luid leitakse: maenitsege siis, kui ristiinnimessed,  et lukorjajad seddasuggust tempo ennam ei teeks! Tulletage neile ka mele, mis surno lude parrast wannas Testamentis (1 Mos. ram. 50 p. 1 kunning. ram. 13, 31. ja 2 kunning. ram. 23, 18.) ööldakse, ja kui armsaks  jubba sel aial peti, kui luud ommakste jure rahhul puhkama said. Meie põlle, tänno Jummalale, mitte pagganad. Nende waeste jures ei panda sest middagi tähhele, waid tewad  omma waenlaste pealudest sögi ja jogi nõusid: agga kas sekita on? Põlle siis ka mitte kita, kui meie maal innimesse luid lojuste  ludega ühte unnikusse wis ka takse, laewaga  Inglismale wiakse, peneks jahwatakse ja pöllo rammuks wälja ripputakse. Kas meitest kegi omma ludele sedda sowiks? Ei missist mitte. Miks me' siis ka teistele ei te, mis tahhame, et nemmad meile peaksid teggema? Ristiinnimenne teeks meie arwates hästi, kui ta innimesse luid, kust neid ial leiab, mulla sisse mattab ja isse seäl jures mötleb: ~Mis minna tänna ollen, olli temma  enne ka; mis temma nüüd on, seks saan minna ka pea." Se on ennam wäärt, kui 10 kopp. Agga lojuste luid korjage  ja müge ni paljo, kui ial jõuate; selle wasto põlle Postimehhel egga kellegil mehhel sanna ütlemist. Olgo sest küllalt. Libalt linnast Kuramaalt antakse teada,  et seäl jubba pühhade laupäwani 12 laewa  woöralt maalt sisse tulnud: kolm tonud warsket sola ja 9 tulnud kaupa otsima. Keik lähhäb seäl warrem, kui meil. Sannumed woöralt maalt. Nvrwegimaalt tullewad tanno waart sannumed. Jummal on nende heringapüdi õnnistanud. Ulleültse on nemmad jubba ? sadda tuhhat pütta sola pannud. Lass' Jummal  anda, ehk lahmad siis meie maal ka allamaks.  Teame kül, mis hinna al nad kannini  seiswad, ja ilma solaseta ei sa ommeti mitte läbbi. 14 rubla üks ainus püt heringid  se on jo hobbose hind! SWfs«SStts Polamaalt ja Polama  pealinnast Warsawist joseb üks suur jöggi läbbi, lõuna poolt pöhja pole hommikomerresse  ja jöe nimmi on Weikse!. ZAeke lähhäb korda. Ilma Düna jöeta, mis Wennemaalt  Riga tulleb, ei tohhi surusse polest kegi meie kubbermangude jöggedest Weiksele körwa astuda. Ka Düna on alles, nago norem  ödde Weikseli körwas. Polamaalt lähhäb  Weiksel ilma passita Preisimale ja sealt hommiko - merresse. Jgga aasta wärrisewad Preisi rahwas, kes temma kaldal asset on, kui talnw külm ja paljo lund olnud, et neile jälle kurja ei te. Saggedaste teeb Weikseli jeä minneminne räkimatta kahjo, sest et sojema  ma poolt külma ma pole tulleb ning sepärrast  hõlpsast paiso panneb ja upputust teeb. Agga tännawo antakse Dantsigi linnast teäda, mis merre lähhedal' Weikseli kaldal seisab, et seäl jubba 18. Märtsil jeäd mahha läinud ja mitte paljo kahjo teinud. Rahwas tännawad  Jummalat. Et monni saun ja heinaküün  ka liggi läinud, sedda ei hakka nemmadke  nimmetama, kui agga mitte küllad ja linnad  põlle rikkutud, nago ta monne kewwade teeb. Se on üks kallis assi, kui rikka innimestel  mitte käed russikasse põlle kaswanud. Römus andja tunneb isse suremat römo, kui se, kellele ta annab. Dresdeni linnas (Saksenimaal) surri meie ma asjatallitaja ehk sadik hiljuti ärra ja jättis hea lossikonna höbbewalget  järrele. Temma ainus pärria olli üks proua, kel ka pehme südda sees, nago naesterahwal peab ollema. Ni pea, kui suurt warra olli pärrinud, ei küssinüd ta parrem kässi wassako käest: kas pean andma, ehk ei pea? waid marsi andis ta röömsa süddamega 10,000 rubla waestele ja maksis meel peäle sedda omma suggulaste wölgasid, mis kegi temma käest ei woinud pärrida ning kullutas ka nende eest 12,000 rubla ärra. Kas ta makso selle eest tahtis ehk sai? Ei sanud egga tahtnud, waid teggi head hea pärrast, agga mitte hinna pärrast. Ihnused ütlewad wist: „Naesterahwas olli rummal miks ta ei pannud intressi peäle? Kuus kopp. 308