sule ka mitte hölpsaste maad anda. Munkad  süllitasid tuld ja Zesuitid mandusid Latterust  ja temma öppetust ma pöhja, mis nende  rahho rikkus. Jubba aastal 1522, se on 24 aastat enne Lutterusse surma, tullid essimessed Ewangeliumi usso öppetajad Riga,  nimmega Andreas Knöpken ja Silme  ste r Tegetm eier. Rahwas wötsid öige usso öppetust ennamist iggal pool hea melega wasto, agga preestrid söddisid ni paljo, kui wöisid,  paawsti usso eest, ja Ria ertspiiskop ähwardas  tuld taewast nende peäle mahha kutsuda, kes sedda julgesid laita, mis paawst heaks kitis. Aastal 1525 kirjutas Lutterus isse kirja Riga sja se aitas ka ommast kohhast. Assi läks Jummala abbiga ikka eddasi ning üllemad ja allamad hakkasid sedda wahhet ärratundma, mis puhta ja hagganaöse leiwa wahhel on. Wiimne Ria ertspiiskop Willem surri 1563 ärra. 21 olli neid jargemöda olnud, ja pea kegi neist ei olnud lammaste karjatsed, maid nende niitjad ja murdjad, kes neid saggedaste  üsna Jummala nimmel risusid ja omma  tülli ja söddadega tapsid. Aastal 1562 sai Lihwlandima (agga mitte Ria lin) Pola wallitsusse alla. Kakskümmend  aastat pärrast sedda langes Ria lin ka ja nenda jäi luggu künni 1621. Selle aia sees on meie wannemad kord ka Prantsusse mehhe wallitsusse al seisnud. Pola kunningad  said igga kord ueste wallitsetud ja 1572 künni 1575 istus Prantsusse kunninga poeg Hinrek Waloa Pola troni peäl ja olli ka meie ma perremees. Pola wallitsusse al seisis  meie ma (aastast 1562 künni 1621) se on 59 aastat ning wallitsesid selle aia sees 4 kunmngast, keik paawsti usso mehhed: Sigism und 11., kümme aastat, (1562 künni 1572); Hinrik Waloa, *) kolm aastat, (1572 künni 1575); *) Kui ta wend Karl IX. Partsis ärrasurri, panni Hinrik sallaja ratsa Hobbusega Warsawist minnema, et omma wannematte aujärje Prantsussemaal  kätte sada, mis parrem olli, kui Pola aujärg. Tehwanus Ba tori, üksteistkümmend aastat, (1575—1586); Sigismund 111., kolmkümmend wiis aastat, (1586—1621). Sest aiast sadik sai meie ma Rootsi wallitsusse  alla ning imme kül, just 99 aastat on Rootslased meie wannematte perremehhed olnud, ja sel aial ollid meil omma Lutterusse usko wallitsejad. Essimenne neist olli kunningas Gustaw Adolw, wägga auwäärt wallitseja,  kes norelt omma wannematte aujärje peäle istus ja Saksamaal meie usso waenlaste  wasto söddides, omma ello jättis. Temmast  on meil nöu, kui rumi leiame, eddespiddi  pitkemalt könnelda. Temma wallitses meie maad üksteistkümmend aastat, (1621 künni 1632); Temma tüttar Kristina wallitses  kakskümmend kaks aastat, (1632 künni 1654); agga olli naesterahwa assi ja parrast laskis ennast paawsti ussulistest wörgutada, kelle wasto söddides önnis issa olli surnud. Karl X. tutti Kristina järrele ja wallitses  kuus aastat, (1654—1660). Temma järgminne olli Karl Xl., kes keige kauem meie maad wallitses, se on kolmkümmend  seitse aastat (1660 1697) ja ennast Liwl- ja Eestima hertsogiks nimmetas. Keige wiimne olli tullise waimoga Karl XII., kellest Keiser Peter Narwas ütles: „Kunningas Karl öppetab meid söddima ja pärrast isseennast wöitma." Nenda olli ka. Karl XII. läks liig julgeks, tungis Wennema sisse, sai Pultawa linna jures ärrawöidetud, pöggenes waewalt Türgimale ja aastal 1710 langes meie ma Wenne Keisri Peetri I. wallitsusse  alla. Sannumed wöeralt maalt. Ztaliamaalt. Tulle Zummal appi, kas keik Jtaliama muud ei olle, kui rööwli auk? Ei sedda kül mitte, maid seal on ka auwäärt innimessi, ni suur kui pattuse innimesse au on; agga innetumad asjad sünniwad  seal kül. Wenedig on . suur ja mannast  kulus lin 72 sare peäl Ztalia randas. 109