armast ja süddamesse tungiwat könnet, parrast  andis ta üht wägga kennaste pogitud piible ramatud koggodusse nimmel nende sõnnadega  temma kätte: „Wötta sest ennesele kinnitust  ja toetust nende weel Jummalast sulle kingitud päiwi sees" ja ka üht kennaste pogitud  laulo ramatud, mis kaks koggodusse liget temmale olla kinkinud. Peale selle õnnistas  öppetaja tedda kätte peale pannemissega  ja koolmeistrid laulsid selle pühhitsusse löppetusseks weel sedda salmi: Amen, Amen, Umen! zc. siis hakkas jummalatenistus omma seatud wisi järrele. Peale jummalatenistust  ollid aulikkud kirriks wöõrmündci herrad ja weel m õnned muud sõbrad rohkeste temma maeasse läinud temmale õnne sowima." Riast. sTullekahj Sealt kirjutakse 12 Septembril: „Möda läinud ösel olli Dubbelni  ojumisse kohtas hirmus tullekahjo. Öse kello kaks olla Ameljanowi maeas tulli lahti läinud, mis seläbbi, et kustutamisse riistad seal waewalised olnud, ruttust laiale laggunenud  ja liggi 12 maea tuhha unnikuks teinud.  Ärrapöllenud maeade seas olla üks apteek  ja üks suur trahter. Kuida sealt kirjutud,  ei olla mitte üht pritso olnud, kellega olleksid woinud kustutava, mis kül wägga immeks panna, et ühhe sesugguse kohha peal, nago Dubbelni ojumisse koht, politsei ja üllevea  sealane wallitsus selle polest ni holimatta  olnud." - Kuida loeme on praust Willigerode, kes praego Tarto makoggodusse öppetaja, Lihwlandi ma piiskoppi kohto waimolikkuks kaliikmeks  wallitsetud ja kinnitub. mis Perno ja Willandi wahhele piddi ehhitud sama, hakkawad seitungid  jälle juttu teggema ja keigist, mis nad könnelewad,  on nähha, et hakkatus ennam liig kaugel põlle; arwatakse jubba se süggise selle Löga allustust tehtawad; meister, kes sedda tööd omma holeks wöttab, olla jubba omma wäljama reisi pealt taggasi Riga tulnud. Jättab surm meid pariks aastaks weel ellama, siis woime ehk isse ka seal peal sõita. Meie aulik kubberneri herra vn. v. Oettingen  olla jubba omma ammeti reisi pealt kalli terwisega koeo taggasi jõudnud ja kodduse  tallitust ohjad, mis sennist teiste käes ollid, jälle ennest kätte wötnud. Tallinnast. sSuur Sealatst wanna linnal olla st ön olnud aulikko kindral  kubberneri herrat 8. selle ku päwal omma müride wahhel nähha ja tedda auustusstga terretada. Peale selle, kui ta keik linna ja ma, waimolikkud ja söa wäe üllemad ja kohtowannemad  Lossi sures salis olla terretamisseks  wastowötnud, olla ta nimmetud päwal rüütlite maea, raekoea möllemad gilde maead ja mönned muud kohhad järrel wadanud, ka kord saddamasse sõitnud stdda watama. Lõuna söma aeaks, mis kubberneri herra omma kullu peale Lossis andnud, on ka igga seisuste üllemad  ja wannemad pallutud olnud. Ohto on kindral kubberner sealatsest pürjeridest ja keigest seltsidest, mis seal asset, autulledega auustud ja teisel päwal on selle sure wöera auuks rüütlite maeas suur sõmaaeg olnud.  Sellesamma  päwa õhtul olla aulik kindral kubberneri  herra jälle Peterburgi taggasi sõitnud. Peterburgist. sßigi teise jao laeno pabbirite Rigi banga wallitsus  annab teada, et laeno pabberite losimisse  parrast müminne kord seisma janud, agga et losiminne nüüd mödas, sepärrast on uks jälle lahti ja woib iggaüks, kellel tahtminne, neid pabberid sada. sVS almi staminnÜks Peterburgi Wenne seitung könneleb, et sealatse linna wannemad üht suurt piddo walmistawad, kuida  keiserlikko pruti, printses Dagmari tahtwad  wastowötta. Seks olla üks kommission seatud, kelle holeks keik se tallitus jäeb ja selle kullu tarbeks olla se pissuke summake 10 tuhhat rubla kokko pandud. Teise rigi seestpolise laeno pabberite losimisse  woido numred, mis minnewa kord poleli  jäid. Allamal seisawad numred on 500 rubla wöitnud: 301