waid julged mehhed läinud sam sammult eddasi  (möllemil olnud ühhes käes kirmes ja teises käes hea wemmal) künni waenlasega mees mehhe masto seisnud. Essimenne mees rihmanud tedda kirmega ja silmapilk olnud hunt ta külges kinni. Nüüd annud teine mees tale kirmega pihta ja nenda söddinud nemmad kolmeks:  peale tund aega: hunt kargunud ühhe küllest teise külge, sedda möda kuida üks ehk teine tedda lönud. Wimaks sonud teine mees hundi körwade takka kinni ja surrunud ta pea masto maod, künni teine mees kirmega ta selgroo  pöigeti läbbi raiunud ja nenda tedda tapnud.  Karja mees waene peab raskeste hämatud  ollema ja widud Petsrburgi tohtre alla; agga neil kahhe mehhel, kes hundi ärratapsid, ei pea suurt migga ollema. Sesinnane metsa koer olnud öiete sure kondiga lomake. (G. Z.) Kalugast. Samil ellab ikka alles trahteris,  sest et temma tullewsses ellokorteris weel nliddagi walmistaM-ist on. Ta käib saggedaste waljas ja öppib nenva omma eddespiddist ellokshta  tundma. Ta käib ka kolides ja hospiddalis  watamas ja panneb immeks, mis ta siin kuleb ja näebi Mhes hospiddalis leidis ta üht haiget söameest Tserkesside seltsist, kellega ta kaua jutto aianud ja parrast lemmale weel Ä höbberubla kinkinud. Laste wasto ööldakse  tedda wägga lahke mees ollewad. - Temma korter ei pea mitte, kuida esmalt ööldi, BW, waid 9W rubla aastas üri maksma. Sannumed wöeralt maalt. Wötta nüüd nappa wahhele mähhardust seitungi  sa tahhad: surem ossa seal sees on ikka Silleri- p iddudest. Jgga lin kidab ommal  kombe!, kuida nemmad sedda mallestussepawa  piddanud, mis nad teinud ja kuida nad laulnud» Se on tossi, Sakslased armastawad ja auustawad omma Silleri mällestust, mönned  weel ennam, kui sünnib; agga se on ka kössi, et suur hulk neist kokko on jooksnud muids  teiste öhhenal. Ennam on ikka suitso kui tuld. Mitto on Silleri-piddusi pid- dand, teistega ühhes Dnud, jsnud ja öisksnud,  üksi sellepärrast, et temmast ei pea ööldama:  se ei tea egga pea Sil lelli st middagi, peab wist rummal innimenne ollema! Teate kül, armsad luggejsd, kuida se jubba meiege seas süddame peal kippitab, kui mönni meid rummalaks  ütleb, no mis sa weel Sakslasi rägid, kes meitest hea tük ees on. Mitto on ka Saksamaal  Silleri-piddo, nago ebbajummala piddusid piddanud, ja se põlle jälle mitte öige. Si! le x olli tark mees, sedda ei salga kegi; sellegipärrast muud middagi, kui innimenne, kennel  ennam ei olnud, kui Jummal temmale annud.  Jah, rwndap se on: senni kui ta ellas,  olli ts maene mees, teggi ommad illusad laulud ja teatre mangud ja iggapäwase leiwa murre istus tal kaela peal; ja kui ta sürri, maeti tedda waesusse parrast alwa pusärgi sees öhto tulle walgel mitte kuk ei laulnud järrele. Nüüd poolsadda aastat pärrast temmä surma, on keik Ciropa temma kitust ja kissa täis. Nendab se on. Muud Saksamaalt se kord ei Prantsusfemaalt. Prantsusfed teniwad  Marskko raial head koppikut. Nemmad on nende Mauri suggu arrudele, kes nende wasto sllid eksinud, head makso peale pannud, se on ülleültse IV2 miljoni höbberubla, saatko wälja, kust tahtwad, muido tulleb neile Prantsusse tulli ja möek kaela peale. Hinamehhi karristama tahhab Prantsus üksi neid söamehhi sata, kes isse hea melega minna tahtwad, ja neid peab küllalt ollema, kes isse senna kaugele male tahtwad minna wöitma ehk surrema. Nisuggusid ridid, kui seal maal tarwis on, nenda kui: sui-kamsolid, särgid, ölgkabid zc., on krono 12,000 mehhe jauks malmis murretsenud. Hina söaga näitab  tössi tagga ollewad; agga enne kewwadit sest kül paljo ei sa. Inglismaalt. Inglismaa! on se uus seadus tehtud , et soldatid , kui sü mitte liig raske ei olle, ihho polest ennam nuhhsldud ei sa. Inglastel on neil päiwil jälle üks suur uus auro-söalaew walmis sanud ja wstte las- 171