jad rided kuiwawad. Pealegi arwan, et sul sest pahhandussest kasso tulleb. Sest mitto sinno luggejatest sawad selle üllekohtuse asja parrast weel kindlaminne so pole hoidma, sulle head Lerwist ja pikka igga sowides. Sedda  sowin ka minna, sinno tru luggeja, keigest süddamest. —b—- Muhhumaalt. sAu Söbber kirjutab: ..Rõõmsa süddamega tahhan sulle, armas Postimees, ja ka mitme teisele, kes sest ossa wötwad, jutlustada, mis römo asjad meie pool sündinud ja mis meie Eestiwendadele  tõeste sureks auuks on ning neile römo teeb." „Saremaal, Karrala walla koolmeister Laes Toomlik, kes 37 aastat walla koolmeistriks on ja pea nisamma kaua ka walla kirjutaja, kus jures ta mitte omma iggapäwast leiba ei teninud,  sai nüüd omma trui ja ausa ammeti üllespiddamisse eest au rahha rinda." Waatke, armad Eestiwennad! Meie suggu saab koddomail ka sedda, mis ni mitto meie wenda söa-kissa ja werrewallamisse jures ärrateniwad.  Tänno, suur süddamelik tänno meie armsa ma wannemattele, kes ni sure armastussega  omma allamatte waewa ja truusse peale mötlewad; sest au on ennam kui rahha. Mönne task on punnis rahha täis, mis ka iggakord ta omma põlle, agga kelle jures ta ommetige priiskleb ja uhkust ning torredust ülles  näitab. Au nimme ehk au-rahha sada, põlle ni kerge, et sedda keik wöiwad sada, weel wähhem üks koolmeister ehk walla kirjutaja.  Koolmeistrid, kui korwi härjad, Tewad tööd, et särgid märjad, Kui nad õppetawad wahwast Lapsi, kui ka manna rahwast; Kuulwad sagged'st alwo sönno, Wügga wähhe samad tänno. Palgast põlle surest jutto, Seisus hüab 7 „Saatke rutto „Tarkust keige rahwa hulka, „Kül siis Jummal maksab palka!" Sedda sai ka Toomlik tehha, Jssa nimmel maewa nähha. Jah! kus ta ei lootnud meel, Olli au-täht jubba teel, Mis ta senni rindas kannab, Künni Jummal ello annab! SuremaL ka ta ei tahha Au on ennam, kui jo rahha; Sedda üksi mõistlik mees. Tunneb ärra ilma sees! C. W. x. Kuramaalt. sßöwel kätte Jubba mõnda aega olla rööwledJlluksti linna Ümberkaudsil mail rahwale sureks ristiks olnud,  sest et terwe seltskond seal ümber hulkunud  ja rahwast risunud. Rahwas ellas ühhes  allalisses kartuöses, sest ta ei teadnud mitte, kui kaua ta omma warra perremees wois olla; püüdsid neid ka kätte sada, agga keik olli asjata, sest et rööwled laetud püsside ja terrawa nuggadega peale tullid. Hilja aea eest olla nende pea perremees ommetige immelikkul  wisil kätte sadud ja kes wötnud tedda kinni? Lihwlandi kubberneri herra l)r. v. Oettingen.  Jummal ei tahtnud, et ta kauem selle kurjusse sees piddi rübbelema; lõõg olli täis. Pühhapääw, 13. selle ku päwal,  olnud sealatse makonna endise peawannema  jures suur wöeraspiddo, kuhhu ümberkaudsed  möisawannemad olnud kokko pallutud, ja nende seas ka Jllukste politsei meister v. Dunten ja Lihwlandi kubberneri herra vr. Oettingen,  kellel ka seal makonnas pärris mõisa. Ohto kello 9 aeal olla kubberneri herra ja politseimeister ühhes, ühhe hobbuse saniga ees sõitnud ja kutsarid teise saniga takka järrele. Kubberneri herra tahtnud omma mõisa peale minna. Mönni werst JUukstist olla möllemad herrad näinud, kolm sani sure aeamissega  nende eest risti ülle te minnewad ja warsi selle järrele kuulnud nad appi hüüdmist teine poolt körwast. Üks pool hallasti mees tulnud senna ja könnelenud, et ta olla sealt lähhedalt kõrtsimees, kedda 8 künni 10 röwelt. temma naesega puhtaks risunud ja pealegi weel hirmus peksnud. Ilma selle peale otamata, millal mahha jänud kutsarid tullewad/ olla kubberneri herra ja politseimeister rõöwlite järrele aeanud. Tänno, et nende hobbusel head jallad al olnud, sanud mõrtsukad kätte. Sedda nähhes, et kegi järrel tulnud, aeanud 100