parrata? Nägime nüüd jälle nattuke eddasi. Õnneks ollen nende asjadega Lättimaalt jubba läbbi. Minno suggune Eestlane on seal saggedaste  kelemurdega kimpus. Meie omma Tartomaal on luggu koggoni teine. Olgo kül ka seälge hunt sussi ja koer penni; agga innimenne  wöib ikka arro sada, „kost te hääd kät ehk kurra kät lääp." Tarto lin arwatakse teistest meie ma linnadest  keige wannem ollewad; sest Wenne aiaramatudest  leitakse, et Wenne suurwürst Juril tedda jubba aastal 1030 on assutanud, et selle aeglasi paggana Eestlasi sannakuulmisses ja rahhus piddada; sealtep se tulleb, et Wennelased  Tarto linna meel praego Jurjew nimmetawad. Tarto linnast õlleks paljo könneleda,  agga kus se mahhuks? Aastal 1223 sai lin Wennelaste kaest Saksa ritteride kätte. Ria kulus piiskop Albert I. Appeldern assutas Tarto üht piiskoppi ammetit ja asset ning se seisis, künni 1558 Wennelased jälle linna peale wöimust said. Tarto on mönda tuld näinud ning ka ühhe käest teise kätte käinud,  enne kui ni mannaks sai, kui nüüd on. Aastal 1582 andsid Wennelased tedda Polakate  kätte ja Polakad 1600 Rootslaste kätte. Willetsad päwad ollid sel aial. 1606 ei olnud  endises sures Tarto linnas mitte ennam kui 30 koddaniko ja 7 aastat pärrast sedda (1613) ei olnud endisest 12 kirrikust muud, kui kimmi warremed järrele. Aastal 1625 wöitis tuttaw Rootsi kunningas Gusraw Adolw Tarto linna täieste ennese kätte. Sel aial ollid Tarto linnal mallid ümber, 5 wärrawat  ees ja 11 torni ning 55 suurtükki malli peäl. Nüüd põlle Tartus ennam malli egga wärrawa märki kuskil nähhä. Aastal 1635 assutas kunningas Gustaw Adolw sia üht suurtkoli ehk uniwersttäti ja nimmetas sedda omma nimme järrele „Gustawiana." 24 aastat  läks keik hästi, agga 1656 tullid jälle Wennelased  linna peale, wöitsid sedda ärra, saatsid prohwessorid ja tudendid omma teed ja häwwitasid  sure koli koggoni ärra. Agga lin ei janud kauaks nende kätte, maid piddid sedda jälle Rootslastele jätma. Karel XI. kohhendas  Tarto suurt koli (1690) jälle ül- lesse ja panni nimme „Gustawiana Karstina."  Äiad ollid siis wägga kirjud. 1699 sai sesinnane uniwersitäti kool Perno assutud;  agga keik se ma ei janud ennam kaua Rootsi kätte, waid 1704 olli Tarto jubba Wennelaste kä ja 1802 assutas keiser Aleksander  I. ueöte suurt koli Tarto, mis praego alles seisab ja liggi 700 tudenti aastas öppetab.  Selle surekolil on mönnesuggused noorde  innimeste õppimisse maiad nenda kui klinik,  anatomik, tähhetorm :c. zc. ja Dompää! endises wannas kirrikus (kelle teine ots selle tarwis kohhendud) üks ramato-koggo mis tannawo  102,000 ramatut suur on ja igga aastaga  kaswab. Tarto suurkool on ka jubba wöeral maal kuulsaks sanud. Praego arwatakse  Tarto linna rahwast nenda 13,614 pea peale, mönni ennam ehk wähhem, kel neid üksawalt aega luggema hakkata? Need 13,614 innimest ellawad liggi 900 maia sees, mis jälle keik ühhe surused ei olle, ja nende seas liggi  150 kiwwimaia. Tartus olli tännine 3 kirrikut 2 Lutterusse ja 1 wenneusso rahwale; agga nüüd tulleb kolmas Lutterusse usso kirrik  weel jure, mis surekoli maia tahha ja surekoli  koggodusse jauks ehhitakse; küllab tullewa  suwwel wist walmis saab. Neist mönnesuggustest  suremast ja wähhemast kolidest, mis Tartus on, ei hakka ma räkima; sest Tartus on jo suurkool, kui meie ma kolide emma omma  pessa peal, miks seal ka wähhemaid kolisi ei pea küllalt ollema. Tarkussest ei peaks Tartus pudust ollema. Ka on mitmed öppetud ja öppimatta seltsid ommad lerid senna üllesse lönud. Enne said kahhe trükkimaiaga läbbi, jubba nüüd kolmas weel jure assutud, kes ka (kuida mul praego proow peus) illust tööd teeb. Tartus aeti wannal aia! rohkeste kaupa möda  Emma-jögge ja ülle Peipsi-järwe Wennemale  ja kaua aega olli Tarto keige selle kauba koggomisse paik, mis Nowgorodi läks. Ka praego lähhäb Tarto kaup weel korda, ja igga  Zanuari kuus on seal 3 näddalat suur saksalast,  kuhho mönni kord liggi sadda wöerast müad kokko tullewad ning omma 7 ja 800,000 rubla eest ja weel ennam kaupa kokko weddawad  ja sest ka suur hulk ärramüwad. Ehk kül 5 5 307