assi ommeti mitte nenda. Ni hästi reisiad, kui missionärid on weel keiges ses märato rikis  pea igga sammo peäl häddas, sest nende kõhtudel põlle wägge, wöeraid hullo Hiinlaste kurjuöse eest kaitseda, põlle ka paljo holimist. Zgga näddala tulleb ette, et Eiropa rahwast mönni jälle otsa saab. Aiame meie öigust ja kohhut tagga, siis ei sa meie kurjateggiat mitte kätte, waid temma assemel sadetakse meile hulk nisuggusi, kelle peäle surma kohhus on mõistetud ja ööldakse: „poge neist pool tossinat selle ühhe eest üllesse, kes koggematta on surma sanud, mis ennam weel wöite tahta?"  Uks ainus kasso on keigest neist suretükki  mutsudest tulnud, mis Kantoni lin piddi tundma, se on se, et meid Inglasi, Prantsussi  ja Nord - Amerika rahwast mitte ennam awwalikkult metsalisseks ja rööwliks ei nimmetada,  waid wöeraiks. Uksi Wenne rahwaga  on siin teine luggu, neid nimmetakse naabriks. Wenne sadik wöib Hina keisri ette minna, agga kui keiser sedda mönne mule lubbaks, siis õlleks se, kui tahhaks ta riki ja rahwast ärraanda. Lubbamisse piddamist põlle neil mitte muido, kui siis, kui suretükki otsad nende pole on pöördud; agga ka ses asjas on Wenne rahwal teine luggu, sest Hiinlased ütlewad: „keik Eiropa rahwas on meie waenlased,  agga Wennelased on meie söbrad." Trip õlist. Suur saddo. Se paik on Nord - Ahwrikas ja seisab nimme järrele Türgi Sultani al. Seäl on Januari kuus kaks näddalat järge möda hirmus rängast wihma saddanud ja wahhel ka wägga jämmedat  rahhet seas. Arroto kahjo on selle läbbi  sündinud. Tripolis sanud 30, ühhes teises  linnas kolmas jaggo maiasid sure wee läbbi rikkutud, weel ühhes kolmandamas ei pea ennam 50 maia ollema, kus sees wöiks ellada ja enne olnud neid 3000. Ka paljo innimessi on surma sanud ja paljo hawatud, kui maiad kaela langesid. Maal peawad mönned  küllad, winamäed, pöllud ja wiljaaiad otsego  ma veält ärrapühhitud ollema keik äkkilinne messi ärrawinud. Se wöis kurb luggu olla neil waestel innimeste!! Keik mad- dalamad paigad on jarweks sanud, kus wessi mönda aega paigal seisis ja küllad ja maiad paar sülda wee al hoidis. Innimeste hulk mailma peäl. Olleme mönda korda ja mönnest maast ja linnast jubba kuulnud, et seäl ni ja ni paljo innimessi  peab ellama, siis on wist ühhel ehk teisel  se mötte tulnud: Paljo neid siis ülleültse peaks ollema, kes igga pa süa tahtwad ja kelle wasto helde taewa tädike ommad rohked käed lahti teeb? No pissuke nende arro kül ei olle. Uks tark mees Berlinis on paljo aega ja waewa selle peale kallutanud, et omma küssimisse  peale tössist wastust wöime sada, ning temma tunnistusse jarrele on praegune mailma innimeste arro 1288 miljoni. Neid jaggatakse  wie sure seltsi sisse omma kehha lodusse  ning karwa polest ja on 1) Mongoli selts, mustja - koldse ihhokarwa,  weikese kasso, musta karreda juuste, kondilisse kehhaga. Sest seltsist ellawad Mongolid,  Kalmükkid, Hiinlassed Asiamaal, Laplased, Soomlased Eiropamaal, ja Grönlandi  rahwas Ämerikamaal. Keige nende hulka ütleb nimmetud tark mees 522 miljonit sure ollewad. 2) Mora ehk Neegri selts, ilwsa pitka kasso, kähhara juuste, tömp ninna ja pakso mokkade ning süssimusta nahhaga; nende arro on 196 miljonit ja ellawad ennamist keik Ahwrikamaal.  3) Malaii selts, ka tuggewa kassoga, pitka musta juuste-ja walkja pruni nahhaga innimessed, kes Australia saarde peäl ellawad ning nende arro on suur 299 miljonit. 4) Amerika selts, wassekarwa nahhaga, nödra jöu, süggawa silmade, pitka juustega, agga  ilma habbemeta rahwas; neid põlle muial, kui Amerikamaal ja ka mitte ennam kui 1 ainus miljon; nende suggu on igga aastaga wähhenemas. 5) Kaukasi selts, illusa kasso ja walge ihhoga, kelle seltsist ka meie olleme. Peale Eiropama on neid rahwast iggas mailma jaus leida ja nende hulk töuseb ühte kokko 369 miljoni peale. Kui neid keik kokko wöttame, 277