ülle piri tunginud, on seddasamma sanud. sannnal Päwal said nemmad ühhest Wenne  wäehulgast, muist surmatud, muist laiali pillatud.  60 ratsameest koggosid öse metsas jälle kokko. Nende peamees olli judba käest hawatud. Praega, kui Kalishe linna pole tahtsid minna, tulli neile Wenne wäehulk wasto. Mässajad pöörsid kõrwale ja otsisid jälle metsas warjopaika. Teisel Päwal said Wennelased neid Giodowo kohhal teist korda tagga, ja et teine Poolt ka Wenne wäggi wasto tulli, jäid mehhed kahhe tulli wahhele. 18 meest peasid weel elloga Põggenema,  agga needke mitte kanaks. Kolmandamal  päwal said Wennelased neid Ostrowiti linna  lähhedal kolmat korda tagga ja nüüd on neist waewalt toösin mehhi hingega ärra peasnud. Kui nad just surra Lahisid, kas koddo rumi ei olnud? sWallopalk.j Grahw Berg on Warsawi  linnas seadust teinud, et keik need krono ammetmikud, kes onnnas animetis mässaja werresand  armide st ulitsate peal hawatud sanud, esmalt  1200 mdl. wallopalka ja Parrast 750 rbl. aastas armoleiwaks peawad sama. sSallawallitsnsse liikmed.j Neist on wägga mitto lõngas ja sõakohto järrelkulamisse al, ja wangide tunnistusse läbbi sattub igga pääw ikka ennam jalgo paela. Ennamiste keik finni wõetud sallawallitsusse liikmed ei öölda mõistusse egga seisusse polest sured asjad mehhed ollewad. Nimmetame nntmest ühte. Tomasowi linnas ellawad 4000 iunimest ja senna olli sallawallitsus  üht 17-aastast ludi poega linna sallaüllemaks  pannud. Kas kulete? Nisugguste käes on waene Pola rahwas waewata olnud!  Wannemaid  ja moistlikkumaid - inniutessi ei pea nende seas sugguge ollema, ennamiste keik koldse nokkalissed,  uddusullekandjad, kelle mokkad alles emmapimased,  paljo neid, kes alla 20, wähhe neid, kes peale 25 aastat wannad. Wata, sähherdused  pimahabbemed tahtwad Polamaad omma keppi alla sada. - Jüts, pühhi ninna puhtaks! Wõeralt maalt. Vani södba. Wõerama asjust ci olle se kord paljo kõnneleda. Düppeli kantside ees kaewctakse  holega maad ja Pridritsia kantside ees pillatakse aeg aealt pombisi linna, et se jaggo Dani sõamehhi ei saaks Düppeli kantfidesseteiste abbiks minnema. Sähhürdune kantside-sõdda ei lähhä agga ial ruttu. Seal peawad sõamehhed enuam ma al, kui ma peal tööd teggema. Ma allusid teesid möda peawad nemmad katsuma kantside  liggi sada, egga se ruttu ei lähhä. Muid o aetakse iggal poolkouwerentsi jutto, mis weel ammo kous ei olle, ja teadmatta on, kas sest ülleültse middagi saab, ehk kül telegrahw köuneleb, et tänna näddala pärrast, se on 6/20 Aprillil peab kous ollema. Daanlane ütleb, et temma muido jutto ei wõtta, kui üksi siis, kui konwerents Londoni protokolli põhja peal kokko tulleb ja nõu Peab. Se on teise sõnnaga pea ui paljo kui: Sleswig- Holsteinima peab jälle temma keppi alla taggasi sama. Austria ja PreiSlane tedda andeks pällu- ma ja wist ka weel omma ja Lemma sõakahjo kandma. Se õlleks kenna kül, agga ota semu! Preislane on jubbaüttelnud, et Lemma Londoni  protokollist ennam konwerentsi peal ei tahta kinni piddada. Preisi kulid olla sel ammo augud  labbi lasknud. Mis agga Preislane tõeste tahhab ja parrast tahhab, sedda ei olle Lemma kulus minister Bismark weel kellegile selgeste üttelnud. Austria on keige pehmem Inglase tungimisse  järrele teggema ja keige enne walmis järrele  andma; sest Sleswig-Holsteinima on temmast  emal ja temmal pea üks pahhaS, kas ta hertsog Pridiko, Dani ehk Preisi kä seisab isseärranis  weel siis, kui Preislane Lemmale Italia tormide wasto ka ommal aeal toeks lubbab olla. Inglast ei tahhaks ta mitte wägga pahhandada. Preislasega on temma ka nenda naabre polest Danimale läinud. Pr aut sus on Prautsus ja jääb Prantsusseks.  Temma ei astu ial enne, kui ta ärra on katsunud, kas sild kannab. Temma ütleb, kui Ledda konwerentsile kutsutakse: Ja jah, eks ma tullen ka, kui teised tullewad; agga minna ei tahhaks mitte, et meie last nimme alla panneme, kui last ennast seal jureS ei olle. Sleswig- Holstemi rahwa asjo tallitada ja neid endid mitte küssida, näitab mul nattuke wilto ollewad. Nenda rägib Prantsus. Ta teab kül, et se kellegi teiste melepärrast ei olle, ja et Inglane 112