suggune kidowaärt kindlus aiab head asja iddanema.  Nenda Jummidal ka. Küünla kuust sia male on jubda peale meest endiste 9 körwa kassinusse-seltsi heitnud ja kindlat nöu wötnud, Jummala abdiga eddespiddi ennast wina orjaks mitte ennam anda, ja nende hulk peab kaswamas ollema. No tänno Jummalale,  et ommeti meie rahwa seast wahhegi sedda tuleme, mis meile Wennemaalt ni saggedaste  ja paljo teada antakse. Lasko Jummal  pissukest Jummida koggodust omma poolsare  peal kassinusse-seltside taimelabbaks sada, et mitmes koggodusses mehhed kaed kokko lööks ja ütleks: „teme ka nenda, nago Jummida mehhed teinud!" Jah, tehke nenda, söbrad, se toob teile kasso ihho ja hinge põiest. Agga  Jummida söbradele pakkume wennalikkult kät ja sowime füddamest: Jäge kindlaks ja allandlikkuks, ja Jummal tehko teie seltsi tuhhat  kord tuhhandeks! Tarwis on sedda wagga. Kaukasusest. So!  Samilwangis!  Kes on Sa mil? Samil olli Tserkesst rahwa üllem Kaukasusse mäggedes, kes tannini  mitto aastat Wenne wae wasto panni. Kaukasusse mäed ehk kül ammo Wenne wallitsusse  sees, kandwad weel üht kangekaelset rahwast,  kes parrem pri röwida ja risuda tahtwad, kui öige allama kombel tööd tehha ja leiba süa. Need on Tser kessid. Ni hästi pöhja kui löuna pool mäggesid on Kaukasia ja Grusia  makonnad waggusi Wenne wallitsusse al ja tännawad Jummalat; agga üllewel mäggede pea! on Türgi usko Tserkessib, kes järgest tülli tewad. Neid nende maggedest kätte sada, põlle mitte hölbus assi, agga tük tükkilt ja külla küllalt  wöttis Wenne wäggi lgga aasta nende maggedest  muist arra, ja mis arra sai wöetud, senna said warsi maanteed sissetehtud, Tserkesside kantsid mahhalöhhutud, kus tarwiö, metsad mahharaiutud  ja Sa mi li warjopaigad jäid igga aastaga ikka wähhemaks. Tannawo sui on nüüd Wenne  wäe söariistad issearranis Kaukasusses önnistud  olnud. Tserkessid hakkasid arrosama, *) „Wennema" kaardi peal Kaspi- ja Mustmerre  wahhel. et keik nende tüki ja wastopanneminne ommeti  kaua eünam ei kes Üks külla ja sugguarro  teise järrele heitis Wenne wallitsusse alla ja wiskas söariistad kaest mahha. Sa ml li luggu laks pääw päwalt sandimaks. Mitto sugguarro langesid temmast ärra ja nurrisesid temma ilma asjata kiuso pärrast. Waene üllem  olli pärrast minnewa kuus ni kimpus, et mäest mäesse ja küllast küllasse piddi pöggenema  ja kuhhugi polnud ennam julget warjopaika.  Hulga kaupa tullid iggalt poolt Tserkessi  rahwa wannemad Wenne wäeüllema jure, pallusid armo ja tahtsid Keisri allumaks heita ja hea melega waggusi ellada. Jubba 22. Augustil tulli telegrahwi saanum Kuutasusse wäeüllema polest Peterburgi linna, mis nenda olli: „Sure ja wägga auustud Keisxi H e r r a l e." „Mul on se ön armolisse Keisri Herrale  Teie keige kõrgemaks nimmepäwaks head önne sowida." „Kaspi-merrest künni Grusia wäe-maanteest sadik on Kaukasusse mäed Keisri Herra wöimusse alla heitnud. Keik waenlase lossid ja kantsid ning 48 suurtükki on meie kääs." „Praego ollen ma Gunibi kindlat paika ümber  piramas, kuhho Sa mil 400 mehhega on pöggenenud. (Alla kirjutud): Kindral - Adjutant würst Barjatinski." Nelli päwa parrast sedda tullid jälle Keisri  Herra le telegrahwi sannumed: „Gunib on langenud, Samil lvangis, ja wahhe al Peterburgi linna sadetud. (Alla kirjutud): Kindral - Adjutant würst 26. Augustil 1859. Barjatinski." Nenda on praego Kaukasusse loud. Wiimse sannumette järrele, kuida näeme, on Tamili wangiwötmisse pääw just kronimissepühhal olnud.  Sannumed wõeralt maalt. Saksamaalt. Preisi rahwa hulk. Hiljuti ütlesin, er Berlinis rahwas ollid ärraloetud  ja paljo neid sadud; nüüd on ka teada 90