laewast egga koormast middagi ennam sawad. Ommast tännawo süggisest linnaseemne kaubast ei ütle sealt rahwas mitte suurt asja  ollewad. Smolenskist. Kui Keisri Herra tännawo süggise isse Smolenski linnas olli, on Ta sealt linna Lutterusse usso kirriko ehhitusse  peäle 3WO höbberubla kinkinud. Olgo Jummal tännatud, selle keiserlikko armo labbi wöib nüüd kirrik tullewa sui malmis sada, mis rahha pudusse läbbi muido ehk mitto aastat  õlleks polel seisnud. Sannumed wõeralt maalt. Saksamaalt. Jälle laewa tulle kahjo. Tullekahjud laewade peal, tullewad tännawo süggise wägga saggedaste ette. Peaksime  kül arwama: kus wessi ui lähhedal, peaks tullekahjo kaugel seisma; agga põlle ommeti mitte nenda. 23. Oktobril on Bremeni linna jures jälle üks suur aurolaew, nimmega „Hudson",  ärrapöllenud. Ka se laew walmistas ennast Amerikamale Neüorki linna minnema, nago „Austria", kelle önnetussest sure Atlanti merre peäl jubba olleme könnelenud. „Hudson"  seisis saddamas kesk teiste laewade wahhel  ja olli reisi tarwis kiwwisüssa sisse wötmas,  misga ni ruttati, et tö läbbi öid ka eddasi  läks. Kesk ösel tundsid tömehhed al massina-rumi  sees wingo, mis muido seäl ei piddand  ollema ja teggid warsi kissa. Agga warsi ollid ka jubba tulle legid tagga ja abbi ei tahtnud ennam möeuda. Kül jooksid innimessed  appi ja pritsid todi ülle pea kaela kokko, agga tulle jöud olli jubba ni kaugele läinud, et keik kustutaminne ilma asjata olli. Sellegipärrast olli innimeste abbist suur kasso, muido olleksid ka teised laewad saddamas pöllema  läinud. „Hudsonist" ennesest ei jänud muud, kui paljas raud kerre järrele, ni suur ja illus, kui laew muido otti. Et innimessi seäl jures otsa sanud, ei olle mitte kuulda. Selsammal päwal todi Memeli linna üks merre peält leitud laew, kus innimesse hinge peäl ei olnud. Seddasinnast Inglisse laewa leidis ka üks Inglisse kipper merre peält tormist löhhutud purjudega ja 6 jalga wet sees. Temma koorm ollid plangid, kust tunti,  et ta ühhest Wennema saddamast tullemas olnud. Muud asjad leiti kül alles laewa pealt, agga kipper ja madrussed keige omma kramiga ollid kaddund. Laewa paat leiti kül köiega laewa küljest, agga purruks löhki ja sest on arwata, et innimessed tormi aial, kui wessi laewa hakkas tungima ja pöhja wauminne karta olli, wist keige omma asjadega pati on läinud ja nenda paat purrustud ja innimessed upputud sanud. Leidja kipper laskis ni paljo, kui wöis, wet wälja pumpada, purjud korda seädida, omma madrustest mönned peale astuda  ja laewa Memeli wia, mis keige lähhemal  olli. Nenda on waese merre meeste assi: laew on nüüd kaldas, agga mehhed kaddund,  hingawad wist merre põhjas omma wimast  und. Uus perremees, ued teenrid. Preisimaal on nüüd luggu nenda. Wallitseja prints on uus perremees, agga ministrid ollid alles mannad, mis ei näitand hästi korda minnewad.  Sepärrast on mannad teenrid nöuks wötnud, ennast ammetist lahti palluda, et uus perremees omma tahtmisse järrele üllamad  rigi asjade tallitajad wöiks wallitseda. Se on siis ka sündinud ja mannad ministrid keik lahti lastud, kuid kaks ainust on neist meel ammetisse janud. Austriamaalt, kus Roma pappid, munkad ja Zesuitid weel paljo wallitsewad, tullewad sannumed, et meie usso rahwas seäl öige usso ülleswötmisse pühha kesk paawsti ussuliste seas öige waggusaste wöinud pühhitseda.  Latterusse omma tehtud laul: „Meil tulleb abbi Zummalast", on iggas meie usso kirrikus lauldud ja ka mitto paawsti ussulist on kuulma ja näggema tulnud, kuida ilma paawstita ka Jummalat tenitakse. Ändko Zummal omma selge sannale maad iggal maal! Prantfussemaalt. Pahha töle illus  nim mi. Kulda jubba minnewa kord 155