Südbs o»s fudda. Wanna murdmatta innimesse südda on iggas  wies mailmajaus ikka üks ja sesamma. Pat ta! allati armas, waggadus allati wasto meelt. Paistab walgus ta pimmedusse sisse, siis pahhandab ennast ja ei tahha sedda wasto wötta. Wötkem üht musta Neegri süddant nattuke peu peale ja waatkem, eks põlle, nago meie rindus ka tuksub? Uks missionär kirjutab Süd -Ahwrikamaalt  (kus Hottentottid ja Kahwrid ellawad)  nenda: „Saime siin hiljuti ühhe salga meestega kokko ja tahtsime neile Zummala armo kulutada, mis ka Neegritte ossaks ilmunud.  Agga üks mees teiste seast astus ette ja ütles: „„Öppetaja, sinna walge mees! meie mustad mehhed ei kule mitte hea melega, mis teie kulutate. Teie rikkute meie rahho; teie lautate meie küllad; teie söte meie lojuksed;  teie läbbi saab keik meie suggu kautud. Sepärrast, kui teie mitte jarrele ei jätta, siis otsime meie teist ello assct, kus sedda rahhorikkujat  Ewangeliumit mitte ei kuulda."" „Agga söbber, ütlesin minna, kuida se tossi on? Kui meie teie wanna ello laidame ja teid pallume ja maenitseme, sedda mahhajätta, siis teme sepärrast, et se Zummala sannaga kokko ei sünni ja laidowäärt on. Teie lapsed öppetan  ma targemaks ja parremaks sama, kas se teile kahjo teeb? Keik, mis ma teie käest saan, sedda maksan minna. Kuida wöite siis üttelda, et ma teie lojuksed ärrasöön ja küllad löhhun? Eks ma teile ennem, kus ial jöuan, head ei te?" „„Öige kül, kostis Neger; agga sinna öppetad  meid pattust pöörma ja uskma, ja fe teeb suurt kahjo: sest patto kahhetseja ja usklik mees on meile ni hästi kui surnud. Temma ei armasta ennam meie teggusid; ta ei pea ennam omma wannematte kombid; ei kohhenda ennam omma issa maia; lööb meitest  lahti ja tulleb kirriko jure ellama ja püab ka teist ennese järrele tömbada. Mis kasso se meile muud toob, kui tülli ja rido meie enneste kestes? Ja mis ma omma lojustest ütlesin meie naesed ja tütred on meie lojuksed,  mis meie ostame ja müme; agga sinna öppetad, et nemmad olla mitte lojuksed, waid innimeösed, kedda peab ka öppetadama, neile ribid  ümber pannema ja neid Jummala ümmardajaiks,  agga mitte meeste orjadeks teggema.  Kas sa sel kombel meile mitte suurt kahjo ei te? Peale sedda pakkuv sa meile üht warra, mis kegi enne surma kätte ei sa; mis sellega pärrast surma ennam teme? Meie mustad mehhed ei armasta sähhärdusi asjo, mis silm põlle näinud, su maitsnud egga kässi katsunud."" No mis arwate, luggejad, kaS sähhärdused Ahwrika süddamed peaksid meie Eiropa süddamettega  kokko sündima, wöi mitte?  Issand,  sada walgust iggale male! 96 Jm Namen des General- Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Perno kassa-kohto polest antakse teada, et keik runt-rahha, seäduöse järrele, enne Mihkle päwa peab maksetud sama. Kes siis sellepolest  holimatta ja seadusse wasto teinud, langeb  trahwi alla. Perno kassa-kohtus 27. Augustil 1859. Kassa-kohto peawannem Kr. Rambach. Oldermann A. D. Marsching. Oldermann G. Klorell. Nr. 275 G. Lehbert, kirjutaja. 1 Tallinna ja Kirna trahteri wahhele maantee peale on nelli pari meesterahwa sapaid, kellest  üks paar ilma säardeta, arrakaddunud. Kes neid sapid leidnud ja Tallinnasse paron Uks külla herra majasse wiib, saab maja järrele  wataja Birkenfeldti käest kolm rubla leidnusse  waewa. 1 Habbaja möisas (Harjomaal Kosse kihhelkonnas)  on tullewa Jürripäwast 1869 kaks kue päwa tallokohta rendi peale sada. 5 Ued Kalendrid 186 V aasta peäle  on walmis ja Perno trükkimaias sada.