„OH, sinna helde Jesus! Kül se on minno kohhus. Sind wägga tännada, Ja leigest ommast jöuust. Suust, süddamest ja nöuust So heldust ülles räkida!" „Et mingisuggust agga Mul põlle hinge tagga, Sull' jälle tassuda: Ei pea, künni ellan Ja siin mailmas ollen, So arm mo melest minnema!" Nenda olgo, ja nenda aitko Jummal meid ka neil pasto päiwil. Kes ennast neist parist fannast pahhandab, teeb minno arwates pahhaste. Egga „Postimees" Türklane egga Moramees ei olle, et ta kallil paasto aia! ka paar paasto sannakest ei peaks räkima. Peäle sedda ei weta jo keddagit karwopiddi Jummala rigi pole, kui omma südda mäilma pühkmid Lagga nöuab. Agga kallis, wägga kallis õlleks, kui ikka ennam tundma saaksime, mis meie hinge rahhule tarwis lähhäb! Sannumed ommalt maalt. Riast. Kurama seitsme lesse ja waeste lastele olli jubba 26. Webruaril 1210 Rbl. 50 kop. sisse tulnud; peale sedda on meie armolinne  Keisri Proua Maria Aleksan - drowna neile 175 rubl., prints Oldenburg 100 rubl. ja üks nimmetamatta innimenne Peterburgist 25 rubl. kinkinud. Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Tänna põlle mul ülleöltse  wöeralt maalt mitte paljo könnelda. Berlinis on nore printsi warrud 21. Webr. jubba ärrapetud. Lapse nimmi pandud Pried - rik Willem Wiktor Albert ja issa poolt wannaissa olnud lapse käe peäle wötja. Lapse issa ja issaissa nimmi on Priedrik Willem, temma wannaemma ja wannaissa nimmed emma poolt on Wiktoria ja Albert, seält on nüüd lapse nimmed kokko pandud. Kolm peawadderit: meie Keisri Herra, Preisi haige kunningas ja Jnglisma kunninga proua, ei olle mitte isse ristmisse jures olnud. Esmalt  olli kül kuulda, et warrud piddid pähhiks  jäma, agga mis minnagi tean, miks nad nüüd warremalt on ärrapetud. 18. Webruaril on meie kindral-kubberni  herra, würst Suworow, Berlinist Parist  pole eddasi sõitnud ja seält kuleme siis, et ta Prantsusse maad watama läinud. Austriast. Austria mehhed ei ussu Prantsussi mitte. Al Adria-merre äreö Tri- Esta linnas walmistawad nemmad holega selle wasto, et kui Prantsus neid kewwade merd möda peaks watama tuttema, et siis neid mitte maggamast ei leia. Neil on ka asja sedda arwata, sest Prantsus peab koddo ni-- suggusi maddalaid suretükki - patist ehhitama, mis tal jo mango kanniks mitte tarwis ei olle. Selle wasto walmistawad nüüd Austria mehhed,  et wöiwad üttelda: tulle nüüd peale! Jtaliamaalt. Seäl kohhiseb nüüd ma al ja peal. Sitsilia kunninga terwis ööldakse  waesem ollewad, kui seitungid sest julgemad  räkida. Paawsti rikis ehhitawa Austria ja Prantsusse söamehhed tele ja paawst tahhab katsuda, kas ta pea ilma nendeta, Sweitsimaalt palgatud söameeste warjo al, ka libbe seisab? No same nähhä, kuida lähhab.  Lombardi-Weneetsiamaal, mis Austria wallitsusse al, turtsuwad rahwas, agga Austria haljad pigid ja möegad hoidwad aewastust ja awwalikko köhha weel taggasi. Sardiniamaal ostetakse hobbusid ja tappetakse hargi, üsna seddasamma modi kui enne Krimmi södda ka tehti. Jggapäaw peawad  30 härga tappetud sama, kelle lihha keik ni kindla plek toside sisse pannakse, kus ta kaua wärske seisab. Se näitab kül wagga söanäggo wälja, ommeti, kui Prantsus waggusi  jaeb, siis põlle Austria! suurt kartust; teised waenlased on isseennesest nödrad. Prantsussemaalt. Ello- ehk pärrandusse-kinni  tusse-seltsid. Se immelikkum  assi seitungides on, et Prantsusse 282