nad sedda ei te; sest kus on ennam tapmist, märgust,  wallet ja horaello, kui teie enneste seas? Saatsime tedda jälle minnema. Mönne aia parrast  tulli Rauh minno urtsikusse ja istus mahha.  Temma könne olli: Ma tullen ma ja taewa  lummala Kimmel siu no jure sulle ütlema et ta sind keigest häddast tahhab peästa ja önsaks  tehha. Et se wöiks sündida, on ta isse innimesseks  sanud, keik patto möllad ärrakannud ja omma ello pättuste eest arraannud zc. Parrast  sedda heitis ta minno asseme peale mahha  ja jäi maggama, sest ta olli wässind. Ta maggas ni rahhuliste, kui laps emma sülles. Oi, oi! - mötlesin minna mis mees se on? Temma tulleb omma waenlasse maiasse ja heidab rahhulist maggama. Ma wöiksin tedda surnuks lüa ja metsa wiskada, ükski ei küssiks tagga, ja temmak ei Me minMuggust hirmo. Temma saunadest ei sanud ma mitte ennam lahti. Kui ma maggasin, näLgin ma und Kristusse  werrsst ja kuulsin, kuida ta risti pealt hüvis:  anna neile andeks, sest nemmad ei tea, mis nad tewad. Seal hakkasin järvele mõtlema:  se on teine assi! ja räkisin teiste Jndianidele  ka, mis Rauh suust ollin kuulnud ja kuida ta minno maias otti magganud. Sealt on se essimenne ärratus meie seas tulnud, et meitest mitto Kristusse sisse uskwad ja Jummalat  tännawad. Sepärrast, armsad ristiwennad,  kulutage pagganattele Kristusse armastust  temma werre ja surma sees, mu assi ei aita enne middagit ja tulleb parrast iöseennesest."  Nenda rakis Tsoop. Issanda pölloharrimiane  läks kül saggedaste pitkalt eddasi ja suremaks tülliks ollid winakauplejad, kes ennast ristiinnimeöseks nimme tasid; agga kes wöib Jummalat keelda? Aastal 1751 hakkas Tawet Tseisberger  peale. Jummal olli isse tedda saatnud ja olli temmaga; agga temma tö olli täis murret ja waewa ja mitte ni, kui Eliotil 190 aastat enne tedda. Tseisberger köndis kohhast  kohta, assutas missioni paikasi, mis pea jälle söa ja mu pagganatte kurjusse läbbi löhhutud  ja pillatud said, nenda er ta 12 korda surma hirmoga omma ello kohta piddi mahhajätma  ja uut jälle otsima. Keik on ta omma waeste Jndianidega kannatanud ja Zp olle neid ial mahhajätnud. Tcmma ellust on paksud rae matud täis kirjutud. Kaks suurt södda tullid  temma aial; esmalt Prantsuste ja Inglaste  wahhel Amerikamaal (1755 1762) (Nord-Amenka olli alles Inglaste al) ja pärrast  Amerika ja Inglaste» wahhel (1774 - 1783). Nago hirmutud kanna omma poegadega,  piddi Tseisberger omma karjaga ühhest  teise pöggenema ja ei kuskil rahho leidma. Waewalt olli maiad, kolid, kirrikud ehhitud, siis tullid jälle tutti ja möek ehk uskmatta Jndianid, lõhkusid ja pölletasid keik ärra ja lõid mitto surnuks. Agga se on algMissest nenda olnud kesk söa kissendamisses ja werrewallamisses tullid mitto ja pallusid ennestele  sedda usko öppetada, mis keik õnnetust m waggusi kannab, nago Tseisberger, kelle silmas kül saggedaste wet nähti, agga kelle suus ial nurrisemist ei kuuldud. Mis ta südda piddi sees ütlema, kui kord 6A wannemad ja 34 last ilma armota söaaial ärratappeti üksi sellepärrast, et ennam Jummala pole, kui innimeste  pole hoidsid! Anasta! 1783 sai Amerikama  söast rahho, agga Tseisberger omma Jndianidega mitte enne, kui 1797, kus neile mitme kümne aastase waewa järrele tük maad anti, et päsokessed wöisid pessasi ehhitada. Nad nimmetasid sedda paika Kosen. Kümme  aastat ellas Tseisberger weel omma  Jndianide seas, kes tedda nago omma issa armastasid ja auustasid. Siinge piddi temma weel enne surma näggema, kuida mõnned  omma usso pärrast kurja innimeste läbbj  tulle surma piddid surrema. Agga römo sai temma ka weel maitsta, ühhel õhtul tullid wöerad pagganad sure kärraga Koseni, kus Tseisberger ja temma karjoke muud ei möttelnud,  kui: nüüd tulleb jälle tulli ja werri! Agga ennäh! pagganatte peamees tulli Tseis - bergeri ette, panni käed rinna peäle ja ütles:  „Aus issa, 2 aastat ollen ma parremat otsinud, kui mailmast leitakse; nüüd tullen sinno jure, juhhata meile rahho teed, nago teil siin on!" Se olli wanna Jummalamehhele  nago ölli lambi peäle! Ta juhhatas neile rahhoteed ja nemmad pannid söariistad käest 63