Õnnetuma surma läbbi on siit mailmast ärraläinud: 4 ärrauppunud; 2 surnud leitud; 4 last kewa weega ennast ärrapölletanud; üks wilja koorma- ja 2pu alla jänud; 5 on ennast üllesse ponud ja üks naesterahwas on noaga omma kaela hawanud ja wimaks sesse surnud. Ulleültse on siis möda läinud aastal Perno makonnas 19 innimest õnnetuma surma  läbbi siit mailmast ärraläinud. Surm ei tulle keikile ühhel aial ja ühte wisi, on kül tööst; agga halle on kui innimenne õnnetuma  surma läbbi siit ilmast peab ärraminnema, sest ta surreb siis nago enneaego; agga paljo kurwem ja hirmsam on weel se, kui kegi '.sseennesele otsa teeb; ta löppetab kül aialikko ihho waewa, agga sadab hinge iggawesse pörgo walluöse! Neid, kes peäle 89 aasta selle mailma ello sees ellanud ja mönda risti ja willetsust, agga ka römo päiwi näinud, on möda läinud aastal 5 meeste- ja 15 naesterahwast mulda läinud, selle ello waewa puhkama; se keige wannem neist olli 99 aastat wanna hal issake. Terwisse hoidmissest ja leidmissest. Roos. Hea nöu ja öppetus on innimessel, nago päine palloke ja silma walgus, allati tarwis. Wötkem siis tännoga wasto, kui targemad meile sedda heast süddamest pakkuwad, nago meie armas Peterburgi tohtre herra sedda jubba  mönda aega teeb. Tänna rägib ta rosi st. Teame jo kül, kuida ebbausklikkud rosi-haiged warsi rosi - sanno ja kirjutajaid tagga aiawad ja neilt abbi otsiwad. Kui paljo mönnusam on, mis üks öppetud tohter meile juhhatab, kui sähhärdused nurgast leitud nõuandjad. Pangem  siis tähhele, mis tohter rosi-haigussest ja abbist öppetab. Üks haigus mis tihti meie maal innimessi waewab, on roos, temma on ennamiste ikka kerglane haigus, agga ommeti ka temma surretab  wahhel kui pahha lööb ehk rummala arstimisse  läbbi teiseks haigusseks lahhäb. Kuulgem  siis minno nöu: Põlle tarwis sest räkida, kust roos tulleb ehk kuidas temma wälja näitab,  temma on teie wanna tutkaw; on ta külge  hakkanud, siis põlle muud küssimist, kuidas  agga keige hõlpsamalt wanna tutwat minnema panna. Ni pea kui roos külge hakkanud,  heidko haige sängi ja pango poomwilladega  ehk tümma linnase nartsuga kampreölli  peäle. Kampre-ölli wöib iggaüks isse tehha: wötta üks tük kampert, pari pähkle suurdune, panne ühhe tassi ölli sisse, lasse üks tund aega seista, siis liguta, hästi läbbi ja kampre-ölli on walmis. Ärge piddage kampre-ölli mitte Lahtisse klasi sees, muido ta lahkub warsi ärra! On se iggapäwa linne roos (eine einfache gewöhnliche Roose), siis muud rohto tarwis ei olle. Agga kui roos silma näo peäle lööb, siis wötko temma warsi üks lussika tais „maAnesi3 sisse ja katko silmnäggo nartsuga kinni, kellel silmade ja su tarwis weiksed augud sisse lõigutud on märigo keik naggo kampre-ölliga ärra, ja ärgo wötko enne maski mahha, kui roos üsna kaddund on. Ei ükski tohhi roosiga toast öue minna. Hakkab haige silmäo roosi jures jampsima,  siis on pahha luggu, ja kui tohter liggidal,  siis palluge abbiks. Wahhel roos on nago hulkuja, käib ühhest kohhast teise, tänna on ta käe, Home rinde ja tunnahome jalge peäl. Siis peab katsuma tedda ühte kohta kinni panna  ja se sünnib keige hölpsaminne sinnepitaigna ehk ka paanspli plaastre läbbi. Tainas laske üks pool tundi, paanspli plaaster ä tundi just roosi peäl seista ja siis tehke jälle nago üllemal  ärraselletasin, kampre-ölliga.Z Dr. Hirsch. 247 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Wägga häid wäljama seina kellast, suremid ja wähhemid, wask rattastega, mis wägga öiete käiwad ja nendasammoti ka pibo pitslaede tarwis  wask-plekki, inglisse palgi jq muid suri sagise müakse oddawalt tamosna ja wenne kirriko  wahhel Steini podis. 1