temma ei jõua eest ärranihhntada, kui ta isse ei lähha. Agga ni õrnast asjast Pean ma tänna weel su kinni. - - Amerikamaalt. sMis sõdda kahjo teinud.j Sesinnane hirwus koddosõdda, on nüüd jubba peale 3 aastat wanna. Kui keik need pissumad ja smemad. lahhengid kokko arwame, mis seal selle aea sees ettetulnud, siis on neid jubba 300, ja mis need lahhengid innimessi on ärrahukkanud, se on üsna inneto. Tahhame siin Amerika seitungide jarrele nattuke arro anda. Ütleme siis nenda: ' on kautanud: Aastal. Surnuid. Halvatuid. Wangisi. Kskko. 1861. 1276 3936 2717 7929.. 1862. 14,536 47,204 15,876 77,616. 1863. 12,321 48,300 71,211 131,832. 3. aastal. 28/143' 39,440 89,804 217,377. Sia jure arwame need 130,000 meest, mis keige selle aea sees mu haiguste sisse on ärrasurnud,  siis on lõunapoolsed ülle pea kautanud 347,377 meest.— — Põhjapoolsed on kautanud: Aastal. Surnuid. Hawatuid. Wangisi. Kokko. 1861. 4,724 9,791 9,744 24,259. 1862. 20,879 78,973 46,534 146,386. 1863. 15,263 53,981 33,281 102,525. 3. aastal. 40,866 1.42,745 89,559 273,17(X Mu haiguste sisse soa hakkawssest sadik on surnud 290,000, mis teistega üllepea wäljajateeb  3W,17Ä meest!—— Kui nüüd sedda weel jure arwatakse, mis' nad selle tännawuse 1864. aasta sees on kautanud,  siis öoldakse sedda Põhja poolt 100,000 ja lõuna poolt 50,000 meest ollewad, mis jälle hirmus kül on. . Waatge, nenda on sesinnane koddosõdda 12. Aprillist sadik 1861 jnbbä peale terwe miljoni lssapoegi mulla alla saatnud , ehk wiggastks teinud.  Waesed wangid, kes lõunapoolsete kätte iangewad, peawad hirmus näljatud ja pinatud sama. Seal sõas sünnib paljo immelikko Hiljuti surri jälle Põhja pool üks suretiikki  pealik omma Hawadesse. Ta olli kuest wennast wiimne surrema. Keik 6 ollid issama wäljaläinud ja issama eest ka järge möda surnud. Knida wiimsed svnnumed kulutawad, ahwardab  põhjapoolsetele ka ohto poolt uus hädda kaela tullewad. Seal on mitmed Jndianide sugguarrud, kedda walged innimessed aasta aastalt  ennam ohto Pole surmwad, suurt mässamist teinud ja paljo walgeid innimessi ärra hukkunud ja nende maead puhtaks risunud ja ärrapõlletauud.  No sedda hädda olli põhjapoolsetele weel tarwis! —- Mõnnesuggused sönnumed. (Krambisurm.) Neüorki linna piddalis  snrri üks haige äkkiste arra ning tohtrid tahtsid surnut lõhki leikada, et nähha saaks, mis temmal wigga piddi ollema. Waewalt olli tohter  nugga jubba surno ihho peale pannud ja piddi praego leikama, kui surnud maast Messe sa Lohtre kõrrisse kinni kargas, nende sõnnadega: „Kedda sa hul tapma hakkad!" Mehhel olli krambisurm olnud. Tohter ehmatas selle ülle ni ärra, et rabbandusse haigust sai ning ei tea, kas ellama jääb. Prantsussemaal peti üht Põllomeeste piddo, ja seal sai üks katoliko Preester aupalka hea kündmlsse eest» Se mees ei olle mitte mõttelnud, et tö mnimest teutab.— (Ilma sü ta põlgtud loom.) Minna ei Lea mitte üht Jummala lodud loma, kedda innimessed ennam Põlgaksid, kui kärnast konna (Kröte). Agga sedda tewad nemmad nisamma rummalaste, nago mitto muud asja. Inglismaal  on nimmetud loom au sisse sanud, ja saab tuhhande wisi ellawalt üllesostetud ja jälle müdnd. Innimessed on seal arro et parrenmt  abbi aeasödikute ja taime rikkujate wasto ei olle, kui kärnane kon, sepärrast ostwad nemmad  neid rahha parrast ja lassewad omma wilja aedade sees ellada. (Kuida leiwale ahjus illust uüggo tehha.) Näggus roog ei olle kiil igga kord mitte maggus roog, siiski on igga hea roog otsego maggusam, kui ta silma ees ka näggus on. Leiwa küpsetamisse jures on ka mõistust tarwis. Kui näotumad on mõnne perrenaese leiwad: loppergused, lõhkend, mustad ehk tuh- 295