on, sedda ennam aeab sedda püsti ja tahhab ikka mehhest pikkem ja targem olla ja temma suud allati kinni sulgada; nntto naist on ornma  meestele nago haiged hambad suus, mis ööd egga päwa rahho ei anna. Se on ka mässaminne, selge mässaminne lummala ja innimeste seadusse wastv, agga sest meie siin ei rägi. Pola naesed, se on surematsuggu tannokandjad, mässawad ka meestega ühhes omma Keisri wasto. Tohho kannapead! sedda peaksid ommeti teggematta jätma ja omma  mehhi ka parremat teed juhhatama. Agga  kus mehhed raiskus, seal naesed ka raiskus.  Mässamisse hakkatusses heitsid Pola mässajad naesed kahte seltsi ja neid seltsist nimmetadi  ..walge ja punnane lillekimp." Nende tö olli ommast kohhast mässamisse tarwis rahha korjada, soalippust õmmelda, pesso walmistada  ja muid asjo murretseda, mis mässajate  soameestel tarwis olli. Pärrast wötsid  nemmad ka sallakulamisse ammetit enneste peale ja andsid ebbawallitsussele keik teada, mis mässamisse kassuks ehk kahjuks ial kuulsid  ja näggid. Jggaüks neist maksis näddalas  2 Pola kuldnat ja sedda rahha jaggasid nemmad waesema suggukondadele, kelle mehhed mässajate salkades wäljas ollid, ennamiste 6 rubla ku peale. Nemmad piddasid ka mässamisse  kokkotullemessi ja, sukkawardad ehk ömblusse nõel näppo wahhel, aeasid nemmad mässamisse jutto. Nemmad ei olle ka ni mitme werrest, mis werresandarmide läbbi wallatud,  mitte ilmasüta! Säh, ussu weel Pola naesi! Agga nüüd on keik nende sälla asjad awwalikkuks sanud ja Wenne wallitsus seläbbi ni mitme kurja linno jälge peale juhtunud. Noh, eks padda pannakse senni tullele, kui lõhki lähhäb. Zgga kurri kukkub isse omma kaewetud augo sisse. sPola mässamisse Pola mässaminne ep olle mitte, nago tulispask, äkkiste  tõusnud, waid olli Pola suurde tillemate  ja möisnikude läbbi ammo ettewalmis- Lud assi, mis nende südi sedda suremaks tõstab.  Grahw Samoiski maeas, kus hiljuti se hirmus tapmisse nõu awwalikkuks sai, on nimmetud grahwi pabberite seas ka Pola mäs- samisse plaan Messe leitud, mis jubba 1» Märtsil 1861 kirjutud olli ja kus Mroslawski  nimmi al seisab. Kui mässajate kurri surma nöu grahw Bergi peale olli tühja läinud,  sai maea silmapilk ümber piratud ja läbbi otsitud. Seal leiti Samoiski mu pabberite  seast ka tük hiilgawat ja läbbipaistwat pabberit, kus peal sinnise tindiga joned näitstd  ollewad. Kes teab mis se olli. Peale sedda näitas pabber ni penikselt kokkorullitud ollewad, et ühhe annesulle sisse wöis pistetud  sada, kus temma ka wist enne hoitud sanud.  Assi ei näitnud mitte oige ollewad ja pabber pandi üttesse. Kui pärrast parrem järrele wadati, siis leiti, et sinnised joned mitte paljad joned ei olnud, waid ni penike kirri, et sedda kegi palja silmaga luggeda ei wöinud,  ja seal seisis keik mässamiste nöu selgeste  üllewel, keige tulliste ja werriste tempudega,  mis siamale on sündinud. Oh kurjad  Pola üllemad! nemmad on keik sedda kurja ja ilmasüta werrewallamist, mis tännini on sündinud, külma werrega enne walmis arwanud  ja ettepannud ja isse ellawad nemmad Parisis! sTruusse Sedda olli jubba Pola möisnikudest ka enne kuulda, agga need ollid, ehk ka Polakad, ennamist Littawima  mehhed; nüüd agga kulukse, et jubba pärris Pola kunningrigist, kus mässamisse pessa olli, ka truusse tunnistussi hakkab tullema. No annaks Jummal! Parrem on kül, kui innimenne  eksitusse teed ei astu, agga hea on ka, kui eksia ommast eksitussest pörab ja taggasi tulleb.  Pola rahwas isse, kui Jummal neile õiget märko annab, on need keige parremad mässamisse tulle kustutajad. Monnes paikus tewad sedda ka jubba holega: wotwad ilmasundimatta  isse mässajaid kinni, kust neid kätte sawad, ja andwad neid kohto kätte. Mis on se waene mässaja rahwas ommast hullustamissest  tärmini sanud? Hädda hädda peale, muud middagi. Ja ommeti ep olle neid hädda  selle hädda sisse aeanud, waid jummalakartmatta  kangekaelus, mis isse omma issand ja Jummal tahhab olla. Ellaw Jummal agga ei lasse ennast mitte pilkada, waid kes 383