kulutud, siis ennam kegi wallast ei tohhi wälja minna, ei wöera walda, egga ka nekrudiks ärrapalgata. Sedda ma issi ollen luggend minnewa aastase kubbermango seitungis .M 90 ja kubberneri herra kantseleis ööldi seddasamma.  Ma tean ka, et suur Keisre Herra 18. Jürri ku päwal 1861 aastal ühhe seadusse nori kässo läbbi kinnitand, et Eesti-, Ria- ja Kuramaal needsinnatsed, kedda lisu läbbi on nekrudiks wöetud, ennast jälle wöiwad  lahti osta, kui 570 rubla mehhe pealt maksawad. Sa jo tunned Uetoa Hanso poega,  temma mees ostis ennast ka lahti. Z. Tunnen kül. M. Se lahti ostminne on agga kolme nekrudi  wötmisse aeaks lubbatud; nüüd tulleb se kolmas Nean ku 15. päwal, ja saab löppetud  15. Küünla ku päwal. Lahti ostjaid on minnewa nekrudi wötmisse aeal meie kolme kubbermangus üllepea 1030 meest olnud, ja igga mees on 570 rubla ennese eest wälja maksnud. Se teeb kül mitto ja mitto tuhhat rubla wälja, agga meie suur Keisri Herra ei tarwita mitte tuhhandid, waid mehhe poegi, sellepärrast, ja et need, kes hea melega tahtwad  kronut tenida, kasso saaksid, issi ennesele,  ja ommadele, on armo pärrast seatud, et selle rahha summaga jälle teised mehhed sawad assemele palgatud. Kui nüüd nekrudi wötminne möda on, ja kes meitest siis weel kippub soldadiks, se woib siis palga hinda sada, kui ta kõlblik on. J. Ei siis wist ennam keddagi wasto wöeta,  jubba se rahha siis keik otsas. M. Ärra karda; rahha olla weel järrel küllalt. Neid olla tännini wähhä, kes ennast ärra palkanud. Z. Mis nad siis odand? Kas ihhaldawad weel suremat palka sada? M. Küösigo. Eks nad olle nisamma juhmid,  kui meie. J. Kui ma se kord weel lisu alt peasen, siis ma lähhän suisa Kubberneri Herra jure, ja pallun ennast wasto wötta palga eest. M. Loe, mis siin Maa Walla Kulutaja selletab. Z. Mitmes nummer se on? M. 11 sel aastal 1864. Jurri loeb: ..Walla koggodussel, kelle järvel  se mees on, kes tahhab wäe alla minna, on õigus, wäljaminnemisse tähhe temmale kelada, kui wäljaminnejal nisuggusi taitmissi jääb täitmatta, mis parrast koggodus woib tedda kelada, ühte teise walda minnemast, ja kui wäljaminneja jättab nisuggusi suggulasi järrel,  kedda ta peab toitma, ja ei kinnita nende üllespiddamist ühhe ossaga sest nekrudi palga hinnast. M. Sellepärrast. J. Se on agga üks mönnus seadus. Ma tunnen kül, et se ei kõlba, issa ja emma meelt kurwastada. Kirri ütleb: sa pead omma wannemaid  armastama ja auustama, et so kassi hästi käib, ja sinna kaua ellad ma peal. M. Tossi. Auustame siis meie ka omma wannemaid, ja pakkume neile au ja jättame muist rahha nendele, et nad omma wanna hea sees mitte ei pea singuma. J. Agga kui meid nekrudiks wöetakse, ilma et meie koppikat same, kes siis meie wannematte  toitja on? M. Eks siis wald neid toida, kui meie walla eest wälja lähme. Z. Pistame nüüd pibud pöllema ja hakkame koeo pole minnema. Ommalt maalt. Ntekrudi wõtmissest ja wäe-uendamisfest.  Tallinna seitung könneleb nekrudi wõtmissest  ja Wennema söa - wäe - uendamissest, mis nad isse ühhest Peterburgi seitungist wötnud. Seal on luggeda: ..Söa ministerium arwanud sedda eddespiddi Wenne rigile sureks kassuks, et söa-wäggi rahho aeal mitte liig suur õlleks,  sest et kronule liga suurt kullu teeb; agga ka sedda: kuida se jälle woimalik ja kerge on suurt wägge ühhe korraga waenlasse  wasto sata." Kui sedda nüüd lühhidelt kokko wöttame, siis loeme sealt nenda: ..Söa - ministeriumi keige üllem ja pea assi on se, selle peale möt- 378