ga terretanud: „Äokana rahwas! Keiser on mind teie üllematte ja wannematte palwe peale (kes hertsogi assemel wallitsewad) söawäega teie male saatnud, et teiega ühhes teie ja meie waenlaste wasto pean söddima. Minnul on söapiddamisse, agga ei mitte teie wallitsussega teggemist. Napoleon IU. ei tahha muud, kui Jtaliamaad wöera ikke alt peästa, et üks rahwas  temma rigi raia äres ellaks, kes temma abbi läbbi õlleks wabbaks sanud. Kui Jummal  meid keiki kaitseb ja meile wöimust annab, siis wöib Atalia ka eddespiddi teiste Eiropa made seas, kui wöerast paelust peästetud, ausaste  ellada. Tulletage mele, et sel maal, kes wöera ikke alt tahhab lahti sada, ükski waew egga ohwer liig suur ei pea ollema. *) Näitke mailmale omma ühtlase mele ja waprusse läbbi,  et teie wäärt ollete Austria paelust wabbaks  sada." ") Kui sure willetsusse sees waesed Sardinia rahwas söa läbbi on, wöime sest tunda, kui kuleme, et Sardinia kunningas isse Prantsusse keisrile ühhest küllast, Nikorwo, kirjutab, mis enne omma pärcato rikkusse polest kulus olli: „Siin ei olle ennam rist terra, ei nisso terra egga muud wilja. Hobbused on ärrawöetud, weised on ärratappetud, pöllud on maanteeks tallatud, wiljapuud on mahharaiutud ja keik maiad paljaks risutud. Kui need waesed innimessed  weel 3 päwa ilma abbita jääksid, siis peaksid wist nälga surrema." Ni kaugele on Austria Sardinia piris jubba asjad aianud! On karta et sedda temmale mitme wörra kätte tassutakse,  ja siis pearoad jälle ilma süta innimessed  tuld näggema. Ms nisuggune södda hinda maksab, se on hirmus. Prantsussel on jubba 150,000 ja Sardinia! 80,000 meest püssi, al seismas ja se on kokko omma 230,000 söameest, kus weel hobbused ja mu söakraam? keik need hingelissed Sedda on Wenne- ja Saksama liggi 50 aasta eejt (1813) wanna „Punnapartile" näitnud. Et Prantsussed Toskana ak mäele läinud, selle wasto nurrisewad Inglased ja ütlewad: „Ei tea, armsad naabred, kas se ka korda lähhäb, et teie seal maal wasto hertsogi tahtmist nenda ellate,  nago karro kaeras?" tahtwad igga pä süa jua. Sardo-Prantsuste iggapäwast söakullo arwatakse 1 miljon wranki ollewad, arwage tuhhat kord tuhhat wranki ühhepäwaga! Se on inneto. Ja Austria suur wäggi ei ella ka mitte tulest. Saab nähhä, kui nende söa-himmo ärra saab, kelle tassuda need kennad miljonid wimaks jäwad? sel mehhel wöib siis kukru tühhendamist olla! Sitsi liamaal peab jubba ka uel kunningal  uus tahtminne ollema, se on: ka 50,000 mehhega Prantsusse ja Sardinia nöusse heita ning Austria wasto tulla. No eks olle fuur Austria wimaks üsna kimpus! Uks Sardinia  kindral (Garibaldi) on muidogi jubba Sweitsima poolt küljest Lombardima sisse tunginud  ja ellab seal kuida südda kutsub. Austria  poolt sadetud ka nattuke wägge wasto tedda  taggasi aiama, agga sest põlle middagi wälja tulnud. Lombardi rahwas ööldakse Garibaldi  nöus ollewad ja Austriale selga pöörwad, ja se õlleks keige pahhem assi. Pärrast sadeti  üks kindral Urban, kes ka Montebellus  tulles olnud., 5000 mehhega tedda kois saatma. Esmalt arwati Garibaldi luggu kül kirjo ollewad. 14. Mail loid Urbani ja temma  waehulgad pead kokko. Garibaldi olli omma  wäega ühhes pissukesses linnas waenlasi ootmas ja ni kui Austria wäe hulk hommiko warra senna jöudis, olli tulli möllemilt poolt lahti. Kolm tundi ollid mehhed jälle ühte teist murdmas, agga kindral Garibaldi sai wöimust  ja mis Urbani wäe hulgast üllejäi, pöggenesid  Komo linna pole eest ärra. Kui paljo kummagilt poolt langenud, sedda arro põlle weel sia male jõudnud, kuid ni paljo wöin üttelda, et keik söamehhed, kes Garibaldi kässo cl söddiwäd, nisuggused on, kes isse iggalt poolt Jtaljamaalt kokko tullid Sardinia wallitsusse  al Austria, wasto söddima. No muidogi  ei tahtnud nemmad se essimenne kord, kus waenlasega kokko said, ka mitte naeruks jäda, waid on tuld annud, et waenlasel kül sanud. 16. Mail on nemmad Komo linna ka jubba ärrawötnud ja Austriamehhed on eest ärratagganenud. Rahwas wötnud neid lahkeste  wasto, kui omma peästjaid. Prantsusse aurolaewsd ei te muud, kui 372