aknade peäl, et lm särras. Zummal önnistago  Keisrit! Ma mötlen, eks wöiksime meel löppetusseks omma enneste heaks meleks ja kronimisse - pühha mällestusseks salmi kaks heält tösta. Meid on jo suur hulk Keisri ma kele tru allamaid, no lögem siis ringi ja laulgem: (Nr. 262. *) Kas tunnete üht Würsti, kelle rikis Ükspäinis õigus, rahho, seadus ellab? Kes, kui on hädda, isse ette astub Ja waenlased keik jalge alla tallab? Ta riik on suur ja kulus ilma peäl. Kes on se Würst, kus on ta kulus ma? Mei' Keiser on s', ön sulle, meie ma! Meid Jummal on Ta läbbi õnnistanud Ja meile kallist rahho annud; Keik olleme, mis meie kohhus, sanud, Ta põlle liga- meie peale pannud: Sest pallume: oh Jummal kaitse sa Ta kallist pead, ja lasse õitseda Keik, mis Ta teeb, so nimme auuks ka! Ta riik on suur ja raske kroni kanda, Kus miljonid keik ühhe peale waatwad; Suur olgo ka se au, mis tulleb anda Neil Temmale, kes Temma sanna kuulwad; Ja ellagem, kui nende kohhus teäl. Kes mandunud, et truiks jäwad Tal'; Siis ellab rahho, õigus meie maal. Selsammal kombel, kui 26. kronimissepühha,  sai ka 30. Augustil Keisri Herra nimmepaaw pühhitsetud. Peterburkis peab wist innimestel suur hea meel ollema, sest seält seitungid kulutawad  teist korda: „Hina södda on lõpnud!"  Need sannumed on iggal maal röömsad  kuulda. Wennemale on needsinnatsed sannumed  issearranis kassulikkud. Suur Amurijöggi  ja temma pahhem poolsed maad on Wennema  pärralt. Hinama on Eiropa kauba ja ristiussule lahti. Wennema on jubba enne 5) Ühhest trükkimatta nodiramawst: („500 ma kele nelja heälega Kori-lau lo") wöetud, Nr. 26Z. Hina naber ja temma kasso sepärrast surem, kui teistel. Kui mönnus õlleks nüüd ollewad,  kui raud-maante Siberiamaalt läbbi käiks! Se te saaks kül hirmus pitk ja maksaks hirmus  paljo, agga sedda põlleks jo tarwis korraga  malmis tehha, maid mis tük malmis saaks, hakkaks marsi rahha sisse toma ja kullo tassuma, ja nenda wöiks tö eddasi minna künni tee ots Amuri-jöeni üllataks, mis kül nattuke kaugemal on, kui Lihhola. Kui on üks assi, mis Hinamaad Eiropa lähhedale toob, siis on se raudte Siberiamaalt läbbi Amuri-jöele. Kui nüüd se peäle mõtleme, et raudte kesk Wennemaalt läbbi käiks: siis hakkab pea ümberkäima. Kuida hakkaks seäl keik koggoni teisiti ellama! Jnglisma merretelegrahw  on töeste suur assi ja põlle sellesarnast  ma peäl olnud, agga Siberia raudte põlleks mitte wähhem. Ommeti, kui mitmeh jöed ja mäed, sood ja rabbad olleksid seäl enne ülle käia, enne kui tee ots Amuri jöele üllataks! Astrahani linnast. Tullek a h j o. Astrahani lin seisab al Kaspia-merre lahhedal Wolga-jöe äres. Suur ja kulus lin, kus ennemuiste  Tartari würstid ehk „kanid" wallitsesid.  Nüüd on ta 1354 aastast sadik Wenne wallitsusse al. Peäle 50,000 innimest  ellawad siin (kallapügi aial wist 70,000) ja nende pea tö on kallapüük ja kaupleminne. Mitmesuggu hommiko-ma rahwast on siin ellamas  ja sellepärrast Wenne-, Katoliki ja Ewangeliumi  usso kirrikuid, kui ka mitmed Muhamedi  ja mönned Hindu templid leida. - Siin on 1. Augustil hirmus suur tullekahjo olnud, kus 121 maia, 11 palgi ja laua platsi mitmed  maggasinid ja aidad, liggi 10P tuhhat tsetwerti wilja ja paljo laewo, muist tühjalt, muist keige täiega ärrapöllesid. Rakimatta hadda  olnud innimestel. Laewadel, mis tuul jöe peäl pöllema aianud, said warsi ankroköied katki  raiutud, ja nenda piddid, kui pöllewad maiad, põlledes möda jögge alla minnema. Kui suur kahjo ülleültse on, põlle weel teäda antud. 74