inmmessed, kes nende pöllend maiade sees ellasid,  peawad nüüd Kasanka- ja Wolga - jöe kaldal telkide al ellama; mönned on ka küllade  sees korterit leidnud. Leib peab wägga kassin ja kallis ollema ja sepärrast innimeste hädda suur. Se on 1? aasta sees jubba kolmas suur tullekahjo Kasani linnas, kus ennamiste keik pumaiad ja kustutamisse riistad alles pudulissed on. Sannumed wõeralt maalt. Jtalia södda. Kas hakkame nüüd jälle peale? No eks hakkame; sest hõlpsam on meil siin söast räkida,  kui neil södda piddada. Telegrahwi sannumette järrele, mis lühhedelt antakse (wata  allamal) on neil Mintsio-jöe äres 12 lunil, redisel päwal, teine suur lahhing olnud, weel hullem, kui Magentas, mis hommiko kello 4 peale hakkanud ja öhto hilja lõpnud. Pääw otsa ollid nemmad ühteteist tapnud, agga öhto ollid Austriamehhed jälle ülle Mintsio-jöe taggasi  aetud ja Sardo - Prantsussed wöimusse mehhed. Lähme meie järge möda eddasi. Sardo - Prantsussed on kül tännini iggas lahhingis wöimust sanud ja paljo waenlasi tapnud,  agga ka isse paljo tappetud sanud ja mehhi kautanud. Nende suremaks ristiks on Austria wae hulkas wägga head Tirolima küttid, kelle tö on 1000 sammo peale Sardo - Prantsuste kindralid, obristid, majorid ja ohwitserid ärranoppida.  Sahhärdune kaljokitse-küt on üks õel assi. Ta ei lasse mitte uisapäisa hulga sekka, waid 1000 sammo peale panned ta üht üllemat ennesele märgiks ja selle peale lasseb ta nüüd minno pärrast 20 korda, künni ta peab langema.  Ja kulid mis üllemast möda läinud, põlle ka mahha wiskatud, waid on ennamist jälle mönni mu Prantsus ehk Sardlane sanud, ja langenud. Prantsustel on se pruuk, et nende obristid ja majorid ratsa omma rüggemendi ehk pattaljoni otsas seiswad, ja se on Austria küttidel õnneks; sealt se tulleb, et tännini Austria  poolt kül ennam soldatid, agga Prantsuste poolt ennam peälikkud on langenud. Agga se on neid ka jubba targaks teinud, et nüüd omma ratsa mödi tahtwad ärrakautada ja üllematte rided ka nenda seädida, et neid allamatte  hulkas ni hölpsaste ärra ei tunta. Sealt wöib muidogi omma nattuke kasso tulla. Garibaldi omma Alp - jaägridega teeb ka mehhe wisi tööd. Kuida ööldud, temma kässo al söddiwad need, kes isse hea melega Jtalia rahwast Austria wasto tahtwad wälja minna, ja neid peab Lombardiast, mis nüüd jubba terwelt Sardlaste käes on, arroto kokko jooksma.  Ni pea kui Austria wallitsus Mailantis  *) olli langenud, andsid warsi 1000 noort meest ommad nimmed üllesse ja läksid Garibaldi  wäe hulka appi; pärrast tullid weel 2500 jure. Seddasamma teggid ka nored mehhed Komus, Bergamus (2000 m.) Brestsias  (2000 m.) ja mu linnades, mis Austria ikke alt ollid peäsnud. Garibaldil peab jubba 18,000 meest ollema. Rigi ma-radda Sardinia ja Lombardia kunningrigi  wahhelt on jubba ärrakautud ja põlle teekäiattel ühhest teise minnes mitte ennam passi tarwis. Keik Italiama on kiösa ja karra täis. Keik tahtwad Wiktor Emanueli allamad olla ja palluwad  temma kunningrigiga ühhendud sada. Ka manna „pühha issa" allamad Bolonga **) Mailand (italiakele Milano) Lombardia pealin, seisab pissukese Olano-jöe äres, mis kanalihe  läbbi Titsino- ja Adda-jöega ühhendud. Mailand  on wägga illus ja suur lin, kus 180,000 innimest omma pead toitwad. Temma suurde ja illusa maiade seast on üks suur, üsna walgest marmori  kimmist ehhitud kirrik keige üllem. Sesinnane  kirrik on Roma Peetre-kirriko järrele Jtaliamaal  keige surem ja 4000 pildi kuioga mähas poolt ehhitud. Selle kirriko müri peal seiswad nüüd keisri Napoleoni sannad marmori kimmi sisse tikkitud,  iggawesseks mällestusseks, mis ta Mailanti sisse sõites Jtalia rahwale olli üttelnud. (Need sannad seiswad minnewa aasta-jao M 49, leh. külg. 388. peal üllemel. Bolonga, põhja pool kirriko-rigi otsa liggi  Modenamaad, kuhho ka Mantua ja Modena raudmaante üllatab, on Roma järrele surem kirriko-rigi  lin. Sesinnane lin olli jubba mannast kulus paik ja ellawad meel praego 70,000 innimest seal sees. Raekodda ja kubberneri maia on keige suremad ja illusamad. 3