al. Jgga Prantsus wöib käppoga katsuda, kus eddespiddme Jtalia rikide warri ja peawannem  ellab. Sitsili ama kunningas on ka jubba lubbanud,  et Jtalia rikide-koggsdusse liikmeks tahhab heita. Tännine on Prantsussed nende heaks, kes Jtalia söas wiggaseks janud ehk lessed naesed ja waessd lapsed mahhajätnud, ülleültse 7i)4,646 wranki kokko pannud, mis neile ärrajaggatakse.  Parisis on nende päwade sees ni pallawad  ilmad olnud, et mitmed hobbused wankre  ees ärranartsinud ja mahhalangenud, mitto neist ka surnud. Ka Londonis on seddasamma  ettetulnud. Se wöis kül palla ilmoke olla. Portugalimaalt. Kunninga kurbdus.  Minnewa aasta olli Portugali kunninga!  suur rööm, ta wöttis nore proua; tännawo  kewwade olli jälle suur rööm, ödde sai Sakseni kunninga pöiale mehhele; agga praego on nore wallitseja silmad wet ja südda leinamist  täis, sest ta noor proua on Janipäwal kurgutöwwesse arrasurnud. Nenda on nad teine teise järrele läinud: manna Rootsi kunningas  Jani laupäwal ja noor Portugali kunninga  proua Janipäwal. Se noor proua olli sündinud 3. Julil 1837, sai laulatud 17. Aprillil 1858 ja surri 24. Junil 1859. Näddala  päwad pudusid meel 22. aastast. Noor lesk kunningas on isse meel paar kuud norem. Rikka többi ja waese öllut on kül kuulsad, agga olgo kedda taht, wallus on sähhärdune kurbdus igga ühhele. Ommeti surm ei karda noort egga wanna, kunningast egga santi, kui kirjutab keikile ette: Palluge ja walwage, sest teie ei tea päwa egga tundi, mil peate lahkuma! „Perno Postimees", kui Jummal termist annab, tahhab sel aastal nendasamma omma teed käia ja sannumid tua, kui sia male, agga temma jallawaew on nüüd nattuke kallim ning maksab ilma postirahhata 1 rubla 25 kopp. ja postirahhaga 1 rubla 35 kopp. h. Kes jälle neste temma sannumid kuulda tahtwad, neid pallutakse omma tellimessi warrakult ärratehha, et hillistd telliad esstmesteft numridest  ilma ei jä. Tellimisse kohhad on: Tallinnas Kluge ö- Strömi, ja F. Wassermanni, Tartus  T. Hoppe, Kurresares J. H. Jürgensi ja Pernus W. Bormi trükkimaias; maal pallugo Lggaüks omma armast öppetajat. Pernus, 9. Junil 1859. AA Borm. Postimehhe kirjawastussed. 5) 6). H. J. T—s. Teie möllemad kirjad olleme korraga  kätte sanud ja tahhame teist jubba tullewa kord prukida.  Meie leiname hea melega leinajattega ja sowime Teie wanna lahkund sõbrale süddamest head hingamist mulla põues ja iggawest römo taewa Ms; sellegipärrast arwame,  et sest „Postimehhe" sees pitka jutto tehha mitte õige koht ei olle. On jo ka kurwastusfi, mis mitte keikile ei sünni kulutada. 32 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed.' J Tailiuua- za Tarto-ma Z z kirriko lavto msl-ramt z J on nüüd ka jubba walmis ja Per- H G nus ja Willandis R. Jakobi « O ramato-podis 30 kopp. höbbeda eest « J sada. 2 Z «OKSGSKGSSGSG S»««S«H«SSGSGSS« Neile, kes isse omma „Postimeest" trükkimaiast ärratowad ehk tua lassewad, antakse  teada, et neil iggakord se trükkitud „tellimisse-täht"  peab kasas ollema, et kätte sadud  nummer seal peal wöib mahhakustutud sada. 2 Amerikama poomwilla müüb, 10 kop. nael, Pernus kaubaturro lähhedal. C. G. Kämmer. 3