lapsed, ei olle siiski mitte wennad, ei meil egga woöral maal. Dresdeni linnast tulleb ka nattuke jälle pulma sannumid. Saksenima kunninga  poeg on Portugali kunninga öe peigmehheks  sanud. No head önne ka meie poolt! Portugalis wöttab wend naese ja ödde saab mehhele, kes sest rägiks, kui nad mitte kunningad  ei õlleks? Prantsussemaalt. Prantsuösed on muist röömsad, muist pahhased. Röömsad on nemmad, et nende keiser 8. Aprillil 50 aastat  mannaks sanud. (Ta on siis terwest 10 aastat ja 9 päwa wannem, kui meie Keiser,  kelle ello päwad meil ni kallid on.) Pahhased on nemmad, et Inglased, nende wäljaspoolt söbrad, neile ikka jälle middagi tewad ja rägiwad, mis ninna kärsso aiab. Et sõbrus öiete kindlaks jääks, on Prantsussed omma kulust kindrali Pelissier, kes ka Sewastopolis  olli, Londoni saatnud omma ma asja tallitajaks ja tedda wöetud kül sure au ja illoga wasto: sellegipärrast on Inglased üht kargand Prantsust, kes Londonis pelgus ellas, kohto ees öigeks mõistnud, ehk kül Prantsussed  tedda 100 sülda ma alla olleksid sowinud,  sest nemmad peawad tedda kurja Jtaliameeste  noumehheks, kes kät püüdsid keisri külge panna ja nüüd omma palka sanud. Se lahtimoistminne on Prantsussi wägga pahhandanud.  Inglased jälle aiawad wasto: „Meie ei leia temmast sedda südi, mis teie kaebate, miks peame tedda siis hukka mõistma?" Pranttussed  turtsuwad: „Teie leiate kül ja tunnete, et meil öigus on; agga teie tete sedda kiuste pärrast ja tahhate meid wihhastada!" Nenda jaggelewad teine teisega; minne wötta kinni, kumbal se öigus on? Süddame söbro neist kül naljalt ei sa, sedda põlle ka enne nende wahhel nähtud, sest Inglane ja Prantsus  on mele polest liig teine teist; agga et nende ma wallitsejad söbrusse seädust teinud,  separrast peawad ka allamad teine teisele lahkid sanno räkima, agga süddamest neid paljo ei tulle. Terwisse hoidmissest. Jggaö haigusses öppind arsti abbi otsida, on ikka keige öigem nou. Ommeti põlle arstid,  issearranis maal, allati käepärrast sada, separrast on attamal seisaw öppetus laste kurgo haigusses tahhelpanna. Wötta maggedat  wöid, te pallawaks (mis ka ühhe höbbe  ehk pleklussika sees küünla tulle peal woib sündida) ja anna sedda pallawat woid lapsele nattuke hawalt sisse. Ennamiste on surem hadda jubba möda, kui tohter maiasse jõuab. Kui muud maggedat wöid maias ei olle, siis woib solatud wöi ka maggedaks pestud sada. Neile, kes silma haigust peawad kannata- ma, antakse sedda nou: Wötke angeria kalla maksa keige sappiga, pange pallawapäwa kätte, ehk soja ahjo äre nenda rippuma, et weddelik, mis sest pallawas walja tulleb, ühhe  allapandud, klasi sisse tilgub. Selle weddelega  sawad többise silma - laud aeg aialt nisutud ja ööldakse, et sest nisuggused meel abbi sanud, kel jubba eestweddajat tarwis olnud.  Katsuda woiks sedda need kül, kes merre ehk jöe lähhedal ellawad ja angerjaid katte sawad. Neile, kes weetöbbes kannatawad, woib allamal seisaw assi römus sannum olla. Selle wasto on ka rohto ja pealegi nisuggust, mis iggamees hõlpsalt woib sada. üks naene olli kaua aega weetöbbes ja ükski rohhi ei tahtnud  awwitada, waid haigus läks ikka pahhemaks  ja ahwardas naese ellule otsa tehha. Wimaks andis üks tark arst (agga mitte matark)  sedda nou: „Hakka sitronid söma!" Sedda kollast soja ma wilja woib linna poest hölpsaste sada. Essimessel kolmel päwa! piddi haige ühhe koritud sitroni päwas ärrasöma, pärrast jälle kolm päwa kaks sitroni päwas, sedda pärrast jälle kolm päwa kolm sitroni päwas ja nenda eddasi, künni naene wimaks 18 tükki päwas ärrasöi. Nüüd käskis tohter päwa jaggo selsammal kombel wähhendada, kuida esmalt olli jure pannud, künni haige wiimsel kolmel päwal jälle üks ainus sitron 335