/t, 5 29.) Sekem ehk Nablus on nenda nimmetud mäggede wahhel, et kes Jerusalemma  poolt senna lähhäb, linna enne ei näe, kui ta jubba wärrawa ees seisab. Sskemi ümberkaudsed maad kidetakse wägga illusaks ja peab se paik otsego sitroni-, ölli-, wigi- ja mandlipude aed ollema. Kuus Türgi ja üks ristiusso kirrik on praego seal linnas ja innimeste  hulka, ennamiste keik Türklased, arwatakse  19,1) W hinge ollewad. Löuna pool linna körwas, Karitsimi mäe äres, seisab üks Türgi kirrik (mossee), mis Josepi haua peäle ehhitud, (Josua 24, 32.) ja Türgi rahwast ni pühhaks petakse, et ükski juut egga ristiinnimenne  senna liggi ei tohhi minna. Kui keige selle peäle mõtleme, mis Sekem ist kirjas  luggeda on, siis on ta missist üks immelik  paik. Siin ellas Abram More tammikus (I Mos. 12, 6.); siin ostis Jakob tükki maad Karitsimi mäe äres, kui ta Mesopotamiast  taggasi tulli (1 Mos. 33, 19.); siin piddas Josua Jsraeli rahwaga arro ja maenitses  neid Jehowa Jummalat õiglase süddamega  tenida, ehk parremat Jummalat otsida; „agga minna ja minno perre, ütles temma  meie tahhame Jehowat tenida!" (Jos. 24); siin tehti, mis Moses olli käsknud; keik need önnistamisse ja ärrawandumisse sannad,  mis 5 Mos. 27. loeme, said Sekemis üllemal nimmetud mäggede peäl wastastikko loetud, ja keik rahwas ütles: Amen; siin räkis Kideoni poeg Jotam omma kurja wenna  Abi meie ki pärrast Sekemi rahwaga, ja ta sannad laksid tõeks (Koht. 9.); siin ellas Jer obeam, essimenne Jsraeli kunningas  pärrast sedda, kui Reabeami waljo ähwardamisse parrast Jsraeli riik olli kahheks jaukö lahkunud (1 Kun. 12.). Sekemist peäle 3 pennik. löuna pole sellesamma  tee äres, mis merre ärest To lemeusse linnast ülle Naatsaretti, Naini, Jsreeli, Samana  ja Sekemi Jerusalemma pole lähhäb, seisab Silo koht, kus mannast seädusse laegas  seisis ja üllempreester Eli ellas. Siin teggi Samueli emma Anna palwet, et Jummal  temmale üht poega annaks ja sedda palwet  on Jummal kuulnud ja temmale Samu- Eli annud. Silust sai Jehowa seadusse laegas  sötta kasa widud ja Wilisti rahwast ärra  wöetud. (1 Sam. 1, 9; 3, 21; 4, 1?. 18.) Praego nimmerakse sedda paika Seilun,  on wäike ja näoto. Parrast sedda, kui Eli kaela olli murdnud, sai wagga Samuel, kellega Issand jubba lapse pölwes olli räkinud,  Jsraeli kohtomöistjaks ja ellas ka esmalt  siin. Petel on weel üks mannast kulus paik, mis Jerusalemma pole minnes sure maantee ärest leiame. Kes wähhegi piibli ramatoga tuttaw on, se teab kül, kust se nimmi esmalt tulli. Kui Jakob omma wenna Esawi eest pöggenes, polnud sedda nimme weel mitte. Pärrast unnenaggemist panni Jakob selle kohha nimme Petel, se on Jummala kodda. (1 Mos. 28, 11.) Kaua aega seisis Jehowa seädusse laegas Petelis ning Samuel möistis seäl Jsraeli  rahwa peäle kohhut. (Koht. 29, 26. 27.) Parrast teggi kunningas Jerobeam kuld wassikaid Jsraeli jummalaiks ja panni teist Peteli, teist Tani linna seisma (1 Kunn. 12, 28. :c.) ja nenda sai Jummala kodda üllekohto  koitzkö, ehk Petel Petaweniks, kuida prohwetid sedda nimmetawad (Amos 5, 5. Osta 4, 14.) Kunningas Josia rikkus kuld wassika templid ärra. (2 Kunn. 23, 15. :c.) Kui Juda rahwas Pabelist taggasi  tullid, sai Petel jälle ülles ehhitud (Esr. 2, 28. Neem. 7, 32; 11, 33.) ja Makkabejide  aial kindlaks linnaks seätud; agga wimaks,  kui Wespasianus Judamaad nuhtles,  (mata Jerusalemma ärrahäwwitamist) sai se lin purruks arra löhhutud. Nüüd on waewalt  weel sedda paika leida, kus mannast Petel seisis. Samariamaal õlleks wee! mitmed kohhad, kellest wöiksime könneleda, agga et meil sedda jaggo pilta põlle kasa anda, olgo sest küllalt; sedda laiemalt wöime teine kord Judamaast juttustada ja pildid jure anda. Tiger. Se kord, armas Harjo wend, tahhan sulle ühhest kurjast woörama lomast räkida, kelle 6