sees, kassarmiks tehtud, kus Eiropa söamehhed  ja Hina jummalad kous peawad ellama.  Mis rumi jummalatel seal ennam on? Kus ruum kassin olli, wiskasid söamehhed jummalad koggoni uksest wälja, et tule ja wihma käes seina äres maas peawad seisma ja koerad möda minnes omma marga ka peäle laskwad. Teised jälle jätsid neid templisse, agga istusid nende peäl ehk prukisid neid jallapengiks.  Ni maddalasse on Kantoni jummalad  langenud. Mitmel leidsid söamehhed augud selgas ollewad ja kui hästi järrele waatsid, ennäh! jummala selja seest olli monni hea kuld ja höbbetük leida. No muidogi ei jätnud Eiropamehhed sesuggust koormat jummalate;  kanda, waid pistsid omma tasko. Paggana preestrid prugiwad saggedast omma jummalaid rahha kastiks; sest siit ei julge kellegi warga kässi nende mammunat ärra wötta. Kui Hinamehhed nenda omma jummalate  teodust näwad, lähwad nemmad wihha pärrast meletumaks, agga ei tohhi sanna lausuda.  Ootwad kül, et ma peaks löhkiminnema ehk taewas Inglaste kaela langema; agga keik tühhi hammaste kirristaminne. Kus agga sallaja  ühhe Eiropa mehhe kätte sawad, seäl ei olle kül hölpo. Sannumed pagganattest. Ostiudiamaalt, kust muido pahha saanumid  küllalt tulnud, tullid meile pari päwa eest ka missioni - seitungiga Leipsigi linnast röömsad sannumed. Need 5 missionäri, kelle wäljasaatmissest Nr. 16 ja 17 laiemalt olleme  rakinud, on lummala abbiga wiimsel manna aasta päwal, seonNeäri laupa lõuna aial Madrasse linna jõudnud, kus meie tuttaw missionar Kremmer neid sure römoga wasto wöttis. Nearipäwa on nored Issanda söamehhed jubba Jndiamaal pühhitsenud.  Wötko nüüd Issand neile rohkeste omma pühhs Waimo anda ja nende armokulutamist  omma nimme auuks ja waeste Hindu pagganatte hinge önnistusseks hästi korda sata!  Mitto tuhhat ilmalikko söameest on püssi ja moögaga Inglismaalt Jndiamale sadetud,  agga wägga wähhe waimolikko söamehhi,  kes rahho kulutawad ja piibli ramatoga  sabana kantside wasto söddimad. Pitk olli nende tee! Nad läksid esmalt Znglismale,  kust Mati laewo Madrasse linna lähhäb ja astusid seal 30» Julil 1857 laewa peale. Terme lt nelli kuud on nemmad sure mailmamerre  peal olnud, kus silm muud ei näe, kui wet al ja taewast pea kohtas, üks nende 5 seast (Wendlandt), on kül keik selgeste kirja pannud, kuida nende luggu pitka merre - reisi peal olnud; agga kui ma sedda keik omma luggejattele tahhaksin luggeda anda, siis peaksin  3 lehti täis kirjutama, mis jo mitte korda  ei lähhä. Ülleültse on Issand neid armolikkult  hoidnud ja terwissega Jndiamale aitnud.  Kel Jummala rigi tulleminne armas on, tannago meitega, et jälle 5 uut söameest  kesk paggana pimmedusse sees hüüdwad: „Nenda on Jummal mailma armastanud  n. t. s." „Laske ennast Issandaga  arraleppitada!" mastage tedda, sest temma on meid enne armastanud!" Küllad same neist armsast meestest ja nende tööst eddespiddi  weel mönda kuulda. Missionär Kremmer kirjutab ka, et temma Jummala abbiga jälle manna aasta löppetusses  mönned pagganad Kustusse nimme peale ristinud, kes usko ollid wasto wötnud. Nisu  ggune tö ei wöi egga pea ka ülle kaela eddasi  minnema. Jnnimessed peawad Issanda sanna selgeste kulutama ja isse selle järrele ellama; agga pühha Waim peab pagganatte  süddamed ligutama: muido saaksid nemmad silmakirja teenriks, kannaksid ristiinnimesse  nimme ja ellaksid paggana ello, nago  sedda Jummal parrago! saggedaste ommalge  maal näeme. Hiljuti läksid seal (Madrasses) mönned pagganad omma kohto möistja ette kaebama, et ristirahwas nende Braminide ulitsal Jummala  tenistust piddawad, mis jo neile ja nende jummalsUe teotusseks on. Agga kohtomoistja wastas: „Walge innimeste wasto ei woi meie middagi tehha. Kuulge, kuida luggu 343