said, ei tahtnud se kurn ammet ka weel mahha jada. Sedda teggid Hispania, Portugali, Amerika, Inglisma ja weel mönned muud. Inglased hakkasid keige esmalt arro sama, et nisuggune assi pat on. Aega möda tundsid teised ka, et inneto on inneto ja Negriorjakaup  tunnistadi ärrakeeldud kaubaks. Mis enne awwalikkult tehti, sedda tehti nüüd sallaja  ja ikka läksid mitto kümmend tuhhat Negrid aastas ahhetas Ahwrikast Amerikamale,  künni Inglased waht-laewad Ahwrika randa seadsid, kes iggaüht laewa, mis Ahwrikast  Amerika laks, kinnipiddasid ja läbbiwatasid.  Juhtusid üht Orja - laewa leidma, siis hädda laewaperremehhele! köis olli warsi kaelas  ja ei küssitud mitte kes ja kust? Amerika  mehhed, kes sedda pahha ammetid.ei tahtflud  mahha jätta, pahhandasid allati läbbiwatamisse  parrast. Neid piddi nende sannade pärrast ustama ja möda lastama, agga saunad  pölnud tössi: Negri - orjad ollid laewas, kedda Am eri kas turrule widi ja kümme kord hullem, kui lojüsid müdi. Et Amerika mehhed  weel praego sedda innetumat kaupa armastawad  ja aiawad, ja Inglased laewad merre  peäl läbbi watawad ja wangid käest ärrawöttawad:  sellesamma ülle neil nurriseminne on. „Kas meie Inglaste poisid olleme, et nemmad meie laewad läbbi Jah, agga kas kaup illus ehk inneto, pühha ehk pahha on: sest ei naita nemmad middagi holiwad;  sellegipärrast lodame, et tülli tühja jääb. Öhto pool Ahwrikama serwas ollid Inglased weel pari naddala eest sähhärdusse keeldud kaubalaewa kinni wötnud. Kül tömbas  mees esmalt Prantsusse, parrast Amerika lippu üllesse, et Inglased piddid tedda ausaks mehheks arwama ja mahha jäma. Agga ei aitnud middagi, laew sadi kätte, ning leiti ollewad, mis ta ei piddand ollema: Negriorja  laew, ja widi keige täiega Sirra-Leoni, kus temma peäle kohhut möistetakse.  Millal  hakkawad ristiinnimeösed üks kord nisuggust  pahha tööd Jummala parrast mahhajatma?!  Kurri ahnus on wenna armastust nende  süddamest otsego ärrakustutanud. Türklased, nende usk, ello koht ja kombed. (Löppetus mis Nr. 48 polele jäi.) Hommiko poolne Roma riik Krekamaal, kus Konstantinopel pealinnaks olli, köddunes  weel mönni aeg, künni wimaks ka langes.  Aastal 1453 pirasid Türklased jälle linna ümber ja se kord mitte ennam kaua; sest 6. Aprillil hakkasid peale ja 29. Mail otti lin nende ka. Hirmus otti Konstantinopoli langeminne!  *) Essimenne ristiusko keiser olli Konstantin ja wiimne seddasamma nimme: Konstantin Paläologus XII., kes linna walli peäle söa mehhe surma surri ja nenda omma rigi ja pealinnaga ühhes langes, Nüüd ollid Türklased mehhed. Mis nad kurjad lomad sel.aial waeste ristiinnimestega teggid, ei sünni räkida, muido lähwad hambad  risti. Neil ollid jubba sel aial Eiropa randas mitmed paigad ärrawöetud, agga nüüd öiete sabba laiali ja küned wälja. Keik maad, mis lõuna pool Donau jögge ja mustamerre ümber, langesid nende kätte, ja kaua aega ollid  nemmad ristirahwale raskeks witsaks. Wägga maiad ollid nemmad risuma ja pölletama  ja töid saggedaste söa-tuld ka Ungrimale  ja läksid ükskord ni häbbemattaks, et Wini, Austriama pealinna ümberpirasid, ja olleksid ehk ka ärrawötnudj, kui Polamaalt öigel aial ep õlleks abbi tulnud, —- Agga kus mailma nurkas on Türklased? Ni paljo kui neist Eiropamaal leida on, ellawad nemmad meitest kaugel keskhommiko al, no muidogi Türgimaal. Nende raiad kartvad  hommiko poolt wasto mustamerd, pöhja poolt wasto Wenne- ja Ungrimaad, öhto poolt wasto adria-merd ja löuna poolt wasto Krekamaad, mis enne ka nende küsis olli. Suur hulk wägga i liust ja soja Eiropackaad on nende kääs, kes meid silma otsas ei salli ja otsego heaks te uks piddawad ristirahwast pölgada ja wihkada. Enne teggid hirmus Kui eddespiddi, rumi leiame, siis tahhame Konstantinopoli langemissest isseärranis könneleda,  mis wägga immelik luggeda on. 390