krono piddalisse kantud ja teistest on mönned weel isse omma jallaga koeo läinud. Warfi selle järrele kui tulli olla lahti läinud, leitud üht tüdrukut waea ollemast. Ta on wist ruttanud  omma piskust, mis tal ka riete polest olnud, ärra toma, põlle agga ennam walja sanud; ta surnud kehha leitud pärrast tulle assemelt ärrakörwend. Selsammal hommikul, olla jubba üks 17- aastane pois, kes tisläri öppipois, politsei peale läinud ja isseennast ülles andnud, et temma läbbi keik se õnnetus tulnud. Ta omma tunnistusse järrele, olla temma teisel päwal Kasematte kindlusses ennast tahtnud üllespua, mis temmal agga mitte põlle korda läinud. Pärrast olla ta ennast tahtnud püssiga  mahhalaska ja ostnud ka ennesele selle tarbeks püssirohto; jälle olnud õnnetus, põlle püssi kussagilt sanud. Selle mele pahhandussega,  et keik nenda wasto oksa läinud, olla ta Gräbneri herra heina pöniNWle puggenud,  et seal püssirohhuga ennast sürmata. Ta pannud püsstrohho mahha, hoidnud omma pea seal kohtas ja siis südanud pöllema. Menva oua ra omma stim-naggo kttl arratörwetand,  agga mitte surma sanud; agga tülli pannud heinad pöllema ja sest olla se kahjo tulnud. Ta rahhow südda aeanud tedda ennast  kohto kätte andma. Msskwitst. Sealatse rahwa! jä otse msamma  keige Wennema rahwal, on praegö suur kurwastus, nende waimolik issa, Mõskwa metropolit  Wilaret, olla 19. selle ku päwal, parrast  lõunat kello kaks, ärrasurnud. Olli jubba manna ja ellatand mehhike. Wjätkttst. Meie ei woi neid su reste kita, sest süggisised päwad on ikka pääw nenda ja teine teist, kord päwa paistet ja siis jälle wihma; olleme jo issi näinud,  missuggused nad ollid; agga seal 'olla luggo teine olnud. Septembri ku otsast otsani  on neil need keige kennamad ilmad olnud, mis keige wannemad innimessed ei mälleta näinud ollewad. Oktobri kuul olla kül wahhest  wihma saddanud, ommetige ni sojad päwad,  et keik rahwas pärris sui rideö käinud. Mrhattgelist. Salatse kubbermango rahwa luggo olla, kuida iggas paikas, wägga kirjo, peawad iggapääw pissemad sutäied omma  leiwa kannika otsast hammustama; muido lõppeb enne otsa, kui ue kätte sawad; praego maksta neil puud rukki jahho 1 rubla 45 künni 1 rubla 60 koppikat— se olla linnades, kaugemal maal maksta jubba rubla. Et wilja ikkaldus igga makonnäs ühhe tassa olnud, sedda näitab se, et kerjajate ärro, mitte päiwiti, waid tunnati suremaks kaswab, misläbbi karta on, et ka wargate hulk saab suremaks minnema. Hilja aea eest olla leitud, et üks jahhu kaupmees keiksuggust omma  jahhude pikkendüsseks, sekka segganüb. Awwalik üllekohhus,- mis sure wastäckisse wäärt. Wolhünist. sM il j a hinn a d e Sealatse rahwal on se wägga wöeras assi, et nende wiljsde hinnad se aasta lelkust suggugi  ei häbbene, egga allamale el lahhä. Zubba wanna harjunud assi olli se nende jures,  et ni pea, kui sirp pöllale ka wilja hinnad kohhe allanesid, sest et leikus neile sõrmega  ninna peale lõi; agga se aasta olla sellega  luggo koggoniste teine, ei karta leiwst, egga middagit, mönnes kohtas olla weel kõrgemale tõusnud. Neil olnud möda läinud suwwel suur põud, mis läbdi nende talli willi ande polest keskmisseks janud: kardawad, et wanna ja ue leiwa otsad tullewa aasta kokko ei üllata. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Konwerentsist kõnneldakse nüüd ennamiste iggal maal ja iggas rikis; ühhed on selle nõus ja teised jälle selle wasto; sest tulleb siis, et ni suurt karra tehhakse; ka põlle nad weel sellega mitte kvrra peal, kus konwerents peab petud sama. Mönned ollid nõu andnlld ftdda Münhenis piddada, seal tulleb wanna paawst jälle ja ütleb: Ei mitte, konwerents peab Roma linnas petud sama. Kuhhu nad wimaks kokko sawad minnema, se on alles keigil teadmatta. Noh eks heidko liisko, siis on assi kohhe selge. Wanna paawst põlleks selle peale möttelnudgi,  ommalt poolt ka keddagit konwerentsi 390