ruutpennikoormat. Polama, mis Wenne wallitsusse al, on 2320 ja Somema 6873 ruutpennik. suur ja möllemad on üllemal nimmetud  sure hulga körwa arwatud; agga kui Wennerigi Asia jaggo kuleme, siis lähwad silmad  kirjuks: sest Eiropa raiast künni hommiko  pole Kamtsatka rannani, kust Amerikama ülle merre kaela jubba wasto paistab, ja üllewelt  jea - merre rannast künni alla Kaspiaja  musta merrest sadik, on ülleültse 239,556 ruutpennik. maad! Peäle sedda on Wenne Keisril weel Amerikamaal 17,500 ruutpennik.  , nenda et kui keik kolm jaggo wisiparrast  kokko arwame, mis meie Keisri armolisse  wallitsusse al seiswad, siis leiame: Eiropama jaus . 96,412 ruutpennik. Asiama „ . 239,556 „ Amerikama „ . 17,500 „ Se on ülleültse kokko 353,468 ruutpennik. Küllawend, mis sest arwad, kui just sulla makele pead ütlema: kolm sadda wiis - kümmend kolm tuhhat nelli sadda kuuskümmend kahheksa ruutpennikoormat?  Ja et igga ruutpennik. 7 wersta  pitk ja 7 lai, ja 7 kord 7 meie kele 49 on, siis on iggas ruutpennikoormas 49 ruutwersta;  ütleme nüüd 49 kord 353,468 , siis leiame kui terrased arwajad, et seält 17,319,932 rurtwerstakest wälja tulleb. Wennake, eks pea hakka ümberkäima? Wennema surus on ülle keige teiste, sest Wennema sisse mahhuksid  keik teised Eiropa kunningrigid ja löunamerre  sared ja jääks rumi weel ülle. Agga Wenne rikis, isseärranis Asta ma jaus, on weel paljo tühja maad ja ei õlle wägga sure rigi kohta rahwa hulk mitte liig suur. Praego peab meid Wenne allamaid, mis keelt kegi rägime ja kus nurkas ellame, ülleültse 72 miljonit päid ollsma, mis keik „wenne leiwast"  ellawad. Eiropa jaus tulleb meid 669, Kaukastamaal 478 ja Siberiamaal mitte ennam  kui 15 innimest ruutpennikoorma peäle. Seäl maal on rahwas alles wägga öhhuke. Keige paksem rahwas on praego Moskwa kubbermangus,  liggi 2799 innimest ühhe ruutpennikoorma  peäl. ülleültse on rahwa hulk ikka töusmas. Aastal 1856 ollid Wenne rikis 2,766,892 innimest sündinud ja 2,146,892 surnud, se on 559,974 ennam sündinud, kui surnud. Lasseb Jummal nenda eddasi minna, siis tulleb igga aastas pool miljonit innimessi  jure. 1. Riama. Wönno lin ja makond. Wönno linnake  põlle ka ennam eile tehtud. Aastal 1224 sai ta piiskop Alberti al ehhitud ja Wolkwin,  teine ordenmeister, olli temma allustaja, parrast sedda, kui saksa ritterid paggana Wendeni  rahwa linna, mis enne seäl paikas seisis, ollid ärrahäwwitanud. Enne olli Wönno lin koggoni teine ja paljo surem, kui nüüd; temmal  ollid wallid ja mürid ümber ja mitto wärrawat ning allewid. Nende Joannessekirrik,  mis praego alles seisab, sai aastal 1281 allustud ja 3 aastaga walmis tehtud. Sesinnane kirrik on nende mönnesugguste piiskoppide  ja ordenmeistride haudade pärrast, mis temma sees leida, mannast jubba kulus Jummala  kodda. Kulus ordenmeister Plettenberg surri siin kirrikus (1535) toli peäl istudes jutlusse aial arra. Enne olli siin meel üks Katarina-kirrik, mis jubba öige usso ülleswötmissest  sadik laggund seisis ja parrast ehhitadi  selle assemele üks wenne kirrik. Söad ja pölletamissed on mannal aial Wönno linnale  paljo waewa teinud, mis läbbi ta mitte põlle kaswanud, maid pissukesseks linnaks sanud,  nago praego tedda näeme ollewad, kui Ria pool käime. Praeguses Wönno linnas ellawad 2666 innimest 126 maia sees, ennamist Sakslased ja Lätlased ning mönni Wennelane wälgub ka seas. Wönno linna immelikkum assi on kaks linna kaewo, mis turro peäl seiswad; nende kaewude sisse jookseb messi ma alt mask torrode  läbbi, kellest kegi ei tea, kes neid senna teinud ehk kui kaugele nende otsad ullatawad. Wönno loss, kelle ehhitussega (1224) liu allustas, seisis AOO aastat järge möda saksa ritteride peawannematte ehk ordenmeistride  ellokohhaks. tillemal nimmetud kulus 194