runud ja ärratoutanud, mitte ennam meie labale  tulla, kus innimenne mitte omma iggapäwast  leiba ja sola ei tenida; agga säh! kui tännawo lädaplatsi üllekäin, näen üht ja teist jälle siin, kes jubb mitto korda wimast korda ollid. Mis se aitab, iggamees peab omma pöldo teggema, kui ka saak igga aasta ühhesuggune  ei olle. Peale surema ja wähhema kaupmeeste on ka 3 panorama ehk pildinäitajat,  kes kül ka loosi müwad, kui kegi wottab, agga mitte pettussega, waid kes just tahhab 15 kopp. eest ni paljo kaupa osta, kui muido 5 ja 10 kopp. sadakse, noh sellel ei olle mitte keeldud ommast rahhast lahti sada. Muido maksab sisseastuminne 15, agga kes middagi wöita tahhab, peab 30 kopp. maksma. Nenda  on se üllemate polest lubbatud, ja iggaüks on seal isse omma õnne sep, wöib ommale kasso ehk kahjo tagguda. Kes head nõu ei wötta, sedda ei wöi kegi awwitada. Porno mnkonnnst. sßahwa ellust.j Kui meie Eestirahwa elloluggu ikka pahhema poolt parrema pole eddasi lähhäb, olgo oppetusses  ehk iggapäwases leiwa tenistusses, siis teeb se igga õige mehhe süddamele römo. Römus olla rõõmsatega, on kallim assi, kui üksi omma õnne parrast römustada. Seal kirjutab ta üks armas söbber meile ööldes: „Postimees, olle meitega römus! Meie (W-K.) walla pärrisperremeeste  südda on täis armastust ja tänno  meie kalli Keisri Herra wasto selle armonäitmisse  eest, mis läbbi Ta neid önnelikkuks  teinud. Sa tead, et meie wald enne rendi peal olli ja rub. taalri pealt maksis. Seal jures ellas krono ja laskis omma tallopoegi ellada. Selle rendi aea sees kaswis nende ihhowarra ning sellega ühhes se süddamelik iggatseminne, omma rendikohte pärriseks osta: sest „omma pessa on omma pessa." Aitummal,  nüüd on nende tahtminne täidetud janud.  Kes jõudsid, need ostsid ommad kohhad pärriseks ja neid on —*) perremeest; mis ülle sedda, need makswad wanna wisi weel s) Perremeeste hulka on kirjasaatja unnustanud  jure panna. renti ja kaswatawad sulgi, künni ka teiste järrele jöudwad lennata. Ostminne olli iggamehhele  lubbatud ja wöisid jöudo möda hinda sissemaksta, ehk kul mitte wähhem, kui wies ossa kohha hinnast. Taalri hind olli meil 130 rubla, mis meie ma kohta mitte liig ei olle. Selle rahha eest, mis mönnel wölgo jäi, makswad igga aasta 4 kopp. rubla pealt intressi ja 3 rubla taalri pealt wöllatassumisseks,  ning sedda ni kaua, kpi wölg ja intressid, mis sel kombel igga aasta kahhanewad,  taieste tassutud on. Rahha sai wallakohto  p olest kokkoivöetud ja Ria linna widud. Nüüd on rahwa süddamed rahhul ja rõõmsad, sest neil on kindel ja likumatta pöhhi jalge al." Oh, kui süddame põhjast sowiksime meie sedda keige Eestiperremeestele!  „Agga  igga tössine Eestisöbber nenda ütleb kirjasaatja weel jure '— peab nüüd ka süddamest  söwima, et Zummal sedda kasso meie rahwale mitte teine poolt kahjuks ei lasseks minna; et uhkus, holimatta mee! ja muud patto kombed wöimust ei wöttaks, muido mõistab taewa taat wägga. hölpsaste meile middagi jalge ette panna, mis kommistama panneb; sest temma seisab allati sureliste wasto, olgo nemmad Prantsussed, Inglased, Sakslased ehk Eestlased: uhkus tulleb enne langemist." Tössi, wägga tössi, aitko Zummal  arro sada. Harjo makonnast. Tänno Jummalale, se assi hakkab ka Tallinna kubbermangus aega möda iddanema. Mis hiljuti muialt kuulsime, sedda kuleme nüüd Keila kihhelkonnast. Seal on I Saue mõisa A. v. Rukteshelli herra käest pärriseks ostnud: 1) Jakob Steinmann Keewhallika tallo, 43 Dessatini 600 ruutsülda suur, 2000 rubla eest; 2) Detlohw Wartung Nuggise tallo, 47 Dess. 1150 ruuts. suur, 2000 rubl. eest; 3) Gustaw Kormann Toma tallo, 58 Dess. 1060 ruuts. ja peale selle 14 Dess. 105 ruuts. metsamaad, 3900 rubla eest. Il Uksnurme herra Baron v. d. Pahleni käest on pärriseks ostnud: 238