60,000 rubl. söakullo maksta: sest päwast sadik pärriti nende käest 12 kopp. rubla pealt ja kes seddasinnast söakullo ülleeilse päwani, se on !6. Nowbr. ei olnud ärramaksnud, selle peale pandi 16 kopp. rubla pealt maksta. Nendasamma on ka söakullo maks Pola möisnikude  peale pandud; ja kui kellegist teada on, et temma kuidagi wisi mässajate nöuus olnud  ehk neile middagi annud, pannakse nisugguse  peale weel peale selle ülleültse makso isseärranis maks. sSuurwürst Konstantini assemel Grahw l9. Oktobril on Keisri Herra omma wenna Suurwürst Konstantin Nikolajewitshile lubba annud Polama wallitsusse  ammetist Suurwürsti omma sowimisse peale lahti sada, ja on sedda ammetit Grahw Bergi kätte uskunud, kes siamale Suurwürsti assemel ja nimmel wallitses. Kui Keisri Herra omma armsa wenna Polamale satis, tahtis Ta neile sellega omma issalikko armomeelt  tunnistada. Et P õlakad agga eest otsast  künni siamale sedda ep olle mõistnud, on Ta nüüd omma wenna jälle taggasi kutsunud ja lasseb Polakasd sedda leida, mis nad ni wäggise otsiwad kibbedat witsa. Pola wallitsusse ammet sel kurjal aeal ep olle mitte kerge. Keiser isse on Liwadiast Grahw Bergile kirjutanud: ..Aitko Zummal sind sedda täita, mis ma sinnust lodan. Ma tean, et Mo söamehhed ka sinno kässo al sellesamma  truusse ja waprussega sawad tenima,  kui mo wenna kässo al." Selle peale on siis uus Polama wallitseja omma söameestele  üttelnud: ..Soldatid! Ma ollen üllewägga  römus, et ma nüüd kui teie üllemkässoandja  nende meie sure Keisri sönnadega teie pole wöin pöörda ja Keisri tänno ning truusse totust teile kulutada, et eddespiddi, nago siamale ühhesugguse waprusse ja armastussega  issama ja Keisri wasto sate tenima.  Olleme ühhel melel Keisri totust täitma  ja aitko meid selle jures Zummal isse." Wöeralt maalt. Güropa kongres on nüüd se iggapäine asst, kellest keige ennam könneldakse. Kuida minnewa kord nimmetud, Napoleonil on se kenna nöu tulnud, keik teised Eüropa keisrid, kunningad, hertsogid ja würstid Parist kokko kutsuda (kui nad tullekstd) ja sea! Eüropa rigide  ülle nöupiddada. Tössi on, Eüropas on ni paljo sassis asjo, mis arrutada tahhakstd; agga kas Napoleon se arrutaja ja Paris arrutamisse  paik on, se on jälle üsna teine asst. Õlleks Napoleon mitte Napoleon ollewad, siis saaksid teised sedda enne uskuma; õlleks Partsis  jubba enne mönned asjad arrutud sanud, siis wöiks ka sest kongressist middagi lota; agga seeb se wigga on: Napoleonid on allati naabride kirstonaelaks olnud ja Parisist allati pahha tulnud, kuida siis nüüd Eüropa ön seal peab õitsema? Aastal 1856 sai kül seal Krimmi söa löppetusses rahhoseadus tehtud, kellest mul siin aega ep olle könnelda; muido on Paris pahhandusse hallikas olnud ni häsü wöerastele, kui ommadele. Napoleon, kes teisi kongressile kutsub, ei salga sedda ka isse mitte, agga ta ütleb, et se kord piddada Eüropa eddespiddine rahho Parisis kindla paiga peale rajatud sama. Zah, kes ussuks! Rebbane wannub ka kaela katki, et temma ennam kanno ei murra, kui temmal ka kanna sulled alles su äres rippuwad. Eüropa üllemad wallitsejad  piddawad selle kutsmisse ülle telegrahwide  läbbi alles nöu ja minna ei tea, mis nad tewad; agga sedda ma tean, kui Napoleon  Postimeest õlleks Parisi kutsunud, hobbused  ja reisirahha ka liggi saatnud ta ei õlleks mitte läinud, kui ka wanna Türgi Sultan, Wiktor Emanuel ja uus Dani kunningas,  minno pärrast ka „pühha issa" isse senna peaksid kokko tullema. Surem hulk Prantsusse seitungisi puhhuwad kül Napoleoni passunat ja kulutawad immet kui suurt head sest Parisi kongressist tullewad, agga on ka õiglasemaid seas, kes selge sönnaga wälja ütlewad:  Napoleon ei Lahha muud, kui rahhoseadust,  mis 1815 Winis tehti, kus ta wanna  onnoke Helena särele sadeti, katki kiskuda ja Eüropa maakaarti omma tahtmisse järrele uendada, ja sedda ussub Postimees ka; sest nimmetud rahhoseadusse järrele istub Napo- 365