jälle lotes pead ülles töstma. Pankrotti kahjud  on kül hirmus sured olnud, agga nad ei lähhä ennam suremaks. Amerikamaalt, kus hädda esmalt peale hakkas, tulleb jälle rahha; agga mis langend, ei tõuse ni pea ennam üllesse. Waene Hamburgi lin on keige ennam wallo tunnud. Berlinis on 20,000 nore tüttarlaste seast 500 wälja wallitsetud, kes sidi rided selgas ja rosi lilled juukste sees, noort pari, kui Inglismaalt tullewad, aupakkudes peawad terretama.  Praego on noor paar ja pulmalissed alles Inglismaal. Königsbergi linna ümberkaudselt maalt, mis meie Kurama raiast mitte wägga kaugel ei olle, tullewad kennad sannumed, et seäl mitmed mõisad, kes muido kangeste kartohwli wina pölletasid, ommad wina kögid kinni pannud  ja tulle alt arra kustutanud. Miks nenda? Zah, kibbeda wee pölletajad ei pea ommaga ennam wälja sama. Wina hind jada ikka alwemaks, et ei maksa ennam kallist  toido-wilja selle tarwis körwetada, mis peäle selle muido keldri seisma jääb. Sette läbbi on nüüd seäl maal kartohwlid wägga oddawaks läinud, et wak ennam ei maksa, kui 12 höbbe krossi ehk 36 koppikut. Jtaliamaal, Sitsilia kunningrikis on wägga kurwad Jõulud olnud. Hirmus mawärriseminne on seal Joulo kuus rahwast nuhtlenud. Mitto linna on ennamist kiwwi unnikuks ja paljo innimessi alla jänud ja surma  sanud; monned seitungi sannumed rägiwad koggoni, et 20,000 innimest ülleültse surma ehk raskeste hawatud sanud. Monned linnad,  nago Potentsa, Tito, Laurentsana,  Marsikonnowo, Brientsa, Polka,  Padula, Pietro, Auletta, Atena, Pertosa, ja mitmed muud, kus enne 11), ja 20 tuhhat innimest igga ühhe sees ellasid, on põhjani mahha löhhutud ja waesed  innimessed kes maiadest wälja said ja ellama  jäid, peawad nüüd telkide al külmetama,  ehk kül seal soem ma on, kui meil. Ühhes  ainsas linnas (Pollas) on 2000 surnud prüggi alt wälja kaewetud. Römustago Zummal isse neid, kedda temma kassi on kurwastanud  ja olgo neile armolinne, kes wanna aasta löppetusses ni äkkiste siit mailmast piddid  ärra minnema. Inglismaalt. Siin õlleks kunninga tütre pulmast monni assi räkida, agga mis meie sest same? Anname parrem üht kirja teile luggeda, mis Ostindiamaalt pühhadeks Jnglismale tulnud. Kirri on nenda: „Armad sõbrad! Eile ollen siin jälle üht hirmust asja näinud. Wiis waenlast said suretükkide  otsa kinni seutud ning nenda purruks lastud. Wägga inneto olli peält nähhä, kuida werri laiali purtsas ja innimesse tükkid möda  taewa allust lendasid. Uks tohter wöttis ühhe süddame maast üllesse, mis weel monni minnut aega isseennesest tuksus. Nenda nuhtlewad  Jnglismehhed omma waenlasi.  Minnewal  näddalal ollen isse näinud, kuida kolm Hindu tohtrid üllespodi. Wägga jälle on nisuggustst asjust kirjotada, agAa meil peawad siin tamme puust süddamed sees ollema, muido  peaksime arra nõrkema keik kuuldes ja nähhes, mis igga pä sünnib. Uks waenlane  tunnistas weel enne, kui tedda wölla tombati: „„Olleks teistel mitte ni kartlikkud  kanna-süddamed olnud, siis põlleks üht ainust  ristiinnimest ennam elluö!"" Sedda ei ussu koddo kegi, mähhärdusse külma süddamega  muhamedi usko Hindud siin surma lähwad. Surm ei olle nende melest middagi; nad söwad enne sedda köhhud täis, tewad nalja, naerawad ja kui tund tulnud, wiakse neid wälja, olgo wöllasse ehk suretükkide ette, hirwitawad ja surrewad. Otsego immeteo  läbbi olleme isse surmast peäsnud. Meie tener, kes meid surmast peästis, on isse kihwti surnud. Kuulge kuida se tulli. Uhhel õhtul istusime meie ommas toas ja lõime aiawiteks kaarta, *) kui tener kahwatand näoga tuppa astus ja ütles: „ „Kuulge, teil on püsti hädda  kä! Tänna öse tahtwad Hindud, kes warritsewad,  sisse tungida ja teie körrid mahha *)Olleksid nenunad head innimessed parrem Jummala sanna  luggenud ehk muud sündsamat tööd teinud! Postim. 214