Järwamaalt. /lFmal Mail olli meil immelik palstminne. Enne löunat olli wägga  pallaw, siis aias taewa alla paiguti pilwed  ning selle järrele hakkas nattuke mürristama  ja siin ning seal wihma saddama,' ka öige arwa rahhet, mis järrele pallawus agga mitte paljo ei kahhanend. Uhhe korraga nähti maast pilwe sees otsekohhe püsti kui suurt musta palki seiswad, kust pilwed temma taggand läbbi käia nähha ollid, ja ka et ta mitme kordsist pilwist läbbi üllatas, (nago 6—7 körget torni pealikut) sest nähti tedda paiguti neljakümne wersta peale ümberkaudo. Et ta wägga salle ning wähhe agga ladwa pole nooljas olli, armas iggaüks, kes nisugguste  näitustega tuttaw, ühhe pilwemurro ollewad,  kust wihma kui törrest mahha tulleb, ning ei piddand kegi sedda tulekerutiseks, kindlaks  tulispassaks ehk tulepüksiks, mis trehtri modi jämmedast rutto terrawaks kokko weab ning meie maal ette ei tulle. Sellegipärrast olli ta ommeti önes tulekerutis olnud; hakkand Ambla kihhelkonnas Tappa wäljade liggidalt peale, läind Pruna ja Linnapä malbe  kohhalt läbbi, kus ta wimaks ärra kaddund.  Liggidalt olnud ta hoone paksune, kiskund  mulda, laasta, raagu ja mis ette juhtund  pilwisse ülles. Eddasi läks ta wägga pikka, kaugel wöis sedda agga suurte pude marjust tunda, ja et alt ots ees Lande (päwa mero) pole weddas. Kolmest kohhast olli ta agga öige must; wimaks sai ühhe wimma, mis tedda köwweraks teggi, pärrast allamale meel teise, siis hakkas läbbi uddendama ja kaddus ärra. O. J. Peterburgist. Õnnetus ei kuluta omma  tullemist mitte ette, ei pea ka päwast luggu,  mil ta tulleb. Sesamma õnnetus, mis Tihheta küllas, Torma kihhelkonnas olnud, on 3 päwa pärrast sedda, essimessel suistepühhal,  Peterburgi linnas ka sündinud. Kesk lõuna  aial peäsnud tulloke lahti ja õhtuks olnud 2W maia pöllenud. Ka teisel pühhal on sea! wsel mitmes paikas tulloke ueste peate hakkanud,  agga aegsaste jälle kustutud sanud. Kahjo wöib kül suur olla, agga kui suur? sedda ei olle meel üllesse pandud. .Teiseks kaebawad Peterburgi rahwas, et ölle - märjoke nende linnas wägga kallist  hinda maksta. Möttelge, 6 ksM höbb. üks ainus klaas! Kus sa selle arroga lähhäd? Ma põlle kül mitte suur ölle söbber, ommeti pitka teed käies wöttan mönni kord ka jalla waewa peale pole ärra; agga kui sesinnane  kelekaste meie maal ka ni kalliks lähhäb,> siis jääb kül minnust koggoni nusutamatta. Kust üks waene kirjakandja selle hinna wäljawöttab?  Ollen omma silko kaks süddame kinnitusseks  ärrasönud, pöran agga külla wärrawast  sisse pallun külla eide käest kalja ehk pimaweddelat,  teeb sellesamma hea ärra ja peale sedda ei lähhä pea kihhama egga silmad unniseks. Sannumed wõeralt maalt. Jtalia södda. Kas lähme jälle Ztaliamale? No lähme peale, kui kegi sui-egga söa-pallawat ei karda. Prantsussed ei tunnista mitte hea melega omma kahjo egga hädda ehk ütlewad enne sanna  wähhem kui ennam; agga ommeti tulleb aega möda assi wälja, et neil ka ennestel Magenta  lahhingis hölpo põlle olnud. Austriamehhed  on ka pihta annud, et tulli ja werri tagga. Kuida uemad sannumed tunnistawad, on nemmad Magenta paika 7 kord sel pallawal  päwal wöitnud ja jälle kautanud, künni öhto hilja wimaks Austriamehhed tagganenud ja wöit Sardo-Prantsuste kätte jänud; agga nende seas, kes wöido pärrast römustanud, olnud  peale 50(10 neid, kes langenud ehk omma  hansade wallus oiganud. Kui wimati ütlesin,  et Austria ses lahhengis paljo mehhi kautanud,  2(1,000 tappetud ja hawatud ja 7000 wangi sanud, 2 lippo ja 4 suurtükki neil ärrakistud,  siis on se keik tossi; agga ued sannumed  pannewad jure, et nemmad ka 12,0(1(1 püssi ja ei mitte äOOO, waid 30,000 soldati pauna lahhengi platsi peale jätnud. Teisel päwal,  se olli pühhawane päaw, olnud paljo furnomatmist.  Prantsussed ja Austriad pandud hulgani kokko hauda; pärrast langemist neil jo ennam tülli ei olnud. Söbrad ja waen- 394