ja otse kui Muhamedi omma kutsmisse peale wälja astuma. Rahwa pudust seal ei olle; Hispaniameestel on wist head rabbamist, kui mitte parrast isse kimpu ei tahha jäda. Siiski sedda meie teame, et wöit nenda tulleb, kui Jummal tahhab. Prantsusfemaalt. Mis ma sealt pühhadeks  ütlen? Just Home, kui meie laulame: „üks laps on meile sündinud!" hakkawad nemmad Parisis, kus jubba 5. Januar on, jarrele watama, katz keik need sured herrad, kes kongressi peale piddid tullema, seal on? sest 15. ehk meie Kalendri jarrele 3. Januaril  peab kongressi nöupiddaminne hakkama. Prantsussed on imme uhked selle peale, et se suur Eiropa kohhus jubba teist korda nende pealinna kokbo tulleb; sest 16. Märtsil 1856 sai seal Krimmi söale ots tehtud ja Januaris  1866 peab seal jälle Ital i.a söa löppetus  kinnitub sama. No andko Jummal, et rahho sünniks; agga kui Jtaliameestel ei anta,  mis nad ni wägga himmustawad, se on, Sardinia allamaks sada: siis on rahho missist  kassin. Kongres peab kolmest.asjast ühte teggema:  1) Kas Jtalia mannad hertsogid jälle aujärgede peale pannema, ja seal on tuld ja merd tarwis; 2) hertsogi-rigidest uut kunningriki  teggema, mis ka wägga waewalt korda lähhäb; ehk 3) neid Sardinia rigiga ühhendama.  Teine raske ehk se keige raskem assi on kongressil manna paawsti kortsus kulmo silledaks  tehha. Kuida teame, üks jaggo temma allamattest on ka hertsogi-rikidega ühte nöusse heitnud ja tahtwad Sardinia allamaks sada, mis „pühha issa" tullist wihhaga täidab. Keik temma usko piiskoppid ja preestrid turtsuwad iggal maal selle ülle, et paawsti ommad lapsed  temma kolmekorrast kroni ta peas nenda köikuma aiawad. Ja jah, kongressil on head kedramist ja korrotamist, enne kui tössist ja jädawat  rahho-alluskiwwi paigale saab, ja kas st tal korda lähhäb, on alles Jummsla ka. Paawst nurriseb, hertsogid nurristwad, hertsogi-rigid  nurristwad, Austria nurriseb, Sitsilzas  ei olle öiget rahho, Inglane nurriseb, Prantsus isse ka minne te seal keikide tahtmist!  Küllad saab nähhä, mis ued asjad uus aasta meile toob; nüüd on asjad kül kaunis sassis. Wöib olla, et Prantsusse keiser uel aastal  ka leinarided, selga saab; sest temma ainus onno, wanna kaddund Napoleoni wend (kes nüüd jubba purro wanna on) peab raskeste haige ollema, ja mis wanna mullal paljo tarwis? - Nowembri ku tormid on Prantsusse ja Znglisma randas hirmus laastamist teinud. Tännini põlle nemmad seal weel kuulnud, et ühhe ku sees 409 laewa merre peal hukka läinud, ja Nowembri kuus on se ommeti nenda olnud. Paljo laewamehhi on surma sanud ja räkimatta hulk kaupa merre pöhja läinud. Et Prantsussed ja Inglased, ehk kü! lähhedalt  naabrid ja Krimmi söast sadik hädda pärrast sõbrad, süddame polest mitte sured wennad ei olle, teab keik mailm ammo. Et agga üks tössine sõbrus, nago iggal pool, ka nende wahhel wägga hea õlleks ja paljo kasso sadaks, tundwad kül mönned ärra, agga kes süddamed kokko seub? Sepärrast tahhab üks rikkas rahhonöudja Inglane 350 höbberubla sellele anda, kes Zngliskele ja teist nenda paljo sellele, kes Prantsusse kele üht ramatut kirjutab,  mis öiete nago käppoga katsuda, keik selgeste kätte selletab, kui hea õlleks, kui nad tõeste sõbrad olleksid, ja kui pahha on, kui allati näÄlewad ja nurrisewad. On mönnel lusti sedha tööd ettewötta, se wöib Londonis vr. Emexssni käest selgemat teädust sada; temma on se hinna pakkuja. Agga kas nisuggune  ramat Prantsuste ja Inglaste süddamed  ühhendab, sedda jättame taewa Issa tallitada. Inglismaalt. Inglaste naber. Üks Inglane, kes enne Napoleoniga, kui ta Inglismaal pelgus ellas, tuttaw olli, ütleb omma ma rahwale nenda: „Kui meil middagi peaks karta ollema, siis ei tulle se mitte Austria-, Preisi- ehk Wennemaslt,  waiv üksi Prantsussemaalt. Siiski 205