Agga haige otti Ewangeliumi usso mees ja teadis, et pattuse innimesse head teud tedda  ilma ellawa ussota Kristusse werre hinna sisse Jummala ees middagi ei aita, löi wasto rindu ja ütles: „Jummal olle mulle pattusele Kristusse parrast armolinne!" ja se olli ka oige. Ommeti ei annud pater järrele, waid aias peäle, et madrus omma häid teggusi piddi meletulletama ja kui need ei üllataks, siis pühha Maria, Pettusse, ja kes teab kelle käest weel, abbi jure palluma, mis usklikko madrust surma tunnil weel pahhandas. Ta tahtis paatrist, kelle käest ta ommeti öiget troosti ei sanud, lahti sada, ja räkis temma karristusseks ühhe jutto. „Oot', oot', ütles temma mul tulleb praego üks hea teggu mele. Meie ollime kord Portugalis Lissaboni linna al ja meil laks seäl mönni pääw aega. Zuta leitakse iggas paikus ja Lissabonis ka küllalt, ja sahkerdama on nende armsam tö. Nad tullid ka saggedaste meie laewa peäle ja pakkusid omma kaupa müa. Seäl juhtus ühhel  önnetus, et maddeme laua peält kaela piddi  sisse kukkus ja surma häddaga mind appi hüdiS; agga minna, kes sel aial alles paawsti usko, ollin nenda hul, et waese judi ärra lasksin uppuda, kes omma usko ei tahtnud mahhajätta ja minno usko wastowötta. Aus pater, kas se teggu ehk hea ja kidowäart on?! Pater süllitas, kui haige usko kulis ja läks uksest wälja ning haige wöis nüüd rahhulist ennast surma wasto walmistada, mis ka kauaks  tullematta ei jänud. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Kihhelkonna-kolid. Nendega on luggu aeg aialt ka parremaks läinud, kui ka meie Eestlased ikka weel Lätlaste  tagga peame käima. Praego on kül wähhä koggodussi, kus klhhelkonna-kolid puduwad,  agga needsinnatsed on ta jälle meite ma - kele rahwa seas. Tartomaal on Kursi kihhelkond  alles ilma, agga nöu jubba petud, köstri maia suremaks ehhitada ja senna kih- helkonna-koli assutada. Wörromaal on Sangas  ti kihhelkonnas sesamma pudus, agga ka sesamma assutamisse nöu. Pernomaal onTor - ri ja Mihkle kihhelkond alles ilma; ka Perno  linna kihhelkonnas põlle weel tännine nisuggust  koli, mis sedda nimme kannab, agga siin on jälle muid, mis maal ei olle ja mis selle hea ka ärra tewad, ehk lähwad mönni kord paar sammo weel kaugemale, kui mönned kihhelkonna-kolid. Ommeti tuleme, et siin ka nöu petgkse ühhe kolile kihhelkonna-koli nimme anda. Sest kössi on, kihhelkonna - kolide nimmi on kül üks, agga teo ja mu ollemisse polest on nende wahhel suur wahhe. Senna maale kus nad Ruhjas ja Wolmris on, et 60 ja 90 poissi korraga kihhelkonna-kolis öppiwad, senna male meie weel ei sa; agga et nisuggusi kihhelkonna-kolisi  weel leitakse (nago mönned Wörromaal)  kus 3, 4 ja 5 poissi korraga kolis on: se ei maksa ka ennnm nimme kanda. Peab nende pärrast kolimaia kohhendud, koolmeister petud ja kolitarwidussed murretsetud sama, siis on waewalt leiwa wessi tassutud. Ommeti  põlle nisuggusi mitte paljo, ja se on hea. Parremad kihhelkonna - kolid on möda läinud aastal needsinnatsed olnud: Pallamusses 23 poisiga, Laiusses 18 poisiga, Tartus nisamma paljoga, Tormas 20 poisiga, peäle  neid P ölwe, Rauge, Kannepi, Õttenpä  ja Willandi Jani kihhelkonnas. Ued kihhelkonna-kolid on minnewal aastal jure  tulnud Hallistus ja Helmis. Et ma kolid sui-aial ennamist seiswad, siis on wägga sowida, et ommeti 6 kuud koli petakse, ja sui iggas kuus kord kokko tullakse katsele; muido risuwad puoksad sui koddo keik jälle arra, mis talwe kolis öppiti: sest noor pea on ussinwötma,  ussin jätma. Keigis kihhelkonna - kolides peab seädusse järrele öppetud sama: selget ja illust kirjutamist,  rehkendamist, nelja-heälega laulmist, puhhast  luggemist, piibliluggud, Jummala rigi sündinud  asjad, katekismust, kirja - kirjutamist ja Jeograhwii ning lodud asjade tundmist. Mönnes  paikus tahhetakse ja öppetakse ka saksakeelt, mis kül kahjo ei te, agga just mitte häddaste tarwis ei olle ja saggedast ka kaugele ei üllata. 101