bi suremast sarest lahhutud. Muhhomaal on üks ainus kirrik, agga Sörwemaal kaks: Ansekülla  ja Jamma. Kawi külla jures Jamma  kihhelkonnas on üks öel 3 wersta pikkune  kaljorink, mis jubba mönne laewale teadmatta  hukkatust on saatnud. Keige kaugemal Sörwema tippo otsas seisab „Sörwe-Baak", üks tulle-torn laewameests juhhatamisseks; sest siin üllatab kiwwirink, waewalt weest kaetud, liggi 17 wersta merresse ja sel on ka jubba mannast sadik mönne laewa ello süddame peal. Suremad poolsared pöhja pool külges on: Hundwa-ninna (Taggamöis), ja Söelakurgo  äres Paaski- ja Riki-ninna. — linna lähhedal on . „Suur - laht", üks järw, mis kitsa kaela läbbi merrega ühhes  seisab ja mitto pissukest jögge ennest sisse avöttab; ülle selle kitsa merre kaela, nimmega Naswa, käib üks suur kiwwi sild. Keik suremad  laewad, mis Kurresare tullewad, peawad  jubba 7 wersta linnast kaugel „Sures 'katlas" seisma jäma. Sarema merre kaldad omma "pae - kiwwirinkudega,  mis kaugele merre sisse ullatawad, on laewameestele allati sureks hirmuks. Sellegipärrast  leitakse sealt ka, nago Piddulaö, saddamaid, kuhho söalaewad wöiksid sisse minna.  Liwa-kiwwi polest on Sarema wägga rikkas, mis kiwwi treppideks, ristideks, hauakiwwideks:c.  prugitakse ja aastas paljo Riga ja Peterburki wetakse. Rukki ja odrade peale on Sarema tuttaw hea pöld, willi kaswab jämme ja raske; agga puud ei sa pitkaks, sest et nende juurde! mitte rümi ei olle ni süggawasse  ma sisse tungida. Lillede illo ja rikkus  ööldakse Saremaal suren? ollewad, kui kuiwal maal. Kurresare lin. Temma hakkatussest ei wöi Saarlased issegi öiget otsust anda; sest enne linna ja lossi, mis Sakslased senna ehhitasid,  on Eestlastel sea! ammo kindel paik olnud. Sarema olli ennam ja kauem Dani rahwa käes, kui muud meie ma paigad. Aastal  42(15 ehhitas Dani kunningas Woldemar  11. Kurresare lossi, mis parrast mönda on näinud, saggedaste löhhutud ja ehhitud sanud. Agga kuida temma warremed weel praego tunnistawad, on se enne suur, kindel ning illus ehhitus olnud; ta seisab weel omma kahhe nürrida torniga, kui nelja nurgelinne suur kiwwi unnik, omma endist illo leinamas. Jmmelikkud  ja hirmsad asjad wöiwad siin enne paawsti usso aial ka sündinud olla; sest aastal  1785 leiti weel pakso lossi müri seest ühhe  ellawalt sisse müritud innimesse luud, kes toli pea! istus ja kelle ette üks weiks laud sa jogi riisto olli pandud. Temma möegast ja kannustest olli tunda, et ta üks ritter olnud agga mikspärrast ta sissemüritud, kellel ta sedda  ennam wöis kaebada? Lossi ümber koggus  parrast aega möda linnake ja aastal 1563 andis hertsog Mangus, (kellest üllemal rääksime,  wata „Pöldsama") kui selle aegne piiskop,  selle paigale linna nimme ja öigust, mis La sest sadik kannab. Keige mu madega wöttis  Wenne keiser Peter I. poolteistsaa aasta eest ka Saremaad omma wallitsusse alla. Praegusses Kurresare linnas on paar sadda maiakest ja 2566 innimest ellamas, kes muist kabast, muist hantwärgi tööst ja muist kalla pügist ellawad ; kaupleminne ei olle agga mikte suur assi: 26 laewa tullewad waewalt aastas  sia toma ja wima. Muhhosaar, hommiko pool sure wäina läbbi Länemaast, ja öhto pool weikse wäina läbbi Saremaast lahhutud,  ruutpennikoormat  suur, maddal, ilma mäggedeta ma ja kolmasteistkümnes Sarema kihhelkond. Siin on 11 möisat ja Koggowa külla rahwas on priid, agga selle priusse eest peawad nemmad  posti ülle wäina wima, muud teggo neil ei olle. Ma ja masagid on needsammad, mis Saremaal, muud kui sarrapuid ööldakse Muhhomaal  wägga rohkeste kaswawad. Ruhno saar seisab pea kesk sure Ria lahhe  sees, ja on 6 wersta pitk ja 4 lai ning arwata  166 wersta Riast kaugel. Öhto poo! külgis  on sel sarel suur hulk weel pissukesi sarekesi,  kus pea! kegi ei ella, waid mis muist rohto kaswatawad, muist tühjad liwakünkad on, mis tormiga wee al seiswad; siin pool külgis seisab üks tulletorn, et laewamehhed nende sarekeste otsa kinni ei aia. Möisnikko selle sare jauks põlle lodud, waid Ruhno meh- 386