liikmed rahha kokko pannud, ning ka woörad kingitussi saatnud, et jälle ued lühtred, karrikad  ja muud ehted woisid murretseda. Andko Jummal, et need warrastud kirriko riistad ja ehted margale hinge kassuks saaksid ja tedda patto unnest ülles ärrataksid! Inglismaalt. Jnglismeeste merretelekrahwi  tö on seks aastaks töeste tühjas. Trati woetakse jubba laewadest wälja. Uhhe ainsa sure laewa peal otti 1750 wersta ehk 250 pennikoormat telekrahwitrati, mis merre põhja piddi lastud sama agga tühja jäi. 24 tunniga, kui ööd ja päwad tööd tewad, samad agga 49 wersta ehk 7 pennikoormat laewast wälja ning sel kombel lähhäb neil 6 näddalat aega, ennego selle ühhe laewa tühjaks  sawad. Nisamma on neil aega läinud tedda laewa sisse pannes. Kas neil tullewa aasta weel lusti on, sedda tööd ette wötta, Mda same, kui ello on, ka tullewa aasta teäda. Jngtiömehhed armastawad ikka nisuggusid aszo ette wötta, mis teised ei te. Zubba minnewast aastast sadist ehhitawad nemmad seäl üht raud laewa> mis surusse polest Noa laewale paljo järrele ei anna. Monne päwa eest olli ta ni kaugel, et piddi wee sisse lastud sama. Agga se olli jälle tük Koljati tööd. Paar jalga nihkus se pabelitorn kül paigast ärraj, muist tellingid ja kettid laksid katki, 6 tömeest said raskeste hawatud, ja nüüd on ta jälle kinni, ja peawad weel mõnda waewa näggema, enne kui hirmus suur kehha wette lohheseb. Wöite isse arwata, et laewake suur peab ollema, mis pärrast sedda kui tal omma korem ka on, weel paar tuhhat innimest  otsego lusti pärrast woib kasa wötta. Hindu rahwas tewad neile ikka weel paljo leinamist. Need tuhhanded, mis Delhi linna al langesid, ollid keik issa emma lapsed, kelle ommaksed koddo leinawad. Nenda on södda! Silmawet ja süddame wallo teeb ta iggas paikus, kus ta tulleb. Tulli ja werri käiwad ees ja surm tagga. TÜrgimaalt. Ni paljo kitust, kui meie Preisi ja mu made ja rahwa jurest leiame, nisamma paljo laitust leiame Türklaste jurest. Nende ma poll: mitte pahha, waid üks neist parremattest, mis Eiropas woib olla; agga rahwas, nende usk ja ello kombed ei kölba middagi. On nende maal wabrikuid, siis põlle need mitte Türklaste, waid Kreka rahwa ehk Jutide kä, nendasamma ka kaupleminne. Türklased  on otsego lodud laisad, kes muud ei teeks, kui hommikust öhtoni pehme padja peal istuks, pipo tõmbaks ja kohwi jooks. Keiksuggune  tö on neil wastomeelt ja raske. Ei wötta nemmad ka suurt waewa middagi õppida.  Ommeti lähhäb nende assi aeg aialt teisemaks; nad hakkawad ennatn arro sama, et sel kombe! kaua eddasi ei sa. Jubba on neil, issearranis targema rahwa jures, monned  Eiropa rahwa kombed jure tulnud, mis enne silma otsas ei sallitud. Paljo hakkawad  ka jubba märkama, et nende walle ussul ellorammo sees ei olle, wötwad jubba piiblid wasto, mis neile pakkutakse, mis muido ükski Türklane ei teinud. Inglismaal sawad 90 tuhhat piibli ramatud trükkitud, mis Türklastele  tahtwad ärra jaggada. Andko Jummal, et need teeksid, mis Issand isse on töötanud: „Minno sanna ei pea mitte tühjalt taggasi tullema!"— Siiski ei hakka meie lootma, et nüüd keik auro massinaga lähhäb; põlle Türklased  ni ahned head nõudma ja pahha jätma; agga Jummal woib aega möda keik tehha. Praego on weel ennamiste keik risti usso ja rahwa peäle pahhased ja sowikstd wägga, et Jnglismeeste kässi Jndiamaal, kus paljo Muhamedi  ussulessi nende wasto söddiwad, öiete pahhaste peaks käima ja nemmad ärrakautud sama. Türklased on ikka alles Türklased. Damaskusse linnas woeti monne päwa eest 40 meest wangi, kes nõuks ollid wötnud, ristirahwale, ni paljo, kui piddid jõudma, sallaja otsa tehha. Ostindiamaalt. Waene on kuulda, et Znglisma söamehhed, kes ristiinnimessed on, mõnda tükki Hindu rahwale nende wisil taggasi makswad. Ühhe Hindu külla peäle läksid Jnglismehhev ja löid 409 meest mahha.  Süta ehk süüdlane, selle peäle ei wada- 159