Eesti Postimees ehk Näddalaleht 13. 1866. Tartus, 23. Märtsil. ma- ja linnarahvale. (U^- Kolmas aasta. Register: Eestirahwa priusse mällestussest. Ommalt maalt. Tartust: Pühhade aead. Sundusse tömaea.  Uus kolzto purjemeister. Willandi mik.: Rahha-auk, pissuandae. Riast: Liwima kolilapssd — Waese rahwa ellokorterid.. Zarwamaalt: Kolilaste korilaulust. Peterburgist: Söawae moon. Maantee auromassin.  Wiljahinnad Kiewis. Wöeralt maalt: Preisi ja Austria asjust. Jtalkamaalt. Pranlsussemaalt. Inglismaalt. Belgiamaalt. —Norwegimaalt. Spankamaalt. Krekamaalt. Mehhikomaalt. Koleratöwwest. Ued ramatud. Intressi pabberid. Waimolik laulminne ning mängminne. Eestirahwa priusse mällestussest. PrtUs! se kuldne, kossutaw, kergitaw ja arrataw sonna, kes ei kuleks sedda hea melega? Kes tahhaks orja paelus ellada, kes ei püaks ehk iggatseks neist hea melega lahti sada? Tänno olgo sure Inmmalale ja on sa keisri Aleksandrile, meie Liwima Eestirahwa prius saab wiimsel Lihhawõtte Piihhal 47 aastat wannaks.  Aastal 1819, sel 26. Märtsil, kui õnnis  keiser Aleksander 1. priusse kulutusse alla need 3 sõnna omma käega panni: „se olgo uenda," siis langesid orjapaelad weie wannemate  kätte ümbert mahha, et neid kegi ennam ei ilma maata egga maga nhhes lojukse wisil ei müa, osta, wahhetada, kinkida egga pandiks Panna ei wõinud, nago lummal parrako enne sedda. ni kana olli tehtud! Keik, kes sel õnnistud  pawal Eestirahwast Liwimaal ellasid Eestimaal tulli se nattuke hiljem said pri innimessiks ja keik lapsed, kes pärrast sedda " ilmale tullid, sündisid Pölwe sees. Kui suur - meie wannemate room ja tänna, kes orjapolwe al ilma Zppetusseia tuimaks jänud, sel aeal olnud,  ei tea meie, kuid sedda teame, et kcik nored  ja wannad olleksid piddand uunikus kirciko tungima ja tännolikkust süddamcst laulma: „OH wõtkem lummalat Suust, süddamest nüüd kita:c." Suri asjo olli Inmmal sega selle waese mahharõhhutud  rähmale teinud, Zja kes ial mõistsid, on wist ka suurt täuno annud. Priussega said innimessed ka õigust enneStele  pärrismaid osta. Zubba aastal 1804, kui keiser Aleksander!. 30. Webruaril orjaja tallorahwa essimest seadust allakirjutas ja sellega nende etlo nattuke kergitas, anti selleaegse pri innimestele lubba pärrismaid murretseda, kuida selle seadusse H. 16. selgeste tunnistab. Seddasamma  wõisid ka keik kronowalla kui ka pärriswalla  talloinuimessed tehha, kuida S. 17.