soja, siis on se hillise külwile surmaks, temma  örnad jured mäddanewad ärra ning pöld jaeb mustaks. Sepärrast, kus wessisemad ja külmemad põllud on, need ärgo jätko omma külwi mitte hiljaks, ja nenda on luggu meie küllas. Kirsi Mart: Siis minna waene ollen kül tullewa aasta leiwast lahti, sest Prido on alles kaks näddalat enne Mihklepäwa külwama  hakkanud. Rein: Tössi kül; agga sa pead Zummala  peale lootma, kes meile head kewwadet wöib anda, ja siis põlle sul wigga ühtegit, ja kui se mitte peaks ollema, siis pead suiwiljaga  järrele aitama. Ulleültse ei pea pöllomees  nurja läinud wilja mitte malmis laskma  sada. Willi on muidoge kaddund ja pöld saab ka rikkutud, mis waese wiljaga umbrohto tais aiad. Sarwe Andres: Agga Rein, ütle ommeti,  mis sinna nissoorrakse aastamissest  arwad? sedda ollen ma kord linna tee äres T-mõisas näinud ja immekspannud, agga  se ei woi milgi kombel hea olla, sest äkki kissub jo nisso üllesse. Rein: Ja ommeti tulleb sest, kui öigel aial tehtud saab, suur kasso, ja ümbertömbaja  made jures, on sedda koggoni tarwis. Agga se peab, kui ma tahhe ja ilm soe on, warrakult tehtud sama. Nisso wäljakiskumist põlle karta; ja peaks ka mönni orras wälja tullema, mis kahjo sest on, kui teised se läbbi hopis parrem siggenewad? Ma saab kergitud, praud lahwad mulda täis, umbrohho tärkaminne  rikkutud ja nisso saab uut jöudo. Meie omma niiske made peal ei wöi sedda kunsti mitte paljo katsuda, sepärrast põlle teie sedda ka tänini minnust weel näinud. Kirsi Mart: Agga kas siis kewwadene orrakse leikaminne hea on, mis ma mönnes kohhas ollen näinud? Rein: Põlle mitte pahha, kui ettewadates tehtud saab. On orras liig lopsakas ja mahhapannemist  karta, siis peab nisuggust kuppolaskmist  prukima, agga mitte ennam, kui nisso jubba körde lööb, waid warrakult, et üksi paljad  lehhed leigatud sawad. Ka sedda peab soja ilmaga tehtama; sest tulleb willo warsi peale, siis hakkab orras hawo pöddema ja lööb koldseks. Midda warrem nisso kärbitakse, sedda julgem ja parrem. Ma ollen wägga head nisso näinud, mis kewwade koggoni wikkatiga  sai nidetud; agga se olli hästi warra. Otsa Hindrek: No se on pea, et nisso orrast wöime leikada, minno wannamoor römustab  ennast wägga selle ülle, sest lehmad andwad nisso ladwo sües wägga head pima. Rein: Sellepärrast! Te holega tööd ja anna rammo, siis on sul ka paljo leikada; agga wata ette, et kahjo ei te. Ms nüüd nisso koggomissest könneleda  õlleks, seal tahtsin teile nöu anda, et nattuke  warrem peale hakkate, kui tärmini. Teie ollete näinud, et minna ikka nädda! enne teid leikama hakkan ja keik möldrid kiitwad minno  nisso ennam, kui teil. Nisso kest saab se läbbi öhhem ja ilmad on ka alles parremad. MaeTomas: No nisso terra peab ommeti  köwwa ollema, ennekui leikada sünnib? Rein: Sedda põlle mitte tarwis, kui agga körs kuiw ja terra ennam pimane ei otte, siis hakkage julgest peale, kül terrad hakkis köwwaks  lähwad. Oja Peter: Keige öigem on se: meie hakkame  tullewa sui sinnoga ühhe! hobi! peale, siis olleme julged; sest meie pöllud ja külli on jo üks. Kirsi Mart: Agga nissoteggemissest põlle ma tänna mitte paljo kuulnud, kuida sellega  luggu? Ma ollen alles wöeras. Peab nissoseme sisse küntud wöi äästud sama? Rein: Nisso tahhab kül nattuke süggawamat  mulda, kui rukkis, sellegipärrast wöib ehk peab temma ka mönni kord äkki alla mahhatehtud  sama. Pöld isse ja Jummala ilmad on selle jures seädusse teggiad. Waggumissest  olleme jubba mönne näddala eest könnelenud. Rägime nüüd ka nattuke sui-nissust. Suinisso  annab ka, kuida aeg ja aasta on, hästi wälja, agga ta põlle omma headusse ja raskusse  polest ial talli-nisso sarnane. Otsa Hindrik: Temmast on kül jälle mitto selsi? Rein: Noh, kuidas muido? Seal on omma  ML ja wöera ma seltsid, agga surem hulk 182