hi keik. Higgise peaga istus ta wimaks kimmi  otsa mahha ja laskis anned omma teed minna. „Poisil on öigus olnud ütles temma isseenneses peale 4 miljonit innimessi on kergem wallitseda, kui üks karri annesid. Ja keik sedda pahhandust teeb üks ainus „kärner",  mis lossist olli todud!" Senni olli pois ramato üllesleidnud ja tulli willades taggasi. Kaks kahhekümnelist ollid hölpsaste tenitud. Kui ta jubba pea kunninga  jure olli jöudnud, löi silmad karja peale ja näggi nüüd kohkudes, mis olli sündinud  ja kuida kunningas ta anned hoidnud. „No eks ma ütlenud! hüdis pois wihhaga  ja hakkas nutma. Ma arwasin marsi, Teie ei möista keddagit! Mis nüüd saab? Istub isse kiwwi otsas maas ja anned keik pahha peal! Minna neid ennam üksi kokko ei sa! Nüüd aitke ka aiada!" Ta öppetas nüüd, kuida kunningas piddi kässi lautama, kue hõlmadega lahwitama ja karjuma ja lippas siis isse neid aiama, mis keige kaugemal ollid. Kunningas teggi, mis jõudis ja saggedaste hüdis pois: „jooske ommeti ka nattuke! ärra olge nenda üksluine!" Wimaks sure waewa  järrel said ommeti anned jälle kokko. Pois taples nüüd kunninga peäle, nago karre perrenaene laisa karjapoisi peäle, et ni holetumast temma anned olli hoidnud ja löppetas  nende sannadega: „Mitte ello aeges ei anna minna omma piitsa ennam teise kätte egga lasse ennast rahha pärrast petta, karja ju rest ärra minna; mitte koggoni, kui ta ka kunningas isse õlleks!" „Sul on öigus, armas pois, - ütles kunningas ärra temma kätte omma piitsa anna; ta ei mõista suggugi parrem, kui minna!"  „No noh! Taösa, taösa! ütles pois Annesid ei sa hoitud ja julgeb kunninga masto nenda räkida?" „Sögge pois, naeris kunningas wata ommeti, minna ollen ja kunningas!" „Teie ka?! No siis õlleks meil kunningas! Wötke omma ramat ja katsuge, et koio säte!  —" Kunningas wöttis waggusi ramato, andis poisile weel nelli kahhekümnelist ja ütles; Arra  jä nüüd mitte wihhaseks! Ma töutan sulle et ma ellades ennam anne-karjatseks ei heida! Se olli essimenne kord ja wiimseks jägo!" Pois tannas, watas kunninga otsa ja ütles:  „Olge Teie, kes ollete, elle herra ollete Teie ommeti; agga anne-karjatseks ei kölwa Teie ial mitte! Seks ollete liig jamme ja üksluine!"—  „„Mis kegi on õppinud, selle jure ta jägo."" - Sesinnane karjapois sai pärrast ühhe sure mehhe kullo peale kaswatud ja kolitud ja olli kulus ja aus mees. Kes se suur mees ja heateggia  olli, on kerge möista. Postimehhe kirjawastussed. 21) Chr. T. W—st l—st. Teie kirja (10. (Septb.) olleme kätte sanud. Mis meil selle polest weel küssimist, same .kirja läbbi küssnna. Liggimessele head sowida, on liggimesse kohkus, ja sodda olleme jo keik ühhe teisele, olao tundmatta ehk tutwad. 22) ?. B. H—s. Tänname wägga, et Postimehhega ollete jutto wötnud. Et ni mitmelt poolt seddasamma sowitakse,  sepärrast wöime Teie ja teiste auustud Postimehke sõbrade küssimiste peale wastada: ~Ja!" kui Jummal ello ja termist annab, siis peab se nenda sündima- agga weel on warra, sest awwalikkult könneleda. 104 Jm Namen des General - Gouvernements der OsLsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacob^. Teädaandmissed. Wägga head Belgiama wankre-märet, (kui paljo korraga wöetakse, sellesamma hinna eest, mis Rigas) müüb wessiwärrawa podis W. L. Sternberg. 3 Haljalla kihhelk. (Wirromaal) on Esso möisa tule-weski möldril üks must märra-hobbone,  walge täp otsa ees, ärrakaddunud. Loom tömbanud ennast lahti ja jooksnud keige paitsedega  ärra; kes temmast senna teädust teab anda, saab muidogi omma waewa tassutud. Ued Kalendrid M6O aasta peale  on malmis ja Perno trükkimaias sada.