> UsLiSNast. Sealane seitung ' könneleb, et seal sest linnale wägga suur -kartus tulla, et ni paljo ilma töta rahwast senna kokko koggub; sea! ellada praego liggi 700 pilleti ja sOM lahti lastud soldatid, kellel ei kohta egga ellokorter ei ka mingi suggust ammetid põlle, kust omma üllespiddamist woiwad sada. Et agga Lnnimenne iggapääw omma ellu üllespiddamisseks  middagi tarwitab ja kui sedda õigusega kussagilt wötta põlle, siis peawad üllekohtussel kombel katsuma murretseda. Ta annab sedda nõu, neid mönne awwalikko tõde, nenda kui raudte ehhituste jures prukida. Kuramaalt. sNaesterahwa Libawi seitungi sees olla hiljuti üks tük selle pealkirjaga ..Kurama naesterahwale" ja palluwad  Kurama naesterahwa kes kes rahha korjata,  kelle eest Kurama randa, kus ka ni paljo laewo randa lähhewad, kelle peal nende mehhed  ehk poead tenistusses, kui mitte rohkem, siis ommetigi üht awwitamisse pati keige selle tarwis tarwitawa asjadega murretseda. Seal kirjutakse ühhe wägga sure halledussega ja näidatakse naeste ja laste peale, missugguse ahhastusse sees nad siis, kui teadwad ommaksid  hirmsa tormi käes surma häddas ollewad,  ja palluwad, et nende ka-öed, kel merrega  middagi teggemist põlle, sest et kaugel ma sees ellawad, nende palwet kuleks ja nende hädda ommaks häddaks wöttaks. Randa läinud laewade meeste ärrapeästmisseks, on wimaste aastade sees wägga paljo tehtud ja isseärranis Inglisse ja Saksama randades. Ka meie Balti merre rand nõuab igga aasta omma ohwert - issiärranis se aasta on paljo laewo siin randa läinud mis läbbi siis wägga häddast tarwis selle eest murretseda,  et ka meie rannade äres se uus leidus abbi padid ei puduks, mis issiärranis merre meestele sureks troostiks õlleks. Rahha andid selle tarbeks wöttab Libawis lootside üllem Kurtse ja Windaus lootside üllem Boer wasto. Peterburgist.  Wäljamaal  ollid wimase Preisi ja Austria söa aeal ued püssid käes prukida, mis wägga heaks kideti; tuhhande sammo peale woinud meel märki laska. Rüüd tahhetakse neid ka meie ma söameestele murretseda ja kuida kuulda, olla siin jälle üks meister, kes neid weel parrema tahhab walmistada, kui matjamaal;  mis ka wägga head leitud ollewad ja keige kõrgemalt kinnitub sanud. Keige püssiwabrikutel  on praego kibbe teggeminne nende walmistamissega, millal sawad need tuhhanded  walmis. sLaewade käimissest Newa jõe Kronstadti seitung könneleb sest, kui paljo aega pimmedad ööd laewa meestel Newa jõe suus ärrawidawad, sest et ei näe söedo wet leida. Ta arwab 1W Julist künni laewade  käinusse aea lõppuni 1586 tundi, se on kaks kuud ja kuus päwa, raisko minnewad,  mis kolmas jaggo aego keigest laewade käimisse aeast wälja tehha. Zubba aastal 1862 olla sest jut olnud, selle pudusele appi rutta ta ja senna tulle pagid tehha, et laewa mehhed keetmata iggal aeal omma teed woiwad  käia. Nüüd olla üks merre wäe kaptein,  nimmega Selenin nõuks wötnud senna tulle pakist assutada, mis pissukesse kulluga ja kergoste woiwad üllalt petud sada ja sepärrast  sowimisse wäärt olla. Kolomnast. Sealt kirjutakse 25. Nowembril,  et sealt linna lähhedalt üks walsrahhade  wabrik leitud, kus kolme, kümne ja wiekümne rublasid pabberid malmis wallatud, ehk ütleme parrem malmis tehtud. Arhanglist. Sealatse kubbermango seitungis  kirjutakse Notosärist, mis Kola lähhedal,  et seal künni kesk Juni kuni wallidad öhto-tuled puhhunud ja kange külmaga rohkeste  lund saddanud. Pärris Mai ilm, mis meie sui eel sõitja ehk kortre teggia, hakkas esmalt 10. Zunil ja õiged sui-ilmad alles Peter Pauli päwaga. Pärris suid põlle neil rohkem olnud, kui paljast kuus näddalad, kus kange pallaw ja rasked mürristamissed ja rängad  wihma ood ühhe teisega wahhetanud. 10. Augustist, se on Lauritse päwaga, läksid ilmad jälle külmaks ja 1. Septembril olla essimenne taewa wehtlemine nähha olnud. Meseni rahwas toidab ennast ennamiste rabba-sammaldega,  mis nad korjawad ja jahhude 407