nad paljo kassulikko kolide assutamiste läbbi üllsstunnistawad, kelle tarwis teised Eiropaö ja Amerikas andid kokko pannewad,  nende  laitmatta ello, mis keikide silma paistab, kes nendega ümberkäiwad (ja missionärid sawad Hindudega hopis ennam kokko, kui muud Eiropa  rahwas), nende lahke meel ja armas kombe, misga ncmmad iggakord Hindu rähmast  terretawad, kui neile wasto tullewad, nende süddamclik ossawötminne keige römo, ja nende Lrööstiminne keige Hindu rahwa kurbduste sees, ja kui ial nöutakse, se hea nöu, mis nad andwad, olgo ihho ehk hinge hädda  —: se keik on sedda teinud, et missionärid nüüd meie maal need mehhed on, kedda Eiropa  rahwa seast keige ennam armastakse ja auustakse. Teie (Sottimees), eksite siis, kui mõtlete, et se teisite on. Se on kül kössi, Hindud ja Muhamedi ussulissed on Inglaste wasto söddinud, agga mitte sellepärrast, et Inglased ristiinnimessed on, waid et nad ül? leültse wöerast ikket ei tahtnud kanda, mis polest nemmad agga wägga rummalaste teggid."  „Teie kirjutate ka, et üks suur üllem (Lord Shaftesbury) ja mönned teised Londonis nöuks wötnud, Indiamaad otsego tormiga ristiusko aiada. Nendä paljo, kui minna temmast ollen luggenud, põlle ma sedda mitte leidnud. Sesinnane Lord ja temma söbrad põlle ial nöu annud, wäggise Hindusid ristiusko  aiada, waid nemmad on allati Znglisma  mõisnikkude seast need essimessed olnud, kes õige kolitamisse ja kaswatamisse, pitka mele ja kannatusse läbbi omma „öige usso" lautusse tööd teinud, mis eest ma neid isse ennese ja teiste Hindude nimmel pean tännama. „Uskuge tõeste, et ristiussul Ostindia söaga ei mingisuggust teggemist põlle olnud. Teie arwate, et endine Inglaste wallitsusse wiis, mis missioni - tööd ärra kelis, tark olnud ja keik nüüdne söakärra missioni-tö läbbi on tulnud.  Agga minna pean tunnistama, et se Teitest kidetud endine wallitsus üllekohtune olli, ni hästi missionäride, kui Hindude wasto. Missionärisi kelis ta teggemast, mis nende usso järrele nende kohhus olli ja Hindudele kassuks tulli, ja kui Hindud Inglastest weel middagi piddawad, siis on nemmad sedda missioni-tööst öppinud. Sest missionärid ollid üksipäinis need mehhed, kellest Hindud wöisid nähhä, et ka nisuggusi wöeraid weel on, kes Hindu rahwale head tehhes ilma omma kasso püüdmatta India mulla peal könniwad. Se üllekohhus, mis missioni-tö keelmissega India rahwale sündis, wöib tuntud sada, kui selle peäle matame, kui paljo head Hindud misstonäride  läbbi on sanud, kolide ja mu juhhatusse  läbbi, ilma kelleta nemmad üsna pimmedas  eksiksid. Tahhaks kegi sedda keelda, et missionärid ei pea Hindust ennam öppetama, siis teeks ta meile ni suurt kahjo, kui kegi ei jöuaks parrandada." „Nenda ollen nüüd Teie kirja jöudo möda ärrawastanud ja löppetan selle palwega: Andko  Zummal ommas sures hallastusses meie keikide pattud andeks; wötko ta keige omma laste möistust nenda ma peäl walgustada, et meie omma tee köwwerust ärratunneme, isseärranis  mis hirmus wennatapminne södda on. Wötko meie keikide Zssa meie süddamed nenda wallitseda, et teine teisega wennalikkus armastusses  ellame, üht teist aitame ja öppetame ja öiges Jummala tundmisses tedda tenime, kes meid ülle teiste lomade on üllendanud ja meile möistust annud, et wöime tunda ja süddant,  et wöime armastada." Waatke, nenda wastab üks hea paggan sandi ristiinnimessele. Häbbi luggu on se kül, agga ma ei wöi töt mitte wakka alla panna. Siin tulleb wäggise mele: „Pagganad  tullewad öhto ja hommiko poolt ja istuwad  laudas agga Jah, andko Jummal, et pagganad unnikus tulleks, agga et ristirahwas mitte tullematta ei jääks! Sannumed põllo ja mu maia tööst. Mis Nr. 10. polele jäi. 11. Rammo Rein. No olleme ommeti adra kanno takka lahti sanud! Pool aastat seisis Rammo Reino öue-plani pärrast Kasiko külla juttul otse 285