simest korda Pihkwas, jäi raudtee-howiH seisma ning kes temmaga ka sa tulnud, astusid töllast wälja. Aitummal, essimenne proow olli tehtud  ja wata, keik olli wägga hästi korda läinud.  Sellesinnatse prowisöidoga ei tulnud muud, kuid ükspäinis raudtee meistrid ja perremehhed,  kes nähhä tahtsid, kuida ??nde tulline  hobbone söidab ja kui ruttu ta eddasi jöuab. Pihkwas peti 3 tundi löunat ja lasti lomake puhkava, kel sedda kül ial tarwis ei olle. Löuna sögil, kuhho paljo Pihkwa üllemaid olli kokko pallutad, töusid kelk üllesse, nago üllemattel  se wiis on, löid jodawa wina klasid ühhe teise külge ja siis: „Ellago meie Keiser  Aleksander, hurrah!" ja mosekandid mängisid „Jummal Keisrit önnista — Keik kuuljad ja näggejad ollid wägga röömsad. Parrast löunat kello 2 hakkas raud-ruun jälle Peterburgi pole taggasi jooksma ja jöudis ösel kello 12 Peterburki. Sellesinnatse prowisöidoga  olli 512 wersta eddasi taggasi 25 tunniga ärra käitud. Kui 3 tundi Pihkwas ja weel 2 tundi tee peäl kinni piddades ja üht ja teist ehhitust wadates, mahha arwame, siis jääb agga 20 tundi söido jauks ja nüüd arwage isie, kui rutto nisuggune aurowanker  eddasi lendab. - Se olli essimenne prowisöit. Jggapäine söit ei hakka kül praego weel mitte, sest et mönnesuggused jama wahhe maiad weel tee äres puduwad, agga se on pissuke assi ja ei wötta ennam paljo aega. Tännini olli meie keige lähhem raudte Peterburgis,  agga nüüd jubba Pihkwas ja pea saab ka järg Rigas ollema. Paljo on sest, mis enne rägiti, töeks läinud, ehk lähhäb ka setöeks, et eddespiddi mönni raudtee-ots Balteski  linna üllatab, ja se õlleks meile ma kele meestele keige mönnusam. Kulla-woor. Mis Siberia mäed kulda ja höbbedat wälja andwad, se on imme ja kaunis saggedaste seitungides kuulda. 5. Julil  on Nisni-Nowgorodist jälle üks woor Peterburki läbbi läinud, kel 3 puda 2 naela 70 solotniko kulda ja 219 puda 28 naela 92 solotniko höbbedat kasas olnud. Kui mönne kuld ja höbbe rahha ärrakalume ja rehkendada möiStame, siis same peage arro, kui paljo se kulla ja höbbe woor rahha peäle wälja teeb. Agga hulk tedda on! 1. Riama. Klima, ma-sagid, rahwu hulk, keled ju usso-seltsid. Meie ma maggedest, jöggedest ja jarwedest  olleme jubba nattuke könnelenud, tehkem  sedda nüüd ka esmalt temma klimast (külmast ja sojast) ja siis muist asjust, nnis üllemal nimmetud. Kiima. Kui külm ehk soe meie ma on, teab kül igga luggeja ilma minnota; ommeti teame ka, et luggu iggal pool mitte üks ei olle. Kust se tulleb? Se tulleb temma mönnesuggusest  ma - körgussest ja maddalussest, metsadest  ja laggedatest. Nenda on Wönno mäggisel  maal hopis karredam klima, kui neil mail, mis maddalamas seiswad. Siin seisab lummi paar näddalat kauem ja tärkab rohhi hiljem, kui muial; nendasamma hakkab ka wilja teggeminne kewwade hiljem. Ülleültse on meie ma klima hea ja ei sada ni hölpsaste haigussi, kui mönnel sojal maal; agga ta põlle omma heitlikko wisi parrast, kus kange külm ja tulli palla, pöud ja liig saddo tihti teine teise tagga käiwad, mitte wägga kita. Emma-jöe kalda äärfid maid piddawad targad  mehhed nisuggusiks, kus keige ruttem haigussed  wöiwad tulla, mis mitto ärrawötwad ja pea ei tahha lahkuda. Se wöib klima polest kül wägga tössi olla, agga se on ka tössi, et innimenne iggal pool pörm on ja Zummal Emma-jöe kaldas ka awwitab, kui päwad täis ei olle. Meie ma sui on waewalt 5 kuud pitk. Warsi pärrast Zanipäwa on ta kasso täis ja hakkab wannadusse pole minnema.  Linno laul on kaddund, hein nidetakse mahha, sedda möda wilja leikus kä ja pea leitakse koldsid lehta pude peäl, nago halli karwo selle peas, kes neljastkümnest aastast ennam kaugel ei olle. Noriko pölli on läinud ja sui emmaks sanud. Augusti kuus hakka- 50