lased on ühte hauda maetud. Matmisse juves  küssis üks wöeras: Miks neid keik ühheteise  sekka mattate?" „Lass neid ühheskous  hingava wastasid matjad soldatid mulla al nad ennam ei tüllitse ja üllestöustes ka mitte. Ollid keik waprad mehhed ja wäärt, et teine teise kõrwas hingawad, sepärrast mat- Lame neid kokko." Magenta (mitte lin, waid suur külla) peab hirmus purrustud ollema.  Keik maiad ollid keldrist künni kattukseni  Austriamehhi täis, kes Prantsussi lasknud ja mis ial kätte sadud, sedda ulitsatte peale risuks  ettewissatud, et Prantsussed tormijoostes eddasi ei saaks. Seal wöime arwata, kui paljo merd ses õnnetumas küllas on wolanud! Pärrast Magenta lahhengit tõttasid Austriad  Mailandist minnema, jätsid 41 wask suurtükki,  paljo püssirohto, muud mona ning ka hea lossikond rahha koppikut järrele, mis Sardo-Prantsussed  ilma hinnata luggesid ja karmando  pistsid. Austria wäggi tagganes Lodi ja Pawia linna pole, mis mönni pennikoorm  Mailandist lõuna pool seiswad. Uks hulk neist jäi Marignano (Melegnano) linna seisma ja lõid kantsid üllesse, et pöggeneja  wäele marjuks olla; agga meie teame, 1) Lodi on 4 pennik. Mailandist lõuna pool Adda-jöe kalda peal. Siin ellad üks katoliki piiskop  ja 18,000 muud innimest, kes 20 kirriko sees omma paawsti usko Jummala tenistust piddawad.  Sel 10. Mail 1796 wöitis wanna Napoleon  siin Austria wasto üht suurt lahhingit ja sest sadik on Lodi lin kulus paik. Adda-jöe peal on 600 jalga pitk sild, kedda Napoleon tormiga ärrawöttis ja sel aial olli ta kulus nimme alles hakkatusses. 2) Pawia lin, (22,000 inn.) paar pennik. kaugemal, Titsino - jõe äres, üks wägga wanna lin, kus mannast Lombardi kunningad ellasid. Aastal 1525 wöitis Saksama keiser Karl V. (sesamma  kelle ette Lutterus Wormsi linna piddi minnema  ja kelle ette ka (25. Juni 1530) meie Augsburgi  usso tunnistus sai loetud) Prantsusse kunningast  Pr au ts I. ärra ja wöttis tedda wangi. Tännawo on loud teised ja ollid wanna Napoleoni  aial ka. Marignano ehk Melagnano on pissuke linnake (4000 inn.) ja seisab 2 pennik Mailandist,  Lambro-jöe äres. Siin sai wannast kord üllemal  nimmetub Prants I. Sweitsi meeste peale wöito. kuida Prantsussed neid sealt minnema saatsid ja 1299 meest weel wangi wötsid, ehk kül isse ka wäggs paljo werd piddid wallama; sest nad ollid liggi 1999 meest ja 59 peälikkud kautanud. Pöhja pool Mailanti on Garibaldi Bergamo  linna ärrawötnud, ja ehk kül Bretsia õ) linnast raudmaantee peal 1599 meest temmale wasto sadeti, on ta neid taggasi lönud ja liüna peale wöimust sanud. Austriameestel peab wist mönni uus nöu ollema,  et järgest tagganewad ja sured linnad ilma möega hobita Sardo-Prantsuste katte jätwad.  Nenda on nemmad jubba Pawia, Lodi,  Piasentsa, 6) Pitsjghettone Kremona  7) ja muud linnad omma waenlaste katte jätnud, sillad ja kantsid püssi rohhoga rikkunud ja töttawad isse Oglio-jöe pole, kus suurde losside ja kindla linnade wahhel wist parrem lootwad wasto panna, kui tännini. Keik sillad, mis ülle Adda- ja Oglio-jöe wiwad,  on nemmad enneste tagga waenlaste eest purruks teinud. Et Sardo-Prantsussed kannul  järrel astudes omma wöido ja waprusse parrast sabba hästi laiali aiawad, on muidogi teäda, ja et Lombardia rahwas neid ni sure römoga wastowötwad, teeb Austriale suurt süddame  wallo. Andko nüüd Jummal önne, et Lombardia rahwas enne ei öiska, kui ülle jöe sawad, ehk et nad Austria wihma käest pärrast mitte Prantsusse räästa alla ei sattu. Uus luud pühhib puhta toa, agga ta ei jäe ueks. Agga et Austria neilt tagganedes ni ilma loata nende linnasid ja sildo löhhub ja lubba küssimatta  kasa wöttab, mis kätte saab: se aiab 4) Bergamo, Bembo- ja Serio-jöe wahhel kümne mäe kingo otsa ehhitud, kus 36,000 innimest  ellawad ja paljo sidi kaubeldakse. Siin ellad  ka üks paawsti ertspiiskop. s) Brestsia on 6 pennik hommiko pool; siin ellawad 32,000 inn., tehhakse paljo sidi ning ka söa-riisto. «) Piasentsa on Parma hertsogi lin sure Pojöe  äres, kus 30,000 innim. ellawad, 8 pennik. Parmast kaugel ja kindla lossiga, mis Austriad enne pöggenemist püssirohhoga purrustada püüdsid. 7) Kremona lin, sure Po-jõe äres, toidab 37,000 inn. Siit tullewad need keige parremad pillikeled. Paar pennik. üllemal Adda-jöe äres seisab pissuke kindel lin Pits ighettone. 4- ch 395