mehhed peawad isse wägga röömsad ollema, et ka tükki aia parrast jälle külla rahwaga wöiwad rammo katsuda. Ka Prantsusse poolt ei olle Marokkanidel  mitte head odata. Nemmad on (kuida Ahwrika  kaardi pealt wöime nähhä), öhto pool Ulshiriama serwas Prantsuste naabred, agga ei tahha mitte kui naabred rahhus ellada, waid Lewad saggedaste Türklaste kombel, mis wäggise  tüllisse aiab. Hiljuti ollid nemmad öelad lomad liggi 80 Prantsusse soldatid kätte sanud  ja neid warsi tullega ärrapölletanud! Se on nüüd Prantsuste söameeste süddant ni täis aianud, et neile tuhhande wörra ähwardawad  kätte maksta; nad ei jöua mitte sedda aega ärraodata, mil Marokkanide pähhä wöiwad  kinni hakkata. Kui neile kahhelt poolt hakkatakse tuld andma, siis ma ussun kül, et nende Muhamedi uhkus nattuke peab allanema.  Söa sannumed on pea wist jälle kuulda, kui ka meitest kaugel. Inglismaalt. Inglased kaebawad, et kanged tormid nende maal minnewa kuus suurt kahjo teinud. Kord on neil äkkiste külm tulnud ja külma järrel kange torm, mis wäljad puhtaks pühkinud, metsad mahhapuhhunud  ja Londonis korsnad ümberwiskanud ja kattukse kiwwid innimeste kaela pillanud. Merre äärse linnades on mönnes paikus tormi  läbbi messi nenda töusnud, et laened, aknadest  sisse lönud. Mitmes paikus on kange tormiga merrelaened raudmaanteed, mis kalda lahhedal, puhtaks pesnud; laewa önnetussed olgo räkimatta. Jggalt poolt tullewad sanuumed,  mis sähhardussed on, kui meie tännase  lehhe ees otsas seisab. Uks suur laew, mis Australiamaalt koio tulli, 350 innimest ja K kulda kasas, olli jubba önnega üsna saddama lähhedal, sai agga tormist taggasi  aetud ja kaljude peale wiskatud. Mitte ennam kui 30 innimest on hingega peäsnud. Kuld on ka merre põhjas, agga sedda tõdetakse  weel kätte sawad, kui ilmad jälle waggusi  janud. Ka „Lewiatan", ehk kül saddamas  ankrus, ööldakse ollewad kahjo sanud. Rägitakse liggi 70 laewast, mis selle ühhs tormiga Inglisse randas hukka läinud ja nendega  paljo innimessi surma sanud, ehk kül nende arro ei õlle weel teäda antud. Türgimaalt. Türgi luggu ei lahhä Türklaste läbbi mitte parremaks. Haige ei wöi isseennast terweks tehha, ja Türgima on ommas asjus allati otsekui haige. Mönne aasta eest teame kül, kuida Prantsus ja Inglane  tedda tohherdasid. On ta nüüd parremaks  sanud? Kust wötta! Needsammad asjad,  mis siis ettetullid, sünniwad weel iggapääw;  ei öiget wallitsust, ei öiget kohhut. Seädussed, mis tehhakse ja antakse, seiswad pabberi peal, Ms neist kellegi! kasso ei olle. Ullemal nimmetud tohtrid hakkawad nüüd ka issege arro sama, et üks pahha haaw sest ei parrane, kui sedda kinni kaetakse ja salgatakse. Kus ei olle öiget öppetust, ei wöi ka öiget ello olla. Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. Ganefa ebbajummal ja temma kummardamittne. Meie tännane missioni-pild wiib meid jälle Jndiamale ja Hindude sekka. Mis siin näeme,  on kül immelik agga mitte illus. Uks nende  miljoni ebbajummalattest seisab praego meie silma ees, nimmega Ganesa, ja paistab siin jälle uus isik Hindude hinge willetsussest meie süddamesse, kui süddamed selle tarwis Zummala  armust ärratud on. Hindudel on kibbe iggatseminne Jummala järrele ja nende südda otsib tedda; agga et nemmad jubba ammo ellowee hallikast on möda läinud, peawad nüüd ennast omma ebbakuiodega ilma asjata mässitama  ja waewama. Minnewa kord näggime, kui hirmsaste mönned ennast pinawad, et önsaks  wöiksid sada, tänna näeme, kuida nemmad  omma Ganesa ebbajummalat kummardawad,  üht pilti ehk kuio, mis ei sünni peale wadata: Ellewanti pea otsas, nelli kät külges, nenda istub Ganesa ühhe teise loma selgas, kedda üht suurt rotti ööltakse ollewad, ja möl- 150