paar lühhemid, mis Preisi raudteedega kokko ullatawad. Rahha mehhsd on nago sippelgad  kallal ja tahtwad warsi peale hakkata. - Sam sammult astub Wennema teiste made järrele, ja et ta pitkalt ja moistlikkult eddasi astub on Lemma sammud paljo kindlamad, kui mitmel muial maal, kus nad üllekaela jookswad ja parrast ennam omma asjadega hästi eddasi ei sa. Et eddespiddi soldati lastel omma sündinusse  polest ennam tarwis põlle krono teenrid  olla, sedda Keisri seadust, mis 25. Detsembril  1856 kinnitad!, teame jubba keik. Nüüd on Keisri Herra ka lubba annud, et need soldati pöiad, kes jubba waetenistusses  on, kui nad kroni misse pühhal (26. August 1856.) mitte meel 2V aastat mannad ei olnud, woiwad lahti sada ja ennast walla ehk mu hinge kirja üllespanna laska. Küllad  se mitme wannematte ja lastele suurt römo saab teggema. On ka lubbatud, et jubba rüggementi üllemad neid, kui tahtwad, ilma söaministeriumi lubba kinnitusseta woiwad  lahti lasta ja neile lahti lasknusse kirsasid  kasa anda. Sewastopol olli enne keigel meie maal ' wägga tundmatta, nüüd wagga tuttaw. Linna haddast ja önnetussest on küllalt ragitud, linnast  ennesest mitte paljo. Kas tahhate, ma ragin teile hulga aia kohta monni sanna sest kuulsast linnast? Wiimne suur södda on tedda kül kiwwiunnikuks teinud, agga seks ta põlle janud. Warsi pärrast sedda, kui rahhs  seadus (16. Märtsil 1856) waenlased ärra kutsus, hakkasid innimessed Sewastopolis, nago sippelgad pessa jälle ülles ehhitama. Mis ta enne olnud, ei pea ta mitte ennam sama. Agga Sewastopol polnud ülleültse mitte  wanna. 75 aasta eest olli Krimmi poolsaar,  kus Sewastopol seisab, alles Türklaste küünde wahhe!. Keis. Katarina kiskus tedda Türklaste kaest ärra. Krimmi poolsare ja musta merre äartse made parrast sn paljo söddimist olnud, jubba 1736 aastast sadik. Sewastopoli ei olnud weel. Seal seisis üks Tatari kallameeste külla. 10. lunil 1783 sai Krim Wenne wallitsusse alla. Würst Potemkin, sel aial wägga kulus, pandi Tauriama *) wallitsejaks ja musta merre suur - admiraliks. Potemkin tahtis admirali nimme töeks tehha. Ta laskis keigest mailmast  tarko mehhi kokko tulla ja assutas endise  kalla mees te külla assemele linna, mis ta keisri Katarina nimme järrele tahtis nimmetada.  Keisri proua ei tahtnud sedda, waid käskis uut linna Sewastopoliks (se on „uhke lin") nimmetada. Keige rahwal olli seäl lubba pri kaubelda ja sepärrast jooksis neid paljo kokko. Lin kaswis silma nähhes. 1787 käis Katarina isse seäl. Se andis weel öiete hogo tahha. Nelli aastat pärrast sedda assutadi Nikolajewa  ehhitamisse  plats. Künni Katarina surmani (17. Nowembr. 1796) ehhitadi Sewastopoli holega eddasi. Keiser Paul ei piddanud Sewastopolist  egga mustast merrest suurt luggu. Künni aastani 1865 olli ta otsego unnund. Õnnis Keiser Aleksander I. hakkas jälle ueste Sewastopoli ehhitama. Agga keige suremat  hoolt temma eest on Keiser Nikolai  I. piddanud. Seitsekorda on önnis Keiser  omma wallitsusse aial isse Sewastopolis käinud. Keisri hoolsamad teenrid ollid siin würst Worontsow ja admiral Kaparew. Sewastopoli söasaddama eest peti isseärranis suurt hoolt ja se sai ülle wägga kindlaste ehhitud. Lin isse olli kahhes jaus, ülleminne  ja alluminne jaggo; üllemal ettasid rikkamad, allamal waesemad innimessed. Sewastopolis  olli 25 illust laia ulitsat; 10 käisid  pitkuti ja 15 poigeti linnast läbbi. Keik maiad ollid ühhe kordsed; kõrgemaid ei olnud  lubba ehhitada. Maiade seast,. mis keik wägga kennaste ehhitud, ollid würst Potemkini,  Worontsowi ja Mentsikowi maia keige i ilusamad. Sewastopoli wallid ja mürid ollid  otsego iggawesseks aiaks tehtud. Temma assutamissest sadik on ta liggi 4000 miljoni rubla maksnud. Se piddi ommeti middagi ollema! Nelli kunningast: Prantsus, Zngla- *) Nenda nimmetati Krimmi faart ja ümberkaudsid  maid. 276