taris on neid jubba liggi 3VVO hinge kous olnud ja mitto ni waesed, et põlle suhho egga' silma pista. Hea süddamega Inglased pannewad  seal rahha kokko, et waesed pöggenejad  judid mitte nälga ei surre. „No hea kül, Postimees, agga ütle ommeti  sedda ka, mis labbi se tülli Hispania ja Marokkanide wahhel esmalt tõusis?" Jggal tüllil on omma hakkatus ja senna põlle igga kord suurt asja tarwis. Mönni kord teeb sedda uks ainus wilto sanna, et naabrid karwopiddi kokko lähwad. Agga Hispania  ja Marokko tülli tõusis nenda: Hispania  l on Ahwrika randas ja Marokko raia ares jubba mannast savik, mönned linnad ja platsid,  mis Mauride arro järrele parrem neile passiks, kui Hispania rahmale, kes ülle merre kaela kaugemal ellawad. Nende paikade peal piddas Hispania wallitsus söamehhi kaitsmisseks,  agga Maurid tungisid saggedaste nende peale ja mitto Hispania meest on nenda otsa sanud. Tük aega andis Hispania wallitsus haid sanno ja tahtis, et Marokko Sultan nurjatumaid piddi nuhtlema, agga malle! Sultan  hirwitas. Sest ühhe tühja ristiinnimesse tapmisse parrast üht öiget Muhamedi ussulist nuhhelda, on neil nisamma wöereti assi, kui meil sedda nuhhelda, kes parmo hobbuse pealt mahha lööb. Su sisse lubdasid ka, agga ei teinud ial, maid hirwitasid ja pilkasid meel sedda ennam. No se teggi Hispania meeste süddamed täis ja nenda on nüüd tülli lahti. Hakkatus on teäda, agga mi! ja kuida ta löppeb,  on Jummala käes. Sannumed pöllo tööst ja maiapiddamissest.  G« linnateggeminne võllomeestele kasfuks ehk kahjuks? Keik perremehhed, kes kannini linno teinud ja mitts nahk püksid jubba jalga sanud, ütlewad  wist ühhest suust: „kassuks, sureks kassuks!"  - Wöib kül olla; „Postimees" isse põlle just mitte sure pöllo perremees ja linno ei kan- nsge temma pöld; agga mis teis sest arwäte, kui üks suuwäart ja halli peaga mõisa herra Tarto „Jniandis" linnateggemissest ütleb: „Ei olle mitte keik kuld, Mis hiilgab."  Saggedaste on linnateggemist wägga kidetud, et paljo rahha sisse toob ja nettda perremehhed järje peäle aitab. Agga minna wöin üttelda, et linna teggeminne, iöseärranis weel tallomade peal, selget kahjo teeb, ja sedda ennam, midda laiemale se lähhäb." „LLnna teggeminne tahhab paljo tööd, immeb  pöllo rammo wälja ja ei anna mingisuggust  rammo pöllule taggasi, waid temma juredke sawad pöllo seest wälja kistud. Keige selle aia sees, mis minna mälletan (ja sedda on peale 70 aastat) on linna hind wägga arwa tööd ja waewa rohkeste ärratassunud, olgo siis minnewa aasta (1858), kus linnad körges hinnas seisid, agga ka sellepärrast, et enne sedda tük aega södda kaupa kinni olli piddanud." „Linno on ennamist ikka kahjoga tehtud ja müdud ja minnewa aastane körge hind ei tulle wist naljalt ennam taggasi, agga ta on pöllomehhi  petnud weel ennam linno teggema, kui enne." „Sest sadik kui linnateggeminne meie tallorahwa  seas ikka ennam prügiks on sanud, sest sadik on nende muud wäljad aeg aialt waesemaks janud; keik nende metsamaad, saggedaste  ka körgemad heinama tükkid, on linnamaaks  ümberküntud ja ärrakurnatud ja, leika tük heinama küllest ärra, sega õlled ka pöllo rammo wähhendanud." „Sesinnane önneto linnateggeminne, mis mudele kasso ei to, kui üllesostjattele, ja midda ennam linno tehhakse, sedda alwemaks hinnad lähwad, (alwemaks weel, kui 70 aasta eest) teeb talloperremeestele ni paljs tööd ja tallitust, et ommad wiljawäljad se labbi holetusse  sisse jatwad, et agga linna - töga malmis  saaksid." „Keik jöed ja ojad, järwed ja tigid sawad linna leutamissega nenda ärrarikkutud, et innimeösed  egga lojuksed nende wet ei wöi prukita,  keik kallad ja wähhäd surrewad ärra ja nisuggused weed lehkawad santi haiso wälja, 173