Lombardia rahwa süddant tuld täis ja nad sowiwad, et ta neist jubba ni kaugel õlleks, kui kukkolind (käggo) talwe laulab. Separrast  tullewad nemmad ka Sardo - Prantsustel ssdda surema römoga wasto ja peawad neile pitkad tanno-könned, et neid Austria raske ikke alt tulnud lahti aitama. Öhto poolt astuwad Sardo-Prantsussed pitka sammoga tagganeja Austria wäe jarrele ja parrandawad jälle ärra, mis teised ees löhkunud  ni hästi, kui ruttoga wöiwad, ja homnnkopoolootwad  Prantsusse söalaewad Wenediko  linna al sedda tundi, mil ommad suredtükkid  hüüdma pannewad. Hirmsam jaggo Jtalia söast on alles ees. Need keige wevrisemad  lahhengid sawad wist Mantua ja Werona  kindla linnade ümberkaudo ollema; sest ükski ei pea mõtlema, et Austria nüüd jubba Magenta lahhingi pärrast koio jookseb ja omma  Lombard - Wenetsia kunningriki waenlaste kätte jättab. Seal on weel aega, ehk kül Prantsussed omma söalaewade peale julged on ja ütlewad: „Kui olleme julgenud Bomarsundi,  Sweaborgi ja Kinburni kantside peale hakkata, mis siis Wenediko kantsid kaua meie wasto piddawad, ja langeb Wenediko lin, siis saab meie tö ka Mintsio- ja Etsi-jöe kindla linnadega (se on Mantua ja Werona  hea tük kergem ollema." Se on kü! innimesse arro järrele tööst, agga  Peawallitsejal taewas on ka fanna kaks senna  jure ütlemist, ja jofo peale ei aita mitte igga kord wille ollema egga söas suur jöud ja wäggi. Wöit tulleb Jummal kaest, sedda aiago  keik mailm walleks, siiski jääb se ommeti töeks. Jännini olli suur hulk Austria wägge weel mitmes Jtalia linnades laial, agga nüüd wöetakse  keik üllemal nimmetud linnade ümber kokko ja se tunnistab, et neil köwwa nöu on seal jälle sarwed Sardo-Prantsustele wasto pöör- Wenediko lin on sepärrast wägga immelik,  et seal hobbusib ei peta, waid nende wankred ja tõllad on lotsikud ja padid; sest lin seisab 72 sare peal ja ulitsatte assemel on kannalid; seal on 70 kirrikut ja 120,000 innim. agga 20,001> kerjajad, kes wöera rahwa körwad täis karjuwad. da. Neil olliwäggiAnkonas ja Bolognas. (kirrikorikis), peale sedda Parmas ja Modenas,  Brestsellus, Reggius ja mitmes  muial paikus, mähhardussed platsid nüüd tühjaks jäetakse ja keik wäggi ülle sure Po-jöe Lombardia ja Wenetsia wahhe paika kokko koggotakse.  Sardo Prantsuste üllem murre ja ettewalmistaminne  peab nüüd se ollema, kuida nemmad  Mantua ja Werona linnaennestekätte samad. Need peawad kindlad linnakesed kül ollema, kui jubba manna Napoleon 59 aasta eest ütles: „Senni kui mul Mantua linna käes ei olle, põlle ma Ztaliamaal mitte perremees," ja se mees tundis söa-asjo, nago naesterahwaK omma sukkawardad. Prantsussed kardawad, et nad seal hölpsam läbbi ei sa, kui Sewastopolis,  ja sea! on nad tullist wallo küllalt näinud.  Keik suggused tullepombid, mis agga ial tarwis arwawad ollewad, tuakse neile kotta jarrele. Olgo nüstd aeg pitk ehk lühhike, agga sealt poolt küljest on meil eddespiddi need keige wallusamad sannumed odata. Mis nad seal praego tewad, same näddala pärrast jälle kuulda. Se on immeks panna, kuida nüüd seitungides  söasannumed keik teised sannumed arranelawad.  Loe mis seitungi sa tahhad, muud juttud on sanna kahhega aetud, agga rüggementidest,  suretükkidest, püssidest ja möegadest kirjutakse pitkad tükkid. Nenda sel näddalal ka. Saksamaal: Keik kihhiseb ja kahhiseb söa wasto, et ikka kartwad, et Napoleoni himmo  Ztaliamaa! weel mitte täis ei sa ja nende rigi piride ülle ka astub. Inglismaal : Wannad ministrid lastud  lahti, ued pandud assemele ja ude peamees on sesamma, kes Krimmi söa aego Znglisma essimenneminister olli, nimmegaPalmerston, ja ööldakse marka söa himmulinne mees ning Napoleoni suur söbber ollewad. No kui ta sedda on, siis ei wöi Austriat suurt eestkostmist  temma poolt mitte odata olla. Tnrgimaal: Türklased näggid mörme päwa eest jälle uut asja, mis meie ka hea meiega  olleksime näinud. Meie Keisri Herra järgmmne wend, Suurwürst Konstantin Ni- 396