panna, 80 pennikoormat ehk 560 wersta uut krati kehha las ka ja kewwade teist korda önne katsuda. Agga mis sest wälja tulleb, sedda ei woi nemmad seal egga meie siin teäda. jah, se törges laew on neid kül kaua waewanud, ennego wette läks; agga nüüd on ta ommeti sees. Ehk nad kül wanna immet  teggid ja monned termist,' teised ello seal jures kautasid, mitte ta kiusakas loom enne wette ei läinud, kui kunninga tütre pulmad tullid. Siis lohhises ommeti sisse ja nüüd oiub sures Temse jöes, nago inneto suur hone, kelle sarnast ma egga merre peal ei olle. Meie lubbaminne olli, kui ta ükskord wette piddi sama, temmast pitkemalt räkida ja sevda lubbamist tahhame tänna täita. Essimessel Mail 5854 hakkasid Inglased Londonis üht laewa ehhitama, kelle sarnast tännini ma peäl põlle olnud. Rikkad mehhed, kelle pudust Inglismaal ei olle (seal on waesid ka küllalt), pannid 5,200,000 naela ehk peale kuus korda ni paljo höbberubla kokko, wötsid ühhe targa laewa meistri ja ütlesid: „Te meile üks raud laew, ni suur, kui kuskil ei olle, maksko mis ta maksab, et agga woime üttelda: wata, mis Jnglismehhed tewad; tehke järrele!" Nenda hakkasid peäle. Nende nou olli sellesinnatse hirmsa laewaga Australia ja Znglisma wahhet  söita ja nenda ühhe korraga kasa wötta, mispärrast teised sured laewad mitto kümmend korda eddasi taggasi piddid käima. Selle platsi peäl, kus „Lewiatan" ehhitadi, said enne hakkatust 5500 wägga jämmedat palki püsti ma sisse rammitud, muido õlleks ta kowwa ma peäl sisse waunud. Alt wee seest on sesinnane laewa Koljat 680 jalga (550 sülda), lae pealt 692 jalga (555 sülda 2 jalga)  pitk, laius on 83 ja körgus 58 jalga. Terwe laew on puhtast rauast ja kahhekordse seindega, mis 2 jalga 50 tolli teine teisest kaugel seiswad. Agga senna olli rauda tarwis! No mitte ennam, kui 30,000 raud plati, mis 700 naela rasked, tarwitadi üksi laewa seinde peäle,  need pladid said tullist raud poldidega kinni  lodud ja neid olli peale 3 miljonit tarwis. Kahhekordse seinde peale kullus üksipäini peale 1,000,000 leisikat rauda ärra. Seinde wahhed  on nenda tehtud, et kui neil koorma pudust  on, siis woiwad 2500 ami wet senna wahhele pumpada. Seest on laew kümneks jauks jaggatud, ja igga jaggo nenda tehtud, et wet kannab; kui 9 jaggo peaks jubba wet täis ollema ja kümnes alles tühhi, siis ei wau ta weel mitte põhja. Temma auromassin on ni hästi kruwwi, rattaste, kui ka purjude tarwis  seätud ja sel on 10 aurokattelt ja 5 korsnat.  Igga ratta aurokatlal on 10 ja igga kruwwi aurokatlal t 2 ahjo, ühtekokko 112 ahjo. Igga auro kornas on 100 jalga körge.  Peäle sedda on sel laewakessel weel 6 raud masti, mis seest öned, ja nende külge woiwad ni paljo purjud panna, et hea tulega  kiwwisüssi põlle raiskamist ja ommeti nisamma  rutto eddasi sawad, nago auroga, se on: ni parrajalt 3 pennikoormat tundis ehk 5 tunniga Pernust Tallinna. Laewa wessirattad,  mollemal pool külges on nisamma körged, kui laew isse, 58 jalga ehk 9 sülda ja 4 jalga. Mollemilpool rattakambri körwas seiswad weel kaks pissemat auro laewa, misga sure laewa sest kaupa ja innimessi sisse ja wälja  wetakse; üllewel lae peäl seiswad järgeste 20 suurt purjopati walmis, kui önnetus peaks juhtuma. Inglismaalt Australiamale ja seält taggasi, on tal 20,000 tündert kiwwisüssi tariv  is ja neid wöttab ta, nago teomees näddalisse mona, korraga jure. Agga innimeste mona peab tal ka hea tük kasas ollema; sest kuulge, mis se inneto suur loom ommas selgas ärra kannab.  Lewiatan woib peäle mu koorma kasa wötta: 800 innimest essimessest jaust, kes suurt wisi ja priskemalt tahtwad ellada, 2000 innimest keskmist seltsi, kes wähhema rumi ja alwema toidoga läbbi aiawad, 1200 allamat innimest, kes nisamma kui peäle selle weel 4000 madrust ja muud tö- ja ammetmeest rumi leidwad. Se on ühtekokko 8000 innimest  ja pea ennam, kui Perno linnas ellawad  ja igga mehhel ka omma reisipaunake kasas. Seäl peab rumi ja teemona ollema! Nüüd on ta kesk sures Temse jöes ja 10 inneto suurt ankurt peawad tedda raud ahhe- 278