Mast. Uhhes ainsas küllas on Wreemann 9mal Zanuaril 1853 korraga 82 wanna ja 8 lapsokest ristinud. Jubba saatwad siin ka mustad kunningad ja üllemad ommad lapsed Missionaride koli ja üks paggana kunningas, kes kül isse weel mitte ristiusko ei olnud, pällus, et temma poeg, mis tal ärrasurri, ristiussu  kombel piddi maetud sama. „Helde Zesuke, Sinno suggustke" sai paggana kunninga pöia haual lauldud. Pärris orja randas on weel praego sallaja innimesse kauplemist. Ma randas põlle assi kül mitte sallaja, maid kurjad innimcssed ostwad keige tühja kauba ja krami eest maimessi  kokko, pakkiwad neid omma laewade peale, wiwad Amerikamale, kus neid hea hinna eest ärra müwad: agga merre peal on saggedaste Jnglisma söalaewad neil kannul, ja kui nisuggust innimesse wöritsejat omma laewatäiega kätte sadakse, mis tihti sünnib, siis on luggu waene: keik mängid wiakse Sierra Leoni, laew lastakse põhja ja kaptein ehk innimesse  kaupmees puakse nattuke üllesse. Sellega  on jut siis otsas ja parremat põlle nisuggused  rööwlid ka mitte wäärt. Sellegi pärrast on ka siin randas Zummala sanna monnest süddamest jaggo sanud, ehk siit pagnanad  kül suurt Önnisteggiast ei holi. Räkimatta  armas ja halle on se, kui siin randas need, kes mitme aasta eest ärra mudi, koggematta  jälle teine teist nähhä sawad; nago se kord siin juhtus, et üks poeg, kedda lapse pölwes ta emma rinnust ärra kisti ja ärra müdi, mitme aasta takka omma emma jälle leidis. Sest müdud lapsest olli senni kaua suur mees ja wahwa Jummala sanna kulutaja sanud, kes selle pärrast nüüd Orja randa tulli, et seal iggawest wabbadust kulutada, kus tedda olli seutud ja müdud. Kuida temma omma emmat terretas ja emma tedda, ei mõista ma mitte kirjotada. Kui siin esmalt üks weike kirrik malmis olli ja missionär. selle sees omma  essimest palwet teggi, hüdis üks paggan kesk kirrikuliste seast: „Ohho! sinna pällud Jummalalt keik asjo, pällud teiste innimeste ja ka omma Vaenlaste eest! Sedda ei olle meie kölwad enne kuulnud!" Siin on üks suur riik, nimmega Dahomei, mis surma ja werre peale on raiatud. Kunninga ello maia on sawwist ja innimesse pealudest ehhitud. Jnnimesse pealuud on illo ja au assi nende metest, mis nende woito ja waprust peab tunnistama;  sest keik need luud on nende waenlastest  woetud, mis wärrawa postide otsas, sammaste peal, lippude otsas; ka need jogi nõud, mis naesed kunninglikkus maias omma 'wööl kandwad, põlle muud, kui libbistud surno pealuud. Praegune Dahomei kunnin? gas on se essimenne pärrisorja müa. Temma mäe seas on ka 8000 söa riistadega ehhitud naesterahwast, kes söas kellegile armo ei anna, egga armo ei pällu. Aastal 1851 wöttis Dahomei kurri kunningas nõuks, risti rahwa suggu seält ma nurgast ärrakautada. Ta tulli 20,000 mehhega nende peale ja piddi otsego möda minnes neid ärratallama. Waene ue ristiinnimesse hulk kissendas omma Zummala pole ja se ei maggand, waid satis, et temma lapsed pagganatte peale woimust said. 3000 Dahomei meest lödi mahha, 1000 woeti mangi.  Neist hirmsast naestest, mis Dahomei kunninga mäes söddiwad, woime nattuke arro sada, kui kuleme, et üks naene, kes mangi olli woetud, ühhe ristiinnimesse meel oddaga läbbi aias, kes tale hallastusse parrast toito andis. Aasta enne sedda sai üks teine missioni plats imme wisi hukkatussest peastetud. Zummala  sanna wagge, mis mitme paggana süddame  peale woimust sai, teggi teisi hirmus wihhaseks. Nemmad piddasid kurja nou ja tahtsid missioni paika korraga ärrapölletada ja keiki, kes Kristust tunnistasid, arratappa. Nou olli kurri kül ja õlleks wist sündinud, kui Issand õlleks magganud; agga ta ei tukko egga magga. Pagganattel olli üks assi tülliks  ees. Mssionäri maias ellas üks kunninga poeg, kedda nemmad hea melega tahtsid ellusse jätta, ja sestnnane armastas süddamest Issandat  Jesust. Selle kunninga poia ödde saatsid nemmad temmale nou andma, et ta ussinaste piddi pöggenema, kui ellusse tahtis jäda. Agga noor mees wastas omma öele: „So; nemmad tahtwad Ewangeliumit kautada, 32