237 miljonit innimessi seiswad, mis Eiropamaal  ellawad. Mönned on neist wannad, mönned alles üsna nored. Keige wannem Eiropa wallitseja würstidest on praego Meklenburg-StreLitse  suurhertsog, kes aastal  1779 sündinud. Temma järgmissed wannadusse  poleft on: Würtembergi kunningas  (sündin. 1781), Belgia kunningas (sündin. 1799), Preisi kunningas (sünd. 1795), Rootsi kunningas (sünd. 1799); kelk teised on noremad. Se keige norem Eiropa  wallitseja nimmekandjaist on Parma hertsog Robert, kes alles 1848 sündinud ja kelle nimmel ja assemel ta emma wallitseb. Preisi ja Rootsi kunningas on mollemad praego haiged, ja issearranis Rootsi kunninga luggu peab koggoni waene ollema. Paäw päwalt peab ta jöud löpma ning möistus ka wägga seggane ollema, et kegi parremaks samist  ennam ei julge lota. Haigus peab kül pitkalt, agga ommeti ikka pahhemaks minnema. Wöib kül olla, et Rootsimehhed pea leina-ridid kanda sawad. Preifilmaalt. Wee-surm. Ms ees otfas ommalt maalt kulutasin, sedda on ka paar päwa ennesedda Dantsigi linnas sündinud.  Seäl weddas aurolaew suurt pordingut sola täiega merre pealt saddamasse. Pimme olli jubba kä. Korraga karjusid mehhed tag-- ga: „Appi, meie pording waub pöhja!" Warsi laskis aurolaewa kipper omma laewa taggaspiddi minna; agga tedda tömbati ni kangeste, et köie, misga pording temma tagga kinni olli, piddi katki raiuma, muido õlleks ühhes pöhja läinud. Nüüd töttas aurolaew pimmedas senna pole taggasi, kus pording piddi ollema, agga ei leidnud ennam pordingut  egga innimessi: keik ollid nago kiwwi pöhja  läinud. Pordingo peal ollid tüürman ja 16 tömeest olnud, keik naesemehhed ja lasteissad.  Paljo nutmist ja leinamist jäi jarrele. Zölle wihha piible wasto. Et Romlased omma usso rahwale kallist pühha kirja kätte ei anna: sest olleme jubba mönda korda könnelenud. - Ehk kül piibli ramat se ainus hallikas on, kust ristiusk rammo ja jah- hutust wöttab (ja Roma ussulissed keige omma  paawstiga nimmetawad ennast jo ka ristiinnimesseks);  siiski ei salli nende paatrid piibli ramatut koggodusse liikmette käes mitte ja hoidwad  sedda koggodusse hingede eest, nago tuld lapse eest. Se on kül Me, agga mis tehha? Sedda pimmedust walgustada, on Issanda assi. Hiljuti, wanna aasta löppetusses läksid  Ewangeliumi usso piiblikandjad Reini-jöe äres ka paawsti ussuliste sekka ja pakkusid neile Zummala kallist sanna wägga oddawa hinna eest ja kinkisid waestele ilma hinnata. Se olli wägga hea ning näljatsed hinged römustasid  ennast. Agga mis ütlesid nende paattrid  ehk preestrid? Nende südda olli hirmus täis. Jutlussed nago pitkse mürristamissed tehti selle „kahjo saatwa ramato" wasto ja mitto innimest, kes enne römoga piibli ramato ollid ostnud ja luggenud, wisid sedda nüüd köki ja pölletasid ärra! Ses asjas ei olle waesed paawsti rahwas (katolikid) tänna mitte paljo kaugemal, kui nad enne Lutterust ka ollid.  Agga sedda põlle immeks panna: nemmad  tewad, kuida neid juhhatakse. Jtaliamaalt tulleb nüüd iggasuggusid sannumid. Al Sitsiliamaal wöttab kunninga  poeg Baierimaalt proua ja noor proua on jubba tee peä! senna pole minnemas ja praego Wini linnas omma öe jures weel küllas.  Korraga toob telegrahw Sitsiliamaalt sannumed wasto: äiataat olla seäl ni raskeste haigeks janud, et ei tea, kas surreb wöi ellab. Norik peab Winis weel otama, künni nähha  saab, kuida luggu lähhäb. Lombardi ja Wenetsia rikis on nüüd nago sippelga pessas, kui kegi senna sisse on süllitanud. Nad ei teaks, mis nad omma tahtmist möda teeksid,  agga Austria wäe haljad püssid ja möegad, mis nende keskel läikiwad: need jahhutawad hästi nende pallawaid päid. Juhtub mönni sanna ütlema, mis ei kölba, siis on warsi palk kä. Sardiniamaal ihhuwad rahwas möeka Austria wasto ja peawad ka ühhes pulma  nõu; sest Prantsusse keisri onnopoeg, prints Napoleon, saab Sardiniama wäimehheks. Kolme  Kunninga päwal olnud noorde innimeste 235