nud, ja meile peaks sinno nöu head toma? Kes on sind meie kohtomöistjaks pannud?" „Ei ükski!" hüüdsid wadid. „Ei ükski!" hüüdsid ka puddelid. „Ägga meil on ommeti öigus!"  köllisesid  klasid ja nüüd tulli kissa, et kellegi sannast  ennam arro ei sadud. Korraga olli nago katkise kella heal teiste seast kuulda: „Piddage su! teie kissa teggiad! Minna lehter ollen se ainus mees, kel siin keldris au tulleb anda. Kust saaksid wadid ja puddelid öllut, kui minna  sedda ei annaks?„ No sedda olli weel tarwis! kissendasid keik teised. Se tühhi paljas lehter on ka monni assi? Pea omma su, muido saad sa muhhud, mis ükski ennam ei parranda." „Mis karra siin muido waikses keldris on? kärritas korraga öllut isse. Peab kitust ollema,  siin ollen minna, kedda peab kidetama. Teie keik ollete minno parrast, agga minna mitte teie pärrast; sest minno sees on wäggi ja teie keik ollete rammutumad lomad. Eks õlleks  rummal, kui ühhe targa mehhe müts ennast  targaks kiitleks, sest et targa mehhe pead kattab? Eks õlleks rummal, kui kirjutse sulg ennast targaks kiitleks, sest et targa mehhe peus targad sannad pabberi peale panneb? Mütsisi on mailmas küllalt, agga tarka päid wähhe; sulgede pudust ei tulle Lal, kui agga neid ennam õlleks, kes sellega möistwad tööd tehha. Kui teie mitte ni rummalad ei õlleks, kui t'e ollete, siis peaksite isse tunnistama, et mul sulla öigus on. Agga kui keldrimees tulleb,  siis peab temma öigust möistma, senni kaua piddage keik rahho." Olli keldrimees keldri tulnud ja igga üks temmale omma asja kaebanud, köhhetas ta esmalt  ja ütles siis: „Kuulge, mis teie seas on tänna juhtunud, juhtub parrago wäljapool keldrit igga pääw weel ja ennamist siis, kui öllut madist puddelisse,  puddelist klasi, klasist köhto ja wimaks pähhä on töusnud. Körk ja hooplik meel on al« lati rummal ja keige rummalam siis, kui wisad ja pastlad tahtwad kübbaraks sada, mis peäle neid põlle seatud. Eks minna wöiksin teid keiki rikkuda? agga eks ma rummalam kui rummal ei õlleks, kui ma teeks? Sepärrast pange tähhele: Middagj ei vile mailmas ni maddsl ja alw, et temmast keige üllemale kasss ei õlleks jamiddagi ni körge ja kallis, et temmal ka keige alwemat tarw is ei õlleks. Mis on sörm ilma käeta  ja mis kassi ilma sörmeta? Ms on innime  ilma silmata? agga mis kasso õlleks silmast,  kui ta innimesse walgusseks ei õlleks? Sellegipärrast ei pea se, kedda jallaks oa lodud, mitte pea tahtma olla, ehk neil kül, teine teist ni wägga tarwis on. Zgga üks ommal kohhal ja kokko üks ihho, nenda peab se ollema. Teie riistad ollete keik ölle pärrast ja öllut innimesse parrast; agga innimessele on möistus, et sedda, mis ta kassuks antud, mitte kahjuks ei pea prukima." Kas nenda? Nenda jah. „Kui igga üks teeb onnna tööd, Siis on keik asjad maias hääd." Postimehhe kirjawastussed. 7) H. H—g. Ambl. kibhelk. Tänno Teie kirja eest. Teie wanna nõia muld kannab üht kallist nimme, agga ei olle muido koggoni omma nimme kaimo wärilinne. Kas La wanna halpea unnenäggusid ka selletab? Kui rumi sa-, me, stis tahhame omma! kombel Lemma halli juuksid enne surma weel nattuke suggeda. Teie küssimessi Ararati mäest,  Pabeli tornist :c. lubbame eddespiddi ka jöudo möda ärrawastata. 40 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Head Rootsi lat-rauda, mis 2, ja 3 tolli lai ja 8 tolli paks, müüb 19 rubl. perkpund ja teist seltsi ja tolli lai ning ka tolli paks 22 rubl. perkpund Pernus E. G. Lezenius. 3 Üks suur halli ja pruni kirjo, pruni pea ja körwadega ja pole sabbaga woostre-koer on ärrakaddunud; kes sedda Perno trükkimaiasse toob, ehk teädust teab anda, saab head. tassumist. 3 Amerikama poomwillo müüb, 19 kop. nael, Pernus kaubaturro lähhedal. C. G. Kämmer. 2