nud, et Rootsi kunningas temma kaktuse al puhkanud ja temma härgadega sõitnud, woiks könneleda. Ta sundis omma härgi ruttem käima ja enne kui öhto kätte jõudis, olli ta koddo. Zssiennesest mõista, läksid nüüd Waddeweitsi  külla kõrtsi wöeraste toas mitto öhtat järges möda, kus kellegist muust, kui kuulsast Rootsi kunningast ja temma adjutandist jut olli. Nad ei woinud sedda koggoniste unnustada,  et need sured mehhed seal ömaea piddanud ja parrast härgega sõitnud. Et opmannil õigus olli, sedda kinnitasid marsi seitungid, mis kulutasid, et kunningas Karl Xll. Türgimaalt ärrapöggenenud ja korraga  omma adjutandiga Stralsundi tulnud. Noh, nüüd on ommetige teada, kes need tundmata wöerad ollid, kelle parrast Waddeweitsi  koolmeister omma söbradega ni paljo omma' päid olli murdnud ja ommetige mitte ülles sanud. Ommalt maalt. Perno«Äatt« sÖnnet uMa st -s ur - mast. Surm leiab meid iggalt poolt, olgo se ma woi merre peal; aggü ommetige on ja jäeb se ühheks halledaks surmaks, ärrauppuda. 8. selle ku päwal, on kolm Orrajöe meest merresse ärrauppunud; ja se õnnetus on nenda sündinud: Nimmetud päwa hommiko warra tahtis üks laewa-mees laew olli saddamas ankrus ühhe pissukese padiga male tulla, agga jeä-sogga kelas tedda senna tullemast ja walli põhja tuul aeas j ead padiga ü hhes möda  ranna äärt eddasi. Rahwast olli kül nago murdo ranna äres. õnnetuma hädda pealt watamas,  agga kegi ei julgenud tedda appi minna,  künni peale lõunat kello kaks, siis hakkasid  mönned mannad mehhed nõu piddama ja tahtsid padi ja laudadega temmale appi minna  ; agga keige selle jures ollid issi liig kartlikud.  Wimakö tullid kaks noort meest ja läksid laudast möda künni õnnetuma jure, agga  selle wahhe sees, kui sealt taggasi tullid, hakkas ilm tormama ja need nelli lauda ei kandnud neid kolme meest waosid keik üh- ' heS merresse! Rüüd olli hädda kissendamist keik kohhad täis, agga kellegi abbi ei woinud awwitada padiga liggi ei peäsenud ja jeäd kauda ei julgenud kegi'minna/ wöis ka Ma ehk ollid monned liig hallastamata, sedda meie ei tea. Kaua aega kissendasid mehhed app, agga et kegi omma kat ei ullatand wäljasirrUtada,  wausid nad üks teise järrele jea sopso sisse ja kaddusid kaldast watawa innimests silmade  eest! Keik need kolm kaisid mödaläinud  suil ja ka enne sedda mõnda suremat merd -läbbi ja Zummal on neid hoidnud, agga nüüd piddid siin omma ma vandas hulga innimeste ja omma suggulaste silma ees ärrauppuma! Möllemad awwitajad ollid poismehhed: essimene perremees ja teine saunamees, ühhe lesse ainus poeg ja toitja ja se kedda appi läksid, üks waene mees, omma wenna laewa peal kipreks, kes naest ja nelli lapsokest järrele jättis! Halle! wägga halle luggo! siiski, ..mis Issand teeb on hästi tehtud"  ; ilma temma tahtmata ei lange üht juukse karwa meie peast, egga warblane kattukse  pealt; weel wähhem ka utab üks innimene omma ello, ilma temma tahtmata. Temma trööstigo issi neid leinajaid, ja kinnitago nende süddamid omma waimoga, et usk nõdraks  ei lahhä. Siin peaks iggaüks mõtlema : meie olleme ka innimessed mis meie wendadele  sündinud, woib ka meile sündida; sepärrast  pällugem allati Jummalat, et ta meid hoiaks äkki ja halleda surma eest! Peaks agga taewa tädike nende surnud kehhad kätte andma,  siis saaksid järreljäjad leinajad trööstitud  ! M. G. sOddaw kaup.) Allamal seisaw luggo peab meile näitama , kui kaugele innimessed, kes teistele kurja tehha tahtwad, omma julgusega  läinud. Sest ei õlle weel kül, et sallaja warrastakse, waid mönned hakkawad üsna awwalikult sedda tööd teggema, kui esmalt wallega teise silmad sawad pimmedaks teinud. Halliste poolt kirjutakse meile: ..Mönni näddal taggast, sündis meie lähhedal P... lo kõrtsis allamal seisaw assi. Ohto hilja peale tulnud kaks wöerast meest hobbuse wankrega senna ja et saksa howi wärraw lahti olnud, aeanud nad omma hobbuse, wist selle nõuga howi : ösekö senna jada; leidnud agga körtsimehhe  suurt kiut numatawat härga, howis ühhes Pisfukesses lautss. Warfi piddanud 387