wahhel, on Zummal luggematta hulk saresid merresse, nago kiwwä pöllo peale walja külmanud,  kedda ühtekokko Australiamaaks nimmetakse. Portugali laewa kipper Magelhans  on neid (1519) keige esmalt ülles leidnud,  agga künni aastani 1770 ollid needsinnatsed  sared ommeti ennamiste tundmatta; siis hakkas üks kulus Znglisma laewa kipper, Kook, neist ennam teadust andma, ja nüüd on nad ennamiste keik jubba tutwad. 1) Uus-Holland on ma peäl kerge surem  merre-saar, 600 pennik. pitk ja 400 lai. Aastal 1788 hakkasid Znglismehhed siin esmalt  ellokohtasid assutama. Nenda kui meie maal sured süallused Sibberiamale, sadetakse Inglismaal sured süallused Ue - Hollandimale. 760 wangi ja 570 wabbat innimest tullid üllemal nimmetud aastal keige esmalt sia ja assusid ellama. Sedda paika hütakse Bo - tanibai. Warsi parrast sedda assusid ka teised kohhad, nenda kui: Paramatta, Barthurst  ja muud. Pealin on Sidnei, kus Inglisse kubberner ja 17 tuhhat innimest ellawad,  agga nisuggused, kes Eiropast widud, ehk isse läinud. Seest poolt on se ma alles tundmatta. Woiwad seäl ehk paar tuhhat Australia - Negrid ehk Papuad ellada, kes kui lojuksed allasti käiwad, palja ma peäl maggawad,  rummalad ja laisad on. lillemaid neil ei olle, abbiellust nemmad ei tea, Jummalast ka mitte muud, kui et üht kurja waimo kardawad.  Nende ello kombed on tapminne ja märgus. Znglisma ülleannetumatte läbbi, kedda  senna sadetakse, põlle nemmad ka mitte parremaks sanud. Tännini on missionärid nende jures ilma asjata tööd teinud. Ni kaua, kui missionärid neid söötsid, jäid nad nende jure kokko, pärrast jooksis igga üks jälle omma  teed metsa. Zngliöma piiskop ja 43 koggodust on kül seäl, agga neile, kes Eiropast todud ehk tulnud;  waesed Papuad ei sa sest middagi. „Waesed pagganad ütleb üks missionär on enne weel hullemaks, kui parremaks läinud.  Paljo Eiropa rahwast on nad sallaja ärratapnud ja paljo warrastanud, ka missio- näride käest. Rammad ehk kandjad lehmad warrastawad nemmad, leikamad ellawalt wassikad  wälja ja jätwad waesed lomad nenda mahha, Püsti metsellajad! Mitmed missioni-seltsid  on ommad tömehhed sia saatnud, agga se waimo pöld on wägga waene. Kui waesed Papuad ka ommeti tundma öppiksid, et neil Zummal taewas on! 2) Wandimensmaal on kül jubba peäle 16 aastat Inglisse piiskop, agga mitte ühte ristitud pagganat; keik alles üsna must. 3) Uus-Künea. Sia on pari aasta eest kaks missionäri läkkitud, agga nende tööst ei olle tännini weel middagi kuulda olnud. 4) Uus - Seelandima. Siin ellawad üks wägga priske rahwa suggu. Prisked, sured innimessed, agga hirmsad innimesse lihha söjad, kes enne muud ei teinud, kui ühte teist tapsid ja söid. Samuel Marsden, kes Paramattas  öppetajaks olli, hakkas keige esmalt nende innimeste hingede peale mötlema. Aastal  1814 tullid essimesed misstonärid sia innimesse  lihha. söjatte sekka. Kül olli meestel julgus; sest siin olli se sanna ilmsi tössi: Nemmad läksid kui lambad kesk huntide  sekka. 11 aastat teggid mehhed tööd, ennego essimenne saarlane ristiusko wasto wöttis ja kaks aastat pärrast tulli teine weel jure. Agga usk murrab kimmist ja rauast läbbi. Kuida on luggu nüüd? Tänno sure Zummalale, 116 tuhhat saarlastest on jubba 86 tuhhat ristiusko ja endiste hirmsa innimesse  söjatte seas on Jesus tuttaw mees ja kirrikud ja kabbelid paistwad iggalt poolt silma. 5) Tongo- ehk söbrusse-sared. Kuida  iggal pool louna-merre sarede peäl, nenda ka siin: innimesse lihha söminne olli enne tuttaw assi. Aastal 179? tullid essimessed missionärid ja neid tappeti ärra. Kes julgus ennam minna? 1826 tullid teised, mis Londonist  sadeti. 1834 satis Issand siin ni suurt waimo arratamist, et missionärid käed kokko löid ja mötlesid: Apostlide nellipühhad on jälle taggasi tulnud. Söbrusse-saresid on tükki paar sadda, kussa 36 tuhhat innimest asset on. Tükki 56 woib weel pagganaid olla. Sureks 96