on. Agga keige parrem rohhi selle hadda wasts on, kui rautamisse jureö ettewadatakse, et kingnaelad  õiget teed lahwad. Sepärrast otsigo perremees ikka nisuggust seppa, kes rauad nenda alla panneb, et ka seiswad ja loom siiski terweks  jäeb. Postimehhe kirjawastussed. 41) H. A. W —s. Ollen jubba ennege üttelnud ja ütlen  jälle: Suremat head ei wöi ükski meie rahwale tehha, kui neile sündsa öppetusse läbbi walgust sata, mis ammogi  õlleks piddand hakkama. Sure tänno wäärt assi on se, kui kolide eest hoolt kantakse, neid on wägga tarwis; agga nisamma tarwis on ka, et kolides nenda öppetakse, kui kohhus on. Meil põlle weel mitte paljo kolisi, agga  siiski nende seas ka nisuggusi, kus keik suggu krami laste pähhä toppitakse, mis nende süddamed aiab köddisema, et parrast Eesti lastel Eesti nimmest häbbi on! Selle eest hoidkem. Jummal andko tarkust ja hoidko uhkusse eest iggameest. 184 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Ued ramatud. Torris J. Tam manni jures on sada: Z.) Pisfuke lauloramat (teine trük.). 2) Tee kais ramat. Möllemad temma omma kullo peale trükkitud.  Koolmeistrid ja pookbindred, kaugel ja lähhedal, kes ennam korraga tahkwad, wöiwad kirja labbi tellida ja murretsetakse neile pea kätte. Sealsammas on ka kelk muud seltsi wannemad  ja uemad ramatud iggal aial müa. Teädaandmisftd. Wändra wasse - weske peal müakse 1. Detsembrist künni 1. Mai ku päwani haid sepps-süssi 10 kopp. h. kuhjaga wak. Kui seppadel ehk seppilistel tarwis on, siis mingo selle aia sees sealt otsima. 3 Keik suggu manna laudo, hone palkisi ning ka jodawa wina-ädikat on müa endise Harderi weski peal Perno linna jures. 3 Et se aasta jälle Jäarja metsast palka ja puid saab raiutud ja MeW/ MA neid antakse,-söe  liggidamal on km minnewa nasta oM-, antakse se läbbi teada ja kutsutakse neid, kes sedda tööd omma holeks tahtwad wötta Tallinna kaupmehhe E. Thomsoniga, kes-Peruus  ellab, kaupa teggema. 2 Perno makonnas tahhetakse ühhes mõisas head kutsarit ja toapoissi jmöllemad peawad poismehhed ollema) kellele head palka lubbatakse.  Kes selle polest selgemat teadust tahtwad,  mingo Willandi linna saddulseppa-meistri Bergi jure kuluma, agga keige hiljemast künni tullewa Aprilli kuni, 1 AGM- Pallutakse tähhelepanna! "HWK Ä!itw ei wöi ühhele. maid üks peab mitmele järrele andma. Nenda „Perno Postimees" ka. Mitme auustud ja armsa sõbra sowimisse peale ei tahha ta mitte ennam wastopunnida, maid annab sellesinnatse  kulutusse läbbi teäda, et omma uut aastat ka, nago keik muud innimessed, Neäripäwast peale hakkab, ja tulleb siis, kui Jummal ello ja termist kingib, essimessel kesknäddalal parrast Neäripäwa neljandama aasta-jao .N 1 wälja. Neäripäwast sadik ei hakka „Postimehhe" aasta mitte ennam Juli kuust Juli kuni, maid Januarift Januari, nago keik muud seitungid ka tewad, ja ta lodab, et sedda kegi ei sa laitma; sest mitto on öigussega kaebanud, et sui kibbedal heina aial kellegi! õiget aega ei olle „Postimehhe" tellimisse peale mõtteida, ja se on Lõssi. Et luggu nenda, sepärrast pallutakse keiki „Postimehhe" söbro, kes minnewa Juli kuus omma aasta hinda on ärramaksnud, meel 68 kopp. h. jure maksta, siis ei sa nemmad mitte üksi tullewa Juli kuni, maid Neäripäwast 1860 künni Neäripäwani 1861 korra parrast ommad lehhed kätte. Neid kes tünnini  meel põlle Postimeest piddanud ja uel aastal M 1 tahtwad peale hakkata, pallutakse aegsaste tellida,  et pärraft seggadust ei tulle. Hind on: ilma postirahhata 1 rubla 25 kopp. ja postirahhaga 1 rubla 35 kopp. h. Tellimisse kohhad on tutwad: Tallinnas Klugeö- Strömi, ja F. Wassermanni,  Tartus T. Hoppe, Kurresares J. H. Jürgensi ja Peruus W. Bormi trükkimaias; maal ja muial paitus pallugo iggaüks omma armast öppetajat, sedda asja nago llännini, tallitada. Tahhab kegi kolmanda aasta-jao numrid, mis praego käes on, meel 1. numrlst sadik järrele tellida, siis on neid ka meel täielt sada.