Ommalt maalt. Pernust. Wanna aasta löppetusses ja selle aasta hakkatusses olli wägga paljo kussimist  ue koggokonna seadusse järvele, mis agga sel aeal weel Eestitele trükkitud polnud ja sepärrast kellegi hinna eest sada ei olnud, nüüd agga antakse kubbermango seitungi  14 numvis teada, et se seadus keige omma lissaga Eestitele ümberpandud ja trükkitud,  ning kubbermango trükki maes, Ria linnas, 25 kvppika eest sada on, mis meie seläbbi keigile teada anname. Üllema postiwallitsussele olla selle ülle kaebatud, et seitungid seläbbi wägga kalliks käes lähhäwad, kui igga numre eest posti sullastele, kes neid neile koeo kätte towad, kolm ksppikat maksma peawad. Et se nüüd seitungi luggejatele liig paljuks lähhäb, sest et se seitungid wägga kalliks teeb, sepärrast on üllem postiwallitsus sedda makso ärrakeelnud ja postiwallitsussi köwwaste käsknud selle Me walwada, et sesuggusid maksust ennam ei saaks nõutud. sKauba Praego on meil alles köwwa talwe, mis Webruar Märtsi kätte andis ja hoida käskis, kui kaua ta sedda hoida jõuab, same näggema, kui Zummal termist  kingib. Teed on meel wägga head, agga pissut linno tulleb sisse; muido ollid selle aeaga keik ulitsad linna woristd täis, et ei woinud läbbi sada, se aasta ei woi meie selle ülle kaebada, et ulitsad umbes olleksid, peäseb iggalt poolt lahkeste läbbi. Mis assi kelab  neid linna tullemast? On wist mönne künka tahha kinni janud, kust ni hõlbus põlle ülle sada ja selle järrele, mis meie na äri möda kuulnud olleme, on meil se wigga ka teada, kust se tulleb, et se kaup ni takkistama jänud; müad tahta rohkem hinda, kui ostjad anda woiwad, ja ostjad ei tohhe jälle rohkem anda, kui wäljama sõbrad lubbawad, sest tulleb siis se takkistaminne. Woib ka olla, et wäljama  söbradel seal jures middagi möttelda, et hinna andmissega ni aeglassed on, woi kes ütleb sedda meile, mis wigga seal on. Rukkid ei osteta ka mitte paljo, > agga sedda rohkem odre, misläbbi ka odrad rukkistega pea ühhe hinna sees on. Pernomaalt. sKarristud kässo Üks söbber kirjutab: «Et meie pool nored mehhed kuendamat käsko, mis kaösinussest ja puhtussest könneleb, koggoniste  ärraunnustawad, ja seal jures omma ristiinnimesse seadust jalgega tallawad, on üsna immeks panna, ja se on mo süddant ni wägga pöritama aeanud, et ma sest koggoniste  wait ei woi seista, waid pean su lahti teggema ja sind, armas Postimees, appi kutsuma.  Eestirahwa seas on se mannast pagganate  aeast sadik jänud pruuk weel wägga iggapäine assi, tüdrukuid maggatamas käia ja ehk kül targem suggo selle wasto söddib, ei tahha se ommetige lõppeta ja isseärranis on laupäwa ö seks nago ärrawallitsetud. Nenda ollid kaks meie walla noort meest 19. Webruaril mõisa möldre jure, kes ka poismees,  läinud, kes omma hobbuse ette pannud ja siis ühte tallusse sõitnud, kus omma mokka järrele linnukessi teadsid ollewad. Senna sa- Ves, olla nad hobbuse wälja kinni siddunud ja isse sisse läinud, mis ka wist essimenne kord polnud. Kuida neid seal wastowöetud, sedda ma ei tea ja kas nemmad tuwwikeste mele pärrast olnud, on mul ka teadmatta; agga kui nad üks kord sealt wälja tulnud, ja koes minna tahtnud, põlle nad omma hobbust ennam leidnud, olla omma teed läinud. Jooksnud  kül sia ja senna, agga mis ärra olnud ärra. Nüüd läinud selle lotussega koeo, et hobbust sealt ees leidwad, agga wötta näppust!  ei olnud mitte koddo, seal pannud teise hobbuse ette ja sõitnud keik sealt ümber kaudsed  kohhad läbbi, ilma, et hobbust olleksid leidnud. Selsammal pühhapäwa hommikul warra sõitnud kaks meest ühhest metsast läbbi ja näinud te peal õlgi maas ollewad, kui liggimale  sanud, leidnud nad, et seal üks saan ärralöhhutud ja keik lummi olnud hobbuse hänna ja lakka jöhwisid täis; agga hobbust ennast polnud nähha; mis se assi piddi tähhendama, sest ei sanud nad arro. Sealsammas  lähhedal ellad üks sep ja senna 77