Hulgus: „Olge terwe omma lahke süddame  eest! Ma ollen ikka üttelnud, et häid innimesst  weel ma pealt leida on." Wahtmeister: (teise käest) Kus sinna ellad?" Hulgus: (teise peale näidates) „Allati temma  körwas." Wahtmeister: „Siis peate ka tornis körwo jama." Hulgussed: „Jummal tehko seddasamma head teie lastele ja lastelastele!" Nenda widi  mehhikesed torni. Lapse kohhus wannema wasto. Jssa olli körtsus purruks ärrawässinud, ei jbudnud ennam omma jallaga kois Minna, emma  piddi kotto poia järrele saatma. Kois minnes  tuigerdas jssa poia naa! eddasi ja kommistas  saggedaste mahha, agga pea olli raske, ei jõudnud isse ennam üllesse tõusta. „Aita mind poeg ütles temma minna ollen sind küllalt aitnud, kui sinna wäeti ollid ja püan nüüdke sind nenda kaswatada, kui õige issa kohhus on, et sa pahha ello ommast"wannemast  ei pea näggema, isseärranis ennast kurja jomisse patto eest hoidma. Aita mind üllesse,  poeg; lapse kohhus on wannemat aidata;  sa naäd jo, et mo pea minast wässind on. Ismist ma ei salli, egga pea minno pöiast  jodikut sama!" — Kedetud munnad. Proua: „Anna, mis se olleb rummal luggu, minno tahhab, kui sinno kedab pehme munnad, ja niid on jälle kewwad, kui kiwwi weske? Anna: Kulla proua, se põlle mitte minno  sü, waid need on santi seltsi munnad; sest ma kedan neid jubba tund aega, agga nad kassimarrad ei lähha pehmeks! Tark kerjaja» Saks patseris linna ulitsal, näggi santi turronurgal,  andis mödaminnes kolmekoppikuse ta kätte ja läks omma teed. Sant nurrus weel. „Kas sest küllalt ei sanud? küssis saks. „Kulla herra, kostis sant, kui mulle parreni  korraga 3 rnbla olleksite annud, siis olleksin  Teid hulgaks aiaks rahhule jätnud. Nüüd pean warsi jälle Teie kaela peale tullema." Postimehhe kirjawastussed. 20) M. L—s. Kirjad on kül lühhikessed, aaga sõbrus  olgo sedda pitkem. Midda wähhem aega drzutada, sedda ennam möttelgem ühheteise peale. Et mönni kord „Postimeest" nattuke taelakaks nimmetate, se lähhäb ka tarwis, ehk siis hakkab kergem jalgo tõstma, et eddespiddi õigel aial senna saab; agga ta südda on Teie wasto, nago  se eest otsast olli „treu." 88 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Et nüüd pea maal kolid peale hakkawad, sepärrast antakse teada, et need tutwad „Lühhikesed  küsfimisfed ja kostmisfed Lutterusse katekismusse sannade möistmisseks" Pernus trükkimaias jälle sada on. 2 Tallinnas Nahwtali podis on jälle sada: „Laulo-wifi-ramat, Tallinna ja Tarto makele lauloramatute körwa." Perno kassa-kohto polest antakse teada, et keik runt-rahha, seädusse järrele, enne Mihkle päwa peab maksetud sama. Kes siis sellepolest  holimatta ja seädusse wasto teinud, langeb  trahwi alla. Perno kassa-kohtus 27. Augustil 1859. Kassa-kohto peawannem Fr. Rambach. Oldermann A. D. Marsching. Oldermann G. Florett. Nr. 275 G. Lehbert, kirjutaja. 2 Tallinna ja Kirna trahteri wahhele maantee peale on nelli pari meesterahwa sapaid, kellest  üks paar ilma saärdeta, ärrakaddunud. Kes neid sapid leidnud ja Tallinnasse paron Ukskülla herra majasse wiib, saab maja järrele  wataja Birkenfeldti kaest kolm rubla leidnusse  waewa. 2