põlle temmaga nalja, üks Inglisse soldat, nimmega Turner, olli omma kahhe sõbraga teed käimas ja iggal' mehhel püssid ölla peäl ning 6 laengud weel paunas. Üks neist näggi üht tigert ja andis tuld. Selsammal silmapilgul  kargas teine suur tiger kaljo takka nende ette, kui õlleks ta üttelda tahtnud: tulge sia, kui mehhed ollete! Turner ütles: „!adige püssid täis, ma tahhan temmale tuld anda!" Teiste meestel olli lust taggasi pöörda. Waewalt  olli ta need sannad üttelnud, kui tiger möirades ta kallale jooksis. Turner andis tuld ja tiger kukkus ülle kaljo taggasi; agga tõusis jälle ülleöse ja kargas Turneri kallale, sai teise laengo rindo ja langes ueste taggasi  ja nenda tulli ta kolm kord taggasi ja sai kolm korda hawatud. Agga nüüd olli Turneri püs tühhi ja teised jannese süddamed ollid jooksma pannud. Jälle kargas tiger ta wasto ja Turner aias pigi (pajonetti) ta rindo? agga önnetusseks tulli pojonet püssi küljest lahti. Ta pöris nüüd püssi ümber ja lõi püssilae ta pähhä purruks. Se olli naggo kiwwi peale. Tännine olli Turner hawamatta agga marsi peäle sedda jooksis ta werri 33 hawast ja rided ollid narruks löhhutud. Ehk kül purruks hawatud, kargas ta kappoga tiigre rinna hawast kinni ja tõmbas sure tükki werrist lihha wälja, mis peäle metsalinne hirmsa kissendamissega metsa pöris. Teisel päwal leiti ta surno kehha jõe arest maast. Turner piddi kaua pöddema, ennego keik hawad parranesid.  Tiigrel on nisamma wissa hing, kui kassil, kelle soust temma ka on. Se on imme kül, agga tössi: Kui tiger Eiropa ja India rahwast kous leiab, siis on ta allati enne musta, kui walge innimeste kallal,  ja isseärranis maias Hinameeste peäle. Singapuris teggid mängid uut maanteed, ni pea kui Hinamehhi seas olli, tullid tiigrid  ja weddasid neid keige jallaraudega tossina kaupa metsa. Mitmes paitus ei julge ebbausklikkud  Hindud tiirgre nimmegi suhho wötta, siis peab warsi kallale tullema. Kui üht tiggedat innimest tahtwad nimmetada, siis ütlewad: „temma on tiigre pimaga imrnetud." Kül on mönda korda katsutud ja üsna norelt koio todud, agga koddo- loma ei sa temmast ial, hakkab ikka jälle murdma. Äkkilinne õnnetus» Löppetusseks pean weel lühhidelt ütlema, et Perno kaupmehhe  Jrosnikowil, kes wanna turro äres ellad, suur önnetus ja kurwastus on juhtunud.  Laupääw 28. Junil kello 8 enne lõunat  on temma proua, kellega ta 26 aastat õnnelikkus abbiellus cllanud ja ommad lapsed ülleskaswatanud, üllewelt neljandama korra peält aknast wälja kukkudes turro kimmide peäl surma sanud. Pea ja käe luud ollid purruks kukkunud. Kanti kül marsi tuppa, agga mönne minnuti pärrast olli ello kustunud.  Kellegiga sanud ta ennam sanna räkida ja abbikasa ei olnud isse koddoge. Kui lubbatakse, siis rägime tullewa kord sest ennam. Postimehhe kirjawastussed. 1) T. S —zer, L —s. Tünname Teie kirja eest. Kui üks mõisa wannem nenda kolide eest murret kannab, nago Teie armas herra, siis on selle eest suurt tänno anda. Tallorahwa surem söbber on se, kes neid pimmeduSsest walgusse pole aitab. Kui eddespiddi (mis pea sünnib) jälle kolidest könneleme, siis tahhame ka Teie sowimist teiste kassuks meles piddada. 2) J. P., W —us. Olge terwe head sowimast. Wannaks ja ueks aastaks on sedda allati tarwis. Tülli ja riid, kius ja waen seisko allati Postimehhest ni kaugel, kui öhto hommikust.  Rahho kaswatada, agga mitte kautada, peab temma püüdminne ollema. Jm NameZ! des General - Gouvernements der Ostseeprovinzen gestaitet den Druck in Abwesenheit des Censors: Syndicus Schmid. 8 Teädaandmissed. Uks walge ja pruni kirjo jahhikoer  on 29. Junil ärrajooksnud; kes Kostini maiasse wiib, saab head leido. 2 Üks höbbe silinder-uur, kellel ketti kulges ei olnud, on 18. Junil allewisse ärrakaddunud; kes sedda Perno trükkimaiasse wiib, saab head leido. 2