nud, ei tea ma praego mitte üttelda. e) Siami  riik omma 5 miljoni innimestega on keige polest rikkas, mis maast kaswab, agga ussust, armastuösest ja lotussest, mis taewast tullewad, M ta waene. Pea - linnas Bankokis on üks Amerika misstoni -plats ehk paik, kus kül ka ellawa Jummala nimme kulutakse; agga mis se on ni mitmele? Missionär Kütslahw ja Tomlin otlid essimessed, kes kui rahhokulutajad sia kaldasse tullid. Kütslahw on Hinamaa! pärrast paljo tööd teinud; nüüd on ta jubba Jummala ees. A) Kohhin-Hinas ja weel kolmes teises rikis Tagga-Jndiamaal, ei olle tännini mitte Ewangeliumi usso misstoni paikasid. Paawsti usso rahwal peab seäl kül 100 tuhhat usklikko ollema, agga neil on jälle omma wiis ja kombe. 8) Hinama. Se hirmus suur ma omma Z 66 miljoni innimestega on jubba 8 aastat söa tulles körwemas. Nüüd pealegi weel södda Znglismeestega. Hädda on neil suur, agga nemmad on ka kiusakad, ülleültse on Hina pagganad täis Orjust, tiggedust, ahnust, kawwalust,  pettust ja öälamad, kui mitmed muud pagganad. Missionitö lähhäb nisugguse rahwa  seas pitkalt eddasi ja monned töteggiad on silmad kinni pannud ja mitte paljo wilja näinud; agga kui sullased ärralähwad, siis Issand  isse jäeb. Se pääw saab ka tullema, mil Hina miljonid ommad käed Zesusse järrel sirrutawad, kui ka meie silmad sedda ennam ei nä. On ka jubba Hinamaal mitmed hinged,  kes Issanda nimme appi hüüdwad, ehk kül sure hulga wasto wägga wähhe. Missionär  Kütslahw, kedda Hina apostliks sünniks  nimmetada, on siin mitto aastat ellawat semet wälja külmanud, mis mitte kaddunuks ei jä. Kül surel päwal keik ilmub. 9) Zapani-sared. Kui ka muist asjust siin pudus ei õlle, ilmad head, ma rammus lojuste warrandus suur, rahwas terrased: agga ellawa Zummala tundmisse polest on pilkane pimmedus! Ühhegi missionari jalg ei õlle weel lapanimale sanud. 30 miljoni innimessi sünniwad ja surrewad paggana pimmedusses! Issand, jõua appi! Woiksin weel Tagga-Jndia-saardest, (Borr  eo, Selebes, Sumatra ja Jawa) mõnda nimmetada, agga jägo teiseks korraks. Ustama löppetusseks rägime weel kord 19) Seiloni - sarest, mis Eest-Jndia lähhedal,  seisab Jnglisma wallitsusse al. Sedda saart on 69 pennik. pitkuti ja 39 pennikoorm. laiuti, tiks misstonar laulab temmast nenda: „Kül illusad on waljad, Kül kaunid metsad, maad, Ja aasta labbi haljad Keik puud ja rohho - maad; Tuul lehkab, päike paistab, Ja lilled öitsewad, Ma rohkest wilja annab, Keik römo maitsewad. Oh Seilon, kas so rahwas Ka se eest tannawad? On neil ka Jummal taewas? Kas Kristust tunnewad? Oh hadda! sest on pudus; Keik ellab pimmedas Umbuskus, surma warjus Siin sojas, kallis maas! Mis missionär siin Seiloni sarest laulab, woib ennam ehk wähhem keigist India madest ja saardest üttelda: Keigist, mis kaub, on neil küllalt; mis jäeb, põlle neil ühtegi! Aastal 1813 tullid esmalt Znglisma missionärid sia. Ei tahtnud tö suurt eddasi minna. Missionär Kater panni Uut Testamenti  ja muid haid ramatuid nende kele ümber.  Ta surri 1829. Temma järrele tulli missionär Taniel. Ta käis möda paggana küllasid, teggi jutlust ja assutas laste kolisid. Ta ello olli täis waewa ja ta waewa eest ei annud kegi aitummal. „Ma käin ütleb temma paggana küllades maiast maiasse, öppetan kohtlase sannadega önnistusse teed ja pallun neid kuulda. Pallun ma neid waggusi kuulda, siis küssiwad: „ „Mis sa maksad meile selle eest? kas annad rummi?"" Pallun ma neid omma söbro kokko tua, siis lähwad, ei tulle isse ennam, egga to söbro ka. Nenda lääb luggu küllast küllasse. Agga kes nuttes külwawad, peawad öiskades leikama, ja nenda 88