Jnmmala sennast. Mis teeb usk? Usk, mis p. Waim sõnna läbbi meie süddames sünnitab, keeb õigeks, Znsaks, rõõmsaks. Ja mis teeb römus innimenne? Temma laul ab. ..Halleluja! nüüd höiskawa zc." omma kalli Issandale, kes neid kui tukka tulleft on peasinud sa ül lest ostnud, kui omma werre sees maas ollid. Neil on tänno ja rõõm süddames, ja rööm aeab laulma. Umbusk teeb innimest totraks, tuimaks ja tummaks, agga usk panneb Lemmale tänno ja rõmolaulud subho. Ewaugeliumi tümast wäljasündinud waimolikknd laulud on meie Lutterusse kirriko lillekroon, ehte ja illo mark. Sedda on üllemal nimmetud ..Meie omma laulu" ka. Õllen neid läbbi luggenud ja ni paljo kui minno tuim su tunneb, neist lKwangeliumi  tuma ja stsso leidnud, mis süddant kinnitab  ja kossutab, ja sepärräst sowin neid ka teiste ussowendadele pnhhade römuks. Minno arwates on prsoS Willigerode nende  tartowörrokele  rahwale suurt head ja nisamma löbbusat kui tullusat kingitust teinud. Needsinnatsed ..p ühhade  laulud,.. seltsis 111 laulo, uflatawad Kristusse tullemisse aeast künni Nellipühhini ja missioni- ning piiblipühhade laulud, mis wagga  tarwis ollid, on jure lissatud, ei mitte pikkalt egga iggawalt, waid lühhidelt ja mönnufalt; ennamist  keik kolme salmiga, üksi olles ehk teistega kous laulda. Luggeja, wötta, wata ja maitse isse: „Nüüd hõiska, ristirahwaS, Sel armo aeal sa, Et Zesuke om wahwas, So mannu tullema. E!)k maddalt tulleb ta, Ta warab siski ärra Keik porgohauwa karra, Ja kurja waimu ka." Eestiwennad! Lutterusse ussogo seisab ning langeb meie Eestirahwas, sepärraft pallugem ja laulgem omma usko ellawaks ja kalliks, et kegi meie kroni ei wötta! J oh. Janusen. H. Laa km anni jures on trükki tud ja müa: Peetama wiimne Inka ehk kunninga poeg. Wannast aearamatust Eestirahwale mäljakirjutud.  Selle ramato 140 lehhekülge kõnnelewad ühhest sündinud asjast, mis mannaks ei lähhä. Lodame mõtleja innimestele monnusa ollewad. Kes tahhab, mõib ka ueks „Sõnnumetojaks"  piddada; on sealtsammast poott küljest  tulnud. Hind on 30 kopp. hõbb. 405 Von der Censur erlaubt. (Nr. 238.) Dorpat, d. 29. Novbr. 1865. Teadaandmissed ja kulutamissed. (Mit Polizeilicher Be w il ligu ng.) Keiserlitko kässo järvele, mis 14. Oktob. s. a. anti, peab uekrudid wõetud sama ja wastowötminne  15. lauuaril hakkama ning 16. Webr. löpma. Sepärraft kutsub Tarto linna raekohhus  keik pearahha maksjad meesterahwast, mis selle linna kotdaaiko- törahwa- ja temake-- okladis kirjas seiswad, kes 21 ja weel mitte 25 aastat mannad ei olle, 17. Zcmuari ku päwai 1866 sia pearahhakohto ette, kus sel päwal nekrudi loosiwötmist petakse. Raekohhus maeuitfeb iggaühte, kelle kohhus liisko wötta, mitte tullemotta jäda ehk taggasi puikleda,  mis wasto kohtopolest kaugeste saab pandul) ja rvötko loosiarrulissed üüeültse tähhele pauna, et nende ärrajämmue neile suurt kahjo ja pahhandust saab teggema ning kanget seadusse trahwi nende peale tõmbama, kus wasto, kui isse tullewad, nende seatud kohtud ja üllemad nende söatenistusse kohhufe täitmisses  neile abbiks ja kergitusseks tahtwad olla. Tarto raekoeas, 15. Nowembril 1865. Tarto raekohto nimmel ja poleft: (Nr. 1614.) Kaubapurjemeister E. Z. Karow. Rllem sikretär Carl v. Riekhoff Kõrtsid wäljarentida. Krotusse mõisas, Kannepe kihhelk. on kõrtsid rendi peale anda. (3) Karjamõis wäljarentida. Zärwa Zank kihhelkounas, Sellikülla mõisas on üks karja mõis, 21 tüudre alla rukki külwiga, wäljas, tullewa Zürripäwaft  rendi peale anda. Muud teadust antakse Sellikülla  mõisas. (3) Tulletikknd. Tallinnas, Perno maantee äres, maea nummer 313 kaupmehhe Lohbergi udes tikkowabrikus  on wägao head seltsi tulletikkud sada. G. Lohberg. (1) Klarnetti pillist, wahhelminne tük, on Marrama  küllast Tallinna maanteed Tarto pole tulles arrakadduuud. Kes sedda leiab, togo minno jure, saab 56 kopp. leido. Zoh. Zannsen. (1) Rarwn linnas müüb wägga head Gaaspiritnst  Kaupm. CC. Lanpmann. (2) Wärwiameistev Robert Wellmann Tartus suise kallaturro äres kaupmehhe Faure podi wasto, on uut uhtumisse massina t üllesseadmud,  mis auraga käima aetakse ning antakse sedda keikile teada, kel willaft riet wannutada (uhtuda), wärwida ja kallewiks suggeda on, et seal ruttu head ja oddawat tööd tehhakse. Sedda kidab kegi, kes isse seal sedda tööd lasknud tehha ja ruttu ning wägga hästi tehtud, kätte sanud. (2)