Agga möllematte wahhel olli kehha ja riette polest suur wahhe. Södda olli jubba aastade kaupa turinud ja ni hästi pealikud kui soldatid ei leidnud mitte sedda aega ja mahti ennast nenda ehhitada,  nago suurtsuggu Prantsusse leitnant ehhitud  olli, et maggusast haisust nago kalileem lehkas; kunningas Prits ei waatnud ka paljo illusa riete, waid wapra mele peale, ja sealt se tulli, et Preislane ja Prantslane teine teise körwas wälja näitsid, otsekui kul ja pabokoi. Möllemattel ollid autähhed rinna peal, agga Prantslane iggapiddi hopis penem, kui Preislane.  Sel aial kanti koggoni teist modi mundrid,  kui nüüd kantakse. Laiad käiksed, lastise  rinnaga ja pitsid ja lindid lippendasid külges, nago 1W aastat parrast sedda saksa naesterahwal. Penike Prantsusse herrake watas  naerdes Preisi mundre peale ja mötles: „On keik kui sandi mammus minno wasto!" Sedda mõistis Preislane pea ärra ja mötles ka isseenneses: „Ota nattuke, kül ma so pilkamist  pea kuhjaga kätte maksan!"' Nüüd istusid möllemad laua äre, ja tohter hakkas omma hamba tömbamisse riista seädima. „Ma ollen wägga römus, jütles Preislane  ja wallas jodawat wina klasi sisse et Teie mind ollete waatma tulnud. Kas ma wöin lota, et ni hea ollete ja minnoga klaas wina kous jote?" Prantslane kummardas, wöttis klasi wasto ja nago se wiis on löi Preisläse klasi külge ja ütles: „Ellago wapper Preisi wäggi!" Preislane tännas ja reggi, kui õlleks ta üpris  wägga römus olnud ja römo pärrast kiskus  ta omma rinna - pitsid, mis suurt asja wäärt ei olnud, rinna pealt ärra ja wiskas mahha. Prantsus ei wöinud wähhem aupaklik olla; ta naggo olli kü! wägga happo, agga mis tshha, kiskus ka omma kallid rinna-pitsid ärra wiskas mal)l)a» (Jääb polele.) Postimehhe kirjawastussed. 40) G. J. T—s. Teie kirja panneme tullewa näddala trükki. Teie head lubbamist õuna- ja marja-pude parrast  wöttame tännoga wasto ja pallume mitte täitmatta jätta. 168 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Truck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. üks öppind mees, kes hiljuti alles köstri ja kihhelkonna-koolmeistri ammetid piddas ja kellel  head tunnistussed üllesnäitada on, sowib jälle nisuggust ehk muud koli kohta. Kes liggimesse  armastusse pärrast ühhe naesemehhe ja kaste issale head tahhab tehha ja üht nisuggust lohta kaugel ehk lähheda! teab, pallutakse „Perno  Postimehhele" teada anda. I Rakwerre linnas on töldmaakre Frohse ellomaia  keige mude honetega, howi ja aia-platstga ühhes tükkis müa. Kes sedda maia osta tahtwad,  sawad kauba hinna polest lähhemat teädust,  Rakwerres kingisepmeistre J. Schmidti ehk Konda mõisas C. Frohse käest. Z Perno makonnas tahhetakse ühhes mõisas head kutsarit ja toapoisi (möllemad peawad poismehhed ollema) kellele head palka lubbatakse.  Kes selle polest selgemat teadust tahtwad,  mingo Willandi linna saddulseppa-meistri Bergi jure kuluma, agga keige hiljemast künni tullewa Aprilli kuni. 2 Tallinnamaal, Haggeri kihhelk., Kurtna möisas wöib üks aidamees, kennel head tunnistusse  kirjad on kasa wötta, kassulikko tenisrust  sada; nendasamma ka üks tisler ja metsawaht head rendi - kohhad leida. Ka antakse jseal üks wessi-weske ja lehma - karri tullewa Jürripäwast rendi peäle. 2 Uhhe möisa peale, Perno linna lähheda!, otsitakse üht head kubjast, kes ka ühhel hobil aLdamehhe ammetit wöib piddada. Selgemat teädust antakse Pernus Bormi trükkimaias. Pörrawerre möisas (Jakobi kihhelk.) on tullewa Jürripäwast mitto weikest tallo kohta sada (ued assutussed); kes neid peaks himmustama,  mingo vegsaste nimmetud möisawallitsussega  kaupa teggema. 1 Kus maias Pernus üks ilma wiggata 7 aastane ruun-hobbune müa on, wöib trükkimaias  teäda sada. 1