Kahhes sures küllas, Ko lomiaga ja Nowaja- De re wna, möllemad Peterburgi linna lähhedal, on kidowäärt küllarahwas ühhel  melel kokko heitnud ja kindlat nöu wötnud,  eddespiddi mitte ennam wina jua kust önneto ello tulleb. Altwee-laewad. Ust asjo tulleb mailmas igga pä ikka jure ja üks neist on ka laewad, mis nago pardid, wee alla puggewad ja alt wee senna lähwad, kuhho tahtwad. Nende laewade essimenne üllesleidja ja ehhitaja  on üks Bai eri ma Sakslane, nimmega Bauer. Jubba aastal 1849, kui Holsteinimaal  södda peti, olli tcmma selle mötte peale tulnud, olli ka warsi katsunud; agga essimenne  assi on ikka essimenne, ei läinud weel hästi korda ja surem hulk ütles: se on keik tühhi, mis sa muido aega ja rahha kullutad, sest ei tulle middagi wälja! Bauer isse ei möttelnud mitte nenda, agga tal polnud sedda jöudo isse omma kullo peal asja eddasi aiada. Ta läks Jnglismale ja mõtles: kül ma seal nöu leian. Inglased on muido nisugguste asjade peale wägga terrased, agga se kord mitte: Bauer sai keige omma altwee - laewadega wäljanaerdud.  Mis nüüd heaks nöuuks? Ta mõtles: lähhän Wennemale, ja läks ka. Siin wöeti tedda römoga wasto. Suurwürst Konstantin  Nikolajewits kui Wenne söalaewade Kindral-Admiral, olli asja nõus ja nüüd olli Bauer jalge peal. Warsi hakkas temma krono kullo peale ehhitama ja Janipäwal 1853 wöis jubba Bauer Kronstatti saddamast ue laewa seest, 17 jalga wee alt, omma wannemattele  koio kirjutada, et keik temma ettewötmissed  ollid korda läinud. Uus laew olli walmis, meister Bauer, üks laewa peälik, üks lukkosep ja 8 madrust ollid 8 tundi ühtejärge temmaga wee al ja nende sureks römuks wöisid  rutto ja tassa, eddespiddi ja taggaspiddi sõuda ja ni hästi wilto, km kohhe Messe ja alla minna. Mis sa weel tahhad? Nenda alt wee söudes, mis enne weel kegi põlle teinud,  on nemmad ka klaas jodawat wina jues öiskanud: „Ellago Wenne Keiser Aleksander!  ellago Suurwürst Konstantin! ellago Baieri kunningas Maksimilian! zc. Se Olli uus ja imme assi. Mitto ollid wist möttelnud,  kui nao ni kaua merre pöhja kaddunuks  jäid: ei tulle ennam wälja! ja sedda ennam  pannid immeks, kui 8 tunni parrast keik terwelt wälja tullid ja laewal egga innimestel  middagit wigga ei olnud. Sest sadik on nüüd Bauer weel mönda wisi omma laewa parrandanud ja paljo korda wee al käinud. Laewa eddasi aiaminne sünnib  weekruwwi ja temma töusminne ja wauminne  tulepumpade läbbi. Bauer on ka sedda  tarkust wälja sanud, kuida auromassinad ilma suitsota wöib kütta, mis al wee wägga tarwis on. Selsammal kombel on ka suretükki  patisi jubba ehhitud, mis äkkiste wee alt wälja tullewad, suredtükkid lahti paugutawad  ja jälle wee alla kadduwad. - Bauer on omma altwee-laewa isseärranis selle peale ehhitanud,  et sellega altwee waenlaste söalaewade  alla wöib minna ja neid püssirohhoga üllespörrutada,  mis peale ta laew wägga kõlblik  peab ollema, kuida jubba keik järrel katsutud  ja prowitud. Peale selle, mis Bauer omma  ue kunsti leidnusse eest sanud on ja weel saab, antakse temmale krono polest 7WV höbberubla  aastas palka. Kui ello antakse ja asjad nenda eddasi lähwad, küllab same sedda  ka nähha, et Wenne söalaewad kalladega ühhes wee al uiuwad ja sealt ja sel aial wälja tullewad, kui waenlastel mitte melepärrast  ei olle. Sannumed wõeralt maalt. Wöera ma asjadest luggeda on meil nüüd just nenda, nago talloperremehhel enne wilja leikust, kui töusme ja lode poolt paksud rahhepilwed  üllesse aiawad. Mo rahholotus hakkab  jubba pääw päwalt ennam kadduma. Zummal wöib keik tehha ning ka södda keelda  ja rahho hoida; agga ma kardan, et jubba  praego, mil sedda kirjutan, Austria ja Ztalia (Sardinia) wäehulgad teine teise peale paugutawad, ja et pea sedda hirmust sanna: „södda lahti!" pean kulutama. Kuida ööldud,  Zummal üksi wöib weel werrewallamist taggasi hoida, agga innimessed näikse sedda 5 4- 331