale julgenud tõsta, kus pärris Londoni lapsed, kes igga maea nurka tundwad, ka nago pimmedad käppoga katsudes  on eddasi astunud, tihti kommistauud ja ühhe teise wasto tõukanud. Sõidust ei ollc juttogi olnud. Temsejõe Made peal olnud justament  ui walge, kui pimmedal öö! pimmedas toas. Mitmed on ka haiget ja mõnned surma sauud, et ei näinud ettewadata, isseärranis wee peal. Kuida ööldud, nisuggused uddopimmedussed  tullewad Londonis saggedaste, agga arwa ui pilkased, kui tännawune pimmedus. Kirjawastussed. 2!) J. E. K. . . . . .l. Tänname wqgga ja same tullewa kord Juttotoas kassile wötma-22)  J. L W-A s. Kahjo, et Teie kirjale tänna cnnam rumi ei leia. Oh, et, warganäppud ma pealt jubba kaddund olleksidl 23 J. M. T. . . .s. Se innelo assi olli meil enne ka wähhe tutraw, agga ei tevdnnd egga tahtnud sedda hea meiega kulutada. Ommeti, kui sest kassa peaks ollema, tahhaksime  näddala pärrast ettewötta, ehk kul judba natluke mannaks on janud. 24) p. Th. D. L. T 6. Tänname wagga; agga pallume mitte pahhaks panna, et uaddal hiljemaks on janud. 37 Von der Censur erlaubt. (Nr. 48.) Dorpat, d. 25. Zan. 4865 Teadamdmissed ja lulutamissed. (Mlt Polizeilicher Bewilligung.) Kes ehk mõisa paikus ühhe mälja öppiud tislerile kohta ja tenistust wöib anda, lasko Tartus knllasep Hermanni maeas teise korra peal järrele kulata. (3) Nõo kirrriko mõisa põllud sawad tullewa Zürripäwast rendi peale antud; selgemat teadust selle põiest annab Nanno öppetaja Krause. (Z) Head aeawilja ja lille seemned on sada Tartus Karlowa-ulitsas kärner Kleekampfi jures» — Z) Äakre mõisas Röugo kihhelkonnas, wöib üks poismees kutsar, kel head tuunistussed kasas, k'ohta leida. (2) Walgjärwe mõisas Kaunape kihhelkonnas on tullewa Zürripäwast karjamõisa rendi peale a>'da; selgemat teadust aunab Walgjärwe möisawallitius. (3) Warra mõisas wöib Zürripäwast ehk ka »uarsi üks hea sep tenistust leida. (3) Paides on üks hal willane, keskelt kokko õmmeldud  suur rättik ärrakaddunud. KeS sedda seal Chr. Sioni jure ärraannab, saab ! rubl. höbb. woewapalka.  (!)