nast, on üks wägga löbbusast assutud waeste laste kaswatamisse ja kolitamisse maia. Spilwe hütakse üht endist jöe asset, mis igga kewwade wee al seisab ja sui wägga kallist heina kannab, on muist krono ja muist linna parralt. Aastal 1701 wallitses Rootsi kunningas Karl Xll. sedda paika lahhingi-platsiks ja wöitis siin Sakseni waggi arra, kes Polakaid ollid appi tulnud; agga 9 aastat parrast sedda piddi ammeti  maad ja linna Wenne keisri Peetre kätte andma. Dünamünde loss (jöe-su loss) on nisamma wanna, kui Ria lin. Piiskop  Albert, kes linna assutas, ehhitas ka selsammal aastal (1201) sia üht kloostrit; pärrast (1305) sai sest ordeni - loss ja keisri Katarina 11. Al tehti temmast kindel malliga  paik. Üksküll, Kirkholm, Kekkau,  Slok, Kemmern, Kokenhusen ja muud, on kül mannast ehk uest aiast kaunis kuulsad paigad, agga meil põlle keigist rumi räkida. üksküll ja Kirkholm ööldakse need essimessed kiwwimaiad ollewad, mis piiskop Meinhard 1188 ja 1192 meie male on ehhitanud;  neist wannakestest põlle agga nüüd middagi ennam järrele; essimenne sai 1690 ja teine jubba 1577 mahhalöhhutud. Kokenhusen on mannast koggoni weike lin olnud, mis 1701 söa aial soutumaks ärrahäwwitud sai. Polakad ollid temma rikkujad, kui kuulsid, et Karl XII. neile kaela peale tulli. Aastal 1524 on Kokenhusenis  2 meie usko öppetajat ellanud, siis piddi seäl jo ka innimesst ollema. Paljo muid kuulsaid paikasi on meel Ria makonnas, nenda kui need mannad lossid Wönno, Ronneburg,  Segewold, Kremon, Treiden ja muud, isseärranis need kennad kohhad Koiwa-jöe  äres, mis „Lihwlandi Sweitsiks" hütakse.  Ria linna sillast peaksime ommeti paar sannakest ütlema. Sesinnane Düna-jöe sild on 900 sammo pitk ehk jöggi seält kohhast nenda lai. Wannal aial käid! ka siin lodjadega  ülle ja neid olli kolm. Aastal 1701, kui Karl XII. omma ratsa wäggi ülle tahtis sata, laskis ta Düna silda ehhitada ja kinkis sedda pärrast linnale Näeme siis, et Düna sild jubba peäle poolteist sadda aastat wanna on, agga teäda muidogi, on ta ni mitto kord jälle ueste ehhitud. Pärrast jeä minnemist tömbatakse tedda tükki kaupa peale ja esfimessel  Nowembril wöetakse jälle ärra. Sui aial, kui laewad tullewad ja lähwad, kui neid tühhendakse ja Läidetakse, on innimeste kubbin  wägga kenna peält wadata ja sild nago sippelga pessa. Sannumed wõeralt maalt. Saksamaalt. Leitud-laste-maia. Preisimaal Berlini linnas on hulk jõukaid naesterahwast seltsi heitnud ja rahha kokko pannud,  et selle eest Hinamaal üht suurt „leitud laste-maia" assutada. Seäl maal on se hirmus  paggana wiis, et wannemad neid lapsi, mis nemmad kaswatada ei tahha ehk ei jõua, warsi pärrast sündimist ulitse ehk mu te are mahha pannewad: wötko, kes wöttab. Surema  linnade sees, nago pealinnas Pekingis ja muial, söidawad warra hommiko wankriv ümber  ja korristawad öse walja wiskatud lapsi ärra, kui nad alles ellus on. Auwäärt Preisi emmad tahtwad nüüd nende waeste tõugatud lastele ulluallust, peatoidust ja ihhokattet murretseda  ja neid ristiuskus ülleskaswatada. Lasko Jummal sedda eht emmalikko ettewötmist rohkest?  korda minna! Neist waestest aia äre wiskatud lastest sawad pärrast innimessed, kes ristiuskus kaswatud, wist tännawad, et nende wannemad neid nenda ärrawiskanud, muido polleksid nemmad paggana usso kombedest peäsnud.  Austriamaalt. Waene luggu, et seält maalt ikka weel paljo muud ei kuulda, kui meie ussowendade kaebamist! Nad on katoliki  ussulistele okkaks silmas ja raske on neil omma õigust leida, kui neil ka kümmekord õigus  on. Jubba paar aastat ootwad nemmad, et lubbatud seädussed peaksid kinnitub ja allakirjutud  sama, agga ikka wöttab se keik nenda aega, kui põlleks sulge egga sulle nugga; ikka jälle se wanna wassitaw troost: odake! Zah, sedda pärdikum on kuulda, kui judid 164