despiddi middagi saab, on ka teädmatta. Ugga Amerikamaal on rahwal sesamma nöu. Nord- ja Süd - Amerika wahhe! on Panama  linna kohhal kitsas ma koht, mis suurt Atlanti - ja Löuna - merd teine teisest lahhutab. Sedda tahtwad Amerikamehhed labbi kaewada, et kellegi laewal ennam tarwis  ei olle, alt Süd - Amerika otsast ümber minna, waid otse kohhe Westindiast Panama kaudo labbi Löuna - merde. Suur uus assi õlleks Suessi- kanal, agga mitte wähhem Panama- kanal, mis Ost- ja Westindiamaad otsego teine teise jure tooks. Jmmelikkud on mailma asjad ja weel immelikkumaks lahmad. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Uus Lutterusse nsko kirrik Mad-. rasse linnas. Missionär Wendlandt (üks neist wimases  numris nimmetud wiest) sadab meile Madrasse  linna uest kirrikust teadust. Sesinnane uus kirrik põlle kül se ainus seal linnas, waid Inglasel on seäl teisi Jummala koddasid weel ja paljo suremaid, agga mitte, kus meie Lutterusse  usso tunnistusse järrele Jummala sanna selgeste ja puhhaste kulutakse. Muhamedi ja pagganatte templid, mis Jummala koiad ei olle, on Madrasse linnas ennam, kui tarwis; neid ei wöi meie kirrikuks nimmetada. Wendlandt  kirjutab nsnda: „Se olli 12. Januaril, kui üks harja wanker meid usi mehhi essimest korda ude kirriko wiis. Miks meie siis jalla ei läinud? Jah ei wöinud; sest paar näddalat parrast Neäri, kui teie kirrikus  hambad suus wärrnsewad, on siin ni palla, ja weel pallawam, kui teil Juli ku keige sojemal pawal. India päikesse! on koggoni teine hammas, kui Eiropas. Peäle sedda on uus kirrik tük maad Kremmeri maiast kaugel.  Kui ta lähhedam õlleks, lähhäksime ka jalla, agga päwawarri peaks meil ommeti käes ollema, muido sullataks meid päike ärra." „Meie uus kirrik on illus Jummala koiake, nisamma suur, kui teie keskmissed kirrikud, agga seestpiddi koggoni teine. Tulge minnoga sisse. Eest surest uksest sisse astudes leiame kuus sammast kummagi! pool körwas, mis Zabbi kirrik otsego kolmeks jauks saab: keskpaik  ja möllemad küljed. Keskpaikas on nelli penki Zndia pilliroost põimitud; sest Zndiamaal  peab keik assi kerge ja luhwtine ollema.  Agga mönni ehk küssib: „kuida siis 600 innimest (nenda suur on selle kirriko koggodus)  nelja pengi peäl wöiwad istuda?" -- Sedda nad ei pea ka teggema. Pärris Tamuli rahwa! (olgo nemmad ristiusko ehk pagganad) põlle penki egga istet tarwis, nemmad  istuwad nago Türklased ja saksa rätsepad,  isse omma jalge peäl, mis nad risti alla löwad, otsego teiege, kui istmesse ruum kirrikus  kassin on. Pengi peäl ei möista Tamulid  istuda." „Kirriko põrmand on India pilliroo warwadest  põimitud ja wagga kenna, ja need ued warwad hiilgawad nago kuld. Penkide peäl istwad üksi Eiropa rahwas ehk kes nende sarnatsed tahtwad olla." „Altari peal möllempool kulges on kaks suurt klaas purki ja nende põhjas lambid, et tuul neid ärra ei kustuta. Aknadel on lugid ees, mis igga kord päwa poolt küljest kinni pannakse, agga willo poolt lahti tehhakse, et tuul hästi läbbi jookseb. Zndiamaal on jahhutaw tule õhk kallis assi. Kantsel on nisamma, nago teie kirrikutes, agga kantsli wasto teine pool samba rea äres seisab weike orril, nago teil kolides, selle igga pühhapäwane mängia on Kremmeri abbikasa Sarlotte ja temma 3 pissukest tütrekest seiswad ta ümber. Ssäl seiswad ka mönned tolid meie tarwis." „Agga kui teie wöiksite kuulda, kui armas se on, siin paggana maal mustja tömmo rahwa  seas istudes omma koddused laulo wisa kuulda, nenda kui: „Au kitus olgo iggawest" ehk: „OH wötkem Jummalat" ehk: ~Nüüd paistab meile kauniste" ja mitmed  muud; se aiab süddame wäggise likuma. Sannad on keik Tamuli kele." „Pärrast kirrikut tullid mitto koggodüsse liget käärkambri ja pannid immeks, et meie ued mehhed jubba Tamuli keelt mõistsime ja lubbasid meie eest palwed tehha. Agga 60