maeast maeasse jooksnud, suggulaste ja tutwadele sedda rõmusõnnumet kulutama: „Meie üddiimmejad  ja rõhhujad on nüüd isse rvhhutud ja meie kaelast  ärrasadetud, ei wõi meid witte ennam piggistada!"  Kennel gütarri ehk wiolipil maeas olli, se wõttis kätte, mängis ja keik rahwas laulsid omma issama-laulo: „Sleswig-Holstein, merre st piirdud:c.", mis nad sel aeal, kui Taanlane alles Pukki peal istus, mitte ei tohtinud laulda. Ka siin olli Dani suggu mehhi, kes rõõmsatega mitte rõõmsad ei tahtnud olla; noh, nende uste ees jäi rahwas seisma ja laulis kaks kord omma  issama loulo, et piddid arro sama: keik wanna on mõdas ja selle Mannaga Dani wallitsus,  uhkus ja sumstus hauda läinud. akulloj, mis jubba mõnne aea eest nimmetasime, piddi esmalt ülleultse 20 miljonit  ollema, mis Austria ja Preislane kokko kannud; agga kuida nüüd ueste kuuldakse, üttelda Preislane ennesel üksi J 6 miljonit ärrakntlunud  ollewad, misläbbi rehnut 26 miljoni peale tõuseb. Se annab Sleswig-Holsteini rahwale  maksta küllalt, isfeärranis kui nemmad rahhoteggemisses ka üks ossa Dani rigiwõllast kanda sawad. Watame nüüd jälle nattuke, mis Taanlane kautab, se uhke Taanlane, kes wannal aeal (1016 —1043) ka Jnglisma ülle wallitses, kelle parralt kaua aega Norwegima olli, kes ka Rootsile  on käsko annud! Oi, oi, temma hawad on hirmus wallusad kanda! Enne praegust Dani sõdda olli Dani kunniugriik pealaest jallakannaui 1037 IÜ-pennik. suur. Wõttame 341 ID-Penuik.  Sleswig-Holsteini alla sest mahha, si's jääb Tanile weel 696 pennik. ülle. (Islandi ja muid kõrwalessi maid ma ei arwa.) Jmnmessi olli Danil enne sõdda lillepea 2,605,034 pead, ja nüüd lähwad hertsogirigideqa, mis ärralahkuwad,  1,004,479 hinge isseleiba; mis tal üllejääb, wõib iggamees issearwada. Dani kunniugriik jääb eddespiddi kiil pissukesseks, mitte ennam kui nappist 700 lD- pennik. maad ja 1,600,000 innimest ja hertsogirigid ollid temma  keige raswasewad maad. Küida ööldud, mis tal Gröönlandi ja Islandimaal on, sedda on kül paljo ennam weel laiuti, agga lummi ja M, mis allati kotto abbi tahhab, agga mitte kasso ei sada. Kas Daanlane ei pea õhkama? Prantsussemaalt. sWaggusine naabri ello.j Mis nüüd ka Prantsusse seitungid saksa ja mu naabride asjust kõnnelewad, neid kiitwad ehk laitwad, se olgo kuida on, agga pärris Prantsus  isse, keiser Napoleon, ööldakse se kord koggone  rahho armastaja mees ollewad. Ta pesseb  ennast terwisse weehallikates ja wõttab küllalessi  wasto, kes tullewad. Seal on temmal praego Belgia kunningas wõeraks ja Spania kunninga abbikasa ning Italia kunninga poega odatakse ka senna; Peale selle Badi, Würtembergi, Darmstadti wallitsussed: nemmad keik on ni heas sõbmsses, et ma mitte ei tea, mis parremat  ennam tarwis on; üksi Preisi-- ja Inglisillaga  on mõnni pissuke uddopilweke wahhel, mis isseennesest wist ärraselguwad. Kui kaua nisuggune tule wahhe aeg turib, sedda ei woi Prantsusse kohta kegi üttelda, agga praego on keik waggusi. Kuida ööldud, Prantsusse seitungid egga minna tea, kes neid nenda purrelema panned nmrisewad kül kaunis kärredaste Saksama, se on Preisi ja Austria wasto, et nemmad olla omma rahho teggemisses Danile liga, hopis liga teinud! Sakslased olla Danile teinud, mis tuggew nõdremale teeb, omma  tahtmist, agga mitte õigust. Õigust ja rahwa sugguarrude kobhut olla jalgega tallatud. Teised lehhed jälle näitwad sõrmega Saksama seestpiddise kiuso ja tüllide peale, kust ka Nendsburgi  sõameeste tülli olli tu'uud. Tossi kui, se on Saksama wauna haigus, ja sedda peawad nad allati kuulma. N õnned imme asjad on jnbba sündinud ja sawad weel sündima, agga Sakslaste kokkoleppiminue õlleks weel surem imme,  kui Paawsti ja Sultani aujärje lcmgeminne. Inglismaalt. sDani rahhustj kõnnelewad  <mglisma seitungid Sakslaste kahta weel paljo jammedam, kui Prantsussed. Inglased isse teadwad kül, et Danlased neift head ei rägi. Nemmad ollid omma nõuandmissega ja alibilubbamissega  Tanimehhi keige ennam soale kihhutanud  ja parrast ommeti mitte appi tulnud. Agga neil on ka ommad wabbandamissed. ütlewad: „Kui Daanlasedka enne ei teadnud, Londoni  konwerentsi peal olleksed nemmad ommeti piddand arro sama, et neil Inglismaalt adbi lota ei olnud. Nemmad lootsid weel, kus mid- 261