meite sekka, nago temma mönni saks ja ennam  õlleks, kui meie. Agga mis tössi, on tössi: Rammo tallo on koggoni teine, kui enne, kus ta issa alles ellas. Sedda ei mõista minna, kuida se keik nenda tulnud. Ommeti ei naita Rein nõid ollewad ja tulli hända potte tal ka mitte. Tilga Prido: Minge kassi sabba alla omma kitussega! Kas teised sedda ei tea? Mis nõidust ehk tullihanda tal tarwis, kui taskud täis on? Eks te' ei tea, kui ta wiggase jallaga kronotenistussest taggasi tulli, kuida Rammul kohhe keik teiseks läks? Rein on söa aial ka mönni kord sõrmed rehhaks teinud ja risunud. Rägitakse ka, et temma abbiks olnud, kui „Punnapardi" wankert puhhastadi. Mis siis immeks panna, kui ta rikkam on, kui meie õiged innimessed? Ja kel rahha on, wöib jo sadanat tantsima panna, miks siis mitte maia hüüdma aiada? Mäe Tomas: Agga Prido-! kui Reinul rahha olli, miks ta siis eest otsa rahha laenas?  Eks sa ei mälleta, kui pitkne ta laudad  pöllema lõi, kuida ta siis kimpus olli? Ei olnud palki, ei õlgi, ei rahha ka mitte, waid piddi laenama ja mõnda aastat wölgo jäma. Kus sea! „Punnapardi" wanker olli? Tilga Prido: No olgo mis on, agga õige assi se ei olle; kes teab, mis tarkust ta weel mõistab; sest minne Rammule millal tahhad, kui tööst wähhe aega on, siis leiad Reino ramato kallalt. Kas se õige assi on? Krono tenistusses on ta pealegi saksa peäliko tentsikuks olnud ja se on tedda saksa kele luggema  öppetanud, mis tedda nüüd koggoni upsakaks teeb. Kas te' nüüd arro ei sa, kust ta kunstükkid tullewad? Wira Mihkel: Kule Prido? kas se meile  pahha õlleks, kui meie ka mönda nisuggust kunsti mõistaks? Kui põld parrem kaswaks ja ellajad siggineks, mis kahjo se teeks? Za kui ta kurri innimenne õlleks, egga siis meie wanna öppetaja teate jo isse, mis ta ebbausso  pärrast ütleb - tedda ei salliks; ja ommeti rägib öppetaja temmaga, nago omma lapsega ja Rein ei tulle ial muido kirrikust, kui ta öppetajat terretamas ei käi. Silla Tönnis: No muigogi; ja tulleb kord, et pagganatte ehk waeste tarwis rahha korjatakse, siis on Rein essimenne, kes annab. Kui ta ni pahha oUeks, kui Prido arwab, egga  ta siis sedda ei teeks Õppetaja ütleb jo: „pahha pu ei kanna head wilja." Otsa Hindrik (Reino söbber): Mis te' arwate, küllamehhed, kui meie katte wöttaks ja lähheks Rammule Reino käest küssima, kust se tulleb, et temma maia hopis parrem hüüdmas  on, kui meil, ja ommeti on maad ühhesuggused.  Egga ta hunt ehk karro ei olle, et peale kargab. Mis te' arwate? Keik teised, agga mitte Tilga Prido: Jah, lähme peale! Tilga Prido: Sedda häbbi ma ennesele ommeti ei te, et minna manna maia mees nisugguse käest lähhän nöu küssima! Kui uhkeks  ta siis weel lähhäks! Teised: Prido, te kuida ommast metest arwad,  agga meie teme Otsa Hindreko nöu järrele  ja lähme. Ehk kül Prido kelis, siiski nemmad läksid. (Jääb polele.) Juttud ja jutto jätkud. Judi rätsep. (Löppetus mis Nr. 9 polele jäi.) Mönni werst mõisast kaugel olli körts tee äres ja kõrtsimees ka mõisa hantwärk. Tünnini  olli ta kahhe wahhel kalunud, kord piddi andma, kord mitte. Nüüd läks Kella Jürri Judiga seält möda ja kõrtsmik pakkus 34 rubla temma katte. Ta olli eile hobbose münud  ja just nenda paljo sanud ning sedda tahtis  õnne peale Jürri kätte anda. Agga Zürri lõi käega wasto: „ei minna woörast rahha omma murreks wötta!" Kõrtsmik piddi nüüd Zuti palluma, et sedda nattukest ka kasa wöttaks.  Juut nurrises esmalt wasto: tal olla küllalt, kus ta keik panna, tehha tale paljo tööd ja murret; agga wöttis wimaks sõbra polest wasto palwete warral. Länema põlle seält mõisast ni wägga ilma tagga. Kella Jürri olli kolmandamal päwal 78