wötnud üksi neid töösse wötta, kes üht tunnistusse  kirja wöiwad üllesnaidata, et nemmad törahwa seltsiliikmed ennam ei olle. Törahwas  agga poile ka nenda rummalad, waid tundwad  kül ärra: kui ennast seltsidest lahti löwad,  siis peawad üsna töandjatte hirmust ja armust ellama ja sellega rahhul ollema, mis neile antakse. Sest on nende jaggeleminne se kord tulnud. Et törahwa seltsidesse üksi möistlikkud ja laitmakta mehhed wastowöetakse, on isseennesest möista. Lewia tan. Ennä immet! hulga aia kohta andwad Inglased ommast surest laewast jälle sauna kaks seitungides teada. 27. Julil on nemmad tedda jubba sisse önnistanud, se on, otsekui ue toa jodud piddanud. 609 küllalist on laewa peal sömas ja jomas kous olnud; keiksuggused önnesowimissed on nemmad  seal sowinud ja ommad jodawa winaklasid  köllistades öiskanud. Laew peab jubba seest ja wäljaspoolt pea aego üsna malmis ollema. Nimmetud päwal said temma pärratumad  auromassinad essimest korda köetud, et pakutud küllalissed wöiksid nähhä, kuida temma hirmus sured wessirattad ja kruwwi ennast pöörwad. Keik, mis selle laewa külges ligub, on ni suur, et hirm peale tulleb wadates.  Essimenne proow on wägga hästi korda läinud ja rahwas näinud, et se inneto suur laew ommeti tunniga omma 20 inglis pennikoormat  (kellest 5 meie pennikoorma peale lähwad)  eddasi wöib tormada. Ta peab seest wägga illuste ehhitud ollema. Tullewa ku hakkatusses arwatakse tedda jubba ni kaugel ollewad, et essimest korda sure merre peale wöib minna. Terwe Jnglisma on sure ossawötmissega  jubba eest otsa selle laewa peale möttelnud  ja ootwad keik pitkisilmi, mil ta üsna malmis saab, et nähhä saaksid, kuida ni suur mässin ennast üllesse peab? No sedda same meie ka pärrast kuulda. Händeli - p iddud kristallpalast  is. Sedda pealkirja pean jonelt nattuke selletama.  Kes olli Händel? mis on kristall?  mis on palast? Händel olli üks wägga kulus mängomees ja korilaulo teggia; sündimesse  polest kül Sakslane, agga ta ellas om- ma noremehhe pölwest sadik jubba Inglismaal, teggi seal ommad illusad korilaulud ja senna on Lemma ka surnud. Inglased auustawad tedda, kui keige suremat mängomeest ja laulowisi  teggiat sa tewad Lemmale ausambaid ja mällestusse märkisid'. Kristall, on selge walge klaas, mis maggede seest kaewetakse; nimmetakse ka muud walget klasi nenda. Palast  nimmetakse sured aumaiad, kus kunningad  ja würstid ellawad. Kristallpalast on siis üks suur kristall-klasist ehhitud maia, nago Inglastel Londoni lähhedal üks nisuggune  kristallpalast on, mis keige suremaks maiaks mailma peal petakse. Nüüd on wist selletussest küllalt ja wöime eddasi minna. Händel on siis Inglastel mängomeeste seast kui kunningas ja käib ülle teiste. Keik temma sured ja illusad korilaulud on agga ennamist piiblist wöetud, nenda kui: „Messias",  „Saul", „Simson", „Judas Makkabeus",  „Jsrael Egipkusses", ja paljo muid, mis Inglased ial ei unnusta ja se on illus ühhe ja teise polest. Zuni kuus piddasid Inglased  jälle nisuggust suurt Händeli - pühha. Agga nenda kui keik Inglaste asjad ikka suremad ja immelikkumad on, kui teistel, nenda ka nende Händeli - pühha. Kolm aas- tat walmistasid nemmad ette ja ei tüddinud  mitte ärra, ei pannud ka mitte immeks, et nende kullo seal jures 120,000 taadrit kandis; nüüd, kui keik malmis olli, on nemmad  kristallpalastis mönned päwad järge möda  Händeli laulud rahha eest laulnud ja seal jures teist nenda paljo kasso sanud. Wöite isse arwata, mis kölla seal piddi ollema, kui peale 30,000 innimest ühhes sures klaasmajas kuulwad, kuida 3000 lauljad ühheskous heält tewad, isse meel 242 wiolid, 120 Wiolongtsello  ja kontrapassi ja peale 100 trompeti ja passunat! Kuskil põlle sedda surust ei rumi, heäle egga hulga polest. Inglased armasta- wad ikka asjo tehha, mis teised ei pea sama jarrele tehtud, nenda kui: Lewiatan, Atlantitelegrahw,  Kristallpalast ja muud sellesarnast. Mis agga peame kiitma nende jures on ka keige suremad piibli- ja missioni - seltsid. Agga mitme asja polest on nende seas ka en- 61