esmalt poiste tunnistust walleks, agga mis se aitas, wenna kirri leiti ka üllesse ja walle ei maksnud ennam. Mässaminne on allati ni hirmust wilja kannud. Wõeralt maalt. Preisimaatt. sKaddund lotus. s Ühte mütst ei wõi korraga mitme pähhä panna. Nenda on luggu Shleswig-Holsteini kroniga. Bismark tahhab, et se Preisi kunninga pähhä peab sama ning ses asjas on nisamma hästi kunningas isse, kui ka keik Preisi rahwas temmaga ühhes nouus. Grahw Bismark wõib sepärrast omma politika radda möda julgeste eddasi astuda. Wähhema saksa rigidest, mis on temmal neist karta? Kissada  ja karjuda wõiwad nemmad kül, agga muud middagi. Kissa ei kela Bismarki eddasi astumast.  Pea arwatakse Saksamaal asjo sündiwad, mis ülle mitto silmad pärrane aeawad. Saksa rigikoggust Preisil üsna wäljaastuda, kui tarwis, ja omma käe peal üksi omma õnne katsuda, ei arwa Bismark ka mitte kahjuks. Põhjapoolse saksarigidega kokkoheita ja siis teistele russikast näidata, on Preisil rammo küllalt. Agga Bismark  lodab ikka weel, et ilma tüllita lübbi saab. Mis saabmüiid Augustenburgi kroni ja troni lotussest? Berlinis ei ussu sest kegi ennam middagi sawad. Temma lotus on lõpnud. Ta omma issa, wanna hertsog, olla isse jubba ka 4 silma al üttelnud, et temma nüüd mitte ennam  ei uskuda omma st Poeast Shleswig-Holsteini hertsogi sawad. Preisi rahhapung olla täis ja 300,000 õppind sõamest igga silmapilk walmis Bismarki sõnnale mõnno andmas, kes wöttab  seal hertsogirigid temma käest ärra? Kas Austria? Se saab rõmus ollema, kui Preislane  temma ossa rahhaga ärraostab. Annab Preislane Põhja poolt Shleswigi maast weel sedda wõrt Danile taggasi, kus Danikele räkiad peal ellawad, siis lodab Bismark sellega Napoloni  su kiunisulguwad, et temma ka.Preisi wasto ei olle. Arwatakse ka, et Napoleon sedda wühhem  wasto panneb, midda ennam ta sowib, et mõllemad saksa sured rigid teine teisest lahhutud saaksid, siis õlleks Austriaga Italiamaal hõlbus walmis sada. Kuida jubba teada, Bismark on praego Prantsussemaal küllalisseks ja kegi ei tea, mis linnud neist munnadest tullewad, kelle peal ta seal andub. warjopaik.j Zübba minnewa aasta Nowembri kuus assutadi Kölni linnas üks maea, kus tema naesterahwas, kel kohta ei olnud, warjopaika wõisid leida. Seal maeas sawad tenia tüdrukud keige selle peale juh hatud ja õppetud, mis neil ommas Lenistusses  tarwis on, et warsi tenistust wöiksid leida, ja kui leiwast juhtuwad lahti sama ja ilma kohhata  ollema, siis senna jälle taggasi minna, künni uut kohta leidwad. Teada muidogi, on selle maea uksed üksi auwäärt ja puhta tütarlastele  lahti; kes laiskusse, wastopannemisse ehk rojase ello parrast tenistust ei leia, neil ei olle ka sest maeast middagi ossa. Et agga mitmed, eestotsa ausad tüttarlapsed, kui tenistussest lahti sawad ja nago peata kannad sure linna sees ümberhulknwad, pettusse wõrko ei lange: seks on nisuggune warjopaik wägga mõnnus. Meie ma linnade sees peaks ka üht ehk teist sündima, et teniad tüttarlapsed saggedaste senna ei lange, kus kegi ennam nende peale ei wata. Tütarlapse ainus warra, temma au, on, nago liblika tiwatolm, wägga rnttu mahhapühhitud ja siis - Jummal parraks, siis on sidirättik pea pühknustikuks sanud! Õrna asja peaks õrnast  hoitama, agga kes teeb sedda linna paikus?  Juhtub tütarlaps lomusse polest weel isse eddew ja kerglane ollema, sils on ta lillekroon pea porri sees! Naerjaid küllalt, agga awwitajaid  mitte üht ainust. Austriamaatt. üllema nõu.j Kui se tossi on, mis sealt poolt kulukse, siis olla üks suur sõaütlem Austria maal ommad mõtted Wenetsiama Parrast kirja pannud ja keisri kätte annud. Temma selletada seal sees selgeste ärra, et Austrial mitte wõimalik ei olle ui paljo sõamehhi  Wenetsias Püssi al piddada, kui Jtalia ja Prantsusse wasto seal tarwis on. Tühhi kiuso aeaminne ei aita egga maksa seal middagi, waid teed isseennesele kahjo. Austria teeks targaste,  kui sedda heaga ärraannaks, mis ta ommeti  kaua piddada ei jõua. Austria tahtis 1859 Italimaal üksi perrremees olla, kelle sonna piddi maksma. Mis on sealt wäljatulnud? Kautas Lombardiamaad ärra ja piddi suurt sõakullo kand- 347