wise ma sees maddanewad seemned enne iddanemist  ärra. Keik seemned, mis mahha pannakse, olgo õuna, plomi, kirsi ehk muud puwilja seemned, peamad heast seltsist ja täieste malmis sanud miljast woetud sama ja terwed ning ilma wiggata ollema; ei tohhi nemmad ka mitte mannad, kortso kumud ehk hallitand olla. Keige parrajam aeg neid mahha panna, on süggise ni kaua, kui ma meel sulla on. Se on muidogi  teäda, et õuna, pirni, plomi ja kirsi seemned, nago kaapsad ja tangud, mitte ühhe peenra peale ei missata, maid igga selts isse peenra peäle. Kewwadisest külwist touswad arwa monned ülles ja monni kord mitte üht ainust. Talwel samad puwilja seemned ma sees otsego iddanemisse peale walmistud ja soe kewwade kutsub neid pea ma seest wälja. Peenrad tehhakse Z ehk 4 jalga laiad, tombatakse  rehha warrega pitkuti penart kohhe riipsud ette ja siis pannakse seemned riddaöse 1 ehk 14 tolli süggawalt kaunis arwa nipsude  sisse ja kaetakse mullaga kinni. Neid woib ka, nago muid seemnid külmada ja mulla alla rehhitseda, ehk seemned peenra peale külmada  ja tolli paksult head mulda peäle ripoputada.  On nemmad liig pakso sanud, siis tõmmatakse pärrast monned taimed teiste wahhelt  mälja, muido kaswawad tihhidad taimed penikessed. Jääb puwilja seemne külwaminne ommeti kewwadeks, siis peab sedda ui warra tehtama,  kui ial woimalik. Seemne terrasid ülle talwe hoida, sünnib keige parrem nenda: panne ühhe karbi sisse kuiwa liwa ja kuiwad seemned  kuiwa liwa sisse ja karbikaas jätta pealt lahti; nenda hoia neid kuiwa agga mitte soja kohha peäl üllewel. Kewwade enne 'mahhapannemist  woid neid monneks tunniks salpeetre  wee sisse likku panna; agga enne külmanust  lastakse neid pawa marjus jälle arratahheneda.  Kimmi - wilja seemned, nago plomid  :c. peab kauem leotama. Kes omma seemne külmumist kemwade mitte öige warra ei sa tehtud, se jätko seemned parrem süggiseks. Postimehhe wäljaandja nou olli hakkatusses essimest nummert Hein aku essimessel kesknäddalil  wälja anda, et assi taie pole aastaga allustaks ja iggal luggejal tullelya Näri päwani  omma 26 nummert peus õlleks. Agga mitmelt, poolt olleme sannumed sanud, et rahhamaksjad  ni kaua ei läbbe odata, siis teme nenda: Zanikuus ja Heinakuus anname esmalt igga kahhe näddali takka uhhe numre wälja ja Leikusseku hakkatusses hakkame igga kesknäddaliga. Sel kombel same otsa ennemalt  kätte ja aasta löppetusses on meil siis ka 26 nummert ehk essimenne pole aasta jaggo käes. Lodame, et meie armsad luggejad sellega rahhu! samad ollema. Peäle sedda pallume tähhele panna: Kes kümme nummert omma nimme peäle wöttab ja nende eest maksab, saab kül trükkimaiast ühhe numre aasta otsa ilma hinnata; agga kui innime Perno lähhsval ei ella, tulleb temmal  kättesaatmisse eest ommeti aastas 10 kopp. höbb. postirahha maksta. Kes eddespiddi  „Perno Postimeest" tahtwad piddada ja tellida, woiwad sedda igga linna postkontoris,  Tallinas ka Kluge A Strömi ramato-podis ja Pernus W. Bormi trükkimaias  tehha, kui omma 1 rubla 10 kopp. höbbedat sisse makswad. Maal woib igga üks omma öppetajat selle pärrast palluda. Neile, kes weel Perno Postimeest tahtwad piddada, antakse teäda, et nemmad ka möda läinud numred weel täieste woiwad sada. W. Borm. 34 Jm Namcn des General, GouvernemcntS dc? Ostseeprvvinzcn geüattek dcn Druck: Censoe R. Jacoby. Teädaandmisfed. Allamal nimmetud Perno kaupmees annab siin teada, et temma ni hästi lojuste luid kui linnasid ning takkusid hilpusid ja ride tukka üllesostab ja nende eest naela ja puda wisi head hinda annab. J. A. Klein. 1 Haid raskid kaero ostetakse ja antakse kolm rubla tsetwerti eest Perno Postimaias. 3