surrema! Se on raske möttelda, et hirmsad pagganad mo pealuud üllewel hoidwad ja metsa  linnud mo lihha söwad!" Agga kaua kaebava,  polnud mitte wagga Landeri wiis. Ta andis omma hinge Issanda holeks, pühkis silmad  ärra ja läks wetisse maiasse surrema. Suur hulk Negrid, nujad, pigid, kirmed ka, otasid tedda wäljas ja läksid kasa. Se olli essimenne kord, et üks walge innimenne ka wetisse maiasse widi. Wetisse maias istusid preestrid ja wannemad ringis ja Lander kästi keskele astuda. Temma astus. Nüüd töusis üks preester Messe, andis ühhe kausi ta kätte, kus surma jook sees olli ja ütles: „Walge mees, sinno peäle on kaebatud, et sul meie kunninga ja temma ma wasto kurri nöu peab ollema. Jo sedda märga ärra. Õlled sa süüdlane,  siis surred sa marsi; on need kaebdussed ilma asjata, siis olle julge, wetis ei te sulle middagi; sest meie jummalad ei te muud, kui mis öige on." Lander wöttis kausi, watas ümberringi: kellegi silmist ei paistnud muud, kui temma surma ootminne. Se wöis üks hirmus silmapilk olla, kus innimenne kesk pagganatte  seas seisab ja omma surma isse ommas peus kannab, peälegi ühhes maias, mis ümberringi  surno pealudega kaetud on. Arrapeäsmist ei olnud kuskilt lota, kui üllewelt. Lander öhkas  meel kord Jummala pole, jöi rutto kausi tühjaks ja wiskas sedda wasto pörmandut purruks. Keik urrisesid ümberringi. Nad ootsid, et ta silmapilk piddi mahha langema ja wallo pärrast karjuma. Agga malle! Lander pöris ümber ja keik andsid temmale rumi wälja minna. Õues töstsid Negrid römo kissa, et walge mees alles ellas. Neil näitas hea meel ollewad, et wetis temmast polnud jaggo sanud. Koddo wöttis rutto oksedamisse rohto ja aias nenda kihwti seest wälja. Nen' on Negride  kohtud ja wallitsussed. Mis süddamed peaksid meil sees ollema, kui meie sähhärdustele ei tahhaks appi töttada? Postimehhe kirjawastussed. 34) J. W. P—es. Mis ma Teile „pühhade laulo" parrast pean wastama? Tean kül, et mitto Teiega sedda ootwad, tean ka, et mitte sedda rumi raisuks piddawad i ommeti ei wöi ma kallil joulo-pühhil mitte naao tum ülle ukse sõbra tuppa astuda, waid tahhan, kui Zummal aitab,  paar joulo salmi ka kasa wötta. Jõulud on jo Jummala  armo ilmumisse aeg. 35) J. P. W—us. Tallinnama kolidest tean ma issegi wägga kassinast. Kegi neist, kel seal pool kulges kolidega teggemist on, ei olle sest tünnini weel sanna lausunud. Saan ma isse parremat teadust, sate Teie ka. 200 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Perno Politsei - kohto polest antakse teäda, et Perno jöulo -laat tannawo 22. ja 23. Detsembril (jöulo näddalas) petud saab. Kusalo kihhelkonnast, Kolga mõisa Körweweske  metsast, mis 47 wersta Tallinnast, Pibe maantee ares, antakse palka ja mönni sadda sülda ahjo puid rahha eest Tallinna weddada; ka antakse teäda, et seälsammaö pusüssa  müakse ja 25 kopp. höbb. kuli eest wöetakse. 2 Ma rahwa tuttaw ramato pokia B. Gildenmann  Pernus, ellab nüüd jaarmargi podide  jures endises Gräbneri herra maias treppist  üllesminna. 3 Wannemad, kes maal ellawad ja omma lapsi Pernus laskwad kolitada, olgo pois- ehk tüttarlapsed, wöiwad trükkimaias kuulda sada, kuhho lapsi korteri ja sögi wöetakse. 2 Ueb Kalendrid 1839 aasta peale  on walmis ja Perno trükkimaias sada. Nende waeste heaks, kes Oreli linnas tullekahjo  kannatanud, on anded saatnud: Rakwerre öppetaja Pauckeri läbbi on sadetud:  Rakwerre mõisa perre kokko 3 rubl. Kröta Dickmann 3 rubl. Simona kihhelkonn. 3 rubl. Jakobi kihhelk. 1 rubl.  Nimmetamatta  70 kopp. Pernust: Otto Peterson 1 rubl. Nimmetamatta 1 rubl. Ülleültse sisse tulnud 47 rubla 60 kopp. h. Selle lehhega ühhes tulleb ka Perno Postimehhe minnewa aasta jao register.