waöto." Teises kohhas ütleb sesamma seitung:  ~Ewangeliumi usso piidled põlle muud, kui söamassinad ristinsso wasto." >— Kas se rahwas, kes ni jölledast wöib räkida, kül ial piible ramatut, kui Jummala sanna on luggenud? Ma usso mitte, muido ei wöiks nemmad ni hullo jutto aiada. Ugga minne ütle Prantsustele, et nemmad mitte se keige targem ja essimenne rahwas ma peal ei olle, wata siis, kuida nende harjad wihha pärrast werri punnaseks kukkuwad. Hinamaga on nüüd rahho tehtud ja Prantsusse katolikid walmistawad ennast sure holega, et nüüd Hinamaal ni paljo Hiinlasi, kui wähha jöudwad, paawsti wallitsusse alla sada. Lodame ka et Amerika ja Inglismaalt missionäride hulk senna töttab, kes Hina rahwale  Zummala sanna wiwad, mis Roomlased ni ärrakeelwad ja teutawad. Nemmad piddawad  paawsti, meie peame Kristust, kedda  kirri kulutab, ristiusso alluseks; saab wimaks  nahha, kel öigus on. Hina rahwa rahhoseadust ei ussu nemmad  ka paljo, separrast jätwad weel hulk söalaewo  ja mehhi Hina randa, et warsi kaepärrast  olleksid, kui ehk Hiinlastel rahhoseädus melest hakkab ärraminnema. «Hinamaalt. Rahho seädus. Ms seäl sees siis seisab? Leppinud wihhamehhed on mönnesuggused asjad omma rahho-kontrahti  sisse ülleswötnud, agga neist üllemad on need: Ristiusk on keikis Hinarikis lubbatud, ja ristiusso tunnistajad, olgo Ewangeliumi ehk katoliki usko, wöiwad Hina kõhtude peäl kaitsmist ja öigust leida, kui neile üllekohhut tehhakse. Inglaste sadikut wöiwad Pekingis  (Hina pealinnas) asset leida ja omma made asjad tallitada; nendasamma saab ka Hina sadik Londonis ellama. Inglisse kaupmehhed  peawad liig tollirahha eest kaitstud sama, mis tännini mitte ei olnud, ühheksas linnas, peäle neid, mis enne ollid, lubbatakse Inglis rahwal kaupa aiada. Inglastele, kes Kantoni linnas kahjo sanud, lubbatakse sedda Hina wallitsusse polest tassuda. Inglastel on lubba, olgo lusti ehk asja pärrast Hina- maal ümber reisida, kui neil omma üllematte polest passid taskus on, (mis enne koggoniste ei lubbatud, kui neil ka kümme passi õlleks taskus  olnud). Need on mönned üllemad asjad rahho seädussest mis pabberi peäl seiswad. Kui Zummal ello jätkab, küllab same nähhä, kui truiste seddu petakse. Sest kui rahhonöudmist  süddames ei olle, siis ei pea rahho pabberi  peal paljo aitama. Ommeti, kuida üllemal kuulsime, pannewad Inglased ja Prantsussed omma lotust söalaewade peäle, mis Hiinlaste meletulletamisseks nende randa korteri jäwad. Sannumed pagganattest. Sandwih-fared, kuida nad enne ollib nüüd on. Wöttame pagganatte hulgast tänna jälle üht rahwast kässile, mis sures Löuna-merres Sandwih-saarde  peäl ellad, ja watame, 1) kuida nad enne ollid. Sures löuna-merres Amerika- ja Asiama wahhel, üsna silmalt Hina- ja Kaliworniama  wahhe kohhas, seiswad 13 weikest merresaart,  nago anned sures tikis. Wiis neist on paljad kaljud, ni tühjad nago keik ma pärrast  weeupputust olli, kus üksi merre linnud lendawad ja jändawad. Teiste kahheksa peäl ellawad innimessed, kellel enne paljo muud ei olnud, kui paljas innimesse naggo ja segi punnakas  must. Aastal 1778 juhtus kulus Jnglisma  laewa kipper Kook essimest korda nende saarde peäle ja nimmetas neid ühhe admirali nimme järrele, kelle nimmi Sandwih olli. Kook sai säre rahwast esmalt, kui Jummal auustud ja pärrast kui innimenne mahhalödud ja ärrasödud, kui ka mitte nende saarde peäl, waid ennam löuna pool. Wägga illusad on Sandwih-sared: punnased  koralli kaljud ümberringi. Tassakeste kohhisewad  merre laened kallaste wasto. Haljad on allati nende asad, taewas sinnine ja selge ning tuled lahked, nago lapse hingeöhk. Mis näggo ja maggo süggise ja talwe on, sedda seält rahwas ei tunne, ei teagi nende nimme. Õied ja malmis willi on ühhekorraga pu otsas. 92