Sam-jöes Parisis peab praego ni maddal wessi ollema, kui poolteist sadda aastat  ennam põlle olnud; sest 17! 9. aastal on messi seal jöes ni maddal olnud, kui tännawo.  Selle sure pöua parrast kaebawad muial mail paljo innimessi. Inglismaalt. „Leviatan." Belgia  kunningas olli Inglismaal woörussel ja Inglisse kunninga proua on lemmaga ühhes ka „Lewiatanit" watamas käinud, kel ikka weel naela ehk peale miljon rublakest tarwis on, ennego üsna malmis saab. Kui kegi neid ei laena, siis jääb suur laew elluks aiaks Temse jökke, ehk peab ärra müdud sama.  Belgia kunningas panni suurt laewa wägga immeks ja kitis tarka meistert. Amerikamaalt. Tullekahjo. Nord- Amenkamaal, sure Missisippi jöe peäl on Zuni kuus üks aurolaew „Pensilwania" pöllema läinud. 350 innimestest, kes laewa peäl otlid, on innimest muist pöllend, muist uppund. Aurokattel sai ülleliga töötud  ja läks löhki. Hirmus önnetus! tulleb agga seäl holimatta innimeste jures saggedaste  ette. Kanaan. lil. Judama. Karmeli mäest künni alla Kaarsa linnast sadik, on arwata 18 pennik. maddalat merre randa. Esmalt Karmeli mäe äres on rand ni kitsas, et waewalt tee laiust annab; aeg aialt lähhäb ta al pool ikka laiemaks ja Kaatsa ümber on Juda mäed jubba 6 pennik. merrest kaugel. Karmelist 4 pennik. alla pole leiame tutwat Keisarea linna, (mis alles Samariaö) merre arest, kus pärrast Pilatust Roma mawallitsejad ellasid. Herodes olli ka sedda linna ja temma saddamat kauniste ehhitanud.  Praego on linna nimmi KaLsari. Siin linnas olli Kornelius essimenne Roma  mees, kes ristiusko heitis. (Ap. T. 10.) Paulus otti siin 2 aastat wangis, ennego laewaga  Roma linna keisri kohto ette läks. (Up. T. 24, 27. peat. 27.) Ewangelist Wilippus, kes Morama üllemat ristis, (Ap. T. 8.) ellas omma nelja tütrega parrast sedda ka Keisareas. Suur ja illus on lm mannal aial olnud, mis ni mitmest manna mürjdest ja sambadest praego tuntakse. Liggi 2000 aastat on tormid temma saddama pulwärkide  peäle käinud ja neist weel mitte täiest jaggo sanud; agga saddam isse põlle ennam, mis ta enne olli; täis liwa ja mudda, ei wöi sured laewad ennam sisse tulla ja endiste linna uhke maia müri warremette sees ellawad metssead ja muud metsellajad; keik endine illo on põrmuks läinud ja kaddunud. Keisarea ja Joppe linna wahhel on kulus Soroni org, kellest kirjas saggedaste könneldakse.  Sesinnane org on jubba üks Jummalast  lodud lille aed. Neäri ja küünla kuus, kui meie alles kaks kord päwas tuld ahjo panneme ja aia teiwad öues plaksuwad, on Saronis keiksuggu lilled, mis meie saksad sure kulluga triiphonedes ja aknade peäl kaswatawad,  isseennesest õitsemas; kesk lillede seas söwad  kamelid, weised, lamba- ja kitse - karjad ning Arabia hobbused. Nenda õitseb Saron künni lihhawötte pühhini; suistepühhist sadik hakkab jubba keik lillede illo kadduma, künni Oktobri kuus, kus meie lund otame, seäl warrane  wihm jälle asadele uut ello toob. Siin söiwad ka ennemuiste Salomoni sured karjad, sest parrem ma ossa on kunninga pärralt. (1 Sam. 8, 14. les. 65, 10.) Ma on siin iggal pool wäggew ja wiljakas, agga wägga sandiste harritud. Arabia mees kardab  Türklast, Türklane Arabia mehhe risumist, ristiinnimessed, kes seäl ellawad, kartwad möllemid  ja Judid keiki kolme. Zgga mees harrib agga ni paljo pöldo, kui tal häddast tarwis on, nago Zsrael Midjanide wallitsusse al (Koht. 6, 2—6.); sest muido tulleb teine wäggewam ja risub ärra; ja seddagi nattukest,  mis samad, peawad maallusses kambrides  marjul hoidma. Tallopoeg ei künna muido, kui püs selgas ja suur nugga wööl. Näoto on ta sahk (adder), weel näotumad 12