külwist se kord ei tahtnud rakida. Kui ka pöllotö aeg mödas on, siis ommeti mitte pöllomeeste tö otsas ei olle; nemmad pearoad  talwel ka kassi jalgo ligutama ja kes tullerval kewwadel, kui Jummal ello termist annab, uut tubba, aita ehk lauta tahtwad ehhitada: nendega tahtsin ma se kord issearranis  könneleda. Peab innimenne honet ehhitama, siis peab temmal ehhitusse puid ollema ja need peawad talwel malmis murretsetud sama. Agga wannem  ja targem rahwas on sedda ammo järrele  katsunud, et se mitte üks keik ei olle, mil hone ehhitusse puud raiutud samad, maid sel tööl on ka omma aeg, mis wägga tarwis tähhele panna, kui ehhitaja kasso assemel mitte kahjo ei nõua. Keige parrem palgi raiumisse aeg on loulo-kuus ja kui ial woimalik, wannaku löppetusses, kui ku wiimses werandis seisab; woib ka meel Neäri- kuus olla, agga midda hiljem sedda pahhem. Wanna rahwas on ärrakatsunud, et hone palgid,  mis Joulo-kuus öigel aial raiutud, 150 aastat, ja mis Neäri-kuus raiutud, 80 aastat  on mäddanemisse mastopannud; agga kui palgi raiumist Paasto-kuusse jäeti, siis mäddanesid  jubba 15 aasta parrast, se on kümme  kord enne, kui Joulo-ku palgid. Keige parremaks hone ehhitusse ja mu tarwis puuks, mis kui lu ja raud wasto panneb, kidetakse sedda, kui kemwade Lehtkuus, kui puul täis mähk peäl on, puud känno peäl seistes alt künni üllesse ärrakoritakse ja tullewa Joulo-kuus mahha raiutakse. Agga pölletamisse  puid raiuda, on kemwade mahla aeg keige parrem. Need puud, kui suil ärraturdunud,  on hopis tullisemad ja sepärrast pole tullusamad. Nenda ütleb wannem ja targem rahwas ja neil woib wägga öigus olla. Selle järrele woiksime meie ka tehha. (Eingesandt.) Amerikama walge öiedega linnad. Wie aasta eest sai Tarto kärner Daugul Saksamaalt walge öidega linnaseemnid ja andis  neid tallopoia jure mahha kehha. Kui 4 aastat -?lli järrele katsutud, kuida nad meie maal kaswawad, korda lahmad ja walja andwad,  on kärner Daugul nüüd Peterburgi pöllotö-koggule teäda attnud, mis temma nende nelja aasta sees walge öidega linnade jures tähhelepankiud,ja ütleb nenda: „2tmerikama walge öidega linnad tahtwad raskemat ja maddalamat maad, kui meie ma linnad. Et nad ruttem malmis samad, kui meie linnad, sepärrast woib neid ka naddala päwad hiljem  külwada, kui meie linno, ja wakka 1 wakkama peale, on parras jaggo. Nende öitsemisse  aeg on meie ma linnadega ühhel aial, agga öitsewad naddala kauem. Neil on paljo ennam ja suremad öied, kui meie endise  linnadel. Nelja aasta sees ollen ma tännini iggast külwist 12 semet sanud ja olleksin  ennam sanud, kui meie linna-tö jures mitte ni paljo seemnid raisko ei lähhäks. Agga  se on tössi, et walge öidega linnad paljo ennam seemnid andwad, kui meie sinnise öidega  linnad ja õlleks sepärrast wägga sowida, et sesinnane linnade selts ka meie male siggineks.  Nende pitkus on meie keige parrema linnadega ühhe sarnane, agga pehmus ja sidimodi  kiud koggoni parrem ja kölwab keige parremaks lõuendiks ja mu penikesse tö peäle."  Daugul annab ka teäda, et walge öidega linna seemnid temma jures (46 kopp. nael) sada on. Minno arwates wviksid kül linnama  perremehhed sedda tähhelepanna. Neile ta siin seisab. Juttud ja jutto jätkud. „Ragi mis sa tahhSd Honbiö ja koddokäiad on ommeti WW." Nenda ütlewad mitto ja arwawad ennast sulla töt räkiwad. „Mis tössi, on tössi ütlewad nemmad ma ollen omma silmaga sedda näinud, ja silm on kunningas." Nisugguste  udduse silmadega innimestele on kül jubba mitto pitka ja lühhikest öppetust ja selletust  selle polest antud, agga Postimees tahhaks  weel üht wäikest juttokest senna jure lis- 168