muud ei kuulda. Sannumed, mis tullewad, ei rägi muust, kui: se lönud mahha, sedda lodud mahha, tulli ees, werri tagga. Südda hakkab üsna lökkima ftdda isse luggedes ja teistele könneledes. „Ro kummas woito saab?" Jah, woito saab? Seeb se hul luggu on: ei' tea weel kegi, kummas woito saab. Samad  pagganad Jnglismehhi kätte, siis pinawad  ja tapwad; sawad Jnglismehhed pagganaid  kätte, siis ei pina nemmad kül, agga essimenne jut on: „Köis kaela, köis kaelal ehk sidduwad neid suretükkide ette kinni ja laskwad nenda purruks. Sowiminne ning lotus on, kül, et Jnglismehhed woimust sawad  ja õlleks hirmus assi, kui woit pagganatte  kätte jääks, kes siis ristiuöso ning innimeste mällestust Jndiamaalt ärra kantaks, mis nad jubba nüüd igga pa kiitlewad. Agga nisuggune kiitleminne on tühhine; sedda minna ei ussu ial, et Issand omma armast miösioni-tööd  Jndiamaal nenda pagganattest lasseb ärra tallada,. ehk kül ristirahwas seäl mõnda ärratenitud rasked karristamist peawad kannatama.  „lummal on siiski hea Jsraelile, neile, kes puhtad on süddames." (T. L. 73,1.) Agga hirmsat tempo tewad pagganad kül. Rena Sehibist, sest öälast paggana üllemast, olleme jubba kord räkinud, mis hirmus tööd ta teinud. Tänna woime selgemat teädust anda,  kui paljo waesi Eiropa innimessi temma werre jänno läbbi surma sanud. Paik, kus ta neid tappis, on kül temma käest ärra woetud,  agga mis se aitas, kurri olli jubba tehtud.  88 peälikkud, 190 söameest, 77 penemat naesterahwast, 120 soldati naest ja lapsi ja keik muid ristiinnimessi, kes seal paikas (Kawnpores)  ellasid, ülleültse 400 hinge, laskis ta kurri waim ilma armota ärra tappa. Waesed  naesterahwast pandi enne weel ihho allasti hirmsat häbbematta tööd teggema, siis lödi pead mahha ja wiskati ühhe sure kaewo sisse ja nende lapsed ellawalt takka järrele, keik ühte auko! Kindral Hawelok olli se wapper mees, kes kurja Rena Sahibit selle eest nattuke  karristas, ta ello paika ärra pölletas ja mitto sadda ta söameestest maggama panni; agga tedda enMst M-olle JnglLsmehhed weel mitte kätte sanud, ehk kül igga mehhele 5,000 rubla pakkutakse, kes ta pea Inglismeeste kätte toob. Se on.-kül wägga hea hundi körwahmd, agga sesinnane kurn hunt (Rena Sahib) põlle mitte ni hölbus kinni püda. Kord olli jut wäljas, et ta keige omma suggu seltsiga Kangese jökke ärra uppunud ja mitto õhkasid jubba: Jummal olgo tännatud! agga walle! kurja teggia ellab praego alles ja jut olli tulest woetud; woib olla ka, ehk ta isse sedda jutto wälja teinud, et ta kallist pead ni kibbedaste ei piddand tagga otsitama. - Tähhelepannemisse wäärt linnad Ostindias, kus södda isseävranis pölleb, on Luknau, Agra,  Arra, Benares, Allahabad ja ülle teiste weel Delhi. Sestsinnatsest Roimaks nimmetud  linnast tullewad nüüd jälle sannumed, et ta ikka alles pagganatte kä, agga sega, nago metsaliste kä on, kes linna sees pea teine teist isse murdwad. Nende üllem, kedda nad kunningaks  hüüdwad, tahhaks parrem surra, kui ellada. Ta peab kunninga nimme kandma, agga kegi ei kule ta sanna. Ta peab Inglismeeste  wasto söddima, agga igga mees teeb, mis tahhab. Waene paggana kunningas  on nenda kimpus, et omma söameestele isse suhkro-saia linnast wälja teri peab kandma,  et nende meel mitte nukraks ei lähhä. Mis wallitsus, mis wäggi sesuggune woib olla? Nenda on jubba se kord luggu Delhis, ja peäle sedda peab neil tulline hirm Inglismeeste  eest ollema. Saggedaste peab neil nartso hilbakas jalge ümber ollema, et waenlased  neid hawatud söamehhiks wöttaksid piddada,  ja kui peäsewad, siis jooksewad linna taggasi, et tolm agga tagga. Agga linna sees peawad mehhed imme surelised ollema ja hädda sellele, kes, kui ka Inglisse innime ei olle, ommeti ingliskeelt rägib, sedda lastakse ilma armota mahha. Settesinnatse linna al on Jnglismehhed jubba liggi 10 lahhingid kannatanud,  ja tännini kül pagganaid igga kord weel werrise peaga linna taggasi saatnud; Jummal teab, mis eddespiddi saab. Wiimses  lahhingis olli assi koggoni wallus. Pagganatte!  Olli 300 surnud ja 700 hawatud, 102