Perno Postimees ehk Näddalileht M, 1838 Pernus, kesknäddal Webruaril. Sannumed ommalt maalt. Riast. Postimehhe essimenne tö olli, kui minnewa sui käima hakkas, warsi raudteedest  ja auro wänkridest könnelda. Meie teame jo, et kümne aasta sees Wenne rikis WM wersta raud - teed peab walmis ollema, kus ennam hobbost egga hobbose mona tarwis  ei õlle. Keige lähhem ots nimmetud raud-teest, olli Kuramaal Libau linnas, mis meile ikka weel kaugel küllalt on. 23. Januaril  on nüüd Keisri Herra lubba annud,  et rikkad mehhed, kes selle tarwis W miljoni höbberubla rahha kokko pannud,  ka Riast Dünaburgi linna üht raudmaanteed  woiwad ehhitada, mis 75 aastat nende kätte jääb ja pärrast krono ommaks saab. Sesinnane raud - tee hakkab Riast ja lähhäb Dünaburkis sure raud - teega ühte. Rahhamehhed  tahhawad nüüd ni kibbedaste töösse hakkata, et kolme aastaga tee peab walmis ollema ja söita sündima. Ria rahwas arwawad  sest teest suurt kasso tullewad ja se on ka tössi; sest selle tee läbbi saab keik Wennema  kaup hölpsamalt Riga ja Riast laewa, ja nendasamma ka keik woöra ma kaup hölpsamalt  Wennemale. Egga meiegi siin omma ma nurkas sest kahjo ei sa, tulleb wist monni assi ka kergemalt kätte, kui muido tulli, ehk kül neile, kes tee körwas ja lähhedal ellackad, surem kasso saab ollema. Woib olla, ehk same  neid päiwi ka enne surma weet nahha, kui Tallinna poolt nisuggust asja woime kulutada. Olli paar korda sedda köbbinat kuulda, kui peaks raud-tee Peterburgist Tallinna  ja seält Batteski tehtud sama, agga wois innimeste jut olla, muido põlleks ta mitte ärrakaddunud. Tallinnast olleme üht wägga luggemisse  ja tahhele pannemisse wäart kirja sanud.  Seal on üks assi sündinud, mis mitte iggas paikus ja iggal aial ei sünni, ehk se kül ni mitmele ütleb: Minne ja te nendasammoti!  Kuulgem siis, kuida luggu olnud. Seal ellas üks Kreka usko koddanik, kellel lastest rikkus, agga warrast saggedaste nappus  olli. Selle koddaniko jures tenis lapse hoidja, nattuke parremast seisussest, kes ka seddasamma usko innimenne olli. Maia perrenaene  olli pöddur innimenne ning piddi saggedaste wodis maas seisma. Kes senni kaua maia tallitust tallitses? Eks lapse hoidja,  kedda perrenaene peage kui tru ja usta-