rahhamakso peale panna, et neil polnud tubbcckast  kuskilt wötta. Ei holitud sest, waid piddid Mailandi linnast (mis Austria parralt) toma minnema ja wälja saatma. Peale sedda pannakse neid waesid innimessi kantside tarwis mulda kandma, sildo ja teesid teggema; ja et meeste rahwas mitmes paikus on ärra pöggenenud,  ehk ommast kunningast sötta kutsutud, sunniwad  waenlased naesi ja lapsi sedda rasket tööd teggema. Nenda on Jummal parrago södda! Mis ta ial muud toob, kui silmawet ja õhkamist? On nüüd Prantsustel ön, et Austriat Sardinia piri pealt taggasi surruwad  nende omma Lombard-Wenetsia piri peale ja järrele lähwad: küllad siis seal tulleb sesamma  luggu. Agga enne saab wist weel hulk werd wallatud. Nüüd püüdwad agga igga pä teine teise pole ommad wäehulgad eddasi aiada. Sildo, teesid ja tantsisid ehhitakse ja löhhutakse  nenda, kuida igga selts omma kassuks ja waenlase kahjuks sedda arwab tarwis ollewad. Et Jtalia södda mitte nalja assi ei olle, näeme jubba sest, et kaks keisrit ja üks kunningas  isse platsi astuwad, kellel ommeti muido  essikuid küllalt on. Kuida teame, on Prantsusse  keiser ja Sardinia kunningas jubba seal, agga nüüd kuleme, et ka Austria keiser kotto likuma peab hakkama. Suur hulk trossi on jubba eel sadetud. Temma söttaminneminne peab wägga sure! kombel sündima: pea keik ta keiserlikkud suggulased ööldakse kasa minnewad.  Prantsuste poolt petakse sedda suurde lahhingitte tahheks, mis nemmad wägga sowiwad;  sest Prantsus arwab: kui agga esmalt karwopiddi kous olleme, küllad siis ka wöimust same. Se wöib kül olla, et peaperremehhe silma al iggalt poolt söamehhed surema waprussega  söddiwad, agga sedda hirmsam on siis ka werrewallaminne.  Mis meie maal se kord pudub, on neil Sardiniamaal söapiddamisses sureks tülliks, se on: rängad wihmasajud peawad sea! paljo aiawiitmist  teggema ja jöed jubba ülle kallaste tõusma,  isseärranis suur Po-jöggi, kellest nende söswäed ni saggedaste kord ühhele, .kord teisele pole peawad üllekäima. Prantsuöse soldatid peawad keige hädda ja waewa al, mis södda sadab, ikka luStilissed mehhed ollema. Se on nenda Prantsuste wiis: Prantsus laulab, naerab,  söddib, wöidab ehk surreb. Toskanamaal (üks hertsogini?) on se imme assi sündinud, et hertsog omma maad mahhajätnud ja ärraläinud. Hertsog olnud Austria wasto, ja rahwas Austria nöus, sealt se tulnud. Hertsog läinud sepärrast söa aiaks  kotto ärra tehke, mis tahhate! Nüüd saatnud Prantsus ja Sardinia 25,660 meest senna, et keik senni korra pärrast õlleks, kui perremees  kotto ärra on, ja selle läbbi on neil üks awwitaja söbber ja Austriat üks wihkaja Vastane  jures; sest Töökana wäggi prugitakse nüüd ka Austria wasto. Nenda on luggu sel näddalal,  saab nähhä, mis tullewa näddal toob. Saksamaalt. Pr sisima hsige kunningas  on jälle koddo. Ehk kül soe Ztalia ello tedda kinnitanud, siiski põlle ta weel mitte terweks sanud ning wallitsus jäeb weel wenna  kätte. Preisi noor minni, printses Wiktoria, on Jnglismale emmale küllasse läinud, et tahtnud  ka pea poolteist aasta järrele omma sündimisse  paika ja wannemaid nähhä sada. Austria on weel meest Tirolimale  saatnud mis Lombardi raia äres seisab, et käe pärrast olleksid, kui tarwis on ja Prantsus  wägga peale kippub. Määrnamaal (Austria al) on möisnikkud  ühhel melel kokko tulnud ja tVO,t)OV rubla wälja pannud, et selle eest nende keisril weel woimalik õlleks wäggi jure wötta neist, kes isse tahtwad issama auuks ja abbiks moeka kätte wötta. Würtembergi ja Sakseni kunningrikis  on suremat suggu naesterahwas kindlaste nöuks wötnud, ni kaua kui södda kestab, ei mingisuggust ehtid egga muud asja osta, mis Prantsussemaalt tulleb. Wöib kül nende kallist  asjust seläbbi nattuke wähhem ostetud sada;  agga kui muud asja ette ei tulle: ei se naeste kius Prantsust wee! panne Austriaga rahho teggema, kui nemmad ka temma kiuste kotti rides peaksid käima. Agga sealt näeme, et temma! Saksamaa! mitte paljo söbro ei olle, kui jubba naesed ka nenda harjaksed püsti aiawad. 362