mees kurja tööd ette wötta. Parrast sedda tahtis ta Donau jökke üppata; agga üks soldat olli liggikordas, mis läbbi pahha nou jälle tühja läks. Nenda olli ta jubba mönda wisi katsunud, ja ikka järrele jätnud; ikka jälle kisti tedda nago karwopiddi kord eddasi, kord taggasi ja piddi mees tundma, mis kirja sanna tähhendab: „üllekohtuösed ei leia mitte rahho." Süddame tunnistus ei jänud agga mitte waggusi, waid pääw päwalt pölles ikka ennam wagga werri ta süddame peäl, künni mees wimaks ommeti kurrati paelust ni paljo peäsis, et isse kohto ette läks ja omma südi üllestunnistas. Mees pandi wangi ja nüüd hakkas südda nattuke rahhulisemaks jäma. Waatke, kui hirmsaste kurrat üht waest kurjateggiat  lummalast püab emal hoida! Kui paljo pina õlleks mehhel wähhem olnud, kui ta warsi õlleks kohto ette läinud. Agga se on temma wiis: enne patto teggemist teeb kurrat patto ja patto nuhtlust liig pissukesseks,  nago põlleks se ennam, kui karw toido  sees; pärrast jälle liig sureks, kui ep jõuaks egga tahhaks Lummal ennam andeks anda, kui öäl töeste pörab ja tunnistab. Se luggu tulletab meile jälle Kaini, Judast, rööwlit  risti peäl ja mitte muud asja kirjast mele. Agga Wini mörtsuk sai omma palka, mis wasto ta suggugi ennam ei törkunud; sest ta südda olli tedda kümme kord ennam pinanud. Peäle sedda kuleme, et Wini linnas nüüd ka Ewangeliumi usso rahwale üks surnoaed  on matmisse paigaks assutud, mis Maria päwal sisse önnistud ja kuhho wägga paljo rahwast kokko tulnud, sedda „uut as- watama. Agga mis uus assi surnoaia  önnistaminne on? Meil kül mitte; agga Winis on paawsti usko innimessed ellamas,  kus meie selge Ewangeliumi usk temma  körwas, nago pops sauna nurkas ellas ja temmal polnud mingisuggust öigust, waid piddi ka ilma omma jauks lubbatud surno - aiata läbbi aiama, künni nende praegune keiser, kes 9 aasta eest wallitsema hakkas, ka sedda asja  on parrema korra peäle seädnud. Nüüd on meie usso rahwal ka seäl maal öigus ellada  ja kui Lummal ärra korristab, öigus omma mattukse paika maetud sada. Paawsti  usko munkad ja pappid sedda kül hea meiega  ei salli, agga ei wöinud muud kehha, kui et nad surno- aia pühhitsemissele, kuhho neid ka olli pallutud, mitte ei tulnud. No jägo siis koio. Jtaliamaalt tullewad sannumed, et Sardiinia ja Sitsilia (Neapoli) kunningriik  teine teisega kibbedaid kirjo wahhetawad. Jtaliamehhed on pallawa werrega innimessed, kes södda pnlmiks piddawad; küllad nad wist sarwed kokko lööksid, kui nad mitte teiste wäggewama meeste kaest head nou ei saaks: „jätke parrem järrele, seält ei tulle kumba-- gile kasso, waid möllemile kahjo!" Prantsussemaalt. Prantsusse keiser tahhab tännawo sui Serburgi linnas üht kolmekordset mällestusse päwa piddada. Serburg  on kolmas Prantsusse söa-saddam, ja sedda saddamat ehhitakse jubba 21 aastat. Tännawo sui Janipäwa ümber peab ta malmis  ja sisse önnistud sama. Teiseks saab seal seks aiaks üks uus raudtee walmis ja kolmandamaks wanna onno („Punnapardi") mällestusse sammas. Keik kolm sawad korraga  sisse önnistud. Söalaewad, mis koddomailt  leida on, peawad seks päwaks keik Serburgi  linna alla kokko minnema ja seäl keisri auuks ommad suredtükkid paukuda laskma. Parisis on rikka meestel kenna nou tulnud, mis waesema innimestele kasso toob. Parist linna jures on üks suur mäe-kink, mis ennamist Gipsi kiwwist on, kedda meie maal isseärranis ristheina peäle külwatakse ja selle rohhule head rammo annab. Sedda mägge tahta rikkad mehhed esmalt ärra osta, ärra kaewada ja kanda lasta ja pärrast üht uut linna mäe assemele ehhitada, kus 50,000 innimest  ellada wöiwad. Tö hakkatusseks on mehhed 250 miljonit wranki kokko pannud ja Gipsi mümissest lootwad suurt abbi sawad. Kümne aastaga peab uus lin walmis ollema. Keik maiad p-awad nenda ehhitud sama, et waesemad innimessed nende sees oddawa hinna  eest üri korterit wöiwad leida. Zgga maiale 326