linna liggidal, wöttis üks lesk naene, kes ennast  omma lastega seestpiddi süggelusses arwas ollewad, mürgi juri (Schierlingswurzel),  kuhho sisse ta püsstrohto ja sebi soo-, pa segganud, peneks tampida, sest ommale märet ehk salwi tehha ja sega laste, kui isseennese  kehha ärrawöida ning sisse öeruda. Warsi peale sedda tullid neile kanged kirmid (krambid) peäle, et keikide suud wahhutasid. Selle järrele on teised naesele tubbaka wet ja rööska pima sisse annud, mis peale ta wägga  oksendanud; agga lapsed ep olle sedda mitte sisse wötnud. Arwata 4 ehk 5 tundi pärrast kehha öerumist, surri esmalt naene isse ja tund hiljem ta norem immeja laps ärra; wannemad lapsed jäid ellama. Kui 10 päwa jo haudas ollid hinganud, said nende kehhad kubbermango kohto kasso peäle jälle wälja kaewetud ja arsti kombel löhki leigatud, et nahha saaks, kas nemmad ehk mürki ka sisse ollid wötnud. Se olgo mitmele tarwiliseks tähhele pannemisseks, et innimenne mitte keik sisse ei pea wötma egga peäle märima, mis kätte juhtub. (Cingesandt.) Harjomaalt. Möda läinud IZmal Zani  k. p. on Maddise kihhelkondas, Pallasti waldas, Leppiko Jakob Ewaldi kallus, üks ?me aastane poeglaps merresse ärrauppunud. Kuida se õnnetus tulnud? Kolm last olnud merre ares karja hoidmas, kaks tüttarlast 12 ja 9 aastased ja uppund poisike. Tühhi paat seisnud kaldas, lapsed läinud sisse ja lükkanud padi ärest ärra, tuul olnud ma poolt ja aianud pati kaugemale. Kui lapsed sedda näinud, et ennam taggasi ei sa, hüppanud hirmoga ühhe teise järrele padist sisse, et nenda kaldasse sada. Tüttarlapsed, kes pitkemad ollid, peäsnud ka hingega mäele, agga waene poisike piddand omma  noort ello merre laenetesse jätma! Laps olnud wannematte ainus poeg. „Keige wannematte maenitsusseks ja keige lastele hirmuks,  kes merre randas ellawad, annan sedda halledat luggu Leäda." Nenda kirjotakse seält. Agga jöggede ja järwede äres on seddasamma  tahhelepannemist lastega tarwis. (Eingesandr.) Aastal 1856 loeti Ria kubbermangus 136 hantwärgi ammetit, 1801 meistrid, 2151 selli ja 1881 öppipoissi ja neist ellawad: meistrid. . . selli . . öppipoissi Rigas . . 1096 . . . 1643 . . 1010 Lemsalis ... 46 ... . 28 ... 37 Wolmris . . .53 .... 29 ... 59 Wönnus ... 64 ... . 34 ... 95 Walkas ... 62 ... . 27 ... 85 Tartus . . . 202 .... 228 ... 340 Wörrus ... 38 ... . 31 ... 59 Pernus. . . 121 .... 59 . . .106 Willandis . .53 . . . . 39 . . : 54 Kurresares . .66 . . . . 33 ... 36 Kokko . . 1801 . . . 2151 . . 1881 Wabrikuid olli meie kubbermangus jubba min- ' newa aasta 3374 tükki, kes ühte kokko 6 miljoni 140,724 rubla eest kaupa walmistasid. Keige rohkemalt, se ön 769,538 rubla wäärt, teggi üks Ria wabrik kallewit walmis; selle järrele Lullewad 8 poomwilla wabrikut, kus 774,141 rubla eest kaupa walmistadi; 10 tubbaka ja siggari wabrikut teggid 788,142 rubla eest tubbakast ja siggarid walmis; 3 ölli ja 3 auro-saewesket pressisid ja sagisid 612,000 rubla eest kaupa walmis. ülleültse olli Rigas 61 wabrikut, kust 3,171,423 rubla eest kaupa wälja tulli. Peäle sedda on Ria raema peäl weel 5 wabrikut, kussa 340,960 rubla eest ja Ria makondas 20 wabrikut, kussa 321040 rubla eest mitmesuggust kaupa walmistadi. Peäle sedda on minnewa aasta Perno makondas  Sindi wabrikus 600,000 rubla eest kallewit, Willandi makondas Reika wabrikus 150,000 rubla eest peeglid ja Tali wabrikus, Sindi wabriko lähhedal, 50,000 rubla eest sidi riet. walmis tehtud. Tarto linnas on üks siggari wabrik, kus 35,000 rubla eest siggarid  ja Wörro makondas üks pabberi wabrik, Räbbinas, kus 15,000 rubla eest trükki ja kirjotusse pabberit walmis tehti. On kül hea tük rahha nendega tenitud ja mitto ussinat tömeest omma iggapäwast leiba leidnud. (Livl. Gouv.-Z.) 20