kui naeöte pudus! Södda Jndiamaal, södda Hinamaal, mehhi tarwis waatke ette, ärge  pistke pead tullesse!" Wöib ka kössi olla; õnneks põlle meil sellega muud teggemist, kuid et ka teada same, kuida mailma loud lahmad. Berlinist kuleme, et Preisi kunningas  ja temma proua, kahbekse kokko Me - lanhtoni mällestusse - samba tarwis, mis Wittenbergi linna walmistakse, 1000 kaadrit  on kinkinud. Olgo tuhhandeks terwe! Se on meie rahha järvele just 900 höbberubla ja Melanhtoni mällestusseks tännowäärt anne. Sest Melanhton, Lutterusse tru abbimees, seisab  nisamma meie meles, kui Lutterus isse. Ta on Augsburgi ussotunnistusse kirja panneja,  mis puhta Jummala sauna pöhja peäl seisab ja aitummal, ka meie kääs on.  Lutterusse  ausamba rahhakorjaminne lähhäb ikka alles eddasi. Kui möllemad armsa ussowannematte  mällestussed malmis on, küllad siis sest pitkemalt rägime. Agga kuida jubba kord olleme üttelnud: keige parremat mällestusse sammast panneb se, kes öiget usko, mis need kallid mehhed paawsti walleusso mudda seest wälja tonud, ommas süddames kannab ja armastusse  teggudes üllesnäitab. Kas põlle tössi? Mis aitwad keik mällestusse sambad silma ees, kui umbusso pimmedus süddames? Austriamaalt. Ungriama, mis Austria wallitsusse al seisab, on mönne asja polest weel teiste tagga. Mustlasi on siin, nago purro, kes mannast Jndiamaalt tulnud ja nüüd kui nöiad, seppad, mängomehhed ja wahhel sekka ka kui näppomehhed, möda mailma  hulkuwad. Ka meie maal on nad kaunis  tutwad linnud, ja mönni küllaemma teab kül, kuida mustlane tannab ehk sajatab. Et nende naggo, mis külmemal maal aega möda walkjamaks läinud, kui se India rahwal on, ka nende nimmega kokko sünniks: siis aitawad  sedda tahma ja searaswaga jarrele. Tööd nemmad ei salli. Hulkuminne ja kerjaminne on hölpsam ja armsam. Sealt se jut tulnud, et wiljaseemne enne arrakeetwad ja kaapsataime  jured arranäppistawad ja siis pärrast üt- lewad, et nende onne peale middagi ei kaswa. Jsseennesest põlle Ungriama mitte laita. Pöhja pool paljo kulda ja waske, lõuna pool paljo wilja-maid, kus willi sõnnikuta kaswab; agga rahwas on alles kaunis harrimatta lomad  ja kolid wagga waesed. Usk on siin, nago keige Austriamaal: kuida Roma paawst tahhab, nenda ussuwad, olgo õige ehk köwwer.  Ewangeliumi usso rahwast on siin ka hea hulk, kedda agga enne otsego walleusso rahwaks peti. Nüüd lähhab assi pääw päwalt  parremaks. Hiljuti on keiser ka lubba annud, et nende öppetajad Sinodi wöiwad piddada, se on nenda kous käia nöu piddamas,  nago meie öppetajad Walga linnas, mis neile enne mitte ei lubbatud. Teädo parrast murretsetakse ka meie ussuliste poolt kolide eest; sest öige usk pölgab rummalust, nago walgus pimmedust, ja ei salli sedda mitte, et temma teenrid peawad rummalusse kammitses wangis ollema. Paawst tehko ommadega mis pärrast Zummala ees jöuab wastada. Jtaliamaalt. Roma lm ja Roma paawst oh kui suurt luggu piddas önnis Lutterus enne neist, kui alles Katoliki uskus kinni olli. Ta arwas „pühha issa" ka pühha  mehhe ollewad, kes Zummalat kardab ja öigust armastab. Keik hullud tembud, mis munkad Saksamaal teggid, neist ei arwanud temma paawsti ei suggugi teädwad. Ägga kui isse kord Roma linnas olli käinud, ja omma silmaga näinud, midda märki paawsti pühhadus olli: siis tullid koggoni teised mötted.  Roma linnas tehti hullemaid teggusid, kui muial, ja tehhakse meel praego. Kui ühhe  ainsa näddalaga, nago se hiljuti olli, mõrtsukad  6 innimest paaswti ommas linnas ärratapwad:  „pühha issakui hul ta siis meel peab ollema?! Paljo teeks se aastas wälja? Kel õlleks sel kombel lust Roma linna koddanik  olla? Kui paljas nimmi, ja paljo lobbisemist  pühhaks tewad, siis peaks Romas paradis ollema; sest kus on ennam kirrikuid ja kloostrid, kus ennam munkasi ja nonnisid, kui Romas, ja kule, mis nad seal tewad! 367