ja töotussed on nago wanna rahha, mis ennam  ei maksa: temma kas kusi ei kardeta ja Lemma töotussi ei usta. Rigi wallitsusses on nisamma mönnesuggust seggadust, et põlle öiget pead egga perremeest ja iggaüks isse ennast  peaks arwab. Waidlemist, tülli, waeno, kiusamist ja muud sellesarnast on allati küllalt. Oh, et ristiinnimessed Eiropamaal selle peale mõtleksid, et siin Amerikas Jummala sanna ja selle kulutajaid wägga tarwis on, ni hästi pagganattele kui ristitud innimestele, ehk meil siin ka sured piibli- ja missioniseltsid on." Agga Umerikamaalt tulleb ka paljo head ja põlle weel sisso seest aitumma! üsna kaddund,  ehk kül mitto asja pahhemad wöiwad  olla, kui muial mades. Neu-Zorki piibliselts on meilegi piibled saatnud ja Bostoni  missioniselts peab hulk missionäri pagganatte  hulkas. Sellegipärrast on ka se tössi, mis üks seltsilige isse ütleb: „Meie missionitö  armastus näitab aeg aialt jahtuwad, ja - se põlle mitte öige. Kui ennam armastust õlleks  waeste pagganatte wasto, kas se siis wöimalik õlleks, et meie seltsil tannawo Dollarit wölgo on? Meie olleme sedda wölga Issanda rehnuti peale teinud ja teame, et temma meie nödra usko häbbisse egga meie wekslid maksmatta ei jätta; agga et meil sedda wölga tarwis olli tehha, se põlle mitte ristirahwa  armastusse auuks. Meie ussume kül, et kui ristiwennad meie häddast kuulwad, nem- mad meid siis ka appi töttawad; agga et innimessed muido ei tahha selle peale möttelda,  mis nende kohhus ön, kui neile sedda otsekui karmust tömbades meletulletakse: se põlle mitte illus." Pari kümne aasta eest polnud se mitte nenda. Mitte üksi Bostonis Amerikamaal, maid ka Londonis Eiropamaal ja muial on seddasamma kaebdust küllalt kuulda. Armastus  näitab külmemaks minnewad. Kui suur Londoni missioniselts omma aastapühha pühhitses,  astus üks India missionär kantsli peale ja ütles: „Kahhekümne aasta eest olli sellesin natse seltsi aastane rahhasaak «aela (1 nael 7 rubl. höbb.) ja tännawo mitte ennam, kui 44,000; kahhekümne aasta eest olli meil 151 missionäri pagganatte seas ja tännawo üks ainus ennam, se on 152. On se mönni eddasi minneminne? Jllusaid honid ehhitakse, paljo rahha kullutakse ja saggedaste  ilma asjata. Kui teie sedda keik wöite tehha ja mu asjade eest ni paljo rahha wäljaanda, eks teie siis ka missionitö peale wöi ennam anda, nago 20 aasta eest? Eddast,  armad wennad, peab meie assi minnema,  agga mitte taggasi. Armastust on weel iggal maal küllalt tarwis ja meil ei peaks sest ial pudust ollema. Eks Issand isse ei ütle: „kes minno sisse uskwad, neist peawad ellawa wee soned wälja jooksma?" Laskem neid siis jooksta, et pagganad ommast surma häddast parrandud saaksid. Tehkem eestpalwed,  korjagem rahha, saatkem Zummala sanna ja missionärid walja eddasi, ikka eddasi künni sadana kantsid langemad. Ja kui se ni rutto ja rohkeste ei sünni, ärge mässigem sepärrast mitte ärra: üks kord peawad ornmeti  keik mailma rigid Jummala ja meie Kristusse  pärralt ollema! Haljalla kihhelk. (Wirromaal) on Esso möisa tule-weski möldril üks must märra-hobbone,  walge täp otsa ees, ärrakaddunud. Loom tömbanud ennast lahti ja jooksnud keige paitsedega  ärra; kes temmast senna teädust teab anda, saab muidogi omma waewa taösutud. Ued KaleNdrib MSO aasta peale  on malmis ja Perno trükkimaias sada. 120 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. üks kubjas, kes enne möisa tenistosses oa olnud, woib kohta sada Laiksare möisas. 2 Zäärja wabrikus antakse puid Messe raiuda; kes seäl tööd tahtwad otsida, mingo möisawallitsusse ehk Talli karjamõisa kubja jure kaupa kulama. 2