dadeö Jummalat tännas. Tee ehk tähhed, mis meiegi maal talwe-tede peal ükski oige innimenne mahha ei kissu, waid üllestöstab,  kui tuul neid mahha aianud: need on ka Rootsimaal prügiks ja petakse au sees. Lotus ja lapselik meel teeb füddame ja näo rõõmsaks. üks rikkas mees, kes allati nukker ja pahhane  otti, et rubla rubla pealt kasso ei sanud, ja et weel paljo teisi ellasid, kedda ennesest rikkamad teadis ollewad, küssis kord omma waest, agga röömsat naabrit: „Kust fe tulleb, et sinna omma mönnesugguse pudusse ja kannatusse  sees ommeti ni lahke ja römus õlled, kui põlleks ühtegit waia?" „Aitummal wastas waene mul on silmawalgus peas, et wöin nähha, mis muud ennam tarwis?" „Tagga parremsks! ütles rikkas kas minna siis pimme ollen?" „Sedda peate isse teadma, kui paljo naggemist  Teil on, kui hädda ilma häddata Teid allati waewab; agga mind tewad mo silmad  röömsaks. Watan ma üllesse seal on mo issama; watan ma alla seal on mo enzms sülle ja hingamisse asse, senna mind pannakse puhkama; watan ma ennese ümber seal on weel hulk teisi, kes paljo suremas willetsusses ellawad, kui minna. Mis ma siis ilma asjata halli juuksid ja kulmo kortsust korjan?" Mette waene pattune, waiö rikkas kõrtsmik. Rikkus aiab rummalal allati ninna püsti ja pea loka, agga rikkus põlle mitte tarkus. Üks suur karmasse ninnaga kõrtsmik istus iggapäaw omma körtsi letti tagga ja kallas sisse, kui küssiti, midda ennam, ftdda parrem. Kirrikus sgga laual ta ei käinud; se ei sündinud tem-. ma ammetiga mitte kskko. Kord maenitseö öppetaja tedda selle pärrast, et ka omma hinge peale mõtleks. Kõrtsmik kostis: „Aus öppetaja,  minna tulleks kül ka lauale, mis kahjo se mulle teeks, agga minna ei tahha kirrikus walletada; sest seal pean ütlema: „ „minna waene  pattune,"" ja ollen ommeti rikkas kõrtsmik,  kennel ni ja ni paljo rahha intressi peal on." Öppetaja wastas: „Kule mo rikkas söbber,  sellega same ka hölpsaste läbbi. Seal, kus teised ütlewad,, waene pattune," ütle sinna „rikkas kõrtsmik," siis on asjad jälle kordas ja Jummal ning innimessed kuulwad so omma suust et sul paljo rahha ja paljo rummalust on." „Perno Postimees", kui Jummal termist annab, tahhab sel aastal nendasamma omma teed käia ja sannumid tua, kui sia male, agga temma jallawaew on nüüd nattuke kallim ning maksab ilma postirahhata 1 rubla 25 kopp. ja postirahhaga 1 rubla 35 kopp. h. Kes jälle ueste temma sannumid kuulda tahtwad, neid pallutakse omma tellimessi warrakult ärratehha, et hillisid Lelliad essimestest nuniridest  iknaeijä. Tellimisse kohhad on: Tallinnas KlugeL-Strömi, ja F. Wassermanni, Tartus  T. Hoppe, Kurresares J. H. Jürgensi ja Pernus W. Bormi trükkimaias; maal pallugo iggaüks omma armast öppetajat. Pernus, 9. Junil 1859. Borm 16 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Jani öse! on Killingi Nömme körtsi ja Teitowa körtsi wahhe! üks suur weise nahha  sisse ömmeldud pak kallist wöera ma tubdakat  ärrakaddunud, mis 4 puda 30 naela kalus  ja need margid kandis: X. H c. .N 17. Kes sedda pakki leiab ja Perno silla - kohto peale toob, saab 20 höbberubla leido. 2 Uks 12 aastane pois, Gustaw Liist Sötkülla  wallast, mis Merjama kihhelkonnas, on jubba 1 aastad hulkumas pallutakse poissi Merjama kirriko öppetaja katte tua. Kättetojale  tassutakse sedda kullo, mis tal tee peal olnud. 1