wallutad ja silmad wet jookswad. Agga kirri on nenda: „Terre hommikust armas Postimees! Sowin Teile röömsat uut aastat, paljo termist, pitka igga ja rahholikko meelt omma tee ja tö jures. Toon Teile se kord kurwad sannumed Sörwemaalt. Laupäaw 4. Januaril,  tullid kaks weikest purjo-pati Abroko sarest  taggasi, merre püsed sees, teine olli Kaimra küllast parralt, teine Jndo küllast. Nemmad ollid Abrokus rüssa püül olnud, ja tullid nüüd keige püüstega koio pole. Tullema hakka  tes olli ilm waikne olnud, et ilma kartusseta  woisid merre peäle minna. Agga kui seltsis monned werstad (arwata / ehk 8) ollid  purjotanud, siis tulli pawa lode aial korraga  paks lumme saddo, ni et teine laew teist koggoniste ei näinud, et kül arwata 100 sülda  wahhet olli. Ning selle lumme sajo sees tulli ni järsk tule hoog, et maalgi oksa kimbo pinno peält mahha wiskas, no mis nisuggune merre peäl head rägib. Pole werend tunniga olli lumme saddo mödas. Agga immet: Jndo külla laewas ollid kolm meest, waatwad sinna  ja tenna küssides: Kus meie naabrid? Ja! naabrid ei olnud kuskil nähha! Kaddund! Oh halle luggu! Korraga wiis naest lessed, mitto waesed lapsed issata! (5 meest ollid  keik naese mehhed). Põlle kül keddagi weel surnult leitud, ja põlle sedda mitte nähtud, kui uppusid, sest nenda, kui ütlesin: ilm olli pimme lumme sa ust; agga kus nemmad ommeti  muiale ni äkkitselt jäid? Nisuggust halledat luggu on meie koggodussel ennamiste igga aasta." „OH nutta waene leinaja, Kül mõnda ööd jäed walwama." Ltwlandima Tallorahwa seadust, mis 1849 walja tulli, tunneb ehk peaks igga Liwlandi mees tundma. Seal öppetakse § 23 Nr. 1 künni 92 wagga selgeste rentmade ostmiösest ja rentkassast, mis Tarto linnas asset on, et igga mees, kes sest asjast selget teadust nõuab, sedda sealt woib leida. Paljo tallo maid on jubba tannini rentkassa abbiga päruseks ostetud, ning rentkassa üllema wal- Ususse polest antakse teäda, et rentkassa tähtede  hind, mis 1856 ma aasta löppetusses wälja  ollid antud, ülleültse 109,600 rubla kandis  ja aastal 18õ7 tullid 64,800 rubla weel senna jure, se on ühte kokko 174,400 rubla höbbedat, mis 121 ma tükki peäl üllewel seisab;  peale sedda on wanna aasta sees weel 108 ostetud kohta jure tulnud, kellega assi weel üsna selge ei olle ja arwatakse, et laeno abbi, mis rentkassa nimmetud 108 matükki jure annab, jälle 162,200 rubl. höbb. wälja teeb. Wägga kaunis seadus ja suur abbi! Ma ütlen weel, kel selgemat teädust tarwis, wötko üllemal nimmetud seädusse ramat kätte, ja kui tal monni assi peaks seggane ollema, siis on ikka innimessi liggi kordas, kes Lemmale  sedda selletada moistwad. Sannumed woöralt maalt. Kolm hädda on woöral maal tännawo talwe isseärranis sured: rahha hädda, rinna  hädda ja wee hädda. Kuhho silmad pörad, seäl öhkawad innimessed: nenda ja nenda paljo ollen kautanud, misga tahhan weel ellada? Siiski aega möda hakkab se hädda jubba kadduma, ja innimessed leidwad jälle tööd ja ammetit, et omma pead woiwad  toita. Rinna ehk kurgo häddaga on luggu öälam. Tännawosest uut modi talwest ei woinud ka muud odata. Paljo innimessi, isseärranis lapsokessi, on nimmetud hädda jubba mulla alla winud ja paljo oigawad többe wodi peäl maas. Agga wee hädda? Jah, sellega on ka kenna luggu. Monned wähhemad jöed, isseärranis Sweitsimaal, kus enne wet küllalt olli, nirrisewad waewalt weel; suremad jöed, nago Rone ja Saone Prantsussemaal, kes sui alles upputust teggid, põlle kü! ärra kuinud, agga paljo maddalamaks  jänud, nenda et monne peäl wee maddalusse  pärrast purjopadid ennam ei woi käia. Sakfama keige suremad jöed on Rein ja Donau. Rein hakkab Sweitsi mäggiselt  maalt peäle ja jookseb, lõuna poolt põhja pole minnes, tük maad Saksa- ja Prantsusse- 244