part" on ommal aial siin orgus 4000 Prantsustega  40,000 Türklastele omma moöga terrawust  maitsta annud. (1799.) Siin orgus leidis ka kunningas Josia omma surma (2 Kunn. 23, 29.), kui Warao Neko wasto läks; org isse arwatakse 4 pennik. pitk ja 2 lai ollewad. Kui Jsree list pöhja pole pörame, siis leiame pea Naini ja Naatsaretti linna, kellest pärrasträgime, agga ka Tabori mäggi,  mis meie pildi peal seisab. Teame jo keik, et Tabor se paik olli, kus Önnisteggiat mudeti  ja kus Petrus ütles: „Jssand, siin on hea olla!" Tabor on üks wagga illus mäggi, 1750 jalga körge ja ümberringi tais illust metsa, kus linnud laulwad ja metsa lomad  hüppawad. Tabori mäel koggusid need 10,000 meest kokko, kellega- Parak, Abinoami  poeg Kedesi linnast, kunninga Ja - bini peäliko Sisera peäle läks, kedda üks naene Jael pärrast omma telkis ärratappis. (Wata Kohtom. 4. peatükkis.) Sellesinnatse mäe lähhedal on ka Totan, kus Josepi wennad  tedda Jsmaelidele müsid ja pärrast Siria kunningas prohweti Elisat kinni püdis, agga ei sanud. (2 Kunn. 6, 8 —23.) Reisiad, kes Tabori mäel on käinud, ütlewad, et temma otsast räkimatta illus peab ollema ümberringi wadata. Öhto pool Naatsaret, Jsreeli org ja weel kaugemal Karmeli mäggi ja wahhe-merri; hommiko pool Kenetsaretti järw ja linnad ja küllad temma ümber; pöhja pool mäed ja orrud täis haljaid puid ja linnad,  küllad nende wahhel; löuna pool illus Naini lin ja mitto teisi. Mis immeks panna,  et Petrus ütles: „Jssand, siin on hea olla!" Siit olli illus ümberwadata, siin ol- Lid Moses ja Elias, siin olli öäl mailm otsego  jalge alla jänud, siin olli „Kristus ellalawa  Zummala Poeg" isse nende jures: mis wöis temma südda muud ennam himmuötada?  Ta tahtis ellomaiasid ehhitada; agga  ta ei unnustanud mitte küssida: „ Issand,  kui sa tahhad, siis ja se on pea assi. Sepärrast: Ma tahhan, mis mo Jummal tahhab, Ja ikka temma järrel käin; Mis teed ta ial käib ehk lähhäb Kui agga temma jure jään; Ka Kolgatal, kus surreb ta, On minno Tabor temmaga. (Jääb polele.) Sannumed pagganattest. Kandake. Hulk aega on sest sadik möda läinud, kui (Nr. 21.) wimaks Hermanburgi missioni-koggodussest rääksime, mis Lüneburgi  nömmes Hannowrimaal, nago lille tuk, lanes öitseb. Sesinnane missioni-koggodus  on alles 1849 assutud, agga on essimenne  koggodus, kes üht Saksa missionilaewa  ehhitanud (1853). Selle tarwis on sured ja pissukesed kukrud ommad rublad ja koppikad annud. Üks wanna naesterahwas kinkis surmawodi peäl keik omma warra (3000 kaadrit) selle tarwis. Üks wagga meesterahwas  keik metsa, mis temma platsi peäl kaswas. Ka kaugelt Amerikamaalt on 150 taadrit tulnud.  Agga surem ossa sai Hermanburgist ja seält ümberkaudsest rahwast isse kokko pandud. Weel selsammal päwal, kui laew piddi nimme  alla pandud ja wette lastud sama, kandsid  head innimessed Harmsi maiasse, mis kätte said. 300 taadrit rahha ja paljo muid asjo tulli weel kokko. Keigist olli nahha, et Issand murretsemist omma kätte olli wötnud. Hamburgi kaupmehhed murretsesid ilma hinnata  selle eest, et laew walmistud ja essimest wori sai. Paljo neist, kes temma kallal töös ollid, teggid sedda ilma hinnata. Sepärrast on ka laew 13,000 kaadriga walmis sanud, ja Inglisse missioni - laew „Duhw" maksab 35,000 taadrit. Mis sai laewa nimmi? Hermanburgi missioni-laewa nimmi pandi Kandake, Mora kunninga emmada nimme jarrele, kellest Apost. Tegg. ram. 8, 27. rägitakse,  ning sedda selleparrast, et temma Ahw - rikama pagganatte, se on Mora rahwa heaks eddasi taggasi piddi käima. 27. Sep- 5) Inglis ma missioni-koggodustel ollid jubba  kaks missioni - laewa, nimmega ~D uh w" ja Williams", agga Saksamaal meel ei olnud Nüüd on neil ka. 383