/ Olle õiglane isseennese wasto ja arm petta / iseennast, siis õlled sinna ka õiglane teiste wasto ping ei petta neid. Kes teisi püab petta, on isseennast jubba ärrapetuud. „Piddage aega kalliks." Agga kuida teine meie? Sedda aega, mis meil kääs on, tahhame ärraraiskada ja selle aeaga, mis weel lodame tullewad, head tehha. Kirjawastussed. ZBi ) M. D. Tänname wägga; agga miS piddime palluma: eks need piddud meie rahwast mitte naktuke  kaugel ei seisa? 400 Von der Censur erlaubt. (Nr. 236.) Dorpar, d. 30. Novdr. iB6^. Verantwortl. Rebacteur Zoh. Zannsen. Kruck von H. Laakmann. Minna annan jätte neste teada, et kes oddawa hinna eest hone ehhitamisfe palkisi tahtwad osta, olgo käüno ehk palgi wisi, need mingo Helme kihhelkonda Adseri mõisa (mis Alla mõisa järrel) kaupa kulama ja teggema. Seal on nüüd kirjutaja Adseri mõisas selle kauba ja tö tallitusse tarwiS korteris. Za /t nüüd talwe-le kääs on, wöib seal igga hobbofe-tömees hea hinna eest palgiweddamisse tööd leida. (2) Tarto kaupm. R. Umblia. Weski mõisa karjamöis Abbisaar Kambka kihhelkonuas, saab kõrtsi ja ladopiddamisse öigussega tullerva Zürripöwast 1866 rendi peäle antud. Sel, gemat teadust annab Weski möisaWaKttsuS. (2) Eksi kihhelkonnas, Möisama mõisas, on, töhobbo sid, 10 täks ja !otühja messipuud, kui ka muis asjo mäa, mis maeapiddamisse jures tarwiS lahhäb. (2) Rukkid, nisso, odre, kaero ja tatraid ostab  Tartus Peterburgi-ulitsas kaupmees Hennig. —— (2) Keige neile, kes Tarto weterinäri (kojnste-arsti)- koli tarwis ! 865. aasta peale tahtwad murretsedawötta: 3000 puda Heino, 809 puda õlgi ja 146 tshetiverti  kaero, antakse teada, et nemmad !!. Detsembril  s. a. eune lõunat ketis 1t weterinäri-koli kantseleisse  lähhäkfid sedda täetama. Tartus, 9. Now. t 864. (!) Wirromaal, Nissi kihhelkonnas, Laitse mõisas. 40 «versta Tallinnast kaugel, on üks adrama koht 200 rubl. eest rendi peale anda. Kohhal on wakkamaad pöldo, 270 wakkäm. head heinamaad; karjamaad on ka head ja üksik koht. (3) Teadaandmissed ja kulutamissed. ( Mit Po l i Ze ii i cher Bewil l ig u n g.) Lutso mõisa koht Kambia kehhelkondas, 2 l 7 Vs wakkamaad suur, kus peal ka wenne kirrik seisab, ja üri maksab, tahhetakse keige ell oma ea ja körwalisse honetega ärramüa. Selgemat teadust antakse sealsammas.  Woltweti mõisas. Saarde kihhelkonnas, samad  3öVO seitsmejallast süHa puid raiutud, hallud  4 jalga pikkad, ja maksetakse 40 kopp. sülla rakumisse  eest. Kes sedta rahhatenistust tahbab sada, wöib kulama minna. (1) Keige saksa naesterahwale annan teada, et minno jures malmis tehtud naesterahwa kubbarad, kannud ja mütsid oddawalt sada on, ja et minna eddespivdi ka uaesterahwa rätsepa tööd teen. S. Müller. Minna ellau Tartus rätsepmeistri Mülleri maeas, teise korra peal. (1) MM- Pallutakse tähhelepanna! "MU Et nüüd aasta jubba otsa pole hakkab jõudma, siis anname aeglaste söbradele teada, et „Gsstl zc.", kui ello jätkub ja termist on, tullewa aasta 1865 nisamma nago siamale saab wäljatnllemo.  Tellimist ja hinda, mis manna wifi jääb, samad wastowölma: Tallinuas Kluge Ströhm, F. Wassermann ja M. Böckler sure turro äres, Hapsalus kolide ütlem Russwurm, Meerwas tislermeister Wilhelmson,Akakwerreö kanter Hahn, Ottides Kabrutzk ja Sion. Kurre< sareH H. J. Zürgens, PerunH W. L. Sternbergi pood ja ramatopokka M. lürgens Üllejõel, ZViilandis E Z. Karowi ramatopsod ja köster Briesemeister, Wörrns kaupm. Berg mann, Rigas eesti öpp. o. Zannau, Peterburgis köster Befelvt, Kronstaltis eesri õpp. Steegmann, Tartus H. Laakmann ja ..Posrimehhe" wäljaandja Zoh. Zannsen kallaturro ares Hermanni maeas, kus ka ksik-, suggu teadaondmesst wastomöetakse. Maal samad ausad kihhelkonna öppetajad, köstred, koolmeiltrid möisawallitsussed ehk muud head innimessed tellimisse waema hea sönna eest ennest peale wötma. Kes nüüd tellida tahtwad, neid pallume fedda aegsaste arratehha, et teada saaksime, kui vsljo uel aastal peame trükkida laskma. IsH. IllNVjell»