midda kauem pinata, sedda parrem wadata ja Hina rahwas on maiad kokko jooksma, kui mõnda surmatakse- Sedda tiigri silma himmo woiwad seal saggedast täita- Ja kui Hinamchhel surma sirp kaela peal seisab, siis põlle muud troosti, kui: „Kuhho teised läinud,  lähhän minna ka, mis teised sanud, saan minna ka;" agga kuhho nad läinud ja mis nad sanud? sette peale ei mõista ka Konwutsius  öiget wastust anda. Mele ärraheitmisses  heidab waene loom hinge, teised watawad  naerdes jures ja ütlewad parrast: „Waat säh, üks rist raiskaja jälle ma pealt wähhem!  Minne, sa jälle seks, mis sa enne ollid: üks labbida otsa täis mulda!" Se on Hina rahwa surma troost. Omma surnutte hauad peawad nemmad pühhaks, arwawad et seal kaddund suggulaste hinged, nago nahkirid ahjo warreme ümber lendawad ja neile ohwerdawad  nemmad holega, mis kätte juhtub. Muido iggapaise ello polest on Hinalased harrimatta innimessed ja nendasamma ka nende linnad ja küllad, unnikus ja rojased. Nenda kui nende rided, mütsid, kingad, nenda on ka nende maiad kelk ühte modi: keik kattukse - räästad, nago kaapkübbara serwad, alt üllespole  pöördud. Meie maal ja Austriamaal on kahhepeaga kul, Preisi- ja Prantsussemaal ühhe peaga kul, Jnglismal loukoer ja Türgi - maal pool ku, agga Hinamaal suur hirmus lendaw maddo rigi pitseri märgiks; nimmetawad  ka omma keisrit au parrast sureks lendamaks  maoks. Saatko Jummal neile üht Tanieli, kes lendawat maddo kappab! Hinama on ülleültse üks immelik ja önneto ma. Nende praegune keiser Hiinwong alles  27 aastat manna, on Tatari suggu würst, ja nüüd jubba 8 aastat ühhe teise (Hina rahwa seast üllestousnud) keisriga tüllis, nimmega  Tiente, kes tedda lendwa mao aujärje pealt tahhab mahha lükkata ja isse senna peale istuda. Tapmisse! ja werrewallamissel põlle otsa egga mära. Nimmetawad kül omma  riki täewarigiks, agga pörgo ello on seäl ellada. On siis ristirahwas ka tännini nende hinge lou peäle möttelnud ja neile Jummala sanna walgust winud? On ka, agga ülleültse kassinaste. Hinamehhed  ei tahha jo keddagit woörast innimest omma ma sisse lasta. Nende keige surem söbber  ja waimolik heateggia olli Karl Gütslahw,  üks Preisima missionär Pommeri makonnast,  kedda kül Hina Paulusseks woiksime nimmetada. Se mees on nende seas wässimatta  Ewangeliumi tuld wiskanud. Hilja aego on ta jubba puhkama läinud ommast raskest päwa tööst. Agga missioni tööst peame  teises kohhas könnelema. Wötko ellaw Jummal keik surnud jummalad ka Hinamaal kautada! Kül õlleks pühhadeks weel monni assi süddame peal, agga ruum otsas, olle wait. Postimehhe kirjawahhetus. ?. N—st. Tänname wägga Teie tabbeli eest ja pallume mitte pahhars panna, et ses numres ennam rumi  ei leia. ?. L—st. Nisümma olleme ka Teie tabbeli kätte sanud ja tänname; agga peab ka kassina rumi pärrast weel nattuke seisma jäma. W. J., S —st. Teie essimenne könne põlle kül üllematte  polest mitte trükki lubba sanud, sepärrast olleme wägga rõõmsad, et se Teid põlle pahhandanud, egga keetnud  meile ueste jälle üdist saatmast. C. F. L., P—st. Pange mitte pahhaks, et Postimees sel näddalal weel ilma „rougetg" jääb. Tullewa kord panneme temmale ka „rõuged" pekile. 298 Jm Namen des General - Gouvemements der Ostseeprovinzen gestattet den Truck: Censor R. Jacoby. Teadaandminne. Hoomsest päwast künni tullewa teifipäwani on keik päwad pühbapäwad  ja kolmas käsk on tuttaw. Postimees peab tedda nifamma pühhitsema, kui teised mehhed, sepärrast panneb ta päbhade näddalaks keppi nurka ja tulleb 2. Aprilli k. p. jälle wälja.