ja tahtis Jnglismale minna, sai msrre peal pimmedaö teisest laewast üttepurjutud, innimeösed  hüppasid warsi teise laewa peale, sest et möllemad laewad pool tundi kokko jäid, ja kipper kargas ühhe madrussega weel omma  wiggase laewa peale taggasi, et nähhä saaks, kui suur wigga piddi ollema. Just sel aial lahkusid laewad teine teisest ärra, korraga  tõusis torm, kül terwe laewa kipper püdis omma laewa seäl kohhal paigal piddada, agga  teine hommiko ei olnud wiggasest laewast kuskil ennam masti oksakest nähha; nad otsisid weel terwe pääw seal ümberkaudo, agga mis kaddund, on kaddund. Waene kipper keige madrussega jäi merre pöhja, kuid nelli teist madrust said teise laewaga Tallinna kodud ja siit ommale male taggasi sadetud. 4) Jtalia laew, mis Peterburgist nissudega  Znglismale minnemas olli, sattus sellesamma  õnnetusse sisse. Wormsi sare lähhedal  sai ta ühhest aurolaewast üllepurjutud ning ka ni rängaste, et omma abbiga kuhhogi ennam  ei läinud. Tallinnast sadeti aurolaew järrele ja selle tagga weti Balteski saddamaöse, kussa praego parrandamisse al on. Jnnimeösed  on ellusse ja terweks jänud. 5) Prantsusse laew mis Peterburgist kannepi- ja linnaseemnedega omma ma pole tõttas, on merre peäl ühhe wrakki (löhhutud laewa kerre) peäle juhtunud ja nenda wigga janud, et Tallinna taggasi pöris, kus tedda praego parrandakse. 6) Preisi laew tulli Peterburgist ja tahtis  nisso koormaga Londoni minna, agga torm ja merre-laened purrustasid tedda nenda, et paljo wet sisse tulli, saab Tallinnas tühhendud  ja parrandud. Jnnimessed on keik terwed. 7) Jnglisma laew tahtis Peterburgist Londoni minna, nisso koorm peäl, agga on ka Tallinna sisse tulnud parrandamist otsima. 8) Teine Jnglisma laew olli ka Peterburgist  nissudega kvio pole minnemas ja sai Stenskari sarel ni hukka, et laewast ja koor- 5) Ullepurjutamist nimmetakse sedda, kui teine laew ö pimmedusses ehk pakso udduga teise peäle jookseb, kus ennamist teine ikka otsa saab. mast middagi ennam ei sanud; waewalt peäsid  innimessed. 9) Kolmas Jnglisma laew, mis ka Peterburgist  nissudega omma male ruttas, on merre peäl hädda sanud, tulli Balteski sisse ja saab seäl parrandud. 19) üks Tallinna laew, mis Narwast Mattidega koio olli tullemas, laks Stenskari säre alla hukka. 11) Uks Bagger *) ehk mudda mässin, kedda aurolaew Peterburgist Kuramale Libau linna piddi weddama, löhkus Löhhusalo randas, nago  härg wankre tagga, köie katki, misga aurolaewa  külges kinni olli, ja laks hukka. Nenda on loud. No wata, Postimees, ollen sind nüüd tük maad eddasi weddanud, siis ütle ka „Olle terwe! Agga nüüd jä Jummalaga!"  Jummal kasa! Olle tuhhandeks terwe, hea küllamees! Wägga hõlbus olli sandi tega teise mehhe sani otsa peal eddasi sada; werstad  nago kaddusid käest ärra; peaksid sa mulle sedda head weel saggedaste teggema! Küllab on ka Tallinna poolt teine kord röömsaid sannumid  anda. Peterburgist. Keisri Herra kässo peäle on Peterburgis 23. Nowembril iggas kirrikus üht tännopalwet petud selle eest, et . Jummal kolera - töwwe nuhtlust nende pealt ärrapöörnud, mis sure linna sees, kord ennam, kord wähhem kaua likumas olli. Somemaalt. Some pulmad. (Löppetus.) Kuulgem nüüd weel, kuida „Some Karel" omma pulma jutto löppetab. Nüüd olli jubba kel 5. Ukse ees kuuldi wankri mürrinat ja üks töld seisatas treppi ees, kelle seest üks wannadlane mees ja naesterahwas  walja astusid. Se olli kirriko öppetaja  omma prouaga. Nemmad terretasid kät andes lahkeste keiki wöeraid, ja öppetaja . *) Bagger-mässin ehk mudda-mässin on üks nisuggune assi, misga laewa-saddamaid ja madlaks  jänud merre nurkasi (lahhesi) auro rammoga muddast ja löggast puhhastakse. 186