kätte sattunud. Et nad neid isse ei tahha tagga wedpada, egga ka mitte lahti laska, sepärrast olla yad neid Jtalia kõhtude katte läkkitanud, tehko nemmad nendega, mis tahtwad.  Nende arro olla 1100 meest; need on agga, mis wimases lahhingis wangi woetud; arwatakse, et ka need wangid, mis endiste lahhingite jures wangi wöetud, ka senna sawad  sadetud. Üks Jtaliama obrist olla Prantsusse  kindraliga räkinud ja paawsti allamate eest pattunud, et Prantsusse söa-mehhed neile mitte liga ei teeks, egga nende käest rohkem ei nõuaks, kui anda jöudwad. Mõnned seitungid  tahtwad teada, et Garibaldi omma poegadega  selle mele pahhandusse pärrast, et õnne künal ni ruttust kustunud ja temma wanna paawsti mitte Romast põlle wälja pelletada sanud, koggoniste Amerikamale ärraläinud, sedda teadwad Prantsusse seitungid könneleda. Kord olli sest jut, et Jtalia söamehhed olla ued sõa riistad, se on uut modi püssid sanud, sedda aeawad Prantslassed wälleks. Parisist kirjutakse 2?. Oktodril, et neil Mailandis ja Pawias mässajatega suur teggeminne  olnud; püüdnud neid esmalt muido waigistada, agga kui se middagi poüe maksnud,  siis piddand söa-riisto prukima, mis läbbi hea hulk mehhi maggama pandud. Inglismaalt. Sealt rigi wallitsus annab  Jtalia ja Prantsusse wallitsustele nöu ühtlasse omma wäggesid Roma linna istuma panna ja sedda hoida, et seal middagist ei sünniks, mis ni hästi paawstile, kui temma tru üllamatele peawallo teeks; agga teised pannewad neile jälle sedda küssimist ette: ..kui kaua peame siis nenda töta seal istuma?" Nikaua kui keik rahhule jänud, olla se wastuö  olnud. Noh, seal ta on! Pik te käidud, aeg widetud,  agga asja tagga mitte middagi. Austria  admiral Tegethow läks selle lotussega Mehhikomale, et keiser Makstmiliani surnud kehha sealt wälja nõuda ja Austriamale tua, agga mehhikessed olnud seal imme köwwad, saatnud tedda tühjalt taggasi; kuida ööldakse, olla ta jubba te peal taggasi tullemas. Türgimaalt. Nüüd põlle meie ammugi ennam seal käinud egga sea lätsi asjo tähhele pannud, mis sedda näitaks, otsekui õlleks keik wägga hästi; agga wötta näppust! Kui seal ka otse suurt kärra põlle, siis ommetige üsna rahhus põlle nad ammugi mitte; sealane tülli on otse nago monni märg küttis, mis ei põlle egga kusto. Prantsusse, Wenne, Preisi ja Italia sadikud Konstantinopolis olla wanna Sultanile nattuke liig wänget rohto ninna alla öerunud, mis mehhikesel koggoniste wasto meelt olnud ja tedda turtsuma aeanud; agga kes küssib selle järrele?! Praego olla Kreta ja Kandia saarde asjadest jut, wöerad sadikud  püüdwad asja nenda seäda, et kirrik kesset  külla. Et se wanna Sultanil mele pärrast ei sa ollema, on issiennesest mõista. Austria olla ommalt poolt ka Kandia asjade pärrast kirja läkkitanud ja temmale nõu andnud, kuida neid seäda. Kirjawastussed. K. S. K. Tänname Teie kirja eest ja kuida näete ollerae  kohhe prukinud. 367 Verantwortlicher Redacteur: C. F. Lorenzsonn. Von der Censur gestattet. Pernau, den 7. Nov. 1867. Teadaandmissed. Willandi rae-kohhus kutsub keiki neid, kellel ärrasurnud Willandi parkmeistre Klaas Heinrich  Aspeline käest middagi öigussega temma järrele janud warrast nõudmist ehk pärrimist õlleks, mis tunniskirjad peawad tõeks tunnistama,  omma tunniskirjadega kue ku aea sees, se on, künni 8. Aprilli ku päwani 1868, wibimata  seadusse järrele, olgo isse ehk üks assemik  täielikko wolli kirjadega, üllemal nimmetud  kohto ette peawad teatama. Ühtlasse kutsutakse ka neid, kes temmale middagi wölgo jänud, ehk middagi pandiks wötnud, woi muud middagi temma ommadussest ennese kätte hoida wötnud, ka sellesamma aea sees sedda sia kohto ette peawad üllesandma, kui mitte selle trahwi alla ei tahha langeda, mis