wasto ja tössist römo meie önne pärrast üllesnäitnud,  et se meile elluks aiaks mele jääb. Wähhä olli neid, kedda sure hulga pärrast keige armastusse ja andede eest susannaga woisime tännada. Kui nüüd tänna omma tänno-kirja läbbi keige male teada anname, siis sünnib se selle süddamelikko palwega, et Zummal meie kallist issamaad ja temma rüh- mast omma keige rohkema andedega nüüd ning järgeste wöttaks õnnistada. Berlinis, ?» Webruaril  1858. PridLk Willem, Preisi prints. Wiktoria, Preisi printsis." Kui Jummal ello termist annab, siis samad  eddespiddi sest parist Pressima wallitsejad.  Nende isfa on kül, kui kunninga järgminne  wend, aujärje pärna, agga on jubba manna innimenne ja nendasamma ka kunningas  issi, kel ommal lapsi ei olle. Separrast on Preisimeestel neist, kui ommast tullewasist lotussist, suur rööm ja melehea. Nende issal olli monne päwa eest weike õnnetus juhtunud.  Ta olli libbeda ulitsa peal libbisinud ja jalga nikkastanud; agga ehk kül jalg kau>  niö hästi haiget sanud, ei pea ommeti suremat õnnetust karta ollema. - Würtembergi kunningas, Stuttgart! linnas, kelle haigussest ka monne aia eest räkisime,  on jälle terweks sanud ja jubba omma  jallaga kirrikus käinud. On ka jubba purro manna innimenne ja temma poeg ning aujärje pärna on meie Keisri Õemees. Sweitfimaalt tullewad sannumed, et seal kaks nälga kibbedad olla: wee nälg ja koolmeistri de nälg. Mtto sadda koli kohta olla tühjad ja sada, agga ükski koolmeister,  kes middagi olla öppinud, ei tohta külge hakkata. Mkspärrast mitte? Jah, palk olla ni suur, et ellada liig kassin ja surra liig paljo. Enne sanud mehhed sellega waewalt läbbi; agga nüüd, kus keik assi aasta aastalt kallimaks lähhäb, ei üllatada mitte ennam. Küssiwad  koolmeistrid palka jure, siis wastab rahwas:  „kuddas teised enne läbbi said?" Ja se on wanna jut iggal pool. Koolmeistri tö peale moistwad ka saggedaste need wadata, kedda selle peale põlle seatud, agga temma leiwa kappi ja leme waagnasse ei wata kegi, on seal middagi sees, woi ei olle; sedda jätwad Jummala  murretseda. Sweitsi koolmeistrid, kui assi mitte parremaks ei lähhä, tahta hulga kaupa riistad kotti panna ja muul wisil peatoidust  nõuda. Prantsusfemaalt. Ms ma Prantsustest  tänna jälle pean räkima? Tännini ollid seäl mehhed uhked, et pankrotti többi neisse ei piddand putuma, katsusid stsego noidusse sanno selle wasto; agga nüüd on kä. Marseljis ja Lionis, mollemad sured kauba linnad, on mitmel silmad peus, sest et peniks on peus. Arwatakse pudust 12 miljonit wranki ehk panko rublakest suur ollewad, mis meie rahha järrele 4,200,000 höbberubla wälja teeb eks se silmad pähhä ei aia? Kui mitto meest peawad seäl suud puhtaks pühkima  ja ommast ilma jama! Önnetussest, mis nende keisrile plddi juhtuma, ei woi nemmad weel mitte wait jada. Se on nenda Prantsuste wiis: kui nemmad ennam kissada ja kärratseda ei woi, siis on ka ots käes. Seäl on Hollandi mehhed koggoni teised mehhed. Ei ning ja mis ülle sedda on, se on sest tiggedast. Kaed ja jallad liguwad nisamma, kui Prantsuste!,  ehk weel ennam; agga su põlle mitte ni ussin. Jnglisma on Prantsuste naber; kui ühhest  rägime, ei pea teist unnustama. Pulmad on siin mödas ja iggapäine tallitus jälle kä. Ollid nende silmad tännini Hindu rahwa pole pöördud, siis wahhiwad nüüd jälle Hitt  am ale. Ostindia söatulli on pea kustumas, agga Hinamaal tõusmas. Et nad Hinamaal Kantoni linna teiste näppo wahhelt jubba ärrakiskunud, sest olleme minnewal näddalal könnelenud. Zutto kinnitusseks woime weel Inglisse  admirali kirja tänna luggeda anda, mis ta Kantonist nenda kirjutab: „Kautcm linnas, 29. Dets. 1857. Tänna  olleme Prantsustega seltsis sellesinnatse linna  peäle hakkanud ja tedda tormiga ärrawöt- 270