öpp. Metzler, Paiste öpp. Hansen ning Ottepä öpp. Kautzmann Saarde öppetaja  Lenzi jure kokko jöudnud. Kolm neist wöeraist öppetajaist, Paul, Kautzmann ja praos Schultz, ei olnud Saarde koggodussele mitte wöerad; sest nemmad keik ollid ühheteise järrele selle koggodusse peal öppetajaks olnud ja mannas kirrikus Zummala sanna kulutanud. Rootsi kunninga Karl XI. Al olli Saarde wanna kirrik ehhitud ja siamale omma 170 aastat pea! ma seisnud. Ta polnud nüüdke mitte wannadusse pärrast ue kirrikule rumi annud, waid et koggodus olli aega möda kaswanud  ja kirrikus ruum liig kitsaks jänud: sepärrast seisab nüüd Zummala abbiga uus ja surem kirrik wanna assemel. Sesinnatse ue kirriko pühitsemisse peale olli praos Schultz ka ued laulud trükkida lasknud  ja passuna pahhujad ollid linnast tellitud. Pühhapääw ennelõunat kello 10, kui jubba keik koggodus rohkeste ue kirriko ümber kous olli, tullid kirriko wannemad öppetaja maiast wä!ja, praos Schultz ja kirriko wöörmündri herrad: Woltwedi v. Stryki herra ja Jäärja  paron v. Un gern - Sternb ergi herra ees ja 6 öppetajad parikaupa tagga, iggal ühhel  middagi kirriko pühha asjadest kääs kanda,  nenda kui pibel, altari-rist, karrikas ja muud. Kirriko ukse ees seädsid ennast korra pärrast seisma ja siin tehti nüüd Zummala tenistusse hakkatust. Ue kirriko uksed ollid alles kinni. Paks rahwas seisis ümberingi ja nende näust olli nähhä ja tunda, et nad ennast uest Zummala  koiast ja sest, mis kuulsid ja näggid, süddamest  ka römustasid ja ossa wötsid. Esmalt lauldi kirriko ukse ees üks laul „Jummal  olgo tännatud" - ja passuna heäled hüüdsid liggi. Selle peale teggi Ottepä öpp. Kautzmann üht tänno könnet ja palwet, mis rahwale näitas süddamesse minnewad ja süddamid  ligutawad. Selle peale tehti nüüd Zummala nimmel kirriko  uksed lahti, öppetajad ja kirriko wöörmündri  herrad läksid nimmetud korra jarrel ees sisse ja rahwas tungis iggast uksest takka järrele omma  essimest Zssameiet ues kirrikus luggema. Kirrikus läks praos keige kue öppetajaga al- tari ette, pannid pühhad kirriko riistad altari peale ja seisid nüüd seal, praos keskel ja kolm öppetajad kumbagi! käel. Esmalt lauldi: Nüüd waggad hinged, tulge kites" siis teggi praos pühhitsemisse könnet („Minno kodda peab palwe kodda ollema" Luk 19, 46.) ja pühhitsemist ja selle peale pölwili palwet. Parrast sedda ütles igga öppetaja üht sündsat  piibli salmi, mis selle peale olli wallitsetud  ja siis lauldi jälle: „Wötta omma warjo alla." Nüüd läksid öppetajad altari eest, ärra ja Jummala tenistusse kord läks nago igga pühhapäwal.  Enne jutlusse laulo: „OH lummal Zssa ilmuta  —" sai jälle passunattega puhhutud. Siis läks Saarde omma öppetaja kantsli peale ja teggi  jutlust, mis süddamest tulli, sepärrast wist ka süddamesse läks. Omma jutlusse põhjaks olli ta sedda kirjatunnistust pannud: Taw. Laul 93.5. „Sinno tunnistussed on wagga tössised, sinno koias on illus pühhastus, oh Zehowa! pitkaks aiaks." Pärrast jutlust lauldi: „OH endine Waim, ärka ülles," kaks salmi, siis tuki altari tenistus  ja löppetusseks weel passunattega: 1 „Jä armoga nüüd meile. Oh Issand Jesus  sa. Et kurrat mitte meile Teeks kahjo mihhaga."  2 „Jä sannaga nüüd meile, Oh Õnnisteggia, Et ön ja rahho meile Taast tulleks otsata." 3 Jä walgusega meile. Oh taewa selgus sa, Meid sata töe tele, Et ei sa eksida." — Pärrast löppetusse laulo tõttasid passunapuhhujad  üllesse torni ja puhhusid sealt weel üht kaunist laulo wisi torni lukidest wälja, mis kirrikust  wälja tulleja koggodus sure römoga kulis. Nenda olli siis makele kirriko pühhitseminne mödas ning rahwas hakkas koio pole minnema.  Römoga ollid nemmad enne omma kirriko  ehhitamisse tarwis ohwrid tonud, römo ja tännoga läksid nüüd koio, et ka temma pühhltsemist  ollid näinud, ja nüüd hoidko Lummal  kirrikut ja önnistago koggodust. Saarde uus kirrik on kenna lummala kodda  ja saksa koggodusse naesterahwas ollid tedda  seestpiddi seks päwaks weel isstarranis lil- 117