Wennemaalt. Jubba Samil Peterburgis!  26. Septembril on ta senna jõudnud.  Temmast rägitakse nüüd pitkad juttud seitungides ja kust ta Kaukasussest tulles läbbi  käis, seal tungis noor ja wanna kokko, sedda immelikko meest näggema, kes omma mäggedes ni kaua olli julgenud sure Wenne wäe wasto panna. Tserkessid on tedda nisamma  auustanud, kui Muhameti ennast; sest temma olli nende ilmalik ja waimolik Pea. Nüüd on mehhike kinni ja ei sa temma silmah wist ial ennam Kaukasusse mäggesid nähhä. Ugga rahwas, kes siin ja seal pool Kaukasusse  mäggesid ellawad, on üllewägga rõõmsad,  et nende hirm nüüd otsas on. Omma kindral-kubberneri,würstßarjatinskit, töötaksid  nemmad pilwist sadik, selle hea eest, et ta neid Samili hirmust on peästnud, ja rahhoga omma tööd wöiwad tehha. 4. Septembril kui würst Barjatins ki pärrast Samili ärrawöitmist  ja wangiwötmist Tihwlisse linna taggasi tulli, ei teadnud linna rahwas, mis nad hea melega olleksid teinud. Nad on öiskanud  ja hüppanud, hurra hüüdnud ja lilledega  tedda ripputanud. Keik ulitsad ja platsid  kust würst läbbi söitnud, olnud unnikus rahwast täis ja ikka üks allalinne römo kissa, ja öhto olnud Tihwlisse lin ni kennaste römotulledega  walgustud, kui arwa muido ning ka ümber linna mäggede peal olnud sured römotulled  pöllemas. Küllad eddespiddi same kuulda kuida Samili kassi Peterburgis käib. Nenda kui hommiko poolsed Samili üllamad,  hakkawad ka need Tserkessid, kes öhto pool Kaukasusse maggedes wasto mustamerd  ellawad, ärratundma, et kauem Wenne wäe wasto panna, tühhi tö on, kellest ommeti  middagi wälja ei tulle. 130 Tserkessi würsti ja wannemad on judba keige rahwa nimmel tunnistanud et nemmad ka nisamma, kui hommiko poolsed mäemehhed, Wenne wallitsusse  alla tahtwad heita ja waggusi ellada, nago öige allama kord ja kohhus on. No anna Jummal head kuulda. Keisri Herra reis peab künni Odessa linnast sadik üllatama, mis al musta-merre kaldas seisab. Türgi Sultan sanud sedda kuulda ja saatnud ommalt poolt ka üht suurt üllemat Odessa linna wasto, omma wäggewat  rigi naabrit, meie Keisri Herrat terretama  ja üht Türgima autähte (ordenit) kätte andma. Sealt taggasi tulles peab Temma Polamaalt Warsawi linnast läbbi tullema, kuh- Ho meie ma sadikud mitmest wöerama linnadest  kokko töttawad, kuulma, mis Keisri Herral neile öppetada ja käskida on. Et keik Wenne allamad omma Keisrit nago  lapsed head issa süddamest armastawad, on tuttaw assi; sepärrast ka iggast kubbermangust  ja linnast, kust Ta te Tedda läbbi wiib, ei tulle muid sannumid, kui et tuhhat kordne „hurra!" ellago Keiser Aleksander!"  keik muud heält ja sannad kinni katnud.  Andko suur lummal Temmale pitka teereisi peal kallist termist! Moskwas römustawad rahwas ühhe illusa  raudsilla parrast, mis 1857 peale hakkati ja nüüd malmis on sanud. Sestnnane sild peab 55 sülda pitk, 10 sülda lai ja ni tuggew ollema, et 10,000 meest julgeste korraga wöiwad  peale astuda. Rauda ep olle selle peale ennam kullunud, kui 25,000 puda ehk 1 miljon  naela. Agga ma mötlen, se on jubba assi ka. Oh neid kirwid, hobbuse ja adra raudo, mis sealt õlleks sanud! Siberis telegrahw. Ms kaua rägitakse,  sest ikka wimaks middagi saab; ehk kuida meie wanna eht Eesti sanna ütleb: „koer augub, künni küllalinne wimaks ikka tulleb."  Zubba aastat kaks olli sedda jutto kölla kuulda, et Moskwast tahheti telegrahwi Siberiamale  tehha; agga tännini jäi keik muido tühjaks juttuks, ja et ma ni hirmus pitk on, arwas surem hulk sedda ka wiimse päwani tühjaks  juttuks jäwad. Agga säh nüüd! korraga tullewad sannumed, et assi peab töeks minnema. Irkutski linnast kirjutakse, et Keisri Herra kässo peale Moskwa linnast, se on Wennema  süddamest, peab telegrahw hakkama, Siberiamaast  läbbi käima ja Amuri-jöe suni üllatama,  mis hommiko pool Siberiamaad Ohotska-merresse  jookseb ja weel hiljuti Hina rah-5  ch 123