kui (paawsti ussuliste) wastoräkiad, ja sedda meie olleme ka: sea! korjawad innimessed  rahha ja tahtwad Jummala abbiga senna ka üht Ewangeliumi kirrikut ehhitada. Sedda korjamist hakkasid minnewa Jani kuus peäle ja on neil jubba tannini peäle höbberubla  kous. Arwawad head innimessed, et kui aastat kolm nelli nenda on korjanud, et siis kül töösse wöiwad hakkata. Andko Jummal  önne, et ka seal kesk paawsti ussuliste keskel üks kirrik seisab, kus Jummala sanna nenda kulutakse, kui piibli ramat öppetab. Prantsussemaalt. Au ja illo peäle on Prantsussed wägga maiad. Pealegi on neil nüüd üks keiser, kes sedda wägga kidad. Tahtwad  nüüd omma suurt ja wanna Parist Unna otsego ueste ümber wallada. Uhke ja illusa maiade ja platside pudust põlle seäl praegogi, agga waesust ja willetsust on ka küllalt. Kus körged mäed, seäl süggawad orrud ja Jummal  murretseb ka selle eest, et Pabeli torn taewast sadik ei üllata. Linna ümber muutminne  maksab agga monni koppik mitte ennam, kui 180 miljoni ja se on ka jubba middagi. Kui nad keik ommad linnad tahhaksid  ümbermuta, siis ma tahhaksill kül teäda, kust se rahha keik wälja tulleb? Sellepärrast on nemmad ka jubba issekeskes nurrisemas; sest mitto ütlewad: „sedda põlleks tarwis; Paris on illus küllalt ja meil on weel maimessi  , kes peawarjo ja ihho kattet ei jõua sada, aitame parrem neid!" Agga nisuggusid petakse lolliks innimesseks ja teised kissendawad:  „Katsugo nemmad, kuida läbbi sawad; teme agga linna i ilusaks, et keik mailm woib kässi kokko lüa ja üttelda: Waatke, se on Prantsuste suur Paris, nago öis!" Essimenne Elektro-telekrahwi teggia olli üks Am eri ka mees, nimmega Morse, kes praego alles ellab. Sesinnane Morse on nüüd Prantsusse wallitsust pallunud, et temmal nõus olleksid ka teisi kunningaid ja wallitsussi palluda,  kus temmast leitud telekrahwid prugitakse,  et nemmad ta leidmiöse eest ka üht au palka maksaksid. Prantsussed ollid wägga selle nõus ja on ka keige teistele kirjad saatnud, et Morsele middagi maksaksid. Mees woib römus olla, sest kegi põlle selle wasto, kuid petakse alles nou, mis ja kui paljo nad kegi temmale peawad andma: Küllad Morse wist hea lossikonna rahha saab, mis eddespiddi wist ka teada antakse. Uht asja tewad Prantsussed, mis peäle Inglased wagga kaddeda silmaga watawad. Inglased on mannast wessilinnud ja merre peal tahtwad nemmad allati nummer 1 olla. Nüüd agga on Prantsustel wägga aurolaewa ehhitamisse himmo tulnud ja tahtwad, et neil mönne aasta pärrast keigewähhemast 150 suurt auro-söa-laewa peab ollema. Nisuggune assi on Inglastel pealt watades, nago liwa terra silmas ja ei tähhenda nende melest mitte head. Inglaste melest on, kui õlleks se keige mailma kohhus, neid merre peal karta ja nende eest mütsi wötta. Prantsussed agga tewad, nago nad sedda pollekske kuulnud ja ehhitawad laewo. Nad on kül söbrad, agga kardame, et se eddespiddi söbrussele augo sisse aiab. Türgimaalt. Türklased on Kreka rahwa  peale wägga pahhased. Mikspärrast? Sellepärrast,  et Krekamehhed, nende lähhedelt naabrid, ni mönnesuggused hirmsad tembud, mis nad isseärranis nüüd jälle ristirahwa wasto tewad, keige ruttem teäda sawad ja omma seitungides keige mailmale teada andwad.  Se aiab Türklased turtsuma. Kes Türgimaalt  Krekamale tahhab minna, siit passi ei sa. Jah, nendap se on: hunt murrab lammast,  agga kegi ei tohhi sedda laita, muido ta söimav laitjat laimajaks. Keik Krekama Türklaste! pinnaks silmas; sest 30 aasta eest olli nende wallitsuöse ja keppi al terwe Kreka riik ja nüüd nende käest ärrakistud millal se melest ärralähhäb? Sepärrast nülgiwad, kus liggi sawad, ja kui waesed ristiinnimessed karjuwad, siis sawad weel tulli wihhaseks: miks ta waggusi ennast ei lasse pinata? Hinamaalt. Hina jummalatel on öiete kitsak ruum. Kantoni linnas, kus Prantsussed ja Inglased wöimust wötsid, on nende templid  ja kloostrid, kus tossina kaupa ebbakuiosid 342