ja põlle mitte paljo pissem kui Lombardia makond,  mis Sardo kunningas Austria käest hiljuti  ärrakiskus, ehk kül mulla ja innimeste hulga  wahhe! suur wahhe on. Tallinna kubbermango  ümber uiuwad ka 70 merre-saart muist pissemad, muist suremad, nago pardi pöiad emma ümber ja neid arwatakse ka üllemal nimmetud  ma surusse sisse. Hommiko poolt öhto pole on Tallinna kubbermangul kaunis körge küür selgas, mis 200 ja 400 jalla wahhel ülle merre pinna körge on. Ennamist keik jöed jookswad seal pöhja pole ehk löuna pole. Sesinnane küür ehk rink hakkab Länemaal Niggula kirriko jurest peale, lahhäb siis Nissist, Rapla, Juru, Kosse, Zärwa - Maddisse, Ambla ja Weike - Maarja kihhelkonnast läbbi, künni hommiko pole wasto Narwa-jögge ärraallaneb. Se rink on Tallinnama  mette wahhe, kust jöed ülle ei jose. Temma keige körgemad kohhad on Emmo-mäggi (316 jalga) ja Ebbawerre-mäggi (454 jalga). Sweitsimaal  petakse kül nisuggusid „mäggesid" mültiunnikuks,  agga kust meie sured wöttame? Et Tallinnama pöllud liig raswased on, sedda  ei wöi just mitte kaebada. Üks koht annab  ennam teine wähhem, agga läbbi seggaminne  arwatakse nappist wies seme kätte tullewad.  No se on kül nattuke wähhem, kui Josepi  paiwil Egiptusses sadi, ommeti ellawad innimessed seal ka ja mönned öiete priskeste; egga se tulest ei tulle. Wi rroma ja Järwama  on sealt poolt rahwa keige leiwakamäd makonnad ja ümberkaudse rahwa wiljasalwed. Zummala heldust ja önnistust peab neil just nisamma paljo tarwis ollema, kui meil ja iggal  pool. Merre lahhed, wäinad, järwed ja jõed. Kuida siis luggu nendega on? Noh, nende polest on ka omma jaggo ja lahhesid  kaunis hulk ning nende seas mönned öige head. 2) Lahhed. 5. Narwa-jöe su, kus suremad laewad reidi peale jäwad ja pissemad jökke lähwad. 2) Kaupsare-saddam, Wirro Niggula kihhelkonnas, mis kaunis kölblik ööldakse ollewad.  3) Kundra saddam, kuhho Soomlased saggedaste kauba aiamisse parrast peawad tullema,  kui ka muud laewad siin mönni kord talwe korterit piddama. 4. Munka - lahhe, Polkneme ja Pärrispäneme  wahhel. 5. Pappi-lahhe, Pärrispä ja Jummida wahhel. 6. Kolga - lahhe. 7. Tallinna-lahhe ja saddam, linna al. 8. Lahhepä-lahhe. 9. Balteski-lahhe ja saddam. 19. Hapsalo-lahhe ja saddam. 11. Matsa 10-lahhe, 14 wersta pitk ja 6 lai. Ollen mönned agga nimmetanud, sest ma põlle jo sealt ranna mees. d) Wäi nad. 1. Suur-wäin 19wersta lai. 2. Pissuks  wäin, 3 wersta lai. 3. S öela-kurk, 4 wersta lai, Sarema ja Hioma wahhel. 4) Silmwäinad, Noarootsi - sare ja Länema wahhel. 9) Järwed. larwede polest põlle Eestima mitte waene, neid ööldakse seal 228 tükki ollewad; agga surem hulk neist peawad ni pissukesed ollema, et hüppa udja naal ülle; mis m'e neist nimme  piddi luggema hakkame? Nimmetamisse waart on: 1. Ullemiste-jarw, Tallinna linna jures, 5 wersta pitk, ja 3 lai. 2. Tamre-, 3. Hindaste- , 4. Wannike- ja Tannajärw  Risti kihhelkonnas. e) Jöed. Kus on paljo nende pudust? Agga Ma on pissuke, siis ei olle ta mäed, jõed ja jarwed ka mitte liga kasso tagga aianud, maid järwekesseks  ja jöekesseks janud. Suri jöggesid otsime  seal ilma asjata; mönned põlle ennam kui 15 wersta pitkad, sedda möda wöib ka laius olla. Kuus tükki olgo nimmetada. 1. Keila- ehk Joala-jöggi, kel Joala möisa jures 15—20 jalla körgune jugga on; kui omma 80 werstakest on ärrakäinud, poeb ta Joala möisa liggidal Some lahhe pöue. 2. Brigitta-jöggi; sel on 2 kenna arro, Katta- jaKuiwa-jöggi, mis wahhel ma 5 ch 83