tika weskel eddasi. Nende omma pärris koddomail  on neil se prunk, hästi pikkad politika juttud  piddada ja öllut peale jua. Kui mõllemil pool mitte silmakirjaks lahket näggo ei tehta, siis peaksime kül arwama, et nende ja Prantsuste wahhel sõbrus nattuke soemaks läinud, ja se õlleks  ka mõllemile pole wägga hea. Lõunapoolsed  rigid walmistawad ennast nüüd tolli parlamenti  wasto, kus kõik Saksama kaubaasjad peawad kokkorägitud sama. Lõunapool on isseärranis  Baieri! ja Würtembergil raske kül Preisi willi jürrele tantsida, agga ei wõi parrata, peawad  sedda ommeti teggema, kui ka happo näoga. Bismark mõistab sõlmed nõnda sidduda, et kül mitte liga ei piggista, agga milgi kombel lahti ei tulle. Tal ei olle Prantsusse pahhandusseks mitte tarwis lõunopoolsid wäggise kiskuda nad tullemad isse, et muido läbbi ei sa. Austrimaatt. 5. lanuaril jõudis keiser Maksimiliani pusärk õhto W.ini linna ning sai seal keiserlikko auuga wasto wõetud ja 6mal maetud. Õnneto ja auuto olli ta surm' Mehhikomaal,  agga sure auuga tedda omma sündinusse  maal mahhamaeti. Terwe Wini lin olli sel õhtul jallal ja neil wõis kül meles seista, et õnnetumat kronikandja pari ka pea ei olle olnud,  kui sesinnane Mehhiko keisripaar. Maksimilian  on nüüd ni mitme raske sammo järrel omma wannemate hauda hingama sanud, agga temma õnneto proua ellab alles, ehk kül ello, mis willetsam on kui surm. Temma waene ei tea kõigest sest middagi, mis ta mahhajänud abbikasaga  künni siamale on sündinud, ei sa wist ka ial sedda teada. Arwatakse, et temma omma melenõdrussega ka wist kaua ei sa ellama; ta terwis peab nõdder ja õrm kül ollema. Itatiamaatt. Mis tüllid ja riud seal weel tulleksid, kui paljo aega senna ka ärrakulluks ja mis sõddimist weel paawsti ja parteiga saab ollema: Roma lin peab ommeti Italia pealinnaks  sama, olgo aeg pik ehk lühhike. Ja se õlleks ka imme, kui üks terwe riik ja rahwas wimaks sedda ei peaks sama, mis üks terwe riik ja rahwas tahhab. Agga wanna partei sõbradel ei olle se muidogi melepürrast, ei wõi ka olla; sest nende melewald ja tahtmine hakkab sellega mäest allammnema, ja se ei olle neil kerge, kes harjunud on, omma tahtmist lum- mala tahtmisseks piddama ja nimmetama. Kui mu assi ei Lahha awwitada, siis hüüdwad ommad  mannad seadmissed, mis kawwalussega ja wäggewaldsel misit mannast tehtud, nad nimmetawad  neid lummalarigi samlaks ja allusmüriks, misga se seista ning laogeda, ja tahtwad sellega  rummalaid hirmutada, kelle hulk nende omma sü parrast ni suur on. Wannal aastal olli ikka Meel wahhel sekka kuulda. kui tahhaks Garibaldi kewwade jälle omma  õnne Noma wasto katsuda, ja wõib olla, et paawst just sellepärast onuna pessa ni kindlaks  lasseb tehha; agga Londonis teadwad zeitungid  üht kirja trükkida, kus sees Garibaldi tunnistab,  et temma südda kül kõige selle peale, kuida Italia asjad lahmad, wägga täis on, kõige ennam Napoleoni peale; agga tullewa kewwade ei tahha temma middagi tehha, maid omma wihha  allanelada ning ka teistega odata, mis ehk paawstiga ja mõnne muga wõib sündida. Napoleoni  nimmetab ta kurjaks maimuks, kes ühhe jalla Parist ja teise Roma liuna peal hoiab ja temma süüks aeab ta sedda Merd, mis Vientana Linna al ärrawallati. Omma! aeal ähwardab Garibaldi jälle eestotsast peale hakka ta, ja kui ta ellab, peab ta wist omma sõnna. Paawst tahhab jälle Lossin piiskoppi kardinaliks ehk kirrikowürstiks tõsta, agga mitte ühte Jtaliamaalt,  kellega ta ial ärra ei leppi. Ue kardinalide  seas saab ka üks Napoleoni lähhedalt suggulane ollema, tännuks selle eest, et ta paawsti Garibaldi küsist peastnud. Selle ue kardinal Bonaparte ninnni saab rahma suus „Mentana-kardinal"  ollema. Napoleonil ja paawstil wõiwad seal jares mõnnesuggused mõtted olla, ja Roma lin seläbbi jädama Prantsusse abbi peale lota, agga enne peaksid mõllemad julged ollema. et Parrast Napolioui jälle Napoleon Prantsusse troni peale tulleb, ja seeb se on, mis kumbgi ei tea. Some häddalistele on meie kätte sadetud  Sure-Jani koggoduslest 54 r. Ühhelhob.il anname siin kõige armsa andjatele teada, et meie kokkotulnud rahha TSO rubl. ülle posti Helsingi linna prohwessor Kostini kätte olleme saatnud, neile leiwaks jaggada, kel kõige iurem hädda käes. Kui wastus ou taggasi tulnud, anname warsi teada. lummal önnistago andjaid ja andeid. Peale selle kästakse meid teada anda, et Tarwasto kog. 23