Abbi külma többe wasto. Essimeste kolme wärristuste järrel, keige parrem warsi essimesse külmawärristusse järrel wötko haige oksendamisse rohro sisse (et oksendades ennast hästi wälja tühhendab) ja külm többi on nago ärrapühhitud. Nenda on üks Saremaa öppetaja mitto sadda innimest  külmast többest parrandanud. Minnewal pühhapäwal, sel 56"' al Zunil, hommiko kello 5, tulli Pernus kaunis hea hoog jämmedat rahhet; agga õnneks mitte kange tulega,  muido olleksid püssituli surussed rahhe terrad paljo kahjo teinud. Pool tundi pärrast sedda kähwatas pitkne paar.korda öige waljuste ja tulli hea hoog wihma, mis järrele willo öhto tuul puhhus. Suurt kahjo on Jummal emal hoidnud. Jutto jätkud. Hans. Kas tead, Töns, linnas on üks õitseja rosilil müa olnud, kelle eest 6 rubla höbbedat küssitud. Eks se põlle üks hirmus kallis öis? Se on jo kolm wakka leiba. Töns. Minna näen praego ennese ees ühhe öie, mis paljo kallim on. Hans. Mis narri jutto sa aiad, Töns, kallimat ei woi ennam olla! Tõns. (Näitab näppoga Hanso ninna peale, mis suvest wina jomissest punnetas.) Se punnane öieke maksab mitto korda 6 rubla! Üks reisia, kes kaugel olli käinud ja paljo näinud, räkis kord löukoertest, kes sojal maal ellawad ja ütles neid ennam meeste- kui naesterahwa  kallale jookswad. „Zah, se woib mets - löukoerte jures nenda olla wastas üks naene; agga koddosed ei holi sest middagi; sedda näen ma ommast Tomast igga laupäwa ja pühhapäwa  öhto, kui kõrtsist kois tulleb." Postimehhe wäljaandja nou olli hakkatusses essimest nummert Hein aku essimessel kesknäddalil  wälja anda, et assi täie pole aastaga allustaks ja iggal luggejal tullewa Nari päwani  omma 26 nummert peus õlleks. Agga mitmelt poolt olleme sannumed sanud, et rahhamaköjad  ni kaua ei läbbe odata, siis teme nenda: Jani kuus ja Heina kuus anname esmalt igga kahhe naddali takka ühhe numre wälja ja Leikusseku hakkatusses hakkame igga kesknäddaliga. Sel kombel same otsa ennemalt  kätte ja aasta löppetusses on meil siis ka 26 nummert ehk essimenne pole aasta jaggo käes. Lodame, et meie armsad luggejad sellega rahhul sawad ollema. Peäle sedda pallume tähhele panna: Kes kümme nummert omma nimme peäle wöttab ja nende eest maksab, saab kül trükkimaiast ühhe numre aasta otsa ilma hinnata; agga kui innime Perno lähhedal ei ella, tulleb temmal  kättesaatmisse eest ommeti aastas 16 kopp. höbb. postirahha maksta. Kes eddespiddi  „Perno Postimeest" tahtwad piddada ja tellida, woiwad sedda igga linna postkontoris,  Tallinas ka Kluge öc Strömi ramato-podis ja Pernus W. Bormi trükkima  ias tehha, kui omma 1 rubla 16 kopp. höbbedat sisse makswad. Maal woib igga ürv omma öppetajat selle pärrast palluda. 18 Jm Namcn des General, Gouvernements der Olisceprovinzcn gekattet dcn Druck: Censor R. Jacoby Teädaandmisfed. Üllamal nimmetud Perno kaupmees annab s'in teada, et temma ni hästi lojuste luid ja linnasid ning Lakkusid hilpusid ja ride tukka ülleöostab ja nende eest naela ja puda wisi head hinda annab. Peruus, sel 18mal Junil 1857. J. A. Klein. 3 Õige head tango-sola müüb 5 rubla 20 kopp. püt ja laewa wikkatit 35 kopp. tük kaupmees Pödder, Perno linnas. 3 Tullewa rede, 21 sel selle ku päwal pärrast lõunat sawad Tammiste waldas, Kisa küllas kolm tö-hobbust auksjoni wisil ärra müdud.