xjtaö. Ta teadis, kuida temma kurwatus meest weel ennam õlleks kurwastanud. Juhtus ta siis mönni kord naese niiskeid silmi näggema, siis hakkas ta temma kätte kinni ja ütles: ~Waatke need linnud taewa al ja lilled wälja peal, nemmad ei te tööd egga kedra, ja teie taewane Jssa toidab ja kattab neid ommeti. Eks teie ep olle paljo ennam, kui needsinyatsed!" Siis naeratas naene jälle ja ütles: „Ja muidogi, armas Juhhan, manna Jsraeli Jummal  ellab alles! Ta ei jätta meid missist mitte mahha!" —Ma mötlen, abbiello rahwas, siit wöiksime middagi öppida, kuida teine teise koormat peab kandma. (Jääb polole.) Sannumed, mis wiimse postiga tulnud. Jubba Mailand Sardi nia käes! Mailandi lin, kellest üllemal olleme räkinud, on Lombardiama pealin. Kui Austria wäggi Magenta  lahhingis ja parrast weel paar pennikoormatMailandist,  San Pietro kohhas ues- Le ärrawöidetud sanud, on nende wäggi ja kohtowannemad  ülle pea kaela linnast minnema pannud ja nenda Lombardia pealinna Sardinia holeks jätnud. Keik, mis nad ruttoga põlle wöinud kasa wötta, on ärrarikkutud sanud. Ommad suredtükkid, mis senna jätsid, on nemmad  kinni naelanud, et wöitjal neist kasso ei pea ollema. Keik Lombardia rahwas ollid sellepärrast wägga röömsad ja laksutasid kässi, kui Austria nende linnast pöggenes, ja 26. Mail on Sardinia kunningas Wiktor Emanuel  sure au ja illoga Mailandi sisse sõitnud ja rahwa römoterretamist wastowötnud. Austriad  säilitanud kül weel tuld ja ähwardanud, agga mis sa ennam ähwardad, mis läinud, se läinud. Prantsusse keiser kirjutab sest asjast  omma abbikasale nenda: „Ai(ummal, Mailand on meie käes! Austriamehhed sn minnema pannud, ja et neil ni suur tuhhing tagga olli, jätsid ommad suredtükkid meile ja omma söa-kassa (rahhalaeka) meie luggeda. Meil on ni paljo Austria söa-wangisid, et ei tea, kuhho neid mahhutada. !2,vvv waenlase  püssi on jubba meite peus, mis muido meie wasto olleksid olnud." Assi ka. Postimehhe kirjawastussed. 79) J. M. D-K—!. „Ma-kaardi-ramatude" parrast olleme  nenda hoolt kannud, et ehk wist jubba teie käes on. Tänname Teie sõbrusse tunnistusse eest, agga kardame ka ühhel hobil, et kui meie wimast numrid ollete luggenud ja leidnud, et eddespiddi pool koppikud näddalas palka jure  pallume et siis ehk küllamehhele „merre-teed" jälle ueste lahti tete. 80) A. E. R—s. Tänname wägga Teie armsa kirja eest. Ta õlleks kül wöinud nattuke lühhem olla, agga meie ei julge tedda ommast peast ka lühhendama hakkata. 81) M. i. L. Et Teie omma sauna pühhadeks põlle wöinud piddada, on meile suurt kurbdust teinud! „Perno Postimees", kui Jummal termist annab, tahhab tullewa aasta nendasamma omma teed käia ja sannumid tua, kui na male, agga temma jallawaew on nüüd nattuke kallim nina maksab ilma postirahhata 1 rubla 25 kopp. ja postirahhaga 1 rubla 35 kopp. h. Kes jälle ueste temma sannumid kuulda tahtwad, neid pallutcckse onuna tellimessi warrakult ärratehha, et hillisid telliad essimestest numrkdest  ilma ei jä. Tellimisse kohhad on: Tallinnas Kluge öe Strömi, ja F. Wassermanni, Tartus  T. Hoppe, Kurresares J. H. Jürgensi ja Pernus W. Bormi trükkimaias; maal pallugo iggaüks omma armast öppetajat. Pernus,. 9. Junil 1859. V 5. 384 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Kennel lojuste kondid ja linnase ja takkuse  ride narrud müa on, sawad keige suremat  hinda Perno üllejöe Lani podis. 2 Kennel maal tannawust kuse ehk remmelga  (pajo) koort müa on, need togo Perno, kus parkmeistrid sedda ostwad. 1 üks wisakas noor mees, kes pottiseppaks tahhab öppida wöib kohta sada pottiseppameistri  Blumbachi jures Paide linnas. Z