wad, mõistan ehk tohhin laita, sest egga ma selle kunsti meister ei olle. Se suur kirrik piddawad männi 60-60 tuhhat rubla maksma, kellest tallorahwas  nihästi rahhä maksust kui ehhitusse päimst omma jaggo ollewad kannud." Lehhe löppetusses tulli ka teine kirri, mis pea seddasamma könneleb, agga eSsimenne kirri olli jubba trükkitud. Olgo terwe möllemad sõbrad waewa näggemist. Perno makonnast. sPulmad enne pulmi.j Sealt poolt tulli meile nenda kirri: „Perno postimehhe Nr. 43 tõi meile neid rõõmsaid  sõunumid, et suurwnrstlikkud pulmad 26. Oktobril piddid ollema," (ollid 28ma1.) „ Keiser  on keige omma allamate keiser, miks ka mitte meie Pennuja walla Eestirahwa keiser. Ausaid mehhi ellab iggal pool, noh, egga meie wald neist ka tühhi ei olle! Mõnne ausa mehhele tulli nõu, snurwürstlikkud Pulmad liggipiddada. Sikka karjamõisa pärrisperremees Willem Tõrwand, temma wennad Märt ja Sate karjamõisa p. perr. Juh. Tõrwand, koolmeister J. Kitsberg, Koordi H. Kõrw ja mõnned teised astusid kokko. Piddomaea andis Sikka perremees, temma ja ta wennad ka muud rohket tarwitust. Piddomaea  olli illuste ehhitud ja akna ette pulmapäwa  nimmi seatud ning need sõnnad: „Ellago meie auustud keiser ja keiserlik noor-paar, Aleksander  ja Maria! Hurra!" mis mitmekarwa pabberidest  walmistud ja tulledega walgustud olli. Pnlmapäwa peale walmistamine olli ruttulinne, sest esmaspääw saime teadust ja kesknäddal ollid jubba pulmad" (ollid alles redi), siiski lubbasid Paljo kesknäddalaks Sikkale kokko tulla ja kirjutasid  omma nimmed alla. Pilleti hind olli 50 kopp. hõbb. Mõnda kitsemaid kohhulas hind kül taggasi, agga peale 40 Pilleti said ostetud, kedda ostjad kegi parrast ei kahhetseuud. Piddkõnned piddas koolm. J. Kitsberg, nende sõnnadega allustades:  „Olge rõõmsad rõõmsatega ja nutge nutjadega,"  tnlletas ta mele, kui suur kurwastus hilja aego Keisri Herral olnud, kui suur rõõm tedda nüüd rõmuslada, ja kuida igga hea allam nhhest ja teisest rigiissaga kous ossa wottab.  Ta lõppetas: Ellago meie keiser Aleksander  11. ja suurwürstlik noor-paar, hurra!" Klasid lodi kokko ja püssid paukusid. Siis lauldi orreliga nelja healega: „On meie Keisrile,"  ja jut ning rõmokönne laskis aega möda minna. Teist ja kolmat korda räkis sesamma mees weel mõnnest rahwa asjust, isseärranis endisest  orjussest ja Praegus.sest meile üllewelt tulnud  kergituSsest, kitis ka wallaherrat, Baron Bruiningi,  kes paljowalla heaks teinud, ning tännas wimaks rahwast, kes ei kullo peale wadatesrömopiddule  ollid kokko tulnud. Selle peale wastas tiks nende seast wallitsetud piddowõeras rahwa nimmel, ja tännas piddowalmistajaid nende murre ja holekandmisse eest.. Püssid paakusid, wiolid mängisid, . rahwas rõmustasid ja hommiko olli jubba käe, kui lahkuma hakkasid." Nenda kirjutab sõbber. Kirri on kül pikkem, agga ruum ei anna keiküllespanna. On kül pulmad enne pulmi peetnud, siis on ommeti wägga hea ja lõbbus, et neid ka meie rahwa seas olnud, kes neid mõistnud piddada. Mast. sttus Suurwürst likko pulma mällestusseks on Ria koddanikud kidowäärt nõuuks wõtnud, onuna kullo peale üht rahwa-koli assutada. mis ka sure Nore-rahwa nimme peab kandma. Kas sest kotist ka nende Eestlaste lapsed, kes Nigas ellawad, ossa sawad,  ei tea meie, agga lodame ommeti, kui neid seal ka mitte omma eestikeles ei peaks õppetadama. Tallinnast. jKoggoduste jaggaminne.j  On sedda tarwis, et wähhemad wallad kokkoheitwad, siis on sedda nisamma tarwis, et liig sured ja perrekad kihhelkonnad kahheks lahkuwad. Eestima hakkab sellega teiste ees käima. Kulutab „Tallinna seitung" tihti waldade  ühhendust ühheks koggokonnaks, nago Kadrina,  Niggola ja Hioma Roigi kihhelkonnäs, ja peale selle weel Kosse, Nissi, Harjo Jani, Jõhwi, Halljalla, Ambla, Wiggala, Karrust, Hannila, Keila, Maddisse-Risti, lärwa Jani, Turri, Paide, Koero w. kihhelkonnäs, siis kulutab sesamma seitung ka kihhelkondade lahhu- Lamist, kus liig perrekad ja laialissed on. Nenda on sest ka wiimse Eeskima sinodi peal paljo kõnnelemist ja nõupiddamist olnud. Liwima wasto arwata, kus mõnned kihhelkonnad (nago isseärranis Tartus) issegi ammo lahhutust ootwad,  Peaks Eestimaal 4, Kurama wasto 35 ja Sarema wasto koggoni 74 kihhelkonda ennam ollema, kui seal' praego on. 150 aasta sees 360