söimonimmega „Zummala willi." Agga kuulgem parrem, mis Wennemaal jälle sundinud.  Woroneösi kubbermangus Korotojaki makonnas on pari ku aia eest taggasi peale 20,000 wenne tallopoega, kes ennamist keik mina wõrkuö kinni olnud, korraga silmad lahti ajanud ja arro sanud: Wina tehhakse ja müakse, st meie peame ostma ja neile kasso saatma; agga mis kasso meie isse same? Ei mingisuggust;  ei täida köhto egga kustuta jänno. Jattame tühja mahha, siis olleme temmast lahti. Joodno peaga ei mõista meie ommeti sedda kallist ellokergitust öiete prukida egga selle eest tännada, mis Keisri Herra arm meie heaks malmistab. Nenda on nemmad möttelnud, nenda ka teinud ja Mai kuus wandega  töötanud, et nende sühhu wina tilka enuam  ei pea tullema. Wina müatel olnud se assi, nago wessi lootsikus ja ehmatanud neid üsna ärra; sest kuhho nüüd omma kibbedat kaupa panna? Kül katsunud mehhed ka keik wiggurid ärra, et rahwast jälle omma wörko sada, agga ei põlle tännini weel middagi aitnud,  waid kes neid wina pole awwatelleb, sedda  peab rahwas seäl ommaks keige suremaks waenlaseks, ja se on üsna öige. Nenda sünnib Wennemaal, kuida sünnib meie maal? lummal parrandago! — Tullekahjo. Neist pean wägga saggedaste könnelema. 7. Zunil on Tweri linnas jälle sähhärdune raske õnnetus olnud. Ösel peäsnud kallapodides tulloke lahti ja 429 podid on ennamist keige kaubaga ärrapöllenud. Kahjo peab kaugelt ülle miljoni höbberubla ollema. Paljo wilja on ka sisse jänud. Parrago,  warras jättab warna seina, tulli ei te seddagi. -Mawärriseminne. Kaukasiapoolt tullewad need kurwad sannumed, et seal Sa - mehha linnas 30. Mail suur mawärriseminne olnud, mis poolteist minnutiga pea keik linna kiwwiwarremeks teinud. Saddade kaupa on innimessi alla jänud ja surma sanud. Uhhes Muhamedi mossees, kus laggi sisse langes, janud preester keige vmma kuuljattega alla. Kes ial wöinud, karganud ulitsale, agga wäh- he peab neid ollema, kelle ommaksed keik surmast  peasnuo. Kes wöib Jummala wäggewa  käe wasto panna, kuid peame end keik selle alla heitma. Ta karristab, Ta awwitab. Sannumed wõeralt maalt. Italia födda. „Kas pölleb ikka alles?" No wöi söatulli ni rutto kustub, kui ta hakkab, ehk kül jubba totust on, et möegad mönneks näddalaks tuppe pistetakse. Parrast sedda, kui Sardo-Prantsussed ülle Mntsio-jöe laksid, ei olle ude lahhingide põiest  kül mitte sannumed tulnud. Keiser Napoleon  on Waleggius ja kunningas Wiktor Emanuel Monsambanus korteris. Kuida jubba minnewa näddala ütlesin, Pestsiera lin on Sardlastest ümberpiratud ja ka jubba mönned head pombid sanud; Werona piddi keiser Napoleoni ja Mantua, kus 69,999 Austriameest sees seiswad, prints Napoleoni wötta jäma. Agga tahtmisse ja teggemisse wahhel on mönni kord suur wahhe. Austria wäehulgad seiswad nimmetud kindla linnade sees ja ümber; neid ärrawöita ja wötta, põlle just mitte lapse mäng, ja Prantsus saab sest ka arro kül. Werona linnas on käsk wälja antud, et üksi need linna rahwas linna wöiwad  jäda, kennel mitme ku peale mona ja üllespiddamist on; keik teised pöggenego parrem  linnast ärra. Sest on möista, et pitkaldast  ümberpiramist kartwad. Prantsussed on ka jubba selle eest murretsenud, et raud maanteed,  mis Weronast Pestsiera ja Mantua käiwad,'  Anstriale mingisuggust kasso ennam ei sada: waenlased on iggal pool ees. Sellegipärrast  ei wöi Prantsussed mitte liig surustada,  waid peawad meletulletama, mis tuld nad ühhe Sewastopoli kallal on näinud ja siin on nelli. Sönni kui nemmad kindlaid linnast pirawad ja pombidega laskwad, kaswawad  Austriat ued sulled ja karmused jälle, se on: korjab uut wägge ja pakkub waenlastele selja takka ue rammoga uut lahhingit, et Prantsus ei tea, kuhho suud ehk selga pöörda. Praego on kül Austria wäe jöud ja julgus 5 » 19