ni pea kui wõimalik, lahti sada, kui nad meid omma  pealeaeamissega ehk mangumissega tüllitamad. Ning ommetige on meie kohhus, neid hukkatusses nppund innimessi awwitada ja neid pissut puddolojutsid  mitte kõrbe jätta." (1 Sam. 17, 25.) .. Ma elleks sowind, et üks ammetiwend, kes jo kauem aega ammetiS on ja ennam õppind sedda otsima, mis ärrakaddunud on, sedda asja õlleks ülleswötnud ja nõu annud, kuida neid waesid waim  oli kus asjus tull eks tcnida. Mustlased kes eesti keelt ragimad, on kül ennamiste kõik Laiusse mõisa remisioni kirja üllesmõetud, siiski põlle minna ükspäinis,  kellel nendega teggemist on, maid mist kõik öppetajad Peipsi rannast pr Joa jõest ammak merre rannast sadik on nendega kokkopuntnnd. Wöib ehk olla, et minna nende õelust kõige mahhem tunnen; sest üks manna kirriko ammetmees siin ütleb neist ehk õiete: nad on kui hunt, kes omma pessa liggidal  mitte kurja ei te, agga sedda rohkem emal. Ei sadud neist sel ajal, kui neid kõigest eestikele Limlandift kokkoaeti ja Laiusse mõisas ülleskirjutati, mnido kui kange kobtosundmisse läbbi jaggo, ning se luggo on neil mi st meles; ning separrast nemmad  ennast wahhest omma st nimmetud koggopaigast emal hoidwad, ja otsimad asset ennam merre randus  ehk metsalisse makobtades Eesti- ja Liwlandis. Ehk wöib ka olla, et nad siin, kus neid ennam tuntakse, rahwa kaest wähhem samad. Se agga on tossi, et neist 80 ehk 90 Mustlast, mis eesti keelt könnelemad, siin kihhelkonnaS 7 ehk 8 cllamad.  Sellegipärrast ei wõi ma silmi kinni panna selle milletsusse eest, mis mönnikord teistest kihhelkondadcst  neist teada antakse, ja mis ma issegi neist ollen ärraigganud. ~Aaga räkigcm esmalt, kuida nad seie sigginend.  Rahma suust põlle ma ei muistse jutto 'jälgegi  mõinnd selle ülle katte sada, kuida ja mil ajal Mustlased Limlandi maale tulnud. <834 aastani näikse, et nad iggal poo! maal ümberhnlkunud, ilma et nad kussagil õlleks ülleskirjotnd olnud. Laiusse mõisa rewisioni kirjas 1811 põlle mee! Mustla isi ; agga <834 seismad 31 meeste ja 26 naeste hinge ja 1850 aasta kirjas 39 meeste ja 34 naeste hinge ning 1858 jo 39 meeste ja 36 naeste hinge tähhendud. Ei anna ka Laiuse mõisa kohto-kirjade warrandus mitte selget otsust, mil nad selle mõisa alla ülleskirjotnd, agga Laiuse kirriko hingeramatus seisab sesinnane tahhcndns Ülespandud  : „need Mustlased said Märtsi kuul 1841 kubbernemango  wallitsusse kässo' peale, mis Märtsi ku k 3 päwal Nr. 1277 wäljaantnd, seie kihhelkonda Laiuse mõisa läkkitnd." Wallitsusse poolt anti nüüd kül. peagi käsko, Muftlaisi ellokohtadesse aSsutada,  agga kindlat juhhatnst, kuida sedda tehha, näikse mitte antud ollemad, olgo siis, et Tarto sillakobto  käsko selleks tnlleks luggeda, mis aasta! 1843 Märtsi ku 41 päwal ötse ainsalt ses asjas antud ja õppetab: ~Muftlaisi koggokonna kohto labbi iihhe ja teise perremeeste jnre lahhutud ärrajaggada ja köwwa üllewaatmisfe al tõle sundida." Kuida se assi piddi sündima, jäeti koggokonna üllemate holeks. Agga et sellesinnatse kässotäitmine walla käest mõnda kulls nõudis (kuida Domainenhowi küsflmisse - tabbel Aprilli ku 16 päwast 1846 nende küs sinus te körwas : ~seltskond, hinged" ka küssib: „kuida neile abbi antud rabhaga, rriljaga, puuga,") ja Mustlased wistist Tallorahwale  wägga armsad koddakondset polnud, siis ei sündind nende heaks ka ühtegi. Neile anti passid ja tenistnsse kirjad, ja lasti neid omma teed minna. Nenda rüüstas ja korjas andid üks Mustlase parw, 30 hinge suur, 1841 aasta süggisest künni 1842 aasta löuluni Harjomaal, künni nad wimaks kinniwõeti  ning Laiusele laggast tallntati. Sel korral öerdaS sillakohhns Laiuse moisawallitsussele sedda köwwa sõnnaga, miks ta Mustlastele passi ja tenistnsse  kirja annud, et nad ~nende läbbi warjatud  ja otse seadusega wöinud hulkuda," ehk Laiuse mõisa wallitsus knl neist sedda näinud, et nad omma  koggokonnas mitte põlle tahtnud töle hakka ta. Agga aega möda mässisid kohtud ka ärra, Mustlaist assutamast. KüSsimiSse-tabbel Aprili ku 16. päwast 1846 selletab ommas tähhenduses: ~kui ellokohta assnnud tullcb neid Mustlaist luggeda, kennel nimmetnd  krouowaldaö omma ellomaja on ja omma seltskonnaga seal ellawad. Märtsi ku 23 päwal 1847 kassi b Domainenhowi kohhus, riigimoisade wallitsusse 2 departementi s. o. jao eeskirja mõda: 1) et kõik kubbernemango wallitsuse poolt kronomoisa  sadetud Mustlased omma rewisioni-kirja pearoad  ülleskirjotud sama, 2) et köigemõnuusama nõuga nihästi endiseid Mustlaisi, kui ka neid, kedda ueSte sadetud ja kirja pantud, tulleb ellama assutada." Pealegi anti selsammal aastal eeskirjaga käSko, kuida 3 meeste ja 4 naeste Mustlastega tehha, kedda kui hulkujaid nimmetakse; neid olla tallorahwa  seadust möda kui hulkujaid karristada. Agga hopis wastaoksa selletab maakonna kronomoisade üllewataja Detsembri ku 10 päwal 1846, assutusc sönna nenda : ~Sedda sõnna „„assntama"" ei olle mitte wägga kõwwaste luggeda, waid, kui assunud on ka need arwata, kes riigi tallorahwa kirja on loetud, mis nipaljo tahhab öõlda: kes kronomoisade  rewisioni kirja on ülleSpandud, olgo nad seal kas kui perremehhed, snllased ja muud ellamas, ehk passide peale wäljalastud." Settest on nähha, et sedda öiete ei teatnud, mis Mustlastega piddi tehtama; sest möllemad nimmetud eeskirjad Detsembri ku 10. päwast 1846 ning Märtsi ku 23. päwast 1847 käiwad teine teise wasto, ning saatsid sedda kahjo, et ui hästi koggokonna kohhus kui moisapolitsei selle põhja peal sedda asja omma sodo lasksid eddasi käia. 1847 aastast sadik ei leita ennam ainustki kirja Mustlaste assutuse parrast. 18