Eesti Postimees ehk Näddalaleht A. 1866» TartAs/ 29. lunil. ma- ja linnarahvale. Kolmas aasta. Register! Ucal-Altai keleselts. Omm alt maalt. Tartust: Wannemuise aastapaäw Wö eralt maalt. Saksamaale: Saa söänumed. Ituliamaalt. Nemad sönnumed. Telegrahwi sönnumed- KirjawastusW MDmdsantzmlsfed Zcr kukuramissed. Ural-Altai keleselts. küllasöbber on meile selle pealkirja al õppetlikko kirja saatnud ning meie ei tea mitte, miks melemõtlejad luggejad sedda ka tännoga ei peaksid wastowõtma ja järrelmõeldes luggema? Mõistussega luggeminne on jo muidogi se ainus luggeminne, mis kasso sadab. ..Selle keleseltst perrekonnad" ütleb temma, ~on surem jaggo Asias koddo. Jo keige taggumisse põbja ja lõuna Asias algawad nad peale. Seal on I. Tnngusl  ja ll- Mongoli keelte perrekonnad, kelle pind meel taieste kinnitud ja üllesleitud ei olle, ning kes Eüropas üksi Kaukasuses ühhe weikese kohha peal leida. Nende järgminne öhto pole on !11. Altaiseltsi,  se on Türgikele perrekond, kes peale 20 kelemurdes ühhe sure Ma jao ülle laiali laotud. Seie arwatakse Ja kutid Lenajöe äres, Uigurid põhja Tartareis, Kirg isid, Basbkirid, Siberima Türgid, Turkomannid ja Eüropas Wennemaal mitto laiali laotud kelemurret. Üksikud sure Türgikele  perrekonnast ärralahhutud salgud leitakse Kaukasuses,  Krimmis ja Weikeastas. Siit on Türklased  wöites Kreka-Albani ja Slawi keelte valdadesse  tunginud.*) Põhja poolse Wennemaal, nenda hästi Eüropas kui Asias, Jeämerd möda eddasi,  se on Walgemerrest künni Lenajöeni wallitseb IV. Altar keleperrekond, Samojedikeel. Eüropa ja Asia piri peal möllemal pool Urali mäggesi on suur hulk kelemurdid (Ostjagid, Sirjanid, Permierid, Wotjadid, Tsheremissid,  Mordwinid, n. n. e.), kedda ühtekokku Hommiko  Soomlasiks nimmetakse. Keige rohkem õhto pole ja surest seltsist nattuke lahhutud on pär'  ris Soomlased Some- ja Ingermannimaal, Eestlased Eesti- ja Liwimaal ja Lanemerre , saarte peal, Liwid (kellest Linuma omma nimme sanud) kahhes kohhas Lanemerre äres, se on Don- Eüropas on ilma Ural-Altai keleseltsita weel kaks teist. I. Jndo-GermanikeleselkS. Seie arwatakse kuus keleperrekonda: i Krekakeel; 2. Laddinakeel omma jarrettullewa oksadega (Jtalia-, Prantsusse-, Portogalli-, Hispaniakeel, n. n. e. j; 3. Slowikeled (Wenne--- Srrbi-, Sloweni-, Bulgari-, Pohla-, Tsechi-, Wendikeclzl 4. Wan» na Preisikeel, Litawi ja Lärtikelegaz 5. Keltikeel  (Jri ja Shotttimaali; K.Saksakeled (parris Sak. sakeel, Tani-, Rootsil Hollandkkeel, n. n. e). li. Jberia ksleselts pöhja Hispanias ja löuna Prantsussemaal.