ausat asja (waeste eest holekandmist) toimetakse,  tahhan siit sadik Pöldsama öppetaja omma saunadega könneleda. Parrast sedda, kui ta pitkemalt ja laiemalt waeste holekandmissest esmalt ülleültse räkinud, ütleb temma nenda: „Olli nüüd assi mulle seestpiddi ennesel selgeks  sanud, siis ei wibinud ma ennam Jummala  nimmel kät adra külge panna. Parrast  sedda, kui ma koggodust mõnda korda kantsli pealt waeste holekandmisse pärrast ollin  maenitsenud ja öppetanud ja koggodusse ammetmehhed selle pole juhhatanud, waeste holekandmisses abbiks olla kutsusin ma kirriko wöörmöndrid, koolmeistrid ja muid koggodusse innimessi, kel se assi armas olli, 24ms! Julil 1855, se on 9mal pühhapäwal pärrast Kolmaino Zummala pühha (pärrast kirrikut, kus jutlus üllekohtusest maia piddajast  olli) isseärranis noupiddamisseks omma maiasse kokko. Ollin kül kuulnud, et monned  uhkemad nende seast ollid üttelnud, et nemmad sandi kottiga ommeti ei hakka ümber käima, n. t. s. Agga sellegipärrast ei jätnud ma mitte järrele. Ma teggin, kui põlleks ma middagi kuulnud, ja selletasin neile weel kord n aeste holekandmist ärra ning mis kohhus seäl jures tehha ja tähhele panna ja ütlesin siis, et seädusse järrele kirriko wöörmöndride kohhus on ka waeste holekandmisses öppetajale abbiks olla, nendasamma koli seadusse järrele koolmeistride kohhus. ( —) Keik 15 wöörmöndert  ja koolmeistert tunnistasid ühhest suust, et nemmad sedda waewa Zummala nimmel enneste peäle tahtsid wötta. Nenda ollid siis keik kirriko wöörmöndrid ja koolmeistrid ühhel hobil waeste holekandjad, ja neis paikades, kus mitto külla ühhe toimetada jäid, said neile ausaist perremehhist abbilissed antud, kedda ka hölpsalt leidsime. Jggas wakkusses ollid nüüd wahhemast 2 waesteholekandjat, isseärranis et pahha möttet egga könnet ei tõuseks. Needsinnatsed said ka kirja tunnistusse  järrele, mis Apost. Teggude ramatus 6 p. 6 salm. seisab, sisse önnistud. Mul ollid nüüd abbilissed, mis wist hea assi olli, kui ka mitte weel pea assi ei olnud. ( —) Waeste holekandjad ollid kä, nüüd piddin ka teäda nõudma, kes ja kui paljo ollid waesed ja mis iggal ühhel tarwis? Selle parrast kutsusin ommad waeste holekandjad teisel pühhal  jälle kokko. Nüüd sai hoolsaste järvele arwatud, mis ühhe waese innimessele, kennel kuskilt muialt samist ei olnud, aastas tarwis õlleks ja se tulli nenda wälja, et 4 wakka rukkid , 1 wak odre, 2 wakka kartohwlid, 1 rubla höbbedat ja peäle sedda weel lissaks nattuke ernid, übbe, lihha ?c., tarwis lähhäb. Se olli nüüd meie moöt, mis järrele nenda kui kellegi hädda olli, kas H, 4 ehk jaggo igga waesele piddi antud sama. Nüüd piddi wald wallalt ja külla küllalt läbbi kulatud sama, kui paljo waesid, mis ja kui suur kellegi  hädda ja pudus olli, kui suur ja miösuggune  ta suggu selts, kas ja kus ta peawarjo ehk abbi woiks sada :c. Selle peäle kullusid Z pühhapäwa ärra ja igga kord 5 ja 6 tundi.  Waeste nimmed ja mis nende tarwidusseks  olli arwatud, said keik ühhe selle tarwis assutud waeste ramatusse kirjotud ja kes seal sees seisid, ollid kirriko waeste sekka arwatud.  Nisuggune ramat näitis mulle waeste holekandmisses wägga tarwilinne assi ollewad: sest selle läbbi woib öppetaja waeste holekandmist selgeste üllewadata ja keik tühjad juttud, mis wahhest touswad, hölpsaste tühjaks tehha. (Jääb polele.) Jutto jätkud. Uks allewi naene keerles ja weerles sängis, ei sanud ö otsa silma kinni. Hommiko warra satis ta arsti järrele ning pällus öige rutto tulla. Tohter tulli ja küssis: „No hea innimenne,  mis sul siis wigga on?" Haige: „Ma waene põlle mitmel ööl ennam  silma kinni sanud!" Tohter: „Olled wist paljo sönud?" Haige: „Ms söök minno maggamist kelaks?"  Tohter: „Ehk õlled ülleliga jonud?" Haige: parrem ma maggaksin." Tohter! „No mis sul siis weaks peaks ollema, et silma kinni ei sa?" 105