ja panni Pritso rubla trahwi maksma. Hea kül, kohhus mõistis, Prits maksis. Agga nüüd küssime meie : kui mitto korda tohhib siis üks öiglsnL kuk päwas laulda? Pole tunniga 150 korda on liig, agga kui paljo on siis parras?" Türgi ma asjad põlle mannal aastal just kita olnud, egga põlle sedda uel aastal ka mitte. Sea! ellawad Türklaste wallitsusse al 12 miljoni ristiinnimessi, kennel paljo summat  õigust ei olle, kui linnul oksa peäl. Kui ka mönni parrem seädus ja õigus neile Sultani  polest lubbatakse, kes Türklase kohta süddamest  mitte wägga öäl ei pea ollema: sellegipärrast  jääb keik pabberi peäle ja ristiusko allamad  ei sa sest mitte paljo maitsta. Tahtminne  wöib hea olla, agga rahha ja sellepärrast  mäe pudus on tal allati, kuida wöib seäl luggu parremaks minna? Prantsus ja Inglane awwitawad tedda kül, agga keik se on, nago manna kattukse parrandaminne: toppi  üks auk kinni, tulleb saddu kümnest august ommeti jälle sisse. Tännagem Jummalat, et meie Türgimaal ei ella. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Tarto makoggodusses on mida läinud aastal sündinud: saksa lapsi: 14 poisl. 15 tüttarl. kokko 29 last, ma lapsi linna sees; 132 poisl. 132 tüttarl. kokko 264 last; maal: 239 poisl. 224 tüttarl. kokko 463 last, ülleültse 756 last; luggemas käinud  saksa lapsi: 38 poisl. 35 tüttarl. kokko 73 last, ma lapsi linna seest: 35 poisl. 62 tüttarl. kokko 97 last, maalt: 111 poisl. 91 Lütterl. kokko 292, ülleültse 372 luggejat; laual käinud saksa rahwast: 599 m. 513 naester. kokko 1922 hinge, marahwast linna seest: 1919 meester. 3851 naester. kokko  5761 hinge, maalt: 4319 meester. 6666 naester. kokko 19,976 ja ülleültse 17,659 hinge (nende seas 277 haiget); surnud saksa rahwast linna seest: 149 m. 112 n. kokko 252, maalt : 126 m. 122 n. kokko 242 ja ülleültse 517 innim. (239 ennam sündinud kui surnud); —abbiells rahwaks lau- lakud saksarahwast: 5 pari, marahwast linna sees: 78 pari maal: 114 pari ja ülleültse 197 pari. Terwisse hoidmissest. Soe-többi. Armas marahwas! minna tahhan teile se kord jälle ühhest pahhast haigusest, fe on „ soja-többest"  könneleda. Se haigus hakkab ennamiste ikka mitmes kohhas, woi ühhe külla mitmes perres ühhe korraga peale ja siis laukad  ennast kaugemale naabre pervedesse ja külladesse  laiali. Soe-többi põlle mitte raske ärratunda, kui temma jubba mitto päwa, wöi näddala päwad on turinud; agga temma põlle mitte kerge ärratunda kui haigus alles hakkatusses  on. On soja-többe joon ühhes küllas  wöi maldas käimas, nenda et temma jubba  mönda innimest sängi ehk ka mulda pannud,  siis kartke et igga haigus, mis muul aial  koggoni raske ep olle, sojaks-többeks wöib minna. Soja-töwwe tähhed: Jnnimenne tunneb  ennast esmalt wässind ollewad, et kül rasket  tööd põlle teinud, silmad löwad warjo, pea hakkab wallutama, ja on raske nago tinna  tük; ennamiste tunneb haige ikka esmalt külma wärristusse möda ihho käiwad, luud kondid tewad haiget ja innimenne peab sängi heitma. Wahhel on haigusse hakkatusses jub-- ba köhha ja oksendaminne; siis palla hakkab ühte puhko peäle käima, keik werresoned peksawad  kangeste, ja haige rammo löppeb otsa. Öhta pole palla lähhäb ikka kangemaks, pea wallu suremaks, ja haige hakkab jampsima. Keel on haigusse hakkatusses walglisse paksu süllekorraga kaetud, tümma ja märg; agga tzmal wöi haigusse päwal esmalt öhto pole keel lähhäb karredaks ja kuiwaks ja 9mal wöi 1(Ml päwal keel on pruun ja karre nago nahhatük. Siis seisab haige ennamiste ikka selja peal maas ja jampsid ööd ja päwa: wahhel ei kosta, kui tedda middagit küssitakse. Kui haigus ni kangeks läinud, ei haige siis ei küssi ei süa egga jua, kui seest läbbi kedab siis teeb temma sängi ja on nago meleto IMas 229