alla ja o tullsb peale, sest on aeg ö-korteri peale mõtteida." ..Wässind kehhale on ö nisamma tullus, kui surm sellele, kedda tullega pinatakse", ütles Walgekuusk. „Ma ei häbbene sedda tunnistades, et ma wässind ollen; olli paggana pik teereis ja ma põlle ka mitte hunt egga pödder", ütles Winters.  „Mo wend on tuggew, ta jalg on ussin ja ei wässi ialgi." „Ma tean, et ma suur ja tuggew ollen, agga ommeti ka paljas lu, lihha ja werri." ..Kotka tuggew tiiw peab puhkama, ussina jallaga pödder ennast mahha heitma, kalla wees ommad oimed seista laskma; keik peawad puhkama, üksi hea Manitou mitte." ..Ja need sured tulle-padid (aurolaewad) kellest sulle saggedaste ollen konnelenud." ..Punnane mees ei tunne walge meeste tullest  aetud maead suurde wette peal." „Se on ni tossi kui Indiani ehk mu usk; agga sellel põlle sega teggemist, mis minna tahhan. Mo kondid wallutawad, kui olleksid nad arrapekstud ja ollen ni näljane, kui karro kewwadel." ..Manitou andis meile puhkamisseks maad ja öflse willo tulede marjuks pakso metsa." ..Se on keik tossi, Walgekuusk, agga kui ma mitte ei eksi, siis peab siin lähhedal üks kobas ollema, kus sees meie kahhekeste jubba ennam kui ükskord warjopaika olleme leidnud." Ommalt maalt. Peenust. sLaulo on tannini alles wägga arwad õied meie Eestirahwa tarkusse,  asa heinamade pealt leida olnud, ehk on nad ka ni lühhikessed, et meie silma põlle üllatanud. Teised põlle neist ka jutto teinud, et olleksime kuulnud, muud kui Torma kihhelkonna  Tarto- ja lurri kihhelkonna Tallinnama  laulo seltsidest, ilma linnade seltside arwamata,  kes jubba mõnda ennestest kuulda lasknud. Olleme nenda äri möda kuulnud, et Perno kihhelkonna koolmeistritel olla nõu omma koli-lastega meie linnas ollewa eesti laulo seltsi ühhendud abbiga se sui üht laulo pühha piddada. Meie ütleme, et sedda kuulnud  olleme ja sedda kuuldud jutto könneleme selle nõuga awwalikkult, et lodame siit naburi kihhelkonna koolmeistrid ka omma lastega sest pühhast ossa wötwad. On neil lust ja tahtminne,  siis õlleks wägga hea, kui enne nendega  mönni sönna selle polest läbbi rägiksid ja issiärranis laulude parrast nou peaksid, missuggused  igga selts issiärranis ja missuggused keik kõrid jälle ühhes laulwad. Sest, midda rohkem lauljaid sel pühhal kokko tullewad, sedda monnusam ja kennam saab assi ollema, muido õlleks ta liig iggapäine. Sepärrast wötko siis igga laulo öppetaja waewaks pühhapäwa  õhtul, se on 30. Aprillil, Perno köstre Lorenzsoni jure kokko tulla, kus selle polest woib nõu petud sada. Laulo pühha piddamist  arwatakse Suiste pühhade ümber keige parrema ollewad. Niast. IM arg usse Selle ku essimessel  päwal olla leitud, et kauvmehhe Pihlau  aidast umbes 520 wakka odre ja liggi 80 tühja kotti ärrawarrastud, mis ühtekokko 300 rubla wäärt arwatakse. Muidogi teada, olli politsei kohhe wäljas jälgi otsimas, sest egga sesuggune hulk asja kellegi tasko mahtunud,  kus ta kellegile wasto ei karjo, kui tedda ka tuhhat korda nimme parrast kutsutakse.  Politsei sullased, kes saggedaste sesuggusis asjus nobbedad, sanud mehhed kätte ja andnud kohto wallitsusse holeks ja kohhus pannud neid senna, kus omma molli käest ärrawoetud; odako nüüd millal sedda jälle kätte samad. sKronomaks linna maeade Tännawo on Liwima linnades maea perremeestel  kronule omma maeade ja krundide pealt maksa 49,360 rubla, ja sest tulleb igga linnal maksa: Ria lin 33,409 rubla, Tarto lin 6248 rubla, Perno lin 3034 rubla, Kurressare  lin 5527 rubla, Willandi lin 5085, Wönno lin 5050 rubla, Walga lin 824 rubla,  Wörro lin 700 rubla, Wolmeri lin 700 rubla, Lemsalo lin 542 rubla ja Shlokki lin 127