Prantsussemaalt ka paar sauna. Inglaste  ja Pran tsüste söbrus, se näitab mul üsna nenda wälja, nago kassi ja koera wahhel.  Möllemad lömmitawad, möllemad lippitsewad  sabba, agga teine näitab sallaja hambaid, teine küsi. Su ees: „kallid Prantsussed!"  „kallid Inglased!" taggaselja; ~wigo teid tont senna, kus pippar kaswab!" Agga Prantsuste sadik, wanna Pelissier Londonis, peab pentsakas mees ollema, kes sidi kindaga sülitada ei möista, waid ütleb wälja, mis suhho tulleb. Hiljuti seisis ta Londonis kunninga proua ees ja rääksid sest ja teisest. Aeg läks wannamehhikeösel liig pitkale, mis muud, kui ütles: „Aus kunninga proua, ma ei tahha Teie kallist aega wita, Jummalaga!" Se mood olli nattuke jämme. „Oho! ütles kunninga proua, kunningatte ees nenda ei rägita, waid peate otama, künni teid ärralastakse; agga et ma Teid wägga armastan,  separrast ei peäse Teie ni hõlpsalt lahti, kui teised." No sedda au, mis se wannamehhele  teggi! Teine kord läksid jälle woörama  sadikud kunninga prouat terretama ja käele suud andma. Türgi sadik tungis Pelissieri ette ja ütles: „Arge pange pahhaks, et ma ees lähhän!" „Minge peale, minge!" ütles Pelissier, „minna vean ikka Türgi tagga käima  ja tähhelpannema, et kui langeb, warsi wöin üllestösta." Türklane mõistis kül, mis se hoop tähhendas, agga piddi su kinni piddama.  NisuggustPrantsust armas takse Londonis. Türklased, nende usk, ello koht ja kombed. (Mis Nr. 47 põiele jäi.) Kui Muhamed äl) aastat wannaks sai (aastal  (iil)), astus La walja ja ütles, et ingel Kabriel olla temmale ilmunud ja tedda käskinud  keik sedda tehha ja öppetada, mis ta nüüd eddespiddi teggi ja öppetas. Ta teggi ka mönned tembud, mis rummala rahwale otsego immeteud *) näitsid ollemad, misga ta ") Mönnesuggused mannad juttud rägitakse tem:na  ebba nmneteggudest, mis ta Kristusse järrele, neid pettis, et temma öppetus Jummalast piddi  ollema. Mitto temma omma suggu rahwast  heitsid temma pole, agga mitto ollid ka temma wasto. Aastal 622 p. Kr. tulli luggu  wimaks nenda, et mehhike Mekka linnast Medina linna piddi pöggenema. Sest aastast  arwawad Türklased omma aasta arro, nago meie Kristusse sündimissest. Kui meie Kalendris seisab 1858, siis on neil 622 aastat  wähhem, se on 1236. Nenda wanna on praego Türklaste malle-usk. Medinas kaswis Muhamedi au ja waggi nenda, et jubba 8 aastat parrast sedda (636) wois 16,666 mehhega; kes temma wallet töeks piddasid, Mekka linna ärrawötta. Nüüd olli mees jalge peal. Kes heaga ei tahtnud, piddi kurjaga tahtma. Nüüd hakkas ka ingel  Kabriel öige saggedaste Lemmal woöraks käima ja taewast sannumid toma. Nenda ütles  Muhamed. Agga imme kül: helde Zummal  taewas satis üsna pahha sannumid. Kristus  wallas omma merd, et ristiusk piddi kaswama; Muhamed wallas rahwa merd, kui wallet ei tahtnud wasto wötta. Ta satis  keige ümberkaudse kunningattele käskusid, et tedda, kui Jummala sadikut piddid wasto wötma. Agga enne kui keik tehtud sai, mis ta ette wöttis, tulli surm ja wöttis tedda ärra, kui ta 62 aastat wanna olli ja kolmat  käis (632). Temma järreltullejad (Kalihwid  teggid temmast allustud tööd jälle eddasi.  Pärrast Muhamedi surma pandi keik temma öppetussed ühte ramatusse kokko, nimmega  Koran, mis Türklased praego pühhaks  ramatuks piddawad. Muhamed isse ei olle esmalt mitte kirjutada mõistnud. Mönned  aastat pärrast temma surma ollid jubba nago ahm inninwsse järrele püüdnud tehha. Männi  kord, kui ta onuna wallet rahwale puhhunud, on ta ka parrast neile toito ma põhjast lasknud wälja kaewada; agga muud middagi, kui mis ta isse enne ma sisse lasknud matta. Ühhe tuikesse öppetanud ta onuna körwa seest erne terri söma ja sedda üttelnud ta pühha Waimo ollewad, kes temma körwa sisse käia räkimas. Rägitakse Lemmast  meel paljo jölledaid asjo, mis ei sünni üllesse  panna. 368