ma tedda saunadega nenda luggejatte silmade ette pean malima, et temmast nattuke arro sate. Kui wöite, siis möttelge ennestele üht naesterahwaft  jalga pitk, saksa rideö, kaed, jallad, kehha, keik muido wisipärrast, agga karrused,  nago õlleks ta Esawi ödde. Silmad, körwad ja keik liikmed on temmal ka, kuida teiste innimestel, agga parrago mis wisi! Pea on kül tais musti pehmid juuksid, mis ta ka saksa wisi palmitud ja patsis kannab, agga kulm waewalt 2 sörme körge, Jarwase raswa not- Liga kaetud, mis üllesse ja alla ligub, nago paks tallimütsi lak. Silmad, muido mustad ja terrased, agga süggawas karwade sees, kust nad otse kui kaks kelmi pakso pösa takka wälja watawad. Pakso tömbi ninna peal on karmad  kül wähhe arwemad ja lühhemad, agga ninna körwast ja silmade alt alla pole, lahmad ikka pitkemaks ja paksemaks, künni löuapärrade ümber körwade jures paksuks ja pitkaks habbemeks  on sanud; nendasamma on ka löua ümber pitk must kitsehabbe. Mokkad..... öäk! (panne kaks russikast kokko, siis saad arro) kaiwad ninnast hopis möda. Laia ninnasöörmede ning pealmisse mokka wahhel kaswawad paksud karma tuttid, otse kui tutsparid.  Ta su ja mokkad ollid mul keige innetumad;  kui temmaga ühhes toas, ehk koggoni  ühhe laua peal peaksin söma, siis ma surrreksin  wift nälga, egga mul ommeti rasokest sisse ei lähhäks. Hambad on tal ka ristl pöigeti suus ja pealmissed koggoni waesed; keel paks ja tömp. Löug on lühhike ja ümmarkune,  musta habbeme sees ja körwad imme  sured, ülleültse karrused ja möllem poolt körwa lesta otsast kölkuwad sured karwa tuttid  möda karrust kaela mahha. Silmnäo nahk karwade sees, on prunikas. Kael, rinnad, selg, kaewarred, keik kehha on kord öhhem, kord paksem musta karmadega kaetud. Seal on nüüd Julia Pastrana pilt. Möttelgo igga luggeja  ommas möttes ni innetumat, kui tahhab: ta olli ellawalt nähha ikka weel innetum. Ta rägib inglis-, hispania-, saksa- ja nattuke wenne-keelt,  kidab hea melega, kui paljo rahwast tedda iggal maal watamas käinud, laulab ja tantsib ka ommal kombel nattuke ja möistab naesterahwa näppotööd oige kennaste tehha. Ta, rägib paljo ka, mis ei sünni üllesse panna,  agga keige immelikkum on kuulda, kui ta kidab, et jubba peale 20 mehhe olla tahtnud tedda naeseks wötta, agga ükski neist põlle ni rikkad olnud, kui temma tahta. Minne Meksikomale  omma juttoga! Missuggune mees on ahwi sarnast naesterahwast ommale naeseks tahtnud? Sähhärdussi asjo on ta weddaja wist ammo temmale öppetanud, mis innimestele  peab ette räkima, kes tahhab se ussub. Minna ei tea mitte, kus maal ehk kes praego se keige illusam tüttarlaps ma peal on (nad peawad end iggaüks seks); agga sedda ma tean selgeste, et keige innetum on Amerika Meksikomaalt tulnud Julia Pastrana. Tallinnast. „Armas postimees! Sekord  tullen jälle kurwa sannumedega Tallinna Ma kirriko kihhelkonnast. Laupääw öhto, Märtsi ku päwal, öhto kello IV peäsis (?) tulloke Wiimse möisa al Midoranno küllas, Ado perres, mis üsna merre äres, lahti, nenda et tullekahjo üsna selgeste Tallinnast nähha olli. Perres ellasid perremees Birnströhm omma naese ja kahhe aastase lapsega, peale sedda weel 5 perremehhe suggulast ja üks ellatand naesterahwas. Jummal tännatud: Keik peäsesid öigel aial maiast wälja, et ükski innimenne  mitte tulle sisse ei janud, muud kui keik se ellomaia ja rided ja kannad jäid tulle roaks. Tänno lojale ka, et agga se ainus maia tulle sagiks sai. Hallastago nüüd suur Zummal nende waeste peale ja waqgad innimesscd tehko süddamed ja käed lahti nenda kui Sirak 4, 1. manitseb: „Laps, ärra jätta waest toitmatta, ja ärra te wiwitust kehwadele,  kes so peale watawad." Põlle teada, kuida tullekahjo sündis, küllad ikka holetusse läbbi. Paljo termist sowib Perno Postimehhele Tallinnas, Th. D. Luther. 19. Märtsi k. p. Ma kirriko norem öppetaja." 1. Riama. Tarto lin ja makond. Eks olnud enne  jöulo, (Nr. 25) kui omma ma wannust asjust  wimaks könnelesime? Mis wöin ma senna 306