rahha sisse toma? Minna ei tea, kas asjad alla ehk ülle 39 rubla wäärt olnud, agga 239 rubla on nende eest sissetulnud. 22. Ju- til pühhitseti Keisri Proua nimmepäwa ja seks röömsaks päwaks olli Ria lauloselts Hapsalo  töttanud. Keik põlle wöinud kül minna, agga 60 lauljad on ommeti läinud ja warra hommiko üht ärratamisse laulo la-ulnud. 60 meest wöiwad ka jubba heält tehha. Keisri Proua on nende korilauloga wägga rahhul olnud ja jälle isseärranis sanud need laulud: „Nüüd pühhapääw on ka", „Möek, mis mo pusas hiilgad" zc. kidetud. Parrast laulo läinud  Keisri Proua omma suga lauljaid tännama, mis lauljatte süddamed wist räkimatta  römoga on täitnud. Enne är.«reisimist käinud Keisri Proua isse ka „Maria-koli" watamas, kus lapsed Temm ale „Jssand Keisrit õnnista" ja muud laulud laulnud, ja selle eest maggust koki keiserlikko laua pealt sanud. No sedda römo! Teame jo kül, kulda  nisuggune assi laste meled heaks teeb. Peale mu kingituste on armolissed Keisri Herra ja Proua tännawo Hapsalo „Maria-kolile" 550 rubla, nendasamma sealt „Eesti - kolile" (makele) 550 rubla, linna tüttarlaste-kolile 250 rubla, linna waestele 550 rubla kinkinud ja peale sedda weel linnale saddama ehhitamisse tarwis 700 rubla annud; ka on Hapsalo ja Wirtso saddamas lubba antud 50,000 naela sola aastas  allama tollirahha eest osta; enne wöeti seal ühhe puda ehk kahhe teisika pealt 29 kopp. tolli ja nüüd mitte ennam kui 59 kopp. Ka peame Sarema Mustjalla kihhelkonnaga ühhes Jummalat tännama, nende kirriko ehhitamisse tarwis on Keisri Herra 1000 höbberubla annud! Mis keiserlikkud issa-ma manne  ma d selle lühhikesse aia sees, mis Ne ulmad  Hapsalus ollid, weel peale sedda ühhe ja teisele head teinud, ei jöua meie keik üllespanna.  Just Jakobipäwal said Hapsalus keik asjad, mis „Maria-kolile" kingitud, ärralositud;  30 kopp. maksis loos ja 2635 losi said ärra wöetud, mis läbbi selle maia heaks liggi 800 rubla sissetulli. - Mis peame nüüd Leigest  sest ütlema? Mis muud kui: „Sind, Jummal,  kidame, sind, Issand, tänname", et sa meile üht Mawallitscjat õlled annud, kelle sammud iggal pool armust ja önnest tilkuwad! Suur assi on Keisri wäe ja au pole, kui rigi üllam, ülleswadata, agga kallim ja maggusam weel Temma heldusse parrast, kui laps, ennast  römustada! Ellags meie Keiser ja Jummal  önnistago Tedda ning Temma suurt suggu pölwest pölweni! Mis kronimisse - pühha pühhitsemissest ni hästi meie linnas näen ehk muialt kulen, annan tullewa kord teada. Pernust. Jubba 8. Augustil andsid meie saksa kirriko kellad jäärmargi kaupmeestele head nöu kaupa kotti panna ja koio minna. Jäärmark  olli mödas. Pääw pärrast sedda olli pühhapääw.  Esmaspäwal ollid weel mönned poed lahti, agga pakkiti kibbedaste sisse ning kes omma ostmist tejsipäwaks olli wennitanud, ei sanud ladapodidest ennam middagit. Ni paljo kui minnosuggune sest arro saab, näitab meie saksa laat aasta aastalt ikka ennam Sakslaste käest ludaliste kätte sawad ja ollen kuulnud, et se luggu teiste linnades ka paljo parrem ei pea ollema. Nenda siin tännawo ka: kui need paar saksa kaupmeest mahhaarwan, mis muialt linnadest ollid tulnud, siis ei ja muud ülle, kui üsna Jtsah, Jossel, Mausel ja mis muido nende judi nimmed on. Kaup on kaup ja ostjattel õlleks üks puhhas, kelle käest ostwad; agga se on pahha luggu, et Judalissed  omma tingimist ja sahkerdamist mahha ei jätta; wanna iggapäine assi on, et kolme ja neljakordne hind ette küssitakse. Mis teab ostja seal pakkuda? Separrast on ka tännawo jäärmarkis,  kus muido keik assi oddawam peab ollema,  mitto asja kallima hinna eest ostetud, kui muul aial; kes hästi tingida mõistis, on ka alwalt küllalt sanud. Sweitsima „Bruno" on keige omma mu neljajalgse suggulastega meilt jubba ärrareisinud;  agga selle assemele jälle üks teine uus assi tulnud. Siin näidati jubba mõnda päwa  üht Amerikama ülget, kedda temma perremehhed  wälja kolitanud mõnda weikest kunsti teggema, mis ülge kohta kenna küllalt on, nenda kui keppi peal sõitma, sellili uiuma, kummarch  5 67