meile tarwis, ni lahjad, et luud ja kondid püsti seiswad. Agga mis mul on, sedda ma toon. Rootsimaalt. Säh, nüüd tean, miks Rootslased ni waggusi on. Mõtlesin ikka selle aia: mis nad seal peaksid teggema, et neist keddagit ei kule? Nemmad tewad kuhjale aeda ümber, et külla lomad kallale ei pease, se on, ehhitawad omma kunninga linnale  walli ümber ja arwawad ja rehkendawad  nüüd, kui paljo selle tarwis peaks ärra kulluma? Tahtwad, mitte üksi Stokholmi, waid ka mu paikadele warjo ette kohhendada ja arwawad selle tarwis 5,383,348 wanna Rootsi taadrit ärra kulluwad, mis isseennMe wahhel tahtwad kokko panna. Tewad nemmad  sedda hirmo, uhkusse ehk muido lusti parrast, sedda minna ei tea; egga wal linna ümber, kui rumi käes on, kahjo ei woi tehha. Ommeti, kui Jummal ei hoia, mis siis mallid  aitawad? Rigas kistakse neid üsna mahha. Saksamaalt. Seält tullewad Reihenbergi  linnast sannumed, kust middagi woime tähhele panna. Kümne aasta eest surn siin mees ärra ja maeti mahha.' Naene jäi les- seks ja olli tannini lesk. Wimaks tulli surm ka lemma järrele ja kutsus tedda klrriko aeda; sai omma mehhe körwa maetud; sest nemmad ollid jubba ammo enneste jauks üht wölwitud  hauda tehha lasknud, mis pealt mullaga olli kinni kaetud. Mees puhkas jubba kümme aastat seal ja kui naist nüüd ka järrele todi, sai haud laht! tehtud, et tedda mehhe körwa maggama panna. Ägga mis leiti? Surnokirst olli haudas lahti kistud ja ÜMber lükkatud ning köddund surno kehha seäl jures haua põhjas kummuli maas. Zgga mees wois käppoga katsuda, et önneto loom kümne aasta eest ellawalt olli hauda sanud ja seälummusse sisse surnud. Sepärrast ärge uskugem mitte surnut, enne kui tal selgeste surno hais jures on, muido woib nisuggune õnnetus pea sündida, et monni ellawalt mulla alla saab, ja se õlleks hirmus. Baierimaalt, kus se ülle mailma kulus ölle märjoke tehhakse, kellest jubba msnm kord olleme rakinud, Suleme et kunningas Maksimilian  Münkeni linnas, ühhe waestemaiale,  mis ta monne aasta eest isse assutas,  peale 7000 rubla on kinkinud: se teeb meelt oige lahkeks, et sured mehhed sitked ei olle. Augsburgi linnas, jätk' Lummal  leiba! söwad saksad hobbose lihha. 5. Augusti k. p. 1854, mil sedda Baskiri pruki üllesse wötsid, on neil seal jubba 207 hobbust ärrawerristud. Baieri rahwas ütlewad:  „Sünnib sea lihha süa, mis siis hobbose  lihha ees, kes ni puhhas ja karst loom sn?" Tössi kül; agga ma ei ussu mitte, et meie rahwas sedda tempo järrele tewad; ,Wda ei tahha hästi wasto wötta, ja lihha õlleks liig kallis. 8 StMktlmasl walmistawad rahwas ennast»  Km laulo - KidAh), wasto. TulleMa kewwade tahtwad' TsürhiLinnas laulh-pidduks kokko kDla, keHest AmeisimaalL ja mitte.ennam, * kui 3000 lauljad" kõris healt'töstä. Lodawad  Saksamaalt lauljad weel jure sa,  da. Nad vn seä! üht ehhitamas, kus . 4000 lauljad woiwad laulda ja peale sedda weel 12,000 muud innimest peäln kuulda/  Agga sedda 'kölla-, kui 4000 ühhes kõris  laulwad! Kül nta sedda ka hea melega Oleksin, agga kes setmaDale üllatab. Saab nahha, kas tullewa sui ka meie maal laulo-piddudest  middagi kuulda same; tärmini on keik alles waggusi. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Ria linnas ellawad kül ennamiste Latti rahwas,  agga seäl on Ma koggodus ja kirrik, kus meie kele Zummala sanna kulutakse ja ses koggodusses on 1857 sündinud: 18 poegl. 12 tüttarl., kokko 30 last, surnud: 12 meester. 7 naester., kokko 19 innim.; laulatud: 17 pari, laualkäinud: 895 innimest. Sündinute seas ollid 2 eksind last ja surnute seas 1 surnult sündind. 286