tusses olli seddasamma asja ka siin Perno ümber paiguti kuulda. Inglismaalt. 59. Julil ollid Inglisma  rahwal sured piddud. Sel päwal sai 25 aastat täis et Jnglisma keik ommad mustad Neegriorjad priiks laskis, ja se olli wägga kallis  assi. Jnglisma põlle sest mitte waeseks janud, et innimessi lojukse pölwest lahti teinud.  Se häbbi-mudda on Nord-Amerika rahwal  alles kue peal, kes ennast kül „pri- kikideks"  nimmetawad, agga kus alles sadda tuhhanded,  ja miljonid pärrisorja ahhelas öhkawad! Suurwürst Konstantin Nikolajewits,  kes waewalt hommikomaalt olli taggasi  tulnud, puhkas mönne pawa koddo mail ja läks warst jälle öhto pole reisi peale. Inglismaalt  tullewad jubba sannumed, et Ta hea terwissega senna sanud ja Ueiti-sare peal mäele  läinud, kus Inglis kunninga proual suur illus lust - loss on. (Wata Jnglisma kaardi peal al otsas.) Ta hhad sa pärdikust räkida, siis wötta Inglast. Jtaliamaal Garibaldi  söameeste seas olli ka üks Inglane lusti pärrast sekka tulnud, kes kü! ilma prillita mitte lastud ei sanud, agga ni kohhe sihtis, et igga pauguga üht Austriameest maggama panni. Hiljuti küssiti temmalt, kas ta armastussest Jtalia priusse wasto, wöi palga pärrast olli sötta läinud? Mees köhhetas ja wastas: „Prius on igga innimessele kallis assi ja rahhast põlle mul just pudust; agga minna armastan märki lasta ja söas wöib sedda hästi Lehha; üks keik, mis ma sihhin ja lassen." Et Austria kuul ka temma ennest pihta wöis juhtuda, stdda ei tulnud Inglasel melege. Sannumed põllo ja mu maia tööst. vii. Adder, waud ja peenrad. (Mis Nr. 6 polele jäi.) Mäe Tomas: Nende teggeminne ei näita ka ni hirmus kuntsti tö ollewad. Meil on Lalwe aega kül, ehk wöime ommeti katsuda. Agga seppatööd näitab nende jures ennam vllewad,  ja selleparast on nad wist kallimad. Rein: Agga ka hopis tuggewamad. Mäe Tomas: Agga Rein, ütle ommeti, mis sa süggawast kündmissest pead? Nenda  nago meie möisa herra, se lasseb pea kaks kord ni süggawast künda kui meie. Rein: Se põlle mitte pahha, pöllopinda aega  möda süggawamaks tehha, agga sellega peab pöllomees wägga ette watama et ta korraga süggawasse ei lähhä. Meie herra teggi sedda hakkatusses ka nattuge wilto ja sai kahjo agga  herrad jöudwad kahjo ennam kanda, kui meie suggune. Mälletate jo kül, kuida temma eest otsa pärrast süggawat kündmist wilja ikkaldust  tundis. Kui süggawast tahhame künda,  siis peab meil ka ennam sõnnikut ollema, sest sedda mõistab jo igga laps, midda ennam mulda, sedda laiemale lagguneb rammo ja sedda  nõrgem ta on. Põhjast tulleb tores ja lahja  muld üllesse, (kui se weel sawwi on,) ja rikkuv  wilja kaswamist, kelle jured temma seest mingisuggust jöudo ei leia. Aega möda ja aastatega, kui tuleöhk, päikese paiste ja sõnniks  rammo torest mulda küpseks teinud, siis kannab põld muidogi, midda süggawam ramanust  mulda, sedda rohkem wilja. Kas sate sest arro? Mäe Tomas: No miks ei sa, agga nüüd ütle meile ka, Rein, mis sinna öigist ja köwweraist waggudest, kitsast ja laiast  peenraist arwad? Rein: Ka sellega on luggu nenda, kuida ma ja aeg on. Kord on koggoni ilma peenratta  nisamma hea, kui teine kord jälle kitsa ja kõrge peenraga. Oja Peter: Tagga parremaks! Kuida kord happo, kord magge, üks woib olla? Rein: Sedda tahhan teile warsi ärraselletada.  Siin meie paikus on kitsad peenrad parremad  kui laiad, sest et meil nattuke maddalad ja wessised maad on, pealegi sawwine pöhhi, mis pöllo külma ja niiske hoiab: meie peame holega selle peale watama, et wessi pealt lahkeste  mahhajoseb ja päwapaiste pöldo sojendab. Meil põlle ka weel suurt asja rammo pöllo sees ja peame sedda holega kokko hoidma. Paljo 53