keiser Napoleon ja Sardinia kunningas Wiktor  Emanuel, kes hiljuti languks said, möllemad  on tahtnud Londonis ellokinnitusseselts  le rahha sisse maksta, et nende pärnad  pärrast neid sedda sure kassudega taggasi saaksid: agga ei olle neid mitte wastowöetud. No immet! mis kartus neil Inglastel siis on? - Nende ellokinnitusse - seltsidega, mis meie maal ka on, on agga luggu nenda: Tahhad  sa omma naese lastele üht summa rahha järrele jätta, mis sul ellopäiwil ei olle, noh, siis maksad igga aasta, senni kui ellad, seltsi polest seätud intressid, olgo nüüd 1000 ehk 10,000 rubla eest ehk kui paljo isse tahhad ja jõuad, ja ni pea, kui surnud õlled, sawad so pärriad se summa terwelt wälja; ei mitte, mis sa sisse õlled maksnud, waid kui sure summa peale sa need seätud intressid õlled maksnud. Sedda wisi tahtnud nüüd ka nimmetud  üllemad Inglismaal tehha, agga ei olle neid mitte wastowöetud. Ellokinnitusse ehk pärrandusse-kinnitusse- seltsidel on ka ommad  seädussed. Midda wannem kegi on, sedda  ennam peab ta aastas maksma. Wiggasid  ja haigid, ehk nisuggusi, kellest karta, et neil äkkilinne ja enneaegne surm wöiks juhtuda,  ei wöeta mitte wasto. Midda kauem kegi  sissemaksja ellab, sedda surem kasso seltsil; midda ruttem ta surreb, sedda ennemalt peab se summa, mis peäle ta ennast sisse ostnud, terwelt wälja maksetud sama, kui innimenne ka warsi pärrast essimest sissemaksmist õlleks  ärrasurnud. Nenda kui : õlled sa ennast 1000 rubla peäle sisseostnud ja sul tulleb ehk aastas 30 rubla maksta, õlled sedda ärramaksnud  ja pabberi kätte sanud, ja sa ni pea pärrast sedda, kui Jummal tahhab, ärrasurred  so pärriad sawad ikka omma 1000 rubla, kuid surma täht peab tunnistama, et sa öiget surma õlled surnud. Selle pärriad, kes isse omma ellule otsa teinud, ei sa midvagit.  (Sedda asja tahhame, kui eddespiddi aega same, laiemalt ärraselletada.) Mikspärrast  agga Jnglisma seltsid nimmetud suri üllemaid  põlle wastowötnud, sedda minna ei tea. Neil wöib seäl üks kartus jures olla, wöi nad sedda mulle hakkawad ütlema. Inglismaalt, Rahho armastus ja tullsriistad. Sedda on keigest tunda: Inglased ei tahha se kord mitte södda. Möllemile  pole andwad nemmad järgest nöu: ärge aiage omma söatullega Eiropat jälle mitte pöllema!  Kergem on südata, kui kustutada. Hiljuti saatsid ka ühhe sure ütlema Austriamale  Wieni linna, et omma körwaga kuleks, mis ülle nemmad keige ennam nurrisewad ja siis aitaks head nöu piddada, kuida pahhandud  naabrid (Austria, Prantsus ja Sardinia) jälle leppitud saaks ja keik möegad tuppe jääks. Nisuggust meelt ei wöi kegi laita; sest kui nemmad ommalt poolt ka weel mönne kibbeda  sanna, mis wihha kihhutab, sekka wiskaks,  siis õlleks püssirohho hais warsi tagga. Se on nüüd keik illus ja hästi ja selle eest wöime Inglastele ommalt poolt ka üttelda: olge terwe, sare rahwas! Kui teie rahhonöudminne  süddamest tulleb, siis on ka teie kohta piiblis  üks wägga kallis sanna: „Önsad on need rahhon öudjad; sest neid peab Jummala  lapsiks hütama" — ja parremat ei wöi üks pattune (mis Inglased jo ka on) mitte ennam nöuda egga sada. Agga kui ma Inglaste  tulleriistade peale mötlen, mis nemmad  seäl ni terrased walmistama on, siis hakkab  ilm jälle pilwi löma. Nr. 33. könnelesime  ühhest uutmodi suretükkist, mis nende kawwal mees Armstrong wäljamöttelnud ja teinud. Zubba tänna jälle teine uus kombe, kuida söas waenlasele kahjo tehha. Uks wäe kaptein, nimmega Norton, on ued tulle-kulid  ehk pombid wälja arwanud ja walmistanud,  misga keik asjad, olgo kuiwad ehk märjad,  wöib pöllema lasta. Temma panneb öne pombi sisse weikese klaaskuliga weddelat tuld, ja kui sesinnane pombikuul kuhhogi köwwa  asja wasto pörkab, siis lähhäb ta löhki, ja mis seal ümberkaudo mitte kiwwist egga rauast ei olle, se kargab warsi pöllema, olgo kuiw ehk märg. Sedda on nemmad nüüd mõnda korda ärraprowinud: märjad liwakottid, märjad palgid, keik mis nende pombidega lasti,  hakkasid warsi pöllema ja ei kustunud milgi  kombel, nago õlleks neid sulla piggiga üllewallatud  ja tulli otsa pistetud. Nisuggu- 283