Postimehhe kirjawastussed. 77) 78) M. J. ja J. P. Ü. Kaks kirja ühheft as"  jast ja kolmandama wöiksin isse ka weel kirjutada, no siis peab assi ommeti tossi ollema. Agga mis-Teie mulle „rebvasest  rägite, kes omma pessa tähhedalt kanno ei warrasta":  sedda pean nattuke walleks aiama. Armsad „Perno Postimehhe" sõbrad ja luggejad! Kui innimenne sedda peab räkima, mis mitmele eest otsa wasto meelt on, siis ta õlleks paljo ennem üsna wait. Nenda on minno luggu se kord ka: kui ma möiksin, siis ma olleksin üsna mait; agga ma ei leia muud nöu, kuid pean wälja ütlema, mis süddame peal on. Ärge pange pahhaks, minna ei sa tännise Postimehhe palgaga mitte lübbi. Kaks aastat ollen kannatanud ja ootnud, et luggejatte hulk piddi suremaks minnema, agga minno lotus on siamale tühhine olnud. Ma arwasin, et Eesti rahwas piddi ka aega möda senna male jõudma, kus Lätti rahwas jubba on, agga ma näen nüüd, et nemmad meel senna male ei üllata; sest Lättimaal on kahhe seitungi peale 8000 luggejad ja meie Eesti rahwa seas ep olle kahhe seitungi peale meel mitte poolt ni paljo, ehk kül möllemad Eesti seitungid suremad on, kui Lätti seitungid. Se wöib ehk pitka aega möda ni kaugele tulla, agga kui kaua jõuab üks trükkia sedda odata, kellel pabber, kirjad, wärw ja törahwas igga pä puhhast rahha makswad? Peale sedda tahhaksin ma hea melega Postimeest hea pabberi, puhta kirja ja ka piltide läbbi allati nenda rides piddada, et ta ausal kombel luggejatte silma ette sünnib astuma; agga mis ma tahhan  tehha, kui tännine palk sedda wälja ei kanna? Kui ma üht Postimehhe surust ramatut Lrükkiksin, siis wöiksin sedda hea melega selle hinna eest tehha; agga seitungi luggu on teine. Se peab igga näddalas  seatud päwal malmis trükkitud, kokkopandud, sissepakkitud ja posti peale kanwd sama; peale selle tullewad meel saggedaste wastussed kirjutada ja postirahha maksta, mis ikka keik sealt jurest mahha kukkub no te, mis sa tahhad, hoia kül kokko, ei tulle egga tulle rublaga aastas mitte wälja, maid pean wäggise nattuke palka jure palluma. Kui siis meie Postimees, mis ni mitmele jubba armsaks sõbraks sanud, omma pauna koggoni ei pea warna pannema ja koio jäma < — mis surem söbrade hulk ka wist ei sowi siis ei olle mul temmcr trükkial muud nöu, kuid pean aasta hinda 1. Juli ku päwast  sadik 23 kop. kõrgemaks tõstma ja kes wähhegi järrele mõtleb, se leiab kül, et se mitte liig ei olle. Õlleks luggejatte hulk pole surem ollewad, kui ta praego on, ma ei lausuks mitte sauna, agga nüüd ei wöi teistwisi parrata, ni wastomeelt, kui se mul ennesel on. 1. Julift maksab siis postimees"  ilma postirahhata 1 rubla 23 kop. ja postirahhaga 1 rubla 33 kop. höbb. Tellimisse kohhad  jäwad nago nad enne olnud: Tallinnas Kluge öc Strömi, Tartus T. Hoppe, Kurresares J. H. Jürgensi ja Peruus W. Bormi trükkimaias; maal pallugo iggaüks omma armast öppetajat sedda waewa jälle ennese peäle wötta. Kedda nüüd need 25 kop. mitte taggasi ei ehmata ja eddespiddi meel meie sõbraks tahtwad jäda, neid pallun omma tellimessi warrakult ärratehha, et se mulle enne Jani ku löppetust teäda saaks ja hillised telliad essimistest numridest ilma ei jääks. Nüüd on se wasto meelt assi süddame peält ärra ja lodan, et kegi mulle sedda pahhaks ei panne, mis wäggise pean Leggema. W. Borm, ramato - trü Ma. 376 Perno kassa- kohhus lasseb Reio wallas kaks uut metsawahhe maia ehhitada, ja saab sesmnane  ehhitusse tö 8. ja 11. Zunil awwalikkult  wäljapakkutud ning selle kätte antud, kes keige wähhem hinda küssib. Kes siis sedda tööd ennese kätte peaksid tahtma, need andko sellepolest nimmetud päiwil enne löunat kella 10 Perno kassa-kohtule teädust. Kassa-kohto peawannem Fr. Rambach. Oldermann A. D. Marsching. Oldermann G. Florell. Nr. 181. G. Lebert, kirjutaja. Sindi wabriko ja Perno linna wahhe! on üks wask marganui ärrakaddunud; kes sedda leidnud, pallutakse Perno trükkimaiasse wia, kus 2 rubla höbb. leido saab. 3 Pernus Steini podis, mis wenns kirriko  lähhedal, müakse parremat seltsi Inglisse wankre-märet 8 kopp. nael, ning ka walget  akna-klasi iggasuggusseö rudisuruöses. Nende heaks, kes Orelis tullekahjo läbbi waeseks  jänud, on meel anded saatnud: Willandi Jani kirr. öppetaja „ühhe käest" 1 rubla, Rakwerre öppetaja Uhtna mõisa Jakob Denissen käest 2 rubla ja ühhe nimmetamatta  sadetud kirja sees 20 kopp. höbb. Ülleültse 125 rubl. 45 kop^