ja iggakord, kui jälle üks selts kihhelkonna-kolipoissa  lahti saab, petakse üht isseärranis kolipühha,  kussa ussinama ja terrasema kolipoistele ka kingitust antakse. Agga weel armsam on se kuulda, et 1054 kolilastest mitte ennam, kui 13 sundistel uggesid, ja - nüüd teised koolmeistrid pange tähhele! - keikinetdlos4 last öppetakse  nodide järrele laulma. Kui illus  ja armas woib selle koggodusse laul olla! Bartolomäi kihhelkonna mõisa wannemad  kidetakse meie suggu rahwa kolide söbrad ja heateggiad ollewad, ja se on isseärranis tännowäärt  assi; mitmes paikus põlle se mitte nenda! Laste kolikäik, kui ka tallo koliwannematte  üllewataminne ööldakse korraline ollewad  ; koliwannemad sawad ka sedda möda, kui kegi omma ammeti eest hoolt kannud, moisawannemilt tassumist. Kihhelkonna-kool saab siin ka ausaste petud ja saiwad 1855 mitto kolipoissi järrele katsumisses sedda tunnistust,  et küllakoolmeistriks küllalt kölbawad. Siin koggodusses saab ka igga aasta Mai kuus üks kolipühha petud ning sel kombel: Zgga koolmeister katsub ja küssib awwalikkult  omma kolilapsi piibli luggudest, siis küssib  öppetaja neid ülleültse, lasseb monned luggeda ja selle ülle, mis laps luggend, mustust  anda; pärrast lauldakse üht nelja hälega korilaulo ning öppetaja jaggab nüüd ussinama lastele ramatuid kingitusseks ja kui 5 last ommad kingitussed kätte sanud, laulwad kihhelkonna  kolipoisid kori peält ikka jälle uut kitusse laulo, künni kingitussed jaggatud on. Hakkatusseö wöttab öppetaja koggodust ja lapsi ühhe maenitsusse könnega wasto, (nago Taw. L. 143, 8 —10) ja löppetusses jättab ta neid ühhe Zummala sanna kinnitussega Zummalaga, (nago Ewes. ram. 2, 19 —22 seisab. Eks põlleks jubba mitte aeg, et mitmes  koggodusses nisuggust kolipühha petud saaks? Õlleks wist lastele ja koolmeistridele sureks kassuks; ka mitme wannema südda lähhäks sojaks, mis mitte kahjo ei teeks. Wörro makonnast kuleme hea melega, et monnes koggodusses, nago Harjel, kolide jauks ka orrilaid hakkatakse murretsema. Kus orrilad kolimaias on, peab jo ka koolmeister ollema, kes neid ligutada mõistab, ja kes sedda mõistab, saab jubba ikka laulmisse öppetamissega  nattuke hõlpsamalt eddasi. Pölwe  kihhelkondas kidetakse koli asjad rahwa melest wägga armsad ollewad, ja se tunnistab,  et rahwas mitte ei magga. Suur tuimus  ning pimmedus on seal rahwa süddames, kus laste öppetus ja kolid neil otsego koormaks  kaela peäl on. Siin koggodusses on ka kord ehk paar jubba laulopühha petud, mis wägga rahwa melepärrast olnud; agga kahjo, et põlle meil weel teäda antud, kuida se olnud', ja kes laulnud? Röuge kihhelkonnast  tullewad need röömsad sannumed, et seäl üks wägga tänno ja auwäärt mõisnik  (Graf Jgelström) üht 14 taadrist tallo kohta walla koli peäle on annud. Tänno selle kalli herrale, kelle süddant meie pudus ja rummalus olli ligutanud. Peaks sedda nüüd ka holega prugitama, se õlleks keige parrem tänno. Kambja, Wönno ja Kannape kihhelkondas ööldakse ka monned mõisa wannemad omma armastust ma kolide wasto üllesnäitwad, mis tännoga peame wastowötma;  monned peawad waesemaid kolis toidoga awwitama, teised jälle kingitussi ussinama  laste tarwis andma. Tänno keikile, kes sellepoolt on, et meie suggu silmad ka selgeminne hakkaks näggema! Sannumed pagganattest. Kuldrannal mis pari näddala eest polele jäi, on kül illus nimmi, agga pahhad  kombed. Siin naggi Wreemann sagge. daste mitto tuhhat waest pärrisorja, uügga mollemist palgest läbbi pistetud, pallawa päwa käes seiswad, werrised ja urbsed, künni tund tulli, kus nende pead otsast ärrasaeti. Siin allustas Wreemann üht missioni platsi kesk paggana ebbajummalatte sekka. Pimme ja kurri olli se paik, agga Kristus hea ja helde. 1851 ollid seäl jubba 10 kirrikud ja 1.3 muud paika, kussa ello sanna kulutadi; peäle sedda 5 missionäri, 12 abbilist, 54 koolmeistert, 900 ristitud koggodusse hinge ja 1000 ko- 31