ne, Sardinia ja Türklane on aasta kaupa omma pead seäl kallal werristanud, arroto rahha ja mehhi kullutanud, ennego monned tükkid Lemmast purrustud said. Jgga kiwwi, mis nemmad Sewastopolis teine teise peält arm nihhutanud, maksab neil hirmus kull.o ja paljo werd. Inglaste keige kindlamad linnad on Ports - mut ja Plimut; Prantsustel Brest ja Tulon;  Wennemaal Kronstatt ja Sewastopol.  Türklased ollid omma Sinope linna peale, lõuna pool musta? merre kaldas, ka surelissed, agga Wenne Admiral Nahhimow  ON (ZO. Nowembril 1853) neile näitnud,  et nende kitus tühhine olli. Türgi merre-wäggi  ja söalaewad said siin purrustud ja woidetud. Kuulsaks nimmeks Sewastopolis on sanud: würst Mentsikow, kes esmalt seäl wasto olli, kui waenlased mäele tullid. Würst GorLzsakow, kes parrast nende wasto söddis.  Admiral Nahhimsw, kes walli peäl surma sai. Agga isseärranis kindral Todleben,  se kulus walli meister, kellele waenlased  sadda korda surma olleksid sowinud, agga  ta ellab praego alles. Mentsikow ellad Peterburkis, Gortsakow on Paskewitsi assemel  Polama wallitsejaks ja Todleben terwisse kinnitusseks Saksamaal reisimas. Sannumed woöralt maalt. Ungriamaalt. Ma wärriseminne põlle parrago mitte valli assi, agga Ungriamaal sündis selle läbbi ommeti nalli assi. Ühhe perremehhel olli saggedaste se õnnetus, et temma pöningult ikka middagi küllamehhe pilka  näppude külge hakkas. Mees olli kül walwas, agga warras weel walwsam. Ennego  tähhele panni, olli jälle monni tük pöningult  läinud. Ükski ei teadnud üttelda, kes need näppumehhed ollid. Persemehhe südda olli tuld täis, agga mis se aitas? Waerast ta kätte ei sanud. Keige surem olli ta wihha, kui süggise tapperud nuum sigga warna otsast ärra kaddus, mis eest ta omma 55 rubla õlleks sanud. Ta süllitas ja öerus ruösikaid, agga sigga jäi kaddunukö. Se M enne Joulo. Pärrast Joulo kölkus Ungriamehhel  jätte tappetud sigga pöningul. Agga et kegi ei piddand ärra wima, siddus perremees sure kella tuppa lae alla üllesse, kella korra otsa nöri ja teise nöri otsa sea kaela. Kes nüüd pöningul sigga ligutas, se kallistas kella ilma teädmatta ja tahtmatta. Perrenaene, kel paar särki ja muud sellesarnast ka jubba pöningult kaddund olli, passis üllesse, nago waenlane. 54. Januaril, kui seäl maal ma wärriseminne  olli, mis mitto innimest ärra hirmutas, sündis kella maias kenna nalli, mis esmalt nutma, pärrast naerma aias. Perremees olli toas, perrenaene robi al. Mollemad kuulsid kella köllisemist ja jooksid pöningule warrast kinni tabbama. Naene olli ees läinud ja warritses  pimmedas pöningul. Mees tulli jarrele. Mollemad kuulsid kabbisemist, mollemad piddasid  teine teist margaks. Said wimaks teine  teise pähhä kinni, mees russikaga, naene küünde hammastega. Mees karjus: „Oot', sa warga näggo!" ja andis pihta. Naene kilkas: „Mees, tulle appi, warras tappab!" ja künistas ni paljo, kui jõudis. Nenda tullid  wimaks kiskudes pöningo treppist mahha. Nüüd sai naene arro ja kissendas: SONI ja se on: „ma ollen jo so armas  naene!" Tülli olli otsas; agga naese silmad sinnised ja mehhe käed werrised. Keik olli sest tulnud, et ma wärrisedes tubba tikus  ja kel köllises. Andko lummal, et nisuggune  koggematta tülli se ainus tülli abbiello  rahwa wahhel õlleks. Inglismaalt. Inglaste raud Noa laewaga  („Lewiatan") olli luggu pea, nago mmnewa  süggise nende merre-telekrahwiga: kaua aega ei teadnud innimessed, lähhäb ta korda ehk raisko. Et merre-telekrahw korraks tühja  läks, sedda olleme kuulnud; agga nad tahtwad  tullewa sui jälle peäle hakkata. Nisugguses  asjus ei anna Inglane ommast kiusust mitte järrele. Tahtwad ueste jälle 75, WV naela ehk peäle 45V,0W höbberubla kokko 277