„Ma annan sulle 1200 wranki: ma armastan  wägga, kui innimenne omma küssimissega häbbematta ei olle". Tener: „Ma pallun ka, nago se pruuk on, et Baroni herra ommad mannad rided mulle kingib, mis isse ennam ei kanna". - Baron: „Ka sedda tahhan hea melega lubbada; kas nüüd keik küssitud on?" Tener: „Kui siis Baroni herra lubbab, et keik omma süddame peält ärra ütlen, siis ma palluksin ka Teie wanno sapaid ja igga rubla peält, mis Teil aastas sisse tulleb, 1 koppik ommale; se on alles saddamas jaggo, egga Baroni herra sedda paljuks ei panne?" Ennäh, mis kassina  palgaga se Prantsus tahtis tenida! Rootsildil  tulleb aastas mitto miljonit sisse ja saddamas  jaggo ühhest ainumast miljonist on jubba 10,000 rubla. Teäda muidogi, aeti nisuggust pahha melega uksest wälja. Sesamma Rootsild on hiljuti Bolonga linna judile, kelle poega Paawstlased käest ärrawötsid, 10,000 wranki kinkinud, et keik nöud ärrakatsuks, kuida poega kloostrist wälja sada; agga näitab keik ilma asjata ollewad. Paawst on ommast kohhast wägga surelinne ja ütleb: „mis walmis, on walmis!" Murre laste eest. Sellepolest peame Prantsussi kiitma, et nemmad arro hakkawad sama: kui laste kaswataminne laita on, ei wöi wannade ello kita olla. Kus pakso rahwast ellawad, on paljo lapsi, agga saggedaste wähhe leiba ja wannematte kümme sörme ei jöua ni paljo tenida, kui mönni kord kümme suud söwad. On siis nisugguses paikus  laste tööd leida, siis põlle immeks panna,  kui waesed wannemad neid senna ammetisse  toppiwad, et mönne koppiko aitaks tenida.  Agga kus on ennam laste tööd, kui wabrikute  peäl? Mönnes wabrikus leidwad ka jubba 8, 9 ja 10 aastased lapsed ammetit, et omma päwapallokest aitawad tenida. On nüüd nisuggusid wabrikuid paljo ja nende sees lapsi paljo (nago Prantsussemaal mönnes paikus  on) ja jäetakse neid öppetusse polest holetusse  sisse, et üksi köhho eest murretsedes ülleskaswawad:  eks nemmad siis waimo polest ei pea kängo jäma ja nende südda ja meel nenda hangund ja kängud ellus ülleskaswades pärrast nöggesid ja karroohhakaid kandma? Kus paljo maimessi unnikus kous on, põlle keik mitte inglid, maid paljo nisuggusid seas, kes sanno suust wäljaaiawad ja tempusi tewad,  mis wannadelgi kahjuks on ja noorde lastele koggoni kuulda egga nähha ei sünni. Kuida ööldud, kui seal mu asja eest hoolt ei kanta, kui et üksi laste kaed öppiwad wirgust tööd teggema, et pawa palk ni sureks tõuseks, kui ial wöimalik: siis peab wiimne ots wäggise  wilto minnema. Sedda on Prantsussed mönda korda tunda sanud. Jääb innimesse südda jubba lapsest sadik söti, siis on sest parrast  raske head pöldo tehha. Paljaks tö-massinaks  põlle Jummal innimest mitte lonud, ehk kül palle higgi sees omma leiba peab söma.  Et nüüd ilma öppetusseta ülleskaswanud  innimestest Jummala egga innimeste rigil kasso ei olle: sedda tundwad Prantsussed  ärra ja on wallitsusse polest kindel nöu wöetud, selle ülle holega walwada, et lastele, kes wabrikutes töös on, ihho egga hinge polest  teiste sü läbbi kahjo ei pea sama. Ma ei ussu mitte, et kegi sedda öigussega laita wöiks. Kui monne waeste wannematte leiwamurre nattuke  kergitud saab, (on tännowaärt assi ja peab tännoga wastowöetud sama;) siiski laste hing ei tohhi ihho parrast unnustud sada, muido  saab kuld mulla wasto ärrawiskatud ja nende wastusseandminne, kelle sü parrast se sündinud, on raske. Separrast armsad laste wannemad meiegi maal, lastel on ennam  tarwis, kui paljast leiwa pallokest. Inglismaalt. Negri laew. Kül on pühha taewa taat wägga pitka melega ja rikkas heldussest! Mis peawad temma silmad igga pääw näggema ja ommeti põlle weel taewas meie kaela langenud egga ma jalge alt ärra waunud. Üks neist hirmsaist tödest,  mis ristitud innimessed ilma wärrisematta  tewad, on ka se tuttaw innimesse kaupleminne  Ahwrikast Amerikasse. Hiljuti on jälle üks nisuggune innimesse kaupmees sure merre peal kinni wöetud. Orja laew „Elko" olli Ahwrikas 455 musta Negrid kokko ost- 173