ei milgi kombel! Teie ei pea mitte üksi omma laste eest murretsema! Nende eest on jubba murretsetud. Teie mehhest ei tea ma weel middagi, agga praego olli käsk saddamast  siin, et temma laew on kalli koormaga Batawiast, (Ostindia Zawa sarelt) taggasi jõudnud. Teie mehhe ossa on 12,Wd guldenit."  „OH Jummal, Jummal!"  hüdis  lesk ja panni kaed kokko —" kui waeseks teed sa mind selle rikkussega! Mis on rahha mo mehhe assemel! Nüüd pean wist uskma, et laened tedda tõeste ärranelanud! Zummal awwitago ja kinnitago mind! Rahha ei te mulle mitte römo; igga koppik aiad mind ueöte nutma." Nenda langes ta pool nörkend toli peale mahha ja ei pannud mitte tähhele, et üks priske mees kipre rides teisest uksest sisse tulli ja rõõmsa silmapissarattega toli tahha  astus. Kes se piddi ollema? No sedda mõistab igga luggeja ilma ütlematta: Olli sesamma, kedda Margareta 6 aastat tagga nuttis. Korraga tõstis ta pea üllesse: „OH mo kallis Kaarl!" „OH mo kallis Margareta!" Muud sanno nad suust ei sanud. Keik kurbdus  ja ussokatsuminne olli kaddund. Mis nüüd parrast weel rägiti, sedda ei mõista minno  nürri sulg keik ülleskirjotada, agga mo südda õhkab: Anna nisuggusi naesi meie male ka hästi rohkeste! Silma kirjaks. Prantsused on igga  asja peäle ussinad ja ussinad ka pettusse peäle. Kui seäl sured ued kauba poed assutakse,  sus möistwad kaupmehhed wägga kennaste  rahwale silma - kirjutada. Ni pea kui ue poe uksed lahti tehhakse, söitwad töllad ukse ette ja uut kaupa ostetakse, et silmad kirjuks lähwad. Jgga üks, kes ostab, kidab kaupa ja kaupmeest pilwist sadik ja tunnistab, et endised poed middagi selle ue wasto ei olle. No ostko peäle, kel rahha on. Jah, rahha on! Need ostjad on jo palgatud. Takka uksest tullewad keik jälle sisse ja annawad kauba katte ning wötwad rahha taggasi, et tunni ehk pari pärrast seddasamma tempo wöiwad  tehha, mis labbi pood kuulsaks saab ja paljo ostjaid tunnistawad jo, et kaup hea ja hind oddaw on, muido nad ni paljo ostma ei tulleks. Keik on tühjaks silma-kirjaks, agga  silma-kirja Prantsussed armastawad. Postimehhe kirjawastussed. 12.) Ml. i. L. Kuida jääb nüüd, armas söbber? On Teil ärraunnund, et pitkisilmi Teie kirja otame? Se põlle wist mitte tahtmisse, waid selle wigga, et Teil aeg kassin ja seält körwalissest kohhast raske sata on. Lobame Teile pea ommalt poolt pitkemat kirja sata, agga siis hoidke meite jauks ka nattuke walmis. Paljo termist! 56 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostseeprovinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby Teädaandmissed. Uhhe weikse möisa peäle, 40 wersta Peterburgist,  otsirakse üht üllewaatjat, kes naesemees, wennekeelt möistab ja kedowilja ning heinakülwamissega  tuttaw on. Temma ammet on tö rahwa järrele wadata ja õlleks wägga hea, kui ta abbikasa karja aedas pimatallitust ennest  peäle wöiks wötta. Temma palk on 10 künni 15 höbberubla kuus ja prisöök möllemattel.  Selgemat teädust sellepolest andwad: Lihhola öppetaja Spindler, Söttkülla herra v. Wistingshausen, Kaisma herra Höppener,  Krause herra Tallinnas ja Perno praosse herra Schultz. 6 Harjomaal, Kosse klhhelkonnas, Ue-möisas saab tännawo aastast sadik igga aasta lämaft künni 16ma Septembri ku päwani weiste-, hobboste- ja mu kauba-laat petud, mis se läbbi keikile teada antakse. 1 Metsast heina kuhja alt on üks kullatud Türgi piip leitud, mis wist warga näppud senna pannud ja parrast mitte ennam peäle juhtunud. Kes stdda ommaks wöib tunnistada,  tulgo Perno trükkimaiast järrele kulama.  1