Perno Postimees ehk Näddalileht äk. tv tL37 Pernus, kesknaddal sel 4mal Mihkle-ku päwal. Sannumed ommalt maalt. Pernust. 26mal Augustil olli Keisri Herra kronimisse ja 3l)ma! Temma nimme pääw. Mollemil päiwil olli linna kirrikutes Zummala tenistus ja öhto pöllesid autulled pea keige aknade peäl. Teäda muidogi,  vikkaste aknade peal pöllesid ennam ja waeste aknade peal wähhäm küünlid; agga armastust omma Keisri wasto on ühhe wörra mollematte süddames. Kenna olli öhto möda ulitsat käia, kus keik aknad pöllewaid küünlid  täis, kui õlleks pulmad iggas maias olnud.  Siin ja seäl olli ka kuulda, kuida rahwas  laulo läbbi omma römo ülleskulutas. „Zummal Keisrit önnista" ja muid sellesarnatsid  laulusid kuuldi issearranis Augustil  saggedaöte hellisewad. Ka üks armas laul, mis önnis Pöltsama öppetaja ma kele wälja annud., Egga Postimehhe luggejad pahhaks  ei panne, kui salmikest kolm sia üllesse panneme. Kes siis mõistab, se laulgo, siin ta on: On meie Keisrile, Ön Temma rigile, Se kallile! Issand, sind tänname, Issand, sult pallume Õnne ja önnistust Mep Keisrile! Õn meie issamaal Ta Keisri warjo sl, On issamaal! Issand, oh önnista, Et keik woiks öitseda, Mis meile kassuks on, Ön issamaal! Ei woi sind waenlased, Olgo kül wihhased, Siin hirmola. On Zummal taewas weel Ja Keiser troni peäl, Siis põlle hirmo meil, On issamaal! Peterburgifi. Minnewa ku 16mal p. Ollid siin sured piddud. Keisri norem Wend on omma prudiga laulatud sanud, mis Keisri suggule ja keige Wenne rigile sureks römuks on. Kül neid pulmi ka olleksime hea melega nähha tahtnud! 18mal Augustil on keik sured  üllemad ja wannemad nore parile käinud pitka igga ja head önne sowimas ja on lah-