tannawo 15. Januaril sai Inglis kunninga proua ühhs pissukesse Preisi printsi wannaemmaks.  Noh, kas arro ka? Kuulge parrem,  kuida üks Prelsimees isse sest asjast kirjutab  : „Tänna pärrast löunat Januaril) kello 3 ja 36 minutid kulutas suretükki paukuminne Berlini rahwale sedda römust sannumed, et printses  Wiktoria olli mahhasanud. Meile olli enne teada antud, et 36 pauko tähhendawad tüttart ja 72 pauko poega, mis keik ootsid. Ni pea kui suredtükkid mürrama hakkasid, hakkasime meie luggema: 33 —34—35 .. . nüüd süddamed  pakkitsesid ... 36 ... 37! . nüüd on poeg! ja senni kui need teist 36 pauko lasti, ollid keik ulitsad rahwast tais, kes unnikus lossi pole tõttasid teädust sama, kuida nore emma ja poia kässi piddi käima? Need 72 suretükki pauko  ollid nore printsi essimenne terretaminne siin ilmas. Needsammad ollid ka terretamist ja önnesowimist  keige Berlini rahwa süddamesse ja suhho pannud. Wägga suur olli meie rööm. Peäle 10,666 innimest seisid lossi ümber. Lapse issa ja wannaissa (praego kunninga assemel Preisima wallitseja) tullid palkoni peäle wälja ja terretasid keik rahwast lahkes te, pärrast tulli ka lapse wannaemma ja rahwa öiskaminne ei tahtnud ennam lõppeda. Ni kui suredtükkid meil paukuma hakkasid, olli ka telegrahw pool kuet minnutiga römo sannumed Jnglismale winud ja seäl olli nisamma öiskaminne lahti; sest warsi tõi telegrahw jälle sannumed taggasi,  et keik London römo täis on. Wata, kui immelik se telegrahw on: toob kahhe kunningrigi  pealinnad, kus teised maad ja tük merd weel wahhel seiswad, otse kui kaks maia teine  teise körwa. Ni rutto kui innime teisest maiast teise jookseb ja taggasi tulleb, on sannumed  Berlinist Londoni läinud ja taggasi tulnud. Kus olli wanna rahwal sedda? Näddalad ja kuud läksid möda, enne kui kunningad ühhest teisest teädust said, mu rahwas olgo rääkmatta.  Kello 5 aial hüüdsid passunad lossi kirriko tornist mahha: „Bsötta nüüd Issand wäggewat kunningast kita?" ja innimessed ulitsatte peäl jäid seisma ja tännasid ommas süddames Jumma- lat, kes Preisimale otti suurt römo teinud; sest 17 miljoni innimeste sowiminne on töeks läinud. Keige aknade peäl pöllesid öhto au- Lulled ja, ehk kül wihma saddas, ollid ommeti keik ulitsad innimessi täis. Lasseb Jummal lapse ülleskaöwada, siis saab sest eddespiddi Preisi aujärjepärria ja lastelaste kunningas." Jtakiamaalt. Sardinia pulmad on rutto ärrapetud. Jubba 18. Januaril sanud noor paar Tunnis laulatud ja hakkanud warsi Prantsussemale minnema. Pruut ööldakse wägga hea süddamega innimenne ollewad, kellest  jubba meie Keisri Emma, kui minnewa aasta seäl maal otti, on üttelnud: „Ön selle printsile, kelle abbikasaks se printses saab, ja ön selle emmale, kelle minniaks ja tütreks temma  jääb."*) Sesinnane prinses Klo tilde on emma polest waene laps, sest Sardinia kunningas  on mönda aega lesk; agga Prantsusse prints Napoleon on nüüd se õnnelik mees, kes sedda head innimest omma abbikasaks sanud. Prantsussemaalt. Parremad mõtted.  On tunda, et Prantsussemaal Negriorja palkamisse polest Luul teise külge on pöörnud, ja se ei to neile wist mitte habbi egga õnnetust. Käsk on wäljaantud, et hommiko pool Ahwrika randas egga Madagaskaris mitte ei pea ennam Negri-orjad palgatud sama. Sellega põlle se ue nimmega pärrisorja kaupleminne kül weel mitte üsna mödas, agga ommeti on hea hakkatus  tehtud ja lodame, et ka Prantsussed sedda innetumat asja koggoni mahhajätwad, mis neile tännini innimeste ees habbiks ja Zummala ees pattuks olli. Hami suggu lapsed on muidogi  waesed ilma Jummalata õnnetumad innimessed,  kedda nago lojuksid ostetakse ja müakse,  jah, saggedaste ka nende enneste wahhel tappetakse ja süakse: kui jälk on siis weel kuulda, kui ristirahwas, kui Eiropa rahwas  ommad käed ses asjas puhtad ei pea! Amerikamaal ellawad Jummal parrago muidogi  ni paljo innimessi, kel mele ei tulle sedda  häbbiks egga pattuks panna, et teisi inni- *) Dörpt. Ztg. 245