pole on pöördud, ja sest ei wöi mil mitte römo olla. Pöud ja leikus. Pöllotö jures hakkawad  Prantsusse pöllomehhed jubba hästi öhkama. Heina on nad kassinaste sanud, suiwilli on kängus, rukkis mitmes paikas enne aego walmis sanud. Al girias olli jubba leikus 3 näddala eest keik walmis ja nüüd jubba löuna pool Prantsussemaal ka mödas; wilja saak põlle agga mitte nenda, kui lodeti. Seäl petakse ka paljo sidi-ussa, mis tännawo parrem korda läinud, kui mullo. Winnamarjad  peawad ka ülleültse wägga priskeste kasrvama  ja puwilja ennam ollema, kui muil aastail. Se on aitummal keik wägga hea Jummala anne, agga leib, leib, se pea perremees  , leib tahhab neil tännawo kassinaks jäda, sepärrast on mitme pöllomehhe pead wägga norgus, isseärranis rentnikkud, kel maksud tagga. Inglismaalt. Tele kr ahm. EL Inglaste telekrahw ei tahha mitte önneks minna. Jubba traat kesk merre peal jälle katki! Ollid mehhed omma laewadega jubba merre peal liggi 280 wersta trati sisse lasknud  ja lootsid, et nüüd piddi önneks minnema,  kui korraga kange torm töusis, mis laewo  wintsutas, ja trati teist korda jälle katki kiskus. 280 wersta trati on ueste mahha wiskatud. Kui selle peäle mötleme, et igga werst nisuggust merre - telekrahwi - trati omma 80 naela ehk 480 rublakest maksab: siis mõistame peage ärra, et 280 korda 480 rubla mitte wähhem ei olle, kui ükskord 134,400 rubla ja se on jubba hea sure möisa hind, mis nüüd merre põhjas maggab, ilma et nad selle eest aitummal olleksid sanud. Ommeti ei tahha pärdikud mehhed meelgi järrele anda,  waid kui mönne päwa on löötsutanud, tahtwad kolmat korda jälle peäle hakkata. Egga Inglane ommast kiusust järrele ei anna. Tradi pudust neil weel ei olle, selle eest on nad talwe jubba murretsenud. Saab ilma immeks nähhä, mis sest wimaks wälja tulleb. Auro kattel. Mänsestre linnas on neil ka õnnetus olnud. Wenne wallitsus Olli seal mönned sured auro katlad tellinud, kedda enne ärrasaatmist tahheti järrele prowida.  Prowirnisse jures juhtus nüüd, et auro kattel, mis kül tolli paks olli, ommeti löhki läks, kaks meistert ja wiis tömeest ärra tappis ning paljo weel raskeste hawas. Ka üks Wenne üllem, kes sedda tööd seal olli üllewatamas, on raskeste hawatud sanud. Kreketmaakt. Wannade surm. Seal maal on surm tännawo ette wötnud, öiete wanno innimessi ühheteise järrele ärrakorristada.  Utena linnas on Neärist sadik jubba 40 innimest mulda läinud, kellest keige noremad  80 ja keige wannemad 112 aastat mannad  ollid. Mawärrisemist on Krekamaal jälle olnud, mis paljo kahjo teinud, agga mis ja kui paljo? ei olle meel teäda antud. Lojuste haigussest ja abbist. MiS siis tehha, kui weised pasfal on? Sedda hädda on sui aial saggedaste nähha ja ei panda paljo tähhele; sepärrast sest ka mönni kord surem kahjo sünnib, kui perremees mötles. Lojuste passandaminne sünnib mao külmetamissest, ehk kui harjumatta wet jowad, ehk härmatand rohto söwad, ehk äkkiste  kuiwa pöhho peält tore rohho peäle samad,  ehk paljo wärsked ja wäggewad rohto söwad, nago torest ristheina ja muud sellesarnast,  ehk jälle kui raisko läinud pöhko samad, ehk kui pallawad ja sajused ilmad on:c. Sedda möda, kuida haigus tulnud, peab ka arstiminne ollema, ja kes üllemal nimmetud  asjade eest möistab hoida, sel põlle ka arstimist paljo tarwis. Kus nüüd nisuggune haigus juhtub, seäl on igga kord keige parrem, jalla peält öppetud  lojuste-arsti käest nöu küssida; agga kus meie maal neid paljo leida on? Sepärrast wötko perremees kaks kord pawas 1 lood Tormentiljuurde pulwert ja andko weega lomale sisse ja tehko sedda ni kaua, kui passandaminne  kaub, ehk kui hädda suur peaks 21