ma pu peab hiljem õitsema, se katko sedda pawa ridega kinni ja tehko öhto jälle lahti; pawa warri ja ö willo hoidwad siis õitsemist taggasi. 11) Mitme kordse katsumisse järrele on leitud, et pude proppiminne ku kahhanemtsses parrem korda lahhab, kui ku kaswamisses; agga sedda ei pea kegi ebbaussuks piddama ehk kuntsiks, mis Postimees ial ei tunne. 12) On kegi nori puid pokinud ja allapole pokimisse kohta aiawad monned liigwössud walja, siis peab nendega enne Jani pawa nattuke kannatama, se vn: neid mitte weet pu liggidalt arraleikama, maid ladwad otsast ärra näppistama, et nende kasso taggasi hoitud, agga pule ommeti kahjo ei saaks tehtud. Pärrast, kui pu kasso hakkab taggasi jama, woib neid ilma kahjota ka pu jurest ärraleikada.  Messipudest. Mähhärdune perremees ei teaks mitte, mis kasso Lemmal messilastest otti, kui nende eest hoolt kandis ja Jummal korda laskis minna? Agga ehk nende weikse lomadega ka mondasuggust  muud weikesk murret on, siiski on messipu piddajatte surem murre: „kuida neid jälle hingega  mättasse same?" Selle peale kostab nüüd üks surem messipu piddaja ja kässib nenda tehha: Kui ello koht msuggune on, siis te omma messipudele üht isseärranis tallikorterit.  —Jah, kuhho ja kuidas? Kaewa ennesele, keige parrema mäe ehk körge jöe kalda sisse, üks kartohwli keldri modi auk, mis ni lai on, et kumbagile pole üks ridda messipuid woid püsti panna ja keskele mee! kolm ehk nelli jalga rumi jääb läbbi käia; pitkust te selle järrele, kuida sul senna sisse on panna. Kui woid ja jõuad, siis on wägga hea, seddasinnast  messipu - kellert seest ärra mürida, woid agga nisamma ka pu seinad tehha, üsna nago. surem hulk kartohwli-keldrid tehtud on. On keller malmis, siis panne paar penikest palki möda seina äärt, et messipuud just niiske mulla peäle ei sa ja kanna neid tassakeste  sisse, et teine teise körwa püsti seina äre seisma sawad. Suremat soja, kui kar- tohwli keldris on, põlle neile mitte tarwis, waid leppiwad ennemalt wähhemaga. Selle peale peab watama, et messipuud mitte liig warra tallikorteri ei sa, se on: mitte enne, kui Oktobri ku löppetusses; ei pea neid ka mitte liig warra walja saatma, se on: mitte enne, kui jubba rohhe tärkaja ja lilled õitsema  hakkawad. Argo käigo ka kegi omma messipuid tallikorteris tõstmas ja katsumas; nemmad ei salli ligutamist. Tikkuwad hired ja rottid nende peale, selle wasto woid jo mõnda wisi abbi leida. Sel kombel tõstad  kewwade Zürri kuus messipuid wälja, mis ülle so südda täis römo on. Jutto jätkud. Hans olli laisk pois, ei wiitsinud ramatut öppida. Kord näggi ta kirrikus, et wannad innimessed prillidega luggesid. „Ohho! mõtles Hans nüüd mul. arro kaes." Warsi wöttis ta ommad korjatud koppikad, jooksis podi ja tahtis prilli osta. Ta katsus üht ja katsus teist, agga ei aitnud, waid ütles: „Ma pean teise podi minnema, Teie prillid ei aita middagi." Kaupmees tundis ommad  prillid, panni immeks, et nad ei külmanud  ja küssis: „Agga söbber, kas sa ka luggeda  mõistad?" „Kui ma luggeda mõistaks  wastas Hans egga ma siis ennam  Teie jure ei tulleks prilli ostma." Kaks poepoisi, kes enneste melest wägga targad ollid, läksid patserima. Wanna emmake  tulli waino peält ja aias lambaid koio pole. Ninna targad tahtsid tedda pilkada ja ütlesid: „Terre öhtust lambaemma!" Agga terraw kirmes leiab kimmi. „Terre Zummalimmel,  mo armsad oinik-tallekessed!  wastas  wannake. Kus teie wäetimad meel wasto öhtut üksi metsa pole lähhate?" Sakstel, kus Ewa tüdrukuks olli, ollid tänna herra nimme päwal paljo woöraid, keik sidts ja sammetis. Lõuna olli ka, laud kaetud, road peal ja saksad istusid laua äres. 73