peale tulleb kaeb dus kohto ees. Sealt ei jättl ma karwa ennam järrele. Tobias Laks, kingisep." Nüüd olli rehnut wälja kirjutad ja kingisep  andis koolmeistre kätte ning ütles: „Pista tedda tasko siis seisab sul ennam meles, mis õlled lubbanud. Wöib kül raske olla, agga mul põlle ka mitte kerge." Koolmeistre hing tikkus jubba kinni jäma, ta pistis pabberi tasko ja töttas uksest wälja. Warsi koio minna ta ei wöinud, Maria õlleks ta silmist korraga ärra tunnud, et asjad  hästi ei olle. Mis ta ollekspiddand wastama?  Ta töttas ülles mäe otsa, kus omma laulo olli teinud ja siin nuttis ta ni kaua, kui silmist  weel wet wälja tulli ning puistas omma süddame ahhastust Jummala ette wälja. No muidogi olli ta südda pärrast sedda paljo kergem  ja julgem. Ta olli teinud, mis kirri ni saggedaste öppetab: Issandat häddas appi hüüdnud ja omma murret temma peale weretanüd,  nüüd tundis südda kergitust. Koio minnes peskis ta silmad ärra, et armas Maria  ei piddand nutto jälge leidma ja siis jättis  keik Jummala holeks. Agga kuhho piddi ta sedda õnnetusse pabderit  pannema, et se Maria silma ei putuks? Ta pistis tedda omma musta kue pöue tasko,  sest Maria olli temma ömblussi näinud, ta olli puhtaks tehtud ja temma jure polnud Pritso teada naesel ühtegit ennam minnemest. Seal wöis pahha rehnut keige waggusam paiga!  seista. (Jääb põiele.) Juttud ja jutto jätkud. Abbi küllaliste wasto. Uhhe kaupmehhel käis ni paljo küllalessi, et maiaperrenaene mönni kord ennam ei teadnud, mis piddi keetma ehk küpsetama? Korraga tulli perremehhel tullus nöu mele. Ta kutsus neid üks awalt omma kambri ja ütles: Teie õlleks  mo söbber, mul on warsi paljo rahha tarwis  ja lodan Teie peale, kui jälle mind watama  tullete; agga jägo se meie omma teada, ärge üttelge sedda kellegile." Näddala pärrast  ei tulnud ükski söbber ennam küllasse, ja perremees olli neist lahti. Mustlased ja ksntwöerad kauwad arra, kui sa middagi ei anna, ja häbbematta küllalissed siis, kui sa nende käest middagi küssima hakkad. Postimehhe kirjawastussed. H 2) W. W. N —s. Uskuge, armas söbber, et meil Some  Kaarli pitkast wait ollemissest nisamma kahjo on, kui Teil; agga meie ei panne sedda mitte immeks, sest temmal on omma wäetenistus ja aiad, tunnid wist kassinad. Küllad  ehk talletab meid eddespiddi jälle mele. 83) O. J. R—s. Tänname wägga Teie kirja eest. Küllad  sate isse leidma, et meie tedda seggamatta olleme jätnud. 84) H. R. T—s. Teie lau lo olleme armsa sõbra läbbi  kätte sanud ja tahhame Teie omma sowimisse järrele jöudo möoa tedda nattuke libbistada ja siis üllematte ette wia: on nemmad ka selle nõus, siis tulleb. 85) H. H. L —s. Teie kirja olleme kül kätte sanud, agga  essimesse aasta numrid (1. 2. 4.) liggi kahbe aasta pärrast  weel järrele sata, ei õlle mitte ennam wöimalik. Kes Teie pool meile selga ähwardawad pöörda, need ei näe siis meie silmi, ja sellega on jälle rahho. Sest polest koppikust,  mis näddalas jallawaewa jure tulnud, põlle siin ennam  tarwis räkida. Postimees tulleb hea melega keikide jure, aggs ei tungi kutsumatta kellegi maiasse. 400 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacsby. Teadaandmissed. Toapois Karl Müller! rutta Rosentali möisa iöseennesele passi wötma  - issa kätte ei anta sedda mitte. 2 Seppad, lukkuseppad, tislärid ja möldred maalt, kes pöllo-tömassinattega tahtwad tutwaks  sada ja nende prukimist öppida, leidwad öppetust ja tööd Jlgetseemi pöllo-tömassina  wabrikus Ria linna jureö. 3 Tallinnas on kaupmehhe Konstantin Meleri labbi, kes pitka-ulitsal ellad, 2!,2VV ruutsülda södi-maad müa ja maksab ruutsüld 25 kopp. höbb. 2 Perno linna kaupmehhe „Pödra" jure, tahhetakse  üks perre emmand ja kögi tüdruk. 2 Nende heaks, kes Oreli linnas Lullekahio kannatanud,  on weel anded saatnud: Halliste öppetaja 1 rubla höbbedat. Älleültse siamale 126 rubla 45 kopp. höbbedat sisse tulnud.