tüllist Saksa ma rahwaga wälja tulleb? Korrused  on Daanlased kül. Nad püüdsid esmalt  Saksama rigikoggodust, libbeda saunadega  libbada, et Sakslased õlleks wait jänud ja üttelr.ud: no hea kül! Agga teised said arro, et keik Dani lubbamissed muido mokka otsast tullid ja tõmbasid kulmud kortso. Nüüd on Danimeeste südda täis ja ragiwad Sakslastest,  kui rööwlidest ja kiskja komadest, kes neid tahta risuda ja kiskuda; löggistawad ka wahhel moöka pusa peäl, et teised kohkuksid. Keik tühhi. Sakslased, kes mõistlikke tassase melega innimessed, ei panne sest tähhele, waid aiawad waggusi omma jutto ja ütlewad: Daanlased, kui teie mitte isse nõu ei leia, siis leiame meie; agga ärge pange siis mitte pahhaks, kui teile wimaks palla tahha tulleb. Ommett moöga tõmbamist põlle weel kumbagilt  poolt, waid jaggelewad ja waidlewad alles,  ja süüdlane teeb ikka ennam kissa kui , õige mees. Saksamaalt. Preisimaal, Berlinis on 17. Aprillil (just meie Keisri sündimissepäwal)  se nattuke pentsik assi sündinud, et pruut sai Preisimaal laulatud ja peigmees olli Portugalis, mitto sadda pennikoormat prudist kaugel. Kuida jubba wimaks ütlesin, se assi sünnib üksi kunningate jures. Prudi omma wend seisis peigmehhe assemel ta körwas  altari ees ja ütles, mis peigmees piddi ütlema. Kui nad Portugali Lissaboni linna on jõudnud, siis kinnitakse laulatamist weel ueste. Sowime head teed! Slesiamaal olli pari näddala eest (15. Aprillil) suur õnnetus. Wrankensteini linnas said kaks rummalat last tulletikkud kätte ja hakkasid nendega mängima. Agga tulletikkud põlle mitte laste mängo assi. Nad ollid üksikus kohtas sedda teinud, kus wannemad  mnimeösed warsi nende mängo egga kahjo, mis sest sündis, tähhele ei pannud. Tulloke peäsis wälja, maia läks pöllema, ühhest  maiast teine, teisest kolmas ja et tuul kange olli, lendasid tullelondid kaugele ja mitto maia hakkasid korraga pöllema. Kustutamisest  polnud juttogi. Löuna aial peäsis tulli wälja ja pölleõ künni pole öni, kus tuul waiksemaks jäi, hea hoog wihma tulli ja innimeste  abbi moöma hakkas. 500 maiast on liggi 400 puhtaks mahha pöllenud ja 6000 innimestest surem hulk ilma peawarjuta ja mitmel  muud middagi järrele janud, kui need rided,  mis selgas ollid. Linna liggidal olli suur külla, ka sinna aias tuul tulle ja 50 maia pöllesid ärra. Sest näeme jälle, kui wägga tarwis on tulletikkud laste eest hoida ja näppo peäle lüa, kui neid kiskuwad. Bömenimaal Praga linnas on teine suggune õnnetus juhtunud. Rikka kaupmehhe abbikasa jäi peast rummalaks ja ni raskeste, et piddi hullomaiasse widud sama. Se kurwastas  meest nenda, et isse ka essimessel ööl pärrast sedda sellesamma õnnetusse sisse langes ja rummalgks jäi. Teisel hommikul kaebas ta naese ödde, kes temma luggu mitte hingest ei teadnud, et ta pea nattuke wallutada. „Mnnul  wallutab ka ütles hul kaupmees -- agga mul on rohto!" Wöttis pulwre klasi wälja, andis noa otsa täie naese öele, wöttis isse ka teist seddawört, et peawallo piddi järrele  jäma. Agga Zummal parrago! mees surri warft ja tüttarlaps pea ta järrele. Waene hul kaupmees olli isse kanget kihwti sisse wötnud ja teisele ka annud. Reini jöe äres seisab Speieri lm, mis Prantsustele 'otsego pulwärgiks ees on, et nad kerged mehhed igga tahhes mitte ülle jöe Saksamale ei pea kargama. Siin linnas olli se 329 aasta eest, (1529) kus meie usso rahwas rigikoggodusse pea! paawsri ussuliste wasto pannid ja „ Protestanti" nimme said, mis keik Ewangeliumi usso rahwas, meie ka, weel tänna päwal kandwad. Aasta pärrast sedda (1530) tulli rigikoggodus Augsburgi  linnas (Baierimaal) jälle kokko ja (paawsti usko) Saksama keiser Karl V. (Hispania  mees) olli isse ka nende seas. Siin sai nüüd meie ussotunnistus 25. Junil 1530 keisri ja rigikoggodusse ette loetud ja pärrast  keisri kätte antud. Agga sest laiemalt könneleda, põlle meil siin rumi; ütleme agga lühhidelt, et Speieri linnas, kus protestanti"  nimmi hakkas, mis ni paljo tähhendab, 341