römo - öiökamissega. Wennema kindralid ja üllemad, kes ümberkaudsel mail Wennema asjo taüitamas ehk muido reisi peal on, nenda kui: Krahw Nesselrode, Kisselew, paron Budberg,. Sewerin, kindral Todleben ja muud, tötsid hiilgamas mundris omma Keisrk-Pari wasto, neid terretama; ka meie kunningas Maksimilian  olli omma prouaga Münkeni linnast neile wasto tötnud. Öhto põllesid keige aknade peäl römo-tulled ja musikandid mängisid Wenne laulusid ning keik ulitsad ja platsid kubbisesid rahwast täis." Nüüd teame siis, kus meie armsad keigeüllemad rigi wannemad korraks on peatama jänud. Taewa Jssa silm olgo Nende ülle walwamas. (Rig. Z.) No kuida ellawad se kord muialt mailma rahwas? Mis tewad Rootsi rahwas, Dani  rahwas, Jnglismehhed Türklased, Egiptusses ja Zndiamaal? Postimees, olle ka terrane! Noh, noh! head küllarahwas,  terrane laps on karsito laps ja terraw  kirwes leiab kiwwi; aega möda asjad käiwad. Rootfimaal kaewawad innimessed rauda-,  püüdwad heringid, peksawad kohmetand kässi kokko ja nuttawad. Miks nenda? Jah, nende aus kunningäs on se kord wägga häddine; temmal peab üks wissa selja haigus ollema, mis naljalt ei tahha lahkuda. Aitko Jummal! Danimaal törkuwad innimessed ja tömbäwad  nukso. Kelle wasto? Keige made wasto, agga keige ennam Saksama wasto, kelle serwas nemmad ellawad. Dani- ja Rootsima  wahhel on üks kitsas merre kael, nimmega Sund ja selle kaldas Dani lm Helsingör, mis igga laewa poisipois tunneb. Siin wötsid  Dani mehhed jubba mannast sadik igga woöra laewa pealt, mis Sundast labbi kais, ja neid on aastas monni hea tuhhat otsego lodja rahha temma surusse ja kauba jarrele, mis sees olli. Kaua aega maksid laewa mehhed ja laksid omma teed; agga pari aasta eest hakkasid Amerika mehhed keige esmalt selle parrast urrisema, aega möda teised laewapid- dajad maad ka ja tännawo suist sadik on lodja rahha wötminne otsas. Selle pärrast tömbawad Dani mehhed nüüd nukso, nago lapsed, kui sedda ei anta, mis tahtwad. Saksama wasto on neil jälle teine assi. Uks tük Saksamaad ja rahwast on Dani wallitsusse  al, kellega upsakad Dani mehhed mitte igga kord nenda ei pea teggema, et kirrik kesset  külla on. Sellepärrast nüüd töstwad Preisi  ma kunningas ja Ö östrigi keiser monni kord sörme ja ütlewad: „Naabred, tehke õigust!  Kaks kord 2 peab 4, agga mitte 5 ollema." Et nüüd käppo täis Danimehhi muud ei julgu tehha, siis törkuwad ja turtsuwad  ommeti. Ööstrigist ehk Auftriamaalt. Sesinnane  suur keisririik, kelle al mitmed maad Saksamaal ja peäle sedda Ungri-, Galitsia  , Sibenbürgeni-, Kroatsia-, Dalmatsia ja Lombardi-Weneetsiams seisab, on omma kaugelt surema hulga järrele paawsti usko ja meie ussu rahwast arwatakse seal agga kolm miljoni ellawad. Sealt tullewad  nüüd need röömsad sannumed, et seält ma keiser lubba annud, keige meie ussu rahwa koggodustes Lutterusse mällestusse-samba tarwis, mis Wormsi linna seisma pannakse, rahha korjada. Wormsi lin, kuida Lutterusse ello-luggust teame, on se paik, kus temma ommal aial Roma keisri ees omma öppetusse pärrast piddi arro andma. Meie teame, mis ta ütles, kui ta söbrad tedda keelsid linna sisse minnemast: „Kui Wormsis ni paljo kurratid  olleksid, kui kiwwa kattuste peäl, ommeti  ma lähhan senna!" Ja kui Wormsis nõuti, et ta omma öppetust, mis selgest pühhast  kirjast woetud olli, piddi walleks tunnistama,  ütles ta keisri ees seistes: „Siin seisan  minna ja ei woi teist wisi, Jummal  aitko mind. Amen!" Wata, se on usk. Nisuggune usk süddames on ennam kui Lutterusse on Jesusse au - sammas. Prantsussemaal, mis seal nüüd praego  Seält willeda innimestel põlle praego muud middagi aega tehha: nemmad 29