Perremehhsd (ligutud): Seddasamma ütleme meie ka. Zago tänna kelk mu jut teiseks korraks. lummalaga, aus öppetaja! Jummalaga,  armas Rein! Kui ellame, näddala parrast  same jälle kokko. Juttud ja jutto jätkud. Wöeras piddv. Uks mees peksis poissi külla tannawas ja pois rökis, mis körri kandis. Teekäia läks möda  ja küssis: „Kuida wöid sa omma poega ni rängaste nuhhelda?" „Egga to mo henda poig ei olle, ts om mo welle poig, kea paris päiwis minno man wöörsil om. Tulli lats weidike henda meelt jahhutama, sest wannemba  koddun omma wäega walju. Jssa nimme lapsele. „Mötsa Mats" (sesamma, kes kord pabokoi  eest mütsi mahha tõmbas) pällus köstrit omma seitsmet poega koddo ristida, lapsoke olli häddine, ei kannatanud kirriko wia. Köster  tahtis enne ristmist lapse nimmi üllespanna  ning küssis: Mis peab lapse nimmi sama?" „Ei mea tä", wastas Mats. „No siis anna lapsele isse omma nimmi", ütles köster; mis so nimmi on? „Et sa kae", wastas Mats jälle, „mo nimmi on Mats Loll Mötsa tallust; ent kui tahhate, audke peale todda  latsele, ma olle jubba manna mees ja katsu ne lühhikese päiwa, mes meel ellada om, ka ilma  nimmeta körda saja." Mõttnesuggused seifusfed. Uhke proua selletas ühhel päwal perretoas sedda wahhet, mis seisuste wahhel on. „Nen- da kui portselani, tinna ja sawwi pottide wahhel  suur wahhe on, nenda ka innimeste wahhel.  Meie mõisnikud olleme penike portselan, handwärgid on rinnariistad -ja tallopoiad ning teenrid sawwipottid." Warsi pärrast sedda ütles temma: „Tomaö, kutsu amme teisest toast lapsega sia!" Tomas laks ukse peale ja hüdis: „Sawwipot, ts se portselani tük sia!" Keik naersid, agga Tomas olli proua omma  sanna järrele teinud. Proua kärsutas ninna ja läks teise tuppa. „Perno Postimees", kui Jummal termist annab, tahhab tullewa aasta nendasamma omma teed käia ja sannumid. tua, kui sia male, agga temma jallawaew on nüüd nattuke kallim ning maksab ilma postirahhata 1 rubla 25 kopp. ja postirahhaga 1 rubla 35 kopp. h. Kes jälle ueste temma sannumid kuulda tahtwad, neid pallutakse omma tellimessi warrakult ärratehha, et hillisid telliad essimestest numridest  ilma ei jä. Tellimisse kohhad on: Tallinnas Kluge öe Strömi, ja F. Wassermanni, Tartus  T. Hoppe, Kurresares J. H. Jürgensi ja Pernus W. Bormi trükkimaias; maal pallugo iggaüks omma armast öppetajat. Pernus, 9. Junil 1859. W. Borm. 392 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzsn gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Toapois Karl Müller! rutta Rosentali möisa isseennesele passi wötma  iösa katte ei anta sedda mitte. 3 üks 12 aastane pois, Gustaw Liist Sötkülla  wallast, mis Merjama kihhelkonnas, on jubba 1 i/Z aastad hulkumas pakutakse poissi Merjama kirriko öppetaja kätte tua. Kattetojale  tassutakse sedda kullo, mis ta! tee pea! olnud. 3 Perno linna kaupmehhe „Pödra" jure, tahhetakse  üks perre emmand ja kögi tüdruk. 3 Kennel lojuste kondid ja linnase ja takkuse  ride narrud müa on, sawad keige suremat  hinda Perno üllejöe Lani podis. 1 Üks wisakas noor mees, kes pottiseppaks tahhab öppida wöib kohta sada pottiseppameistri  Blumbachi jures Paide linnas. 2