keige parrem wessi, soatulle kustutusseks, siis surra sodda enne sündimist." Se on nüüd Belgia rahwa mõtte, kas neil õigus woi mitte, sedda Meie omma lühhikesse armuga  si tea ärraarwata; sedda jättame targema  meeste holeks. Mis olli Preisi kunningas Hamburgi kauba maeas, seal temma wasto ollewa kaupmeeste wasto öölnud? ..Mis kauba kodda omma tallituste  laiendusses prugib, on rahho ja et se ka hoitud saaks on minno keige surem ja kindlam lotus; otse kuida ma sedda ka Kieli linnas ollen öölnud". Siin on nüüd Preisi kunninga sönnad. Kui igga rigi wallitseja nenda mõtleb ja nenda ragib, ja rahwas ka lemmaga ühhes nõus on, siis peaks rahho ka tõeste jadaw ja kindel ollema. Ugga mis kuleme - ' SpSNia«aslt, ons seal ka praego, rahho?  Parraks! Üks makond teise järrele, pannakse  söa seadusse alla! Mis rahho seal ennam  on? Spania asjad on peast jalla tulluni  raiskus ja neil ei olle mitte naburide rikidega  wahhendust, waid issi omma kodduse rahwaga teggemist. Need olla ennamiste keik satwed püsti aeänud jä omma tigi wallitsusse wasto mässama hakkanud ja seal põlle siis allam- waid ka üllem suggu kes allama rahwa pea mehhiks heitnud, rigiwallitsusse wasto. Mis nemmad õlge tahtwad, sedda arro meie põlle sanud. Nende kunningana olla mässajate  wasto lubbanud, ennast lahti wetta; miks ta sedda tehha tahhab, peab ta issi parrem teadma, kui meie ehk mönni mu. Spania ommad seitungid könnelewad, omma ma pahhaist  aujust keige rohkem ja selle järrele, kuida nemmad könnelewad, on keik seatine riik, Fui sippelga pessa likumas, kui tulli seal lähhedal põll emas. Üllemad kindralid, kes ommmenge omma rigi wallitsussele truust wandes lubbanud,  porwad nüüd wallitsusse wasto ja heidawad  mässajate seltsi; kelle peale peab rigiwallitsus  nüüd weel lootma? Kadiksis olla merre wäggede ministre ja pealikute wahhel sönnadlimine olnud, warsi heitnud pealik keige soldatitega mässajate pole ja otse ka nendasammoti  teised merrewäggede üllemad Söariistaga  ehhitud mässajate seltsid käiwad ühhest  kohhast teise ja äeawad keik selle rigi rahwast mässama. Keige surem mässajate karra on tanninL Andalusiimis kuhhu hiljuti mitto Spaniamaalt Kanari sare peale ärrasadtztud kindrali, mässajate hulka astunud. Grahw Girgenti on ühhe jao söameestega mässajaid waigistama läinud; agga tundnud pea ärra omma  wägge liig weikesse ollewad, sepärrast olla ta abbi jure pallunud, mis temmale ka sadetud, ommetige olla mässajad temma teed eest kirmi pannud, et' põlle eddasi sanud. SpanU kunningana Isabella ei julge Madriti linna taggasi minna, waid peab praego San Sebastianis  warjul seisma. Mässajate seltskond  kaswada iggapääw jöudo. Millal ja kuida fe suur mässamisse tulli seal peaks kustutud  ja wanna rahho jälle koddo leidma, st on kül ükspäinis Jummalal teada; innimessed  ei woi sedda ärrateada. 315 Verantwortlicher Redacteur : C. F. Lorenzsonn. Von der Pernau, den 24. Sept. 1868. TeadaaAdmissed. Perno wogtei kohto potest antakse seläbbi teada, et raekohto kässo peale 21. Augustil 1898 Perno kaupmehhe M. Strahlbergi parralt maead ja krundid, mis on nimmelt: 1) Losi maea mis Mas allewi kwartalis. Z) Kiwwi ellomaea, mis Mna kwartalis  8 al Saturni trakter. 3) Pu ellomaea, mis allewi kwartalis  .M 7/5 al ja 4) Pu ellomaea, mis Ises allewi kwartalis M al awwalikult sawad ärra müdud ja wäljapakkumisse  päwad kahhe essimesse maea ja krundi parrast on 9. 10. ja 11. Oktobril ja neljas ning wimane termin, kui sedda peaks nõutama,  neljateistkümne Oktobri ku päwa peale kinnitud. Kahhe wimase maea ja krundi wäljapakkumisse  päwad on 15. 16. ja 17. Oktobril  ja neljas ning wimane termin kui sedda peaks nõutama 19. Oktobri ku päwa peale kinnitud. Keiki neid, kes neid üllemal nimmetud  maeasid ja kruntisid osta tahtwad, kutsutakse  üllemal njmmetud päiwil ja iggakord enne lõunat kello üksteistkümmend üllemal nimmetud kohto ette omma pakkumist ja ülle