fswida ülle ei jä. Keik tööd - WWäwM imnw ruttuga eddasi, mis ka sest tulleb, et igga päaw liggi kümme tuhhat vari kassa seal ammetis  on. Keik tööd ja tomehhed on nenda ärrajaggatud, et nad mitte ühhe teise ees põlle, egga ühhe teise aega ei wida, ja se on selle tö-üllemale sureks auuks. Tõ-rahwas on nenda  ärrajaggatud, et keik se tee ühhe korraga katte wõekud, kus nad nago sippelgad ammetis.  Üks tõug weab mulda kokko ja teeb maad tassaseks ja teine jaggo panneb tee põhja  pargale ja ftlle töga lodetakft kunm ft süggiftni  walmis sawad. Sekssammaks aeaks lodetakft  ka keik kiwwi maead, mis ftlle tee äres ettetullewad, kattuft alla sawad ja pu maeade wundamentid ehk allusmürid m kaugel  ollewad, et maeastd wöiwad peale raiuda. Ühtlase on ka Narowä ja Luga Made ehhitus Ussil, ka' seal tewad tuhhandelp käed tööd. Keige ennamiste tähhelepannemift wäärt on seal märatumad Awwi postid, mis kesk jõest wäljakaswanud ja kelle peale sild peab tehtud sama. Lähhäwad tööd nenda eddasi, siis põlle immeks panna, kui auromassin enne Zöulo jubba Peterburgi ja Narwa wahhel wurrinal eddasi ja taggasi saab jooksma, ja Narwa rahwas kui hommiko köddo kohwi ärrajonud, priistikuks Peterburgis woiwad olla. Wöttab wanna taewa tädike meie elloteed üht künart pikkendadä, same ehk itzsigi selle peal sõita. Twerist» Selle römo peale, mis sealatsel rahwal selle ülle olli, et suur ja arm olme Keisre Herra neid watamas käinud, on neile suur kurwästus tulnud, sest kindral-leitsnant  von Sheidemann, essimese jalla wäe Mem, kes parrast manöwerit Keisre Herra liggisöitjate seltsis olli, olla äkkists ärrasurnud.  Keisre Herra, kes tedda sure au sees piddanud, sest et iggapiddi tru ja ustaw ommas  ammetis olnud, austanud tedda ka weel parrast surma ja püüdnud omma keiserliko armuga sedda äkkilist wallo, mis temma lesk ja wäMil neid sönnumid sades tundwad, wähhenöüva»  WjätkckO» Torm ja raske saddv on sesNtfts kubbevmangus 21. Mail wägga suurt Uhso teinud. Mhma on mahha mallanud, otst kui wee -upputuse aeak/ kus ka wägM raskeste rahhet seas olnud. Torm> rahhe ja wihm on paljo kattusid mahhalöhkunud/ wanna  maeasid, aedo ja puid ümberwissanud: ja arvutumast hakna rutust purruks lönud. Mitmes  küllades on wessi keik ärrawinud, mis jõe kallaste lähhedal olnud, kus kaüksnaesterahwas  Pikne tapnud kolm innimest ja rahhe, mis nore kanna munNa surused, olla talliwilja põllud koggomste arrarikkunud.  Ühhes küllas> kus rahhe weel jämmedam,  tapnud kaks hobbust ärra ja torm wissanud kelge wähhemast 20 tuhhat puud mahha. 85 külla on sest raskest ilmast ossa sanud ja Meüldst on witjaWl-! dusi ärrarikkunud ja keik sedda kahjo arwatakse  keigewähhemast. 56,704 rubla suur ollewad.  Peale selle on pikne wee! kaks maea pöllema kus Ms naesterahwas surma sanud. Mu u r kll ll a l i Rumäni würfl Kare! on neljanbamal selle ku päwal hommiko warra auro-laewaga Mna tulnud ja öse sealt Liwadiasse sõitnud, kus meie armulist  Keisre Herrat tahhab terretada ja temmale  wöeraks minna. Ühtlase kõnnelewad ka seitungid, et wiljakauplemine seal kauniste peab minnema; agga hinnad olla liig kõrged ; nisso tsttwert maksnud rubla. Mwalöiast, 8. Augustil. Rumäni würst Karl olla ?. selle ku päwal Krimmi sare lõuna polise randa mäele tulnud -ja sealatse Orinada lust-lossi kortert wötnud. Selsammal päwal olla ta keiserlikust Majestatidest Liwadias lahkeste  wastowöetud. Wöeralt maalt. SakfKMSKlt. Eüropa politik on waggusi,  egga põlle kussagi ei köppo egga köbbinat  kuulda. Kolme aasta sest taggasi, kus Preislans mönne mehhele weel wimast korda witfo andis , olli wimane karra ja sest sadik on keik waggusi. Kui kül wahhsst siin ja seal mõnda mürristamist kuulda olnud, siis põlle se Eüropa piM waid ülle piri wäljas olnud. 272