peaks panna, mitte korda ei lähha, ja Prantsussed  tunnistawad isse, et need aujärjed, mis wöera ma pajonettide otsa - on ehhitud, mitte kaua ei seisa. Sellepärrast ütlewad nemmad ka: „ni paljo kui susannaga ja heaga wöime tehha, olleme hea melega hertsogide nöus, agga  waggise ei wöi egga tahha meie middagit tehha." Arwatakse nüüd ka, et sedda Jtalia sassis lönga ennam muido arrutud ei sa, kui ühhe sure Eiropa Kongressi läbbi, kus keik sured rigid omma sadikud kokko saatwad. Küllad  same nähhä, mis head se toob. Prantsus satis esmalt üht krahwi Jtaliamale  rahwale head nöu andma: „wötke mannad  perremehhed taggasi! „Ei aitnud ühtegit. Rahwas ei wötnud juttogi. Pärrast sadeti üks würst takka järrele rahwale ütlema: „tehke meie keisrile sedda head meelt!" Ei ühtigit. Rahwas ütleb wasto: „meie tanname wagga  tele keisrit, ta on meie male paljo head teinud  ; agga leigatud leib ei sünni ennam kokko, meie tahhame Sardinia allamad olla." Seeb se on, mis teised jälle hea melega ei tahhaks, Sardinia saab selle läbbi liig tuggewaks. Minno  pärrast sago peale. Prantsussemaalt. Prantsussed on ennamist  ikka kerulissed mehhed, nenda et kui nemmad parrema pole näitwad, siis teised pahhem pole waatko. Nenda nüüd ka. Keik nende suud ja seitungid on sest täis: „ Poisid, pange püssid nurka, södda ja söa himmo on nüüd puhtaks mödas;" agga tassakeste utlewad  senna jure: hoidke neid tais ja minnas." Keik waehobbused piddid sama ärramüdud, neid polnud ennam tarwis, agga tulnud jälle parremad mötted, antud pöllomeestele sömi peale, et wöiwad nendega ka tööd tehha, agga peawad neid, kui tarwis, jälle marsi taggasi andma. Sealt näeme, et Prantsus ikka mötleb:  parrem ettewadata, kui pärrast kahhetseda.  Omma merre kaldad peawad nemmad pattareidega  täitma, nago õlleks waenlased iggalt poolt tullemas, ehk kül Prantsus isse ussinam on teiste peale minnema, kui teised temma peale. Nende rahha korjaminne hawatud söameestele ja nende leskedele, kes järrele jänud, peab jubba  ljggi poolkolmat miljonit ollema. Inglismaalt põlle tänna ka paljo. Liwerpoli  linnas olnud suur tullekahjo, mis kontori  aitades lühhikesse aiaga liggi paar saddatuhhat  rubla tuhhaks teinud. Wägga paljo wilja ja poomwillo on sisse jänud. Meie Suurwürst Konstantin Nikolajewits  on Jnglisma kunninga prouat jubba terretamas käinud. Hispauiamaal peab ka koleratöbbi likumas  ollema ja rahwas temma sest ühhest paigast  teise pöggenema, nago se aitaks; agga wallitsus  on käsko annud, et keik rigi ammetmehhed  ja wannemad, kes kolera eest pöggenewad ja sega allamattele pahha eesmärki andwad, ommast ammetist lahti sawad. Löuna pool Hispaniamaal peab ni palla ollema,  et kegi innimenne ennam parrast keskhommikut  künni öhtoni päwa kätte ei wöi minna;  agga sedda aggaramad olla innimessed ösel ulitsatte peal omma asjo aiamas. Sannumed põllo ja mu maia tööst. VIII. Pöllokülwamissest, mil aial ja mil wifil. (Mis Nr. 9 polele jäi.) Silla Tönnis: No sedda ma ei õlleks mitte uskunud, et igga paise pöllotö jures ni suurt tähhelepannemist tarwis on. Rein: Ja ommeti põlle seal ni suurt kunsti tarwis, et igga tahhelepannia innimenne - sest arro ei saaks. Meie olleme esmalt pöllo hapnemissest räkinud ja teame nüüd keik, et sedda wägga tarwis on. Kuiwal suwwel on selle peale ennam ja niiskel suwwel wahhem aega tarwis. Kündminne on hea, agga peab õigel aial ja arro jarrele tehtud sama, muido woib kasso assemel kahjo tulla. Kerge ja lahjema  põllul on kolmest korrast ennamist kül- 78