24,584,380 puda, peäle sedda weel 30,048 suurt kauba pakki ja 45,506 puda posti kirjasid.  „Agga selle eest tulli wist ka monni hea koppik wori-rahha maksta?" No kus ta jääb. Keik se söitminne ja weddaminne on Nikolai - raud - maantee peal minnewa aasta sisse tonud 8,665,326 rubla koppikat höbbedat. Olgo kül, et seäl jures ka kullo olnud, sellegipärrast jääb. hea tük rahha weel järrele ja keik innimessed ja koormad said hopis alwemalt ja kümme kord ruttem eddasi, kui muido worimeestega. Peterburgi ja Musko wahhet arwatakse 700 wersta ja selle reisi käib auromassin ö ja päwaga lahkeste ärra. Mikspärrast mitte? Hobbose söötmist ja puhkamist ei otte, sest auromassin  sööb kiwwisüssa joostes ja jookseb ruttem, kui keige parrem hobbone. Sannumed woöralt maalt. Preisimaakt. Tössi on kössi, agga se on ka tössi, et Preisi prints Peidik Willem  ja tewma noor proua Wiktoria pulmi piddasid, kellest jubba üksi luggedes silmad kirjuks lähwad ja pea kihhama hakkab. Olgo rakimatta! Ei illul, auul egga rahha kullul põlle arro egga otsa. Keik seitungid on sest nenda täis, et löhki tahtwad kärriseda; agga minna mõtlen, sest olleme jubba küllalt rakinud.  Berlini lin, kui senna said, olli ni kennaste  nende auuks römo tulledega walgustud, et Preisimehhed ennam päwa walgust ei tahtnudke.  Nüüd on pulmad jubba möda ja jattame  noort pari wahhel ka rahhule. Suur lust ja rööm wassitab innimest weel ennam ärra, kui raske tö, sepärrast laskem neid ka puhkada, kuid ni paljo woime weel jure üttelda,  et meie Keisri Herra ka üht üllemat Berlini saatnud, kel kirjad kasaö on, mis Keisri Herra ja Proua omma sure onnopoia  ja temma nore abbikasa önnesowimisseks isse omma kaega kirjutanud; ka on nore prouale  üks suur Wennema autaht kanda sadetud. Kunninga termist kidetakse seäl kül pääw päwalt parremaks minnewad, siiski põlle ta wsel wallitsusse ohjad wenna käest omrna kätte wötnud. AustÄamaalt. Siin on rähmas Winis  (nende pealinnas) seddasamma teggemas, mis meie rahwas Rigas tewad: kissuwad wannad linna mallid mahha, et ennam rumi ellada saab; sest rahwa hulk kaswab iggal maal ikka suremaks ja maad ei lähhä sellepärrast  mitte laiemaks. Winis on minnewal  aastal ühhes sures eksind laste kaswatamisse  maias, mis seäl krono polest üllewel petakse, 15,400 last toita ja katta olnud ning 1700 last ennam, kui aasta enne sedda (1856), kus neid 13,700 tükki olli. Olgo kül, et Wini lin, kui esstmenne Saksama lin, suur ja perrekas on, kus peäle 400,000 innimest  ellawad: siiski ni suur eksind laste karri, kui üllemal nimmetud, põlle neile wist mitte auuks egga kitusseks! Surem hulk neist waestest lapsokestest samad ülleökaswatud, ei tunne issa egga emma. Kuida peawad nemmad  pärrast neljat käsko piddama, kui nende sünnitajad kuet käsko jalgega on tallanud? Agga miks woöra ma rahwa silmast pinda otsime? Eks olle Perno-maal möda läinud aastal  1667 laste seas ka 64 ilma issa ta, mis möttelda jo küllalt annab. Raud teede polest on Saksama hopis rikkam, kui meie ma. Wanna aasta löppetusses  olli seäl jubba 1768 pennikoormat raudmaanteed malmis, kus peäl auromassinad eddasi taggasi wurrasid, ehk kül minnewa aasta kohta ennam jure põlle tulnud, kui pennikoormat; neist on üksi Anstriamaa! ja Preisimaal 564 pennikoormat. Kui hölpsaste  woib seäl innimenne ühhest paigast teise sada! Prantfussemaalt. Siit põlle sedda korda suremat üdist könnelda, kui et Prantfustel  Kohhin-Hina rahwaga Tagga-Jndiamaal  üks kanna katkuda on, mis wasto nemmad ennast kibbedaste walmistawad. Nimmetud  Kohhin-Hina rahwas ellawad Ostindiaja  pärris Hinama wahhel, kaugel lõuna pool 261