tead isse, Peter, kellega sa siin sest woid räkida?  Õlled huntide seas, pead nendega ühhes nlluma!" Mehhed läksid. Jummalaga jättes ütles Peter: „Ärge sepärrast kartma jäge, kui teised ommas rummalusses teid pilkawad ja söimonimmesid andwad. Se peab nenda ollema;  agga sest põlle wigga, jääb ka warsi järrele. Hea asja pole hoidjaid on ikka esmalt  wähhe; agga kui need ka weel kartma löwad, siis on keik tühjas. Wötkem meie Jummala kartusses ja öige tee peäl eddasi käia, siis on Jummal meiega, kui ka rummalad  urrisewad ja aukuwad. Kui hullud mitte mõistlikkude nõusse ei heida, siis ei kölba  se koggoni, kui moistlikkud hullude nõusse heitwad. Minna ei karda mitte, ja körts on minno, senni kui minno luud weel liguwad, peab siin waggune assi ollema. Jummal hoidko mind, et ma omma tühja kasso tagga aiades teiste hinged peaksin hukka saatma!" Koio pole minnes ütlesid küllamehhed: „Nurrisego teised, mis taht, agga Peetril on ommeti öigus. Agga kül wanna „Saksalaan"  turtsub. Ta ähwardas jubba ammo Peetrile mehhe maotäie anda, ommeti teab ta isse ja meie ka, et ta Peetri wasto ei sa; Peter teeks ta pehmeks, nago taela tükki. (Jääb polele.) Kauba hinnad. 202 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostseeprovinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacob y Rigas. Tallin- nas. Tartus. Peruus. Rb. Kp. Rb. Kp. Rb. Kp. Rb. Kp Wak rukkid...... 1 80 1 80 „ nisso...... 2 30 2 0 odre ...... 1 30 1 40 „ kaero 1 10 1 >— 90 90 Püt sola, punnust . — — — 0 5 30 „ tango . . —> '— — ,—. — —^ 4 80 bermaid, sure. — — — — —> '—' — p^ss. „ räime 10 — Leisik. kinno, keskm.. <— — '— — — — — — „ woid .... 30 —> -— 3 >— 3 -—- „ rauda.... — —. — .— 1 1 — Nael tubbakast. . . . 10 — 12 Teädaandmissed. Eestima moisniko herrade polest antakse teada, et 1858 aasta 1. Märtsi ku pawal tallopoia  koolmeistri koli, mis Kudas, Merjama  kihhelkonnas seatud on, öppiad kolme aasta peäle wastowoetakse. Koliöppetust, ramatuid  ja sömist sawad nemmad ilma maksota,  agga omma pea-rahha ja riette eest pearoad  isse hoolt kandma. Kellel siis nore rahwa seast Eestima kubbermangus,  kes leris käinud, nou ja tahtminne  ja mõisa wannematte polest lubba on, se kulago ni pea kui woimalik on, agga wist enne 15. Neäri ku pawa 1858 aastal kool- meistri Kochi jures jarrel, kes seäl Kuda kolimaias  Söttkülla jama liggi Perno maantee  äres ellamas on ja seält saab temma meel laiemalt otsust. 3 Sellikülla mõisas, Järwa - Jani kihhelkondas  on tallo - kohtasid rendi peäle sada, kus rukkiseme täieste mahhakülwatud, heinamaad  kül nattuke kassiuad, agga sedda ennam pöllomaad, karjamaad, pude ja haggade metsa  eest leitakse. Rent on alw, agga rentnik peab murretsema, et mõisa julge woib olla. Tallinnas, wenne-ulitsal, Mayeri kontoris, ostetakse iggal hargipäwal näddalas kuiwatud lojuste konta, ja maksetakse leisika eest 10 koppikud höbbedat. Kes siis ennesele rahha tahhab nõuda, korjago holega konta ja mügo senna. 3 Tallinnas, kaupmehhe M. Nahwtali jures  Harjo-ulitsal saab keige parremaid Mosko ja ka alwemaid seltsi nisso pütt jahho wägga oddawa hinna eest müdud. 1 Linna -- seemnid, mis wägga hästi kaswawad,  müüb Pernus kaupmees Karl Berg. 2