ehk- margad pea kätte ja omma teninud patta saaksid/' Tallinnast. sPürjermeister Seatakse linna koddanikudel on praego suur leina aeg; nende keigist armastud ja auustud pürjermeister von Haeks, kes hulk aega auga omma ammetit piddanud, olla nüüd omma mapealist tööd loppetanud ja iggawesse rahho sisse läinud. „Onsad on need, kes Issandas svrrewad, sest nemmad hingawad ommast waewast, ja nende teud käiwad nende järrel." Peterburgist. ssoaastane ammeti Selle ku 22» päwal Mi 50 aastat tais sanud, et meie arm olme Keisre Herra keiserliko keige lähhema kaardi husari - rügge- Wendi peawanneMaks ja üllemaks nimmetud, ja ss mKsstusse paäw on Tsharskoje-Selus pühhitfttud; muidogi teada, keiserliko auga. Meie 'praegune kmdräl-kub Verneri herra, kindxal-adjutant  Tlbedmski, kes enne selle rüggemendi  kOWmandesr slnAd, olli ka selle mällestusse  pawa puhhltseMiöseks Peterburgis. PeterburglS olla leiwa puduliMe eestmurretseja  ja üllema komite jure tännini rahha kskkotulnud I,000,7?8 rubla höbbedsd. sWahhe sündimisse ja wahhel olla, kuida statisti sönnumed teada andwad, minnewa aasta seal wägga suur, nenda et üks protsent rohkem surnud, kui sundinud. Ühhelgi aasta! enne sedda, põlle se wahhe ni suur olnud, kui minnewa  aasta. Misläbbi surnute arro sündinutest  ülle käinud, põlle kaugelt otsida, sedda leiame warsi: tulleb sest, et seal keigest mailmast  sui peale wägga paljo törahwast kokko langeb, kellest ka paljo seal surrewad. Nüüd on assi selge, kust se tulleb. Kronstadti rahwas ei sa ommast tailisest  jeäst weel lahti, ütlewad ni kaugele, kui silm üllatada, merre alles jeäd täis ollewad; ta olla kü! waene, et jalginnimene ei tohhi peale minna, agga ommetige on laewade te alles kinni, et ei peäseda kuhhugi minnema. Kafanist. sKassimata  Sealane  kllbberner olla senna kommissioni assu- tanud, kellele ta kohhuseks  ammetmeeste  tõde tubbasid järrel Vadata, kas rumikad  ja puhtad kül on.. Kommission olla sealt pissut römuliko asja leidnud. Jggal pool olla ello- ja tö - toad pissukessed, kitsikud, niisked, kassimata ja harrimata, rojased kui kannate kongid leitud ollewad, egga kussagil augukest, kust Värsket tule öhko woiksid sisse, ja pahha luhwti wäljalaska. Ennamiste iggal  pool pudunud tömeeste maggamisse wodid  ja maggamisse kohhad; peawad maggama,  kus agga juhtub, kas pörmanda, wsi tö-laua peal. Tömehhed issi rojased ja kassimata  ning harvimata, wägga sure holetusse sees, kellest rohkem põled paljo jallo käinud. (Üht sesuggust holetusse többe leiame weel saggedaste ka meie armsa Eestirahwa jureö, kus kassimata ihho neid ennam korsnapühkia issama lapsiks, kui kassitud Eüropa ma innimessiks  woib tunnistada; nenda õlleks ka nende ellomaeadest mõnda kaebada; jägo se kord nimmetamata.) Oreli makonnast. Wägga immeks tulleb  panna, et rahhal, issiärranis, kus tedda tühja paljast rohkeste koos, nago põrsa - ja hanne-praad, hais tagga on ning rööwled ja wargad haiso järrel tedda leida teadwad. Assi on kül kaunis wanna, woi meie seal jures süüdlassed olleme. Küünlaku 16. pawa ösel, on post, mis Orelist Smolenskisse läinud, Karetsewi lähhedal maante peal sanud puhtuks  risutud, 12,645 rubla koppikad puhhast rahha ja kuus pakki, mis 110 rubla wäärt, woetud posti paunast wälja. Selle ütlemisse järrele, mis postipois ja posteljon öölnud, olla seitse meest nende peale tulnud, neid kattest ja jalgest kinnisiddunud ja siis sani külge kinniköitnud. Nenda olla neid poolteist wersta te körwast leitud. Zärrelkulamisses  põlle agga mollemate juttud ühhe raskused olnud, egga ühte teed läinud, mis kohtowannemat selle mõtte peale winud, et se pahha tö nende ka teadmissega tehtud, sepärrast  pandud möllemad lukku tahha. Tambowist. Mörtsuk Goröki,Z kelle süüks kaupmehhe Ehemanni wamili tapmist arwati, olla pikka wabbandamisse ja walle 141