üks tark mees (vr. Bornhaupt) kolme aasta eest kirjutas, et temma surus 42,750 ruutwersta  piddi ollema. Selle ma tükki peal, kuida igga mees teab, on muist Eesti ja muist Latti rahwast ellamas; Eestlased Tallinna ja Lätlased Ria pool. Muld ja ma-pind. Kuida on siis Lihwlandi  ma-pind? Keskminne wilja kandja; on paljo parremaid, agga nisamma ka paljo pahhemaid,  ni hästi siin, kui woöral maal. Ulleültse  arwatakse meie maad nisugguseks pölluks,  mis kord ennam, kord wähhem, agga läbbi seggam 8. semet kannab, ja senna jure aitummal weel kegi nälga ei surre. Keige parremad wiljamaad Lihwlandis on Wil landi  ümber kaudo ja keige waesemad Perno, Wörro ja Wönno makonnas leida; teädo pärrast on rammust ja lahja maad tükkati iggas  paikus. Mäed. Mis mönne woörama arro järrele  mäeks tulleks nimmetada, nisuggusid meie maal ei ollegi. Sellegipärrast põlle ma mitte, nago toapörmand, ühhetassane, waid töuseb mönnest kohhast kaunis körgeks. Nenda on Wörro makonnas Ottenpä, Urbaste, Röuge kihhelkonnas, ja seält Lättimale minnes,  Oppenkali, Marienburgi, Swaneburgi, Tirseni ja seält eddasi Riama lõunapoolne ots, terwe Wönno makond, Ewsti-, Aa- (Koiwa)  ja Düna - jöe wahhel, mis „Lihwlandi Sweitsiks" nimmetakse, mönnest kohhast liggi 1000 jalga körged. Keige kõrgemad mäed meie maal on: Munnamäggi  I Röuge kihhelkonnas Hani möisa jures, 997 jalga kõrge; Wällamäggi, seälsammas  kihhelkonnas, 946 jalga kõrge; Sada  n i mäggi (?) Oppenkali kihhelkonnas  Lättima jaus 847 jalga kõrge. Need on meie ma körged mäed, kedda Sweitsi ja Tiroli  rahwas kül mülti - unnikuks nimmetaksid, kui neid näeksid; agga meil kõrgemaid ei õlle. Nende järrele tullewad: Mun na mäggi 11. Ottenpä kihhelkonnas, 770 jalga kõrge, kelle otsast Postimees isse norel pölwel kord mahha on waatnud; Lenardimäggi, 611 jalga ja Meggastemäggi 644 jalga körged, möllemad ka Ottenpä kihhelkondas Arro la möisa jures. Peäle selle on Wastselinna kirrik 529 jalga, Ottenpä kirrik 509 jalga, Röuge kirrik 455 jalga, Kannapä kirrik 450 jalga, Urbaste kirrik 410 jalga, Mario mäggi Taiwolas 395 jalga, Kambi kirrik 280 jaljalga,  Tarto toompä ots endise wanna kirriko  jures 221 jalga, Nöo kirrik 212 jalga  ja Puhja kirrik 209 jalga merre pinnast kõrgemad. Hakkaksime meie nüüd Wönno makonna („Lihwlandi Sweitsi") mäggede nimmed  ja kõrgust üllesluggema, kus neid Riama kohta keige ennam on: siis lahhaks jut liig pitkaks ja ei aitaks meile middagi, sest et seal Lätti rahwas ellawad ja Lätti keelt rägitakse. Willandi lin seisab ka peäle 100 jalga kõrgemas  , kui Perno ja Willandi linna jures üks järw, kellega se kenna luggu on, et messi teisest otsast teise külge jookseb, mis muido ei wöi sündida, kui et järw kesk mee lahhutusse ringa peäl seisab. Hommiko poolt otsast jookseb messi Tännasilma jögge möda Wirtsjärwe ja öhto poolt otsast Perno merre pole. Willandijärw  on 121, Wirtsjärw 108, Emma jöggi Tarto linna jures 100 ja Peipsijärw 90 jalga kõrgem, kui Perno jõe su. Sest on siis selgeste tunda, et kui innimestel tahtmist õlleks  Peipsist kanali Perno tehha, se mee jooksmisse  pärrast mitte raske ei õlleks. (Jääb polele.) Sannumed woöralt maalt. Saksamaalt. Tulelaew. Berliniö  ellab praego üks tulelaewa-kipper, nimmega  Berg, kes saggedaste taewa al on käinud  ja ennam kui üks ainus kord, põlle Lemma!  weel õnnetust juhtunud. Enne ellas ta Moskwa linnas ja 1847 laks ta seält Berlini.  Terrane pea leiab nöu, kus teised körwad  lonti laskwad. Berg olli Moskwas tullises rahha häddas ja mötles senna ja tenna, agga ei teädnud, mis nöu piddi aitama. Wimaks mötles temma: ma teen tulelaewa, sedda põlle siin liggi 3V aastat ennam nähtud, ehk se toob rahha. Tö olli kül waene, agga Berg 10