Inglismaalt. Meie Kindral-Admiral, SuurwürstKonstantin Nikolajewits watab  Inglaste immeasjo ka holega läbbi; nende kristall-palast ja Lewiatan põlle ka watamatta jänud. Wiimse otsa peal, enne wäljasöitmist, lasti rahwast, kes tahtsid, rahha eest Lewiatanit  läbbi wadata ja sillinget (se on 88 kop. höbb.) wöeti innimesse pealt. Sellega on nemmad jälle 4000 naela ehk 28,000 höbberubla teninud. 15nest Augustist sadik ei lastud ennam innimessi laewa watama, waid hakkati prowisöido peäle walmistama. Küllab same pea kuulda, kuida se prowisöit on korda läinud. —7- Suur kook. Se on ammo tuttaw assi/ et Inglased asjo avmastawad, mis teistel  ei olle. Seal on nad hiljuti jälle üht koki sönud, mis heina -kuhjast paljo wahhem ei olnud. Uks uus raudte sai malmis ja törahwale tehti löppetusseks pissukesed jodud. Seal olli siis rohkeste süa, jua, mis südda kutsus ja mu rögade keskel seisis üks kogikenne  wankre peal, mis alt 8 jalga paks, 13 jalga körge ja 2199 naela raske olli. Selle peale ollid nemmad 373 K pülijahho, 191 M saia, 382 tk rossinid, 191 K korintid (penemad  rossinad) 382 K nero-raswa, 95 D suhkurt,  329 sitroni, 144 muskati pähklid ja 369 K pima ärrakullutanud. Nüüd ütleb mönni: se on jo hullo temp, parrem õlleks wöinud 1999 pissemat koki tehha, need õlleks ikka meel 2 naela rasked olnud. Tössi kül, agga se põlleks ennam Inglaste modi olnud, ja teame jo keik, et iggas tallus isse taar. Et ssdda pärratumat toito kuskil ahjus korraga  ei wöinud küpsetada, sepärrast sai ta tükkikaupa küpsetud ja parrast kokkopandud ning wankre peal sömarahwa ette widud. No meie külla perrenaesed, mis teie nisuggusest  kogist arwate? Inglased söid temma kallal,  nago lambad kuhja kallal. Jndiamaalt. Wanna umbrohhi. Wannad kurjad prügid on nago wannad ohhakad,  kelle jured naljalt ei tahha kadduda. Nenda ka Hindude jures. Lesknaeste pöl- letaminne ja tüttarlaste hukkaminne olli neil enne iggapäiseks usso kombeks. Sest sadik kui nende ma Inglaste wallitsusse ai seisab, on se kül kangeste ärrakeeldud, agga tulleb sallaja ommeti ette, isseärranis surema ja rikkama  rahwa jures, ja on tännawo ka jälle mönda korda ettetulnud ja Mai kuus kolm leske  omma meeste surno kehhadega ühhes ärrapölletud  sanud. Isse ärranis öelad on üks rahwa  suggu, nimmega Kuudid (se on mäelased) kes mäggede peal ellawad, omma ebbajummalattele  lapsi ohwerdama, mis nad kokko ostwad,  ehk kust kätte sawad, ka warrastawad. Nad on kül ka Inglastele lubbanud et eddespiddi  laste assemel lojuksid tahtwad ohwerdada, agga kus sallamahti sawad, tewad waesed lomad  jälle wanna pimmedusse tempusi. Sõlmigem  sepärrast missionitöle süddamest jöudo ja wägge, et pimmedusses ellopaike tõuseks, Sannumed põllo ja mu maia tööst. Vill. Pöllokülwamissest, mil aial jamilwifil. (Ms Nr. 10 polele jäi.) Wira Mihkel: Küllamehhed > eks põlle kössi, kui meie lammapead ammogi Reino järrel  olleksime teinud, siis olleksime nüüd jubba koggoni teised mehhed ja Rein põlleks ennam nago saks meie seas. Agga sedda olleme sest sanud, et Tilga Prido jurest omma römo ja tarkust ostsime ja meie maia ello läks allati  alla pole ja põlle hauast ennam kaugel. Kui teie ka minno nöus ollete: mitte jalga ma ei pista ennam Tilgale egga wötta tilka omma suhho, ni töeste kui Jummal mind aitab  ! Teised perremehhed: No se olli mehhe sanna, km Jummal meid aitab, teme keik seddasamma. Rein, olle sa tänna meie tunnistaja,  parrast lähme ka öppetaja jure, Rein: „Amen, au Zssal olgo!" Kui teie wina wangist peäsete, siis tulleb keik mu assi isseennesest. Tark innimenne on ikka tark innimenne.  86