pääw kä, siis laks ta sama, agga kuida? Ta panni wanna sinneli uarraka selga ja katkend soldati mütsi tükki pähhä ja (mis weel innetum olli) kaks karko seisid temmal selle tarwis malmis,  et kui linnas saki otas, siis käis ta kahhe karguga ja katkend rides. Mitto head innimest  on temmale sel kombel wist leiwa tükkid ja rahha koppikud kätte pistnud, kes paljo waesemad ollid, kui temma. Kas taewa issal sedda nähhes piddi hea meel ollema? Koddo olli mees terme ja priske ning teggi omma tööd ja panni rahha kokko. Noh, mis ta üksik  wanna innime selle rahhaga teggi? Ta on wist ehk waeste waewa kergitanud? Ota senni! Zubba nisuggune sedda teeb! Omma kurko tenis ta kül holega, agga muido koppik ta peust ei peäsnud. Ta ello polnud kita ja surm olli koggoni waene. Tulli mees pühhapääw  öhto kirrikust koio, hobbune jäi ukse ette  seisma, agga wannamees ei tulnud tuppa. Wimaks läksid teised öue watama  wannamees  jubba ammo külm ja köwwa! Nüüd laulwad teised ta warra kallal seddasamma laulo, mis rongad ja warresed, kui saki jaggawad.  Ehk tal kül suggulast ennam ei olle, tahtwad nüüd keik temma suggulased olla. Muist rahha peab koggoni kaddund ollema; minne wötta kinni? Waeste kät põlle H. ial kinnitanud egga kellegi silmawet kuiwatanud,sest  ei walla ka kegi temma surma pärrast  üht pissarat. Wata, kui wähhä sünnib  2W. kirriko laul nisugguse ello ja surmaga  kokko. Tallinnast. Keisri Herra kässopeäle,  Mis 24. Detsembri! walja antud, on Tallinna  kubberner G-Rth. v. Grünwald ommast  ammetist ärrakutsutud ja Sinati kohto pea! teine ammet antud. Temma assemele on esmalt kindral-major v. Ulrich seätud, künni pärrast nähha saab, kedda parriselt selle ammeti  peäle pannakse. (Rig. Ztg.) Siberis raudmaants. Meie aial ja nüüd selle Keisri Herra wallitsusse al ka Meie maal, tulleb ni paljo ust kassulesst asjo jargest jure, et kes sedda mõistab Lähhele pan- na, se! hakkab pea ümbeMima. Pea järgeöte on seitungides luggeds, küida ühhes ehk teises  linnas rahhamehhed kstto lönud ja kord sedda, kord teist assutanud. Pea on raudteed, pea aurolaewad, pea sured ued wabrikud ja muud sellesarnast, mis ettewöetakse. Põlle ka immeks panna: Wennema on keige surem riik ma peäl ja keigist neist asjust olli tal kannini  keige wähhem. Kuida teame, peab kümne  aasta sees mitto tuhhat wersta raudteed malmis ollema. Surem hulk Wennemaad on Ustama jao sees, mis Siberiama nimme al seisab. Tagga hommiko pool Siberiamaal jookseb Amuri-jöggi, mis tännawo suwwel omma ümberkaudse madega Hina - keisri käest meie Keisri katte sai. Ta jookseb hommiko pole sure mailma-merresse ja selle jöe suust aurolaewadega Amerikamale minna, õlleks kerge  assi. Kui Umur keigest Siberiamaast pitkuti  läbbi käiks, noh, mis siis wigga, siis wöikfime pea aurolaewadega Umerikamaal olla, mis peäle nüüd, kui siit Kaliwornia minnakse, ni mitto kuud ärra kullub. Agga et sedda ei olle, siis annab üks tark mees jälle seitungides  nöu, Nisni - Nowgorodi linnast (kuhho uus raudtee muidogi üllatab) peäle hakkata ja pitkuti Siberiamaast raudteed läbbi tehha, künni se Amuri-jöe äre üllatab, kus aurolaewad  wöiwad appi tulla ja raudtee kullo lühhendada.  Kül õlleks hea, kui se nenda sünniks;  agga kus selle märato ma ja kullo ots! Meie olleme jubba minnewa aasta kuulda sanud,  mis üks ainus werst raudteed maksma tulleb, mis siis liggi 6660 wersta maksma tulleksid?  Nenda paljo õlleks sedda maad; sest Nisni-Nowgorodist Tjumeni linna, an 1636 wersta; Tjumenist Irkutski linna 3156 wersta; Irkutskist ümber sure Baikali - järwe Kiahta linna, mis Hina raial 406 wersta ja seält weel Amuri-jöe äre 700 wersta,  -- nüüd arwa iöse ülles, kui paljo weel kuest tuhhandest pudub? Eks olle 5886 wersta? No kui nüüd üks werst raudteed ehhitada  keskmisse hinna peäl arwata 70,006 höbberubla maksma tulleks, siis leiame peage, et neil, kes sedda hirmsat tööd omma kullo peäle tahhaksid ette wötta, liggi 412 miljonit 226