üks Latti kuut/ kus 86 tsetwerti rukkid ja kartohwlid sess Mid/ tvrm ärra purrustand ja on seal kolm innimest surma leidnud/ kes praego weel alles merre haudas maggawad. Kuida üllemal nimmetud seitungis kirjutakse, möllawad pärris röuged RLa ja Wötro makonnas  kauniste ja jättawad mönne wannema silmad wet täis, kui nende lapsokesi nende süllest  omma sülle wöttawad ja neid külma mulla sisse kandwad. Laste wannemad, pange tähhele,  mis Postimehhs Nr. 39 ja 49 sees röuge pannemissest rägitud, et teie lapsed wöiks teie omma sülle jäda! Äkkilist ja õnnetumat furma vm sanud  Aprilli kuul Wörro makonnas Karel Pitta 2 aastane poeg on kaewusse kukkunud ja senna arrauppunud  ja üks 20 aastane noor mees Düna jökke, ja äkkilist surma on surnud, Saremaal Tikka möisa metsawaht Tomas Arro, kes jalge peält mahha kukkunud ja kohhe surnuks janud.  Wörro maal on üks kult sigga üht lapsokest hawanud, kes warsi selle järrele surnud  ja Ria linnas on üks soldati naene, kes körges teise korra peal aknid pessi, aknast wälja ulitsale mahha kukkunud ja warsi hinge heitnud. Kurri näppo ammet ligub ikka weel innimeste  keskes ja on sest nähha, et seitsmes käsk weel mitte keikide süddamesse põlle tunginud,  et kül Jummal sedda käsko köue mürristamisse  ja walgo lömissega annud ja ahwardab  neid tuhhandest pölwest nuhhelda, kes temma kässud ülleastwad. Antakse meile sellesamma  üllemal nimmetud kubbermango seitungis  teada, et Ria kubbermangus Aprilli kuul 4 wargust ette tulnud. Et kül need wargussed sured põlle olnud, siiski on nemmad  ikka Jummala kässo wasto tehtud, mis ta mitte nuhtlematta ei tahha jätta. Agga kui paljo on neid, mis ükski põlle teäda sanud!  ja igga wargusse mötte on Jummala ees jubba hukkatusse wäärt pat. Ussi munne ja hundi poegi wihkame jo nisamma, kui neid lsmi isse: sest et neist ussid ja hundid samad. Nenda ka kurja möttedest sünniwad kurjad teud. Kaupleminne ja laewa käiminne näitab Ria linnas se aasta nendasammoti öitsewad, kui igga aasta; agga meie linnas on ka nago pool surnud. Ria linnas on se aasta judba 482 laewa sisse tulnud ja 293 wälja läinud; agga meie linnas põlle ennam kui 27 sisse tulnud ja 24 wälja läinud ja Kurresareö on 12 sisse tulnud ja 9 wälja läinud. Miks wuido meie linnas innimessed möda ulitsat käiwad, käed karmannis ja küssiwad, kes ial saksa rides  wasto tuttewad: kas teil tööd on? nälg tahhab ärrawötta!" Sedda põlle muido paljo nähtud, sest siis ollid ikka aidad ja laewad innimessi täis ja ulitsal tullejad ja minnejad likumas. Sannumed woöralt maalt. Saksamaalt. Worm si linnast ja önsa Lutterusse mälestusse - sambast olleme jubbs mönda korda räkinud. Tänna seisab jälle middagi  seitungis, mis ma omma teäda üksi ei wöi piddada. Mitmest mailma nurgadest tulleb selle tarwis rahhakoppikast kokko ja mönni kord seält, kust meie meel ei möista möttelda. Nenda on mönne näddala eest Süd-Umerikamaalt, Brasilia  rigist, Rio-Janeiro linnast sannumed tulnud, et head innimessed seäl ka liggi äOO rubla kokko pannud, mis, kui weel jure tulleb, Wormsi tahtwad sa ta. Kes sedda õlleks möttelnud!  Se on jo otsego teisest mailma otsast;  ja surem imme seäl jures on se: sedda hulka rahha on 26 Lutterusse usko innimest kokko pannud. Nende körwas on ka 2 Katoliki meest, kes Lutterusse puhhast öppetust  tundma sanud, ommad kukrud lahti teinud  ja Lutterusse mallestusseks mönni hea rublake annud. Se on imme kül. Sellega ütlema  d nemmad otsego: „olle terme, armas Lutterus! Mis sa Issanda abbiga teggid, olli öige. lummal önnistago sind weel- haua pöhja!" - Agga keige weidram on se, et hilja aia eest postiga kirri Wormsi tulli, kus 50 rublane pabber sees seisis, pabberi körwas pissuke kirri ja kirja sees need sannad: „Need 50 rubla sadan ma selle sure söamehhe Lut- 372