wad ka wanduma, et nemmad mitte kohtoalluse poolt ehk wasto olles kohtokotta ep olle tulnud; sest kui nemmad tedda enne kaebdusse ja eestkostmisse  kuulmist süüdlaseks ehk ilmsütaks piddasid,  siis' wõib pea tulla, et omma endise mõtte jure jäwad, ja kuida wõiwad siis õiget kohhut mõista? Se on jo nõnda innimesse lomusse wiis, et kord wõetud mõtlemist mitte mahha ei jätta; ja mis wannutatud mees enne kohhut kohto alluse süüst ehk süta ollemissest arwab, ei wõi mitte õige olla, sest kohtokoeas kuleb ta alles, mis temma poolt ja wasto tunnistakse ja mis peale sedda põhjendage. Eks olle siis tännowäärt assi, et õigusse wasto kohto otsust ei wõi tulla? „Kui kaebdusse kirri loetud olli, kulati tunnistusmehhed  ärra ja nüüd astus esmalt prokurator  ette ja piddas kaebdusse kõnnet, selle peale kohtoalluse eestkostja temma wabbandusse kõnnet. Eestkostja on adwokat, kes kohtoalluse asja selgeste  tunneb, lemmaga on läbbiräkinud ja omma  eestkostmisse ammetit mõistab. Ta püab wannutatudmeestele näidata, mis asjad kohtoalluse  ilmsüust tunnistawad ja püab isse temma ilmsüta luggu selgeks tehha ehk ammeti wabbandada  zc. Muidogi on oskawa mehhe eestkostmine koggoni teine, kui kohtoallune sedda isse peaks teggema  , nago endise kõhtude ees olli. Seal wõis mõnni ilmsüta innimene raske trahwi alla langeda, üksi sepärrast, et ennese eest ei mõistnud kosta, ehk hirmoga ennam omma kahjuks kui kassuks rakis. Ta seisis raske kaebdusse koorma al, ei teadnud tihti, mis ta ütles, ja jäi ta üsna wait, siis piddi jo sedda kangekaelusseks ehk tummaks sütunnistusseks  pandama. Uhhe sõnnaga, ilmsüta kohtoallusel olli endiste kõhtude ees kõige raskem ja poleritud kelmil, kes wallekatekismust Pühhaõppinud,  kerge lõksust peaseda." Ommalt maalt. Tartnjt. sOppetnd Eestiseltsj on 6. Detsembril omma eestseisust neste wallitsenud, sest et präsident Dr. Enge,lmann ja sikretär G. Blumberg ei tahtnud ennam Direktoriumi jada. Präsidentiks sai waltitsetud Dr. W. v. Schultz ja sikretäriks NaZ. Walcker. Endine kassameister gümnasikoliüllem Mickwitz, ramato- koggohoidja kunä. A. Schwabe ja museumihoidja  Hartmann on neste Me wallitsetud. sSome näljahäddaj hakkab ka mu rahwale jubba süddamesse tungima ja nende käed ja kukrud lahti kiskuma, sest sedda ei wõi kegi ristiinnimene, kui ta püsti pu egga lu ei olle, ilma halleda meleta kuulda. Kes ma siis olleksin  - olgo mul ni wähhe kui on kui laua äres istun ja leiba wõttan, mis Jummal mulle annud, ja omma wenda seal kõrwas külma süddamega  nälga lassen surra? „Egga minna mailma  soeaks jõua kätta," on meie südda kül pea Malmis ütlema, agga se wabbandus ei tulle ial armastussest egga wennalikkust melest. Kegi ei nõua jo meie käest ennam kui rõmoga anda jõuame ja wennalikko armastussel on allati middagi anda, ihnussel ei ial; se teeb ikka nõnda,  nago hiljuti kegi ütles: „Ma annaksin ka nattuke Some häddalistele, agga ei wõi parrata Põlle pinikest rahha!" Se on, kui õlleks ta üttelnud: „Egga ma terwet leiba näljase pärrast  wõi polele lõigata, surgu peale!"  Jnmmal  wähhengo nisugguste hulka, kes Issa-meiepalwet  rikkudes palluwad: Anna mulle mo iggapäwast leiba, agga mitte, anna meile. Tänno lummalale, ei olle weel kõik süddamed ni hangund. Kuida maa! luggu on ja kas kegi seal Some hädda meletulletab, ei tea meie, agga Peterburgist, Riast, Tallinnast zc. kuleme rõmoga,  et seal näljastele andid korjatakse. Ka siin Tartus teeb sedda „Uus Tarto zeitung" ja piiskop Walter, kes Lange maeas Schrammi wasto ellab. Mis meie kätte tuakse, sedda anname siin lehhes teada, nago sedda tännage teme. Pallume agga meles piddada, et tühjal kõhhul wäggakibbeon, kaua odata. Kahhewõrra annab,  kes ruttu annab. Tallinna Mutterusse koggodusse abbi-kassa  komitees on tännawo omma arroandmist  ka eestikele trükkida lasknud ja 300.0 lehte wäljajagganud, et rahwas selletarwilisse asja polest selgemat arro saaksid, mis abbi-kassa on, mis nende andedega tehhakse, kuida pissukesist audist paljo saab, kui hulk andwad ja kuida ristiinnimeste  kohhus on, selle eest murretseda, etmõnned  hingeleiwast ilma ei jä ja omma kroni ei kauta. Meie arwates peaks sedda iggas koggodusses tehtama. Nõnda saaks rahwas kord aastas selgeste 392