ei annud jarrele. 24» Mail 1847 olli tulelaew  walmis ja 20,999 innimest kous sedda immet watamas , kui Berg taewa alla läks. Agga te olli tundmatta ja Bergil essimenne kord. Ta olli laewa koormat liig kergeks teinud,  mis läbbi laew liig kõrgesse tõusis ja pärrast lõhki läks. Kipper õlleks purruks kukkunud, kui laewa narrud ei olleksid tuult wötnud, ja sellepärrast kukkumist hopiö kergemaks  teinud. Ta jäi ellama ja olli peält watajatte  käest 29,990 pankorubla palka sasanud.  Se teggi mehhele kihho tahha. Kaks kuud pärrast sedda olli uus laew jälle walmis  ja Berg tahtis üllesse minna, ehk kül essimessest  kukkumissest alles kargudega käis. Rahha teeb keik ärguks. Sest sadik on se immelik mees 54 korda jubba taewa al käinud  ja ep olle 11 aasta sees, kus ta ni mitmes  Eiropa sures linnas üllesse läinud, mingisuggust  õnnetust ennam näinud. Aastal 1856 olli ta jälle Moskwas ja sai käsko Keisri Herra kullo peäle üht öiete suurt tulepalli tehha ja kronimisse pühhal üllesminna, mis ka sel korral sündis ja luggematta hulk innimessi waatsid alt üllesse ja laksutasid kässi. Selle sure tule laewa tarwis prukis Berg 2906 künart sidi riet ja wägga paljo nöri; sellesamma laewaga on ta praego Berlinis jälle rahha tenimas. „Agga mis assi on üks tule laew?" Tule laew ei olle mitte, nago muud laewad,  puust ja rauast tehtud, waid üks linutud  ridest walmistud suur ümmarkune pal nöridest tehtud wörkude sees, mis nenda tuult ei tohhi wälja lasta, nago merre laew wet ei pea sisse laskma. Sesinnane pal saab kunstlikkult  nisugguse öhhoga täidetud, mis paljo kergem on, kui muids iggapaine tuul, et pal visamma üllesse kissub, nago kerge pu tük, kõrkjas ehk mu kerge assi wee põhjast üllesse tõuseb. Palli alla pannakse üks kast ehk pissuke  paat nöridega rippuma, senna sisse astuwad  innimessed ja pal weab neid ühhes üllesse.  Bergi laew peab 6 innimest üllewel kandma. Ulles minnes wötwad ka liwakottikessi  padi sisse raskusseks; tahtwad wee! kõrgemasse  tõusta, siis wiskawad aega möda neid wälja; tahtwad wauda, siis laösewad palli seest kerget öhko wähhemaks ja wauwad aega möda jälle mahha. Saggedaste on agga tule kipridel ka önnetussed juhtunud ja mitto neist jubba kaela murdnud, olgo et mahha kukkudes surma said, ehk et merre peale mahha tullid ja uppusid. Agga Bergil on 54 korda õnneks läinud mng mees se läbbi ka wist öige  julge. Austriast. Telekrahw toob 400 wränki. Austria mees kirjutas kenna ramato,  mis paljo osteti ja loeti. Jutto ramat olli ni kenna, et kölla ka Parisi läks ja üks Parisi kaupmees kirjutajale 800 wranki pakkus,  kui lubba annab omma ramatut Prantsussemaal  trükkida ja müa. Pakkuminne olli liig kassin, mees küssis 1200. Otas wastust,  agga ei tulnud. Ta kirjutas teist korda  : „No andke 800, ma ollen rahhul." Teisel päwal tulleb odatud wastus Parisist: „Kui Te' siis wahhemalt ei leppi, ma annan 1200." Mis nüüd? Kirri olli läinud, kes ennam taggasi toob ja ramato kirjutaja mõtles:  „Lass' ta Maddis wötta!" Agga ta sõbrad ütlesid: „Arra olle narr! mispärrast siis telekrahw id on?" Rehkendasid järrele,  kui kaugel kirri wöiks olla, läksid telekrahwi  - kontori ja andsid Wrankwurti linna teäda, et kui ni ja nisuggune kirri piddi tullema,  et sedda mitte Prantsussemale ei pea lastama  , waid Wini linna taggasi sadetama. 24 tunni parrast tulli kirri taggasi ja mees olli 400 wranki ennam sanud, kui olli tahtnud.  Sedda olli telekrahw teinud. Selle peäle kirjutas nüüd mees Parisi ja kaup olli walmis; agga kui Parisi kaupmees sedda telekrahwi  tempo pärrast kuulda sai, on ta ka omma nattuke süllitanud, agga mis läinud, on läinud. Prantsussemaalt. Sultan Parisis.  Tagga parremaks! Türgi Sultan peab Parisi tullema. Põlle ma sedda nalja wee! kuulnud, et temma ni kaugele kotto õlleks ärraläinud; ei ussu ka enne, kui sannumed tullewad: nüüd ta on siin! 11