Kuid.a teame, olli Tallinna rahrsal suur Wurre, et nende merri kinni läinud ja neil laew wiljaga odata; agga nüüd kuleme, et need süllad ilmad  ja löune öhto tuul jeäd merrest ärralöhkunud  ja wälja aeanud ning nende Odetaw Stettini auro-laew ~Ernilie" 22. Zanuaril omma koormaga senna jõudnud. Merri olla j east puhhas, agga kaldad weel kinni, kust te peab läbbi raijutud sama, et laew pulwerki saad. te/Zhhi Tallinna rahwa  rööm hakkab nago lillekene kewwadise päwa  sojusega öiepungast wälja aeama ja öist lahti löma. Nad kirjutawat sealt: „Zsstärraliko  römuga tome sel raskel aeal, mis meil praego on, nattuke römulikumaid sönnumid meie rahwale, kus iggaüks töpuduse ülle kaebab,  ja se on meie raudte ehhituse polest. Parvn  Vsn der Pahlen, kes enne kui parrast meie raudte ehhituse ettewötmise peawannem; on mödaläinud näddala hakkatuses Peterburgist taggast tulnud ja need rõõmsad sonnumed kasa tonud, et monne päwa parrast raudte ehhitaja takka järrele saab tullema ja siis nikohhe selle töga allustust tehhakse; lodawat et se näddala Tallinna raudte howi nurga kiwwi paigale pandud saab. On selle töga allustust tehtud,  siis on lota, et se suur nälg selle tö läbbi ka ennam rahwast ni ei sa pinama, kui tännini; sest kes wähhä omma kät ja jalga wiitsib likutada, saab omma päwa palga, misga  ennast ja ommakstd üllal woib piddada. Ühtlasse on ka keik kaksipiddine mõtte raudte ehhituse pärrast kaddumas ja iggaühhel kindel lotus, et se tö eddasi saab minnema. sön n u m i Tallinna Eesti Jani linna ja ma koggoduses on aastal 1868 1) sündinud ja ristitud: 381 last aastal 1867 olli 466. Neist on kaksikuid 6 pari, kellest üks paar sündinud surnud ja kaks pari enne ristimist surrid; ülleüldse on enne ristimist 2 poeg- ja 4 tüttarlast surnud; sündinud surnud 16 poeg- ja 4 tüttarlast; eksinud  lapsi 18. 2) Leritud sanud 89 poeg- ja 146 tüttarlast;  ühtekokko 229. 3) Armo laual on käinud 3675 meeste-ja 6213 naesterahwast; ühtekoWo 9828 innimest:  747 - innimest rohkem kui aastal 1867. 4) Abbiellorahwaks on laulatud 96 pari» 5) Surnud on: 394 meeste- ja 292 naesterahwast;  ühtekokko 596 innimest (252 rohkem  kui aastal 1867 ja 175 rohkem kui aastal  1866.) Neist on enne kui aasta mannaks said 68 poeg- ja 47 tüttarlast, ühtekokko 125 last surnud. 1 ja 5 aasta wahhel 67 poegja  65 tüttarlast, ühtekokko 132 ja 81 künni 95 aasta wahhel 1 mees ja 9 naest surnud. Surem ossa surnutest on soja-többesse (tühwus) rist- ja ronge többese surnud; need többed olla mödaläinud aastal seal wägga müllanud; sest on siis ka se wägga arrudlane assi tulnud, et surnute arro 215 sündinute summast surem. Kirriko tähtedega on koggokonda jure tulnud. 347 hinge Levitamise läbbi 91 „ Summa 438 hinge. Kirriko tähtedega koggokonnast wälja läinud 433 hinge Rohkem surnud kui sündinud 21S „ Ühtekokko 648 hinge, nenda on siis koggokonna hingede arro wähhenenud. 6) Koggokondas on aastal 1868 rahha korjatud: Jani kirriko ehhituse mölla maksmise tarbeks. . 450 rubla kopp. Ühhe ue surno sani tarbeks. 150 „ „ Künalde tarbeks .187 „ „ Kirriko waeste heaks 228 „ 10 „ Missioni tarbeks 91 „ 65 „ Summa 1106 rubla 75 kopp Kuramaalt. Tännawune talli ei õlle mitte ükspäinis meie jures waene, waid sedda kuleme ka muialt. Ohto Kuramaalt  kirjutakse 16. Januaril: Peale selle, kui meil wiis näddalad järge möda sulla olli, on nüüd jälle nattuke lund tulnud, et sanidega soita woime. Detsembri ku läbbi saddas ennamiste  wihma ja ilmad seisid paksus uddus, otse nendasamma ka uel aastal just kui süggisised ilmad. Z. Januaril hakkas pattuke külmetama ja 5. ja 6. Ollid jubba 12 kradi külma ja nenda jäi ka; 14. Januaril tulli kaunis hea kord lund, siis. Olli ka rahwas nobbedaste reggedega wäljas, sest et metsad 44