saja mäggi, Wesuw, mis allati suitseb- nago  lubja-ahhi, ja tännawo jälle öieti mässamas  on. Mai kuus olli ta koggoni käest ärra. Arroto paljo lawa (kewa wirna) ajab ta wälja, mis nago wirnajöggi mäest mahha jookseb ja keik mis ette juhtub, kinni kattab ja pölletab. Jubba mitto sadda aastat suitseb nimmetud mäggi ja aiab kord korralt wirna wälja; agga ei olle weel mitte tühjaks sanud. Waene on selle mäe lahhedal ellada jsseärranis sel aial, kui mäggi möllama hakkab; ükski ei tea, mis temmast ja temma maiast ja põllust maast saab. Mitto korda, nago tännawo jälle lähhäb  lawa ehk wirna woog ka mitmele pole korraga, et waesed innimesed ei tea, kuhho eest pöggeneda. Pärrast kui lawa ärrajahtunud, lähhäb ta köwwaks, nago sawwi-kiwwi, et hobbose ja wankriga peal wöid söita. Seälsammas maal on Sala kohtas hirmus kange torm 14. Junil suurt kahjo teinud. Mäggedelt mahha merides on kaljo tükkid 50 maia purruks lönud ning paljo innimessi  surma sanud. Nisuggused asjad sünniwad  kallil illusal Jtaliamaal! Ka murretsewad  innimessed, et pöudse aia pärrast leiwa pudus saab tullema. Leikus on neil jubba kä, agga enne aego malmis sanud willi, nago köömlid. Roma rikis ei tahha jummalakartmatta  rööwli ammet weel löppeda. Kurjad innimessed ei lasse teekäiaid rahhoga teed käia ja tullewad ka saggedaste küllade ja maiade sisse risuma, üht suurtsuggu meest wötsid kurjateggiad öse unne wodi peal kinni ja weddasid  metsa, egga lasknud enne lahti, kui 300 taadrid piddid järrele sadetud sama. Teises kohtas ollid nemmad kirja sallaja öue toa seina peale lönud ja senna peale kirjutanud: „Kui Home öhto mitte seäl ja seäl kohtas 3000 rubla malmis ei olle, siis on üllehome hommiko ellud maiad tuhha - unnik." Mis piddi maiaperremees nüüd teggema? Ma ei tea mitte kas ta on annud wöi andmatta jätnud, agga inneto ja önneto on kuulda, et seäl rikis,  kus paawst „pühha issa" isse wallitseb, ni willetsad loud ja kurjad lapsed on. Prantfllssemaalt. Et innimenne teise innimesse möttid ärra ei tea, on mönnele saggedaöte  sureks tülliks. Nenda on luggu praego Prantsuste ja Inglaste wahhel. Nemmad on wäljaspoolt ja omma kontrahhi kirja tähhe jarrele sured söbrad, agga mis kumbgi mõtleb,  scdda ei tea kegi. Prantsus ehhitab söalaewo  ja kindlaid saddamaid ja Inglane watab  pealt ja wangutab pead; teeb laewo ehhitades  Prantsustele ka seddasamma wasto. Jummal wötko kül isse hoida, agga kui äkkisse  sannumed tulleksid: Prantsussed ja Inglased  tüllis! siis ei panneksin ma sedda mitte wagga immeks; sest se näggo on neil ammogi,  ja kui Prantsussed ei sa södda piddada, on nemmad otsego haiged. Tünnini on keik alles waggusi. Inglismaal on rahwas omma merretelegrahwiga  jäggelemas. Mönned ütlewad: nüüd lääb korda! teised jälle: ei lähhä! Keik katsumissed on jubba arrakatsutud ja laewad omma tradi koormaga Plimauti linnast wälja läinud. Needsinnatsed laewad lahmad ühhes kous sure Atlanti merre peäls, kesk Amerika ja Jnglisma wahhe paika, seäl jodawad kaks tradi otsa kokko ja nüüd hakkawad üks laew Amerika ja teine Jnglisma pole minnema; traat laewade wahhe! waub, nago lodja köis, merre pöhja. Saab nähhä, kas neil tannawo parrem ön on, kui minnewa sui, kus tö nattuke  hiljaks jäi ja pärrast raisko läks. Inglisse kunningattel on se wanna pruuk, et suisel aial ommal maal ümber reisiwad ja üht ja teist linna watamas käiwad. Sedda on seält kunninga proua praego teggemas. Teäda muidogi, wöetakse nisuggust küllalist iggal  pool sure römo öiskamissega wasto. Nenda könnelewad seitungid, kui ta Birminghämi linna sisse söitnud, on SW,WO innimest möllemb  pool teed terretamas olnud. Birmingham  on wägga suur ja kulus wabriko - lin, kus keik need kuulsad Jnglisma terras-riistad tehhakse. Jnnimeösed, kes meie maalt seäl käinud, ütlewad, et seäl hargi päwal ni suur taggumisse ja massina kärra peab ottema, et teine innimeunc ulitsa peäl teise sannast arro 3