hirwitastd mustad rongad: „Ketser, koer, tunnista omma patto üllesse!" ja siis piddid pinajad sullased tedda weel üllesse ja alla tömbama, et wallo sedda surem õlleks. Kui ta sest wallust mönne aia pärrast olli nattuke toibunud, siis pannid tedda sellil! risti pu peale ühhe künna sisse, lautasid märja linnase rättiko  temma näo peale ning wallasid nüüd pitkalt wet senna peale, et rie süggaweste su sisse waus, ja sedda tehti, künni ta wähhe weel röggises; siis tömbati rie äkkiste suust wälja, ja werre purrin olli tagga. Kui keik se weel ei awwitand, ta isseennese ehk omma ussowendade peale ei tahtnud ehk ei teadnud tunnistada, siis märiti temma jallad raswaga ja pandi tullise süttepanno peale küpsma ja nenda weel mitmed muud pörgopinamissed, mis mo südda ei kanna räkida. Ja sedda kohhut ei häbbenenud nemmad mitte „pühha süddgmetunnisse-kohhus" nimmetada!!! Kes temma ümber ellasid, need ellasid nago pörgo haua ümber. Mis seal sees sündis , ei janud  ükski teäda, agga kedda sisse widi, ei tulnud paljo ia! wälja, olgo siis, et tedda tulle - rida peale widi ärrapölletada. Lapsed egga wannemad, suggulased egga sõbrad ei sanud, senni kui ta sees olli, mitte sönnakest ennam kuulda. Temma olli jo omma hinge puhhastamisseks „pühha süddametunnistussekohto"  holeks ja at! Kuida wimaks nimmetasin, Hispaniamaal on se läbbi ja läbbi üllekohtune kohhus keige hirmsam innimessi tapnud. Seal olli üks üllempap Torkemada, se surmas 106,285 innimest, Kisneros 51,167, Perets 34,952; kes enne neid jubba ollid „Ketserikohto"  läbbi hukka sanud, arwatakse kokko 3,410,215 hinge ollewad; 31,912 said ellusalt  ärrapölletud, et nende hinged tulle läbbi „Ketseri pattust" puhhastud saaksid; mitto kord nenda paljo surrid pinamiöte al Mk wangiaukudes; 281,450 piddid elluks aiaks wangi jäma „meelt parrandama ja eksitussest  pöörma"; 500,000 sugguseltsi said selle läbbi riktutud; luggematta silmapissarid on langenud ja kissendamessi taewa pole tõusnud,  mis ülle paawstid ja temma munkad ommal aial peawad arroandma. Oh, ei tahhaksin  ma siis nende assemel seista! (Jääb polele.) Sönnumed ommalt maalt. Wennemaalt. Keisri teereis. Meie armolinne Keisri Herra on jubba 6. Augustil kotto wäljasöitnud omma löunapoolsid  maid watama. Esmalt söitis Ta Moskwa linna, sealt Tuta linna, sealt Oreli linna, sealt Kurski linna, sealt Tsugujewi linna kaugemale meie tcadminne ennam ei üllata, künni jälle ued sönnumed same. Olleme kül teine poolt ka kuulnud, et Ted - d a Odessas peab odetama ja et ue Türgi Sultanil nöu olla senna üht omma ma üllemat  waötosata. Keisri Herrat ue naabri polest terretama: agga sedda ei tea meie kindluste.  Rikkas kerjaja. Kas sa kule kelmi! Moskwas wöeti kerjaja omma arrakeeldud  ammeti pealt kinni ja pisteti torni. Mis tal ümber olli, wöeti enne arra; agga mis leiti? Kerjaja sandi pöuest ja riete seest tulli walja: Laeno-kirjasi liggi 80,000 rubla wäärt, üks kauba - pank - Pillet peale 48,000 rubla wäärt ja 6000 rubla puhhast rahha. Mis peame nüüd nisuggusest poolhulle innimessest  arwama, kes nenda ennast mammona  tenistussesse ärraannud ja ohwerdanud? Sesinnane mammona sullane olli enne krono ammetis omma leiba sönud, agga ta armastas  teist leiba ja olli nüüd jubba neljat korda kerjamisse parrast kinnitabbatud. Temma korter  olli üks korristamatta nurk, mis eest ta 75 kopp. ku pealt üri maksis ja igga kord sedda makstes õlleks ta enne omma soondest werd, kui rahha annud. Keik temma mu warra ei sündind nimmetada: narrud kaelas, must heinakot külje ai ja peupessad waagna ja kausi eest. Temma ei sönud ial muud, kui üksi kerjatud leiba; keik saialeiba, mis ta juhtus sama, sedda müüs ta keik holega ärra ja teggi rahhaks. Kui meie ial ühhe patto kätte ennast anname, siis olleme ka temma 267