he. Sedda ollid mässajad Pola suggu Littawi mõisnikud teada sanud, kutsusid omma teenrid kasa, kokko 117 meest, läksid rööwli kombel wori peale, surmasid mitto soldatit ning wotsid  söariistad terwelt ärra. Üks soldat, ni pea kui nattuke olli toibunud, jooksis lähhema  küllasse, kus wennelased ellasid, rakis omma  luggu ja pällus abbi. Keik külla olli seddamaid jallal ja nende peamees ehk wannem  ütles: ..Möisnikudel ei olle mingisuggust õigust Keisrit risuda! Wennad, wötke mis kätte sate ja tõttame järrele, et Keisri omma  taggasi saab. Silmapilk ollid keik malmis  ja läksid järrele. Risuja möisnikudel ei tulnud unnes mele tallopoegi karta egga nende eest warjul hoida; küllarahwas said neid pea tagga ja wotsid ennamist keik risutud söariistad jälle ärra. Mõisnikud pannid lippama; agga nüüd ollid Wennelaste süddamed kord täis ja aeasid neid senni tagga, kui wäggi appi tulli. Mönned mõisnikud põggenesid nende wihha eest Grahw Mohli lossi marjule, agga se ei aitnud. Wennelased koggosid hirmsa ähwardamistega  lossi ümber, ja et ärrasalgadi, otsid  nad isse wäggise neid üllesse ja pistsid lossi pöllema. Möllemad Grahwid said isse ka kinni pandud ja keige mudega kohto alla antud. - Ennam ma se kord Pola mässamissest  ei tea. Wöeralt maalt. Saksamaalt. sShilleri Neid on jubba mitmes paikus, agga 27. Aprillil seati Münkeni linnas (Baierima pealin)  jälle üht Shilleri mällestusse kujo seisma, mis wanna kunningas Ludwig selle linna illuks  ja rahwa römuks omma kullo peale olli walmistada lasknud. Se immelikkum assi seal jures olli se, et Shilleril weel üks tüttar ellus on, kes omma silmaga sedda asja pealt watas. Seal ollid keik Münkeni lauloseltsid  laulmas ja mängomehhed mängimas. Shilleri tüttar omma abbikasaga, möllemad ellatand innimessed, said kunninglikko tõllaga jssa kuio jure todud ja sealt jälle taggasi widud, kui mönnesuggused könned said könneldud  ja laulud lauldud, ka Shilleri omma tehtud laul: Rööm, sa taewa ello sädde, Taewa - tüttar õlled sa! Maitsides sinno maggust wägge. Kulutan so kitust ma. Sinna kergitad keik waewad Kerjajal ja kunningak. Sandid würsti wennaks sawad Sinno pehme tiwa al. Terxe nüüd keik innimessed! Kät ja suud teil' keikidel'. Wennad, taewas üllewel On üks armas issa asset. n t. s. Münkeni linna rahwa hulk olli römus ja tännas omma kunninga issa, et nüüd nende turro peal ka se kuulsa mehhe kuio seisab, mis keik Sakslased ni wägga auustawad ja armastawad; sest selle lauliko su on, nenda üttelda,  kulda tilkunud ja mis ta neile kirja pannud,  se jääb ikka.ueks ja sedda maitswad nemmad,  nago maggust aeawilja ja maijusse röga, ilma keetmatta ja küpsetamatta. Sakslastel on paljo armsaid ja auustud mehhi, kellele nemmad  mällestusse märkis: ehhitawad, agga Shiller käib ülle teiste. Ommeti ei olle Shilleri kirjadest weel Eestirahwal mingisuggust  kasso. Kui meie rahwas ka jubba nenda kaugel olleksid, neid mehhi meletulletama, kes nende heaks on tööd teinud, siis ei tea minna peale Lutterusse teist, kui Otto Willem Masingit, kelle mällestusse kuio mitte üksi tedda, waid ka sedda rahwast auustaks, kes tedda mitte ärra ei unnusta. Temma on Eestirahwa eest sel aeal tööd teinud, kui neist weel kegi ei holinud, kas middagi möistwad ehk ei mõista. Tedda peaksime meie omma Shilleriks piddama. Kolitud mehhi on meie suggu seast jubba paljo olnud, agga need on ennamist, kui teised sulled selga said, omma rahwa seast ärralendanud ja neist emal hoidnud! Ei Shiller egga muud kuulsad mehhed  põlle mitte häbbenenud Sakslased olla, sepärrast ka rahwas neid weel kaug pärrast nende surma nenda auustab ja meles peab. Kahjo, et ni mitmed meie suggu targad mehhed (jubba neid on ka) mitte seddasam- 158