peaksime kissendama, nago lapsed, kui meid harritakse. Znnimestel, kes Eestilapsi nenda kuiwa pöhho peale jätkaks öppetusse polest, on ka ommad tunnistussed ja wabbandussed käepärrast.  Nemmad ütlewad: Koliöppetus lahhutab  suggowössad; koliöppetus teeb kullo; wahwa  koolmeistridest on pudus; esmalt peab rahwa  rikkus tullema, siis nende tarkus; tallopoeg  hakkata omma seisust põlgama :c. :c. So! agga se põlle tössi. Suggowössad ei wöi se läbbi lahhutud sada, sest koddone öppetus käib koliöppetusse ees ja sui otsa on lapsed koddo, Koli kulloteggemissest ei peaks parrem sönnage rägitama. Oh et muud kullad  mitte suremad ei õlleks! Kui agga head tahtmist on, ni paljo kullo, km kool tarwitab,  ei anna weel kellegile sandikeppi katte. On agga Tallinnamaal koolmeistridest pudu, miks siis mitto neist, kes sedda ammetit ollid  õppind, pärrast kohhapudusse pärrast mu ammetisse piddid heitma? Et rikkus tarkust toob, on nisamma wähhe tössi. Millal on siis meie rahwas sennamale jõukaks sanud, et wöib üttelda: „nüüd hakkame tarkust püüdma  ennestele ja omma lastele." Eks parrem  tundminne tedda senna pole pea awwitama?  Wimaks on ka se wallejut, kui ööldakse:  kolid öppetada Eestlasi omma pölwe ja seisust põlgama. Kes sedda ütles? Kui kegi innimeste seas sünnib ellama ja siis ennam  pahna ei lähhä, kas se pahha on? On se põlli siis mannast ni rostlinne olnud, et keik tedda ni wägga südamest piddid armastama?  Agga aiad ja asjad põlle ennam endised.  Mönned pöörwad ka tänna weel omma  seisussele selga, kui sedda wäärt jõudsid õppida ; mis sest wigga, kui neil agga Eesti südda rindo jääb? Kergemeelsid, kes ennast pärrast omma sündimissest häbbenewad, on ka mönned seas, agga kus rahwa seas neid mitte ei olle? Surem hulk Eestirahwast ei wöi egga tahha ommast seisussest lahti sada;  agga suremat tundmist ja tarkust, kui emma koddo wöib anda, on keikil õigus tahta. Kui mitto Eestlast ommad lapsed kalli rahha eest linna kolidesse pannewad, siis ei olle st mitte nende häbbi, waid nende au, ei tunnista  ka mitte kolide wasto, waid nende poolt. Sest kui üks ehk teine neist ni rasket kullo arwab  tarwis ollewad, siis ei wöi surem hulk mitte ennam pimmedalt ja tuimalt pealt wadata. Kui nüüd sest mitte kül ei olle, et innimenne  wägga waewalt luggeda mõistab ja nisamma waewalt Jummala sönnast middagi teab, waid temma isse ja teised innimessed peawad temma luggemissest arro sama, ja kui ta innimenne tahhab olla, peab ta ka kirjutada  ja rehkendada mõistma: siis on selgest?  nahhä, koddone emma öppetus ilma  kolita sedda mitte ei wöi tehha. Meil on kolisi tarwis, ja wägga häddaste. Jummal teab, kelle kaela se sü langeb, kui mönnes nurkas rahwas alles ni rummalad on, et neile awwalikko seitungi läbbi keige eösimessi kirjatähta naidakse, nago Tallinna miösioni-lissaleht sedda püdis tehha! Mis peame ühhe rahwa öppetussest arwama, kellele  kegi awwalikkus seitungis ni wäetima lapse pnddi julgub pakkuda! Meie olleme immekspannes  käed kokkolönud: ni rummal rahwas peab ka seitungi luggeja ja mõistja õllemai!!  Oh Zummal, lasse päikest tõusta, sest warjud on weel wägga pitkad ja ö pimme!  Kas sähhärdusse öppetussega on immekspanna,  kui rahwas ühhe narri järrel jookseb  ja lasnamäel laewo otab, kedda ükski põlle lubband sa ta? Agga üht on tarwis, armas Eestirahwas ja kes muido neile head sowiwad: ärge mässige  mitte ärra neid armastusses taggasorrimast,  künni nad ommeti wimaks arro samad, et neil middagi ni wagga tarwis ei olle, kui parremat öppetust. (Jääb polele.) Sönnumed ommalt maalt. Wennemaalt. Suurwürst Aujärjepärria,  Zummal pitkendago Temma cllopäiwi,  käis Augusti kuus Nishni - Nowgorodi ladal. Et teised Wenne Suurwürstid enne sedda õlleks teinud, põlle meie mitte kuulnud. 299