ma lambad pruni kahhära willaga ja wimaks need penikesse willaga Merino-lambad, mis üksi möisade peal petakse. Praego on Lihwlandimaal  neist lammastest keige wähhemast 60 ehk 70,000 tükki ellamas. Kuus keige suremad lamba piddajat möisa piddawad igga üks peale 2000 tükki, ja need on: Töötama möis, Perno makonn., Öiso möis, Willandi mak., Smilteni- ja Alswigi möis Walga makonnas,  Maksa Möis Tarto makonnas ja Seswegen Wönno makonnas. Merino willade  hind on ülleültse 23 ja 24 rubla puda eest; agga Trikateni möisa willade eest, kus Lihwlandi möisnikude pessa.lamba karjad seiswad, sadakse ka 34 rubla pudast. Pari aasta eest hakkati ka jubba Saksamale willo müma. Ülleültse sawad meie möisnikud arwata  3500 puda aastas willo, mis omma 80,000 rublakest sisse towad. Assi ka. Muud puddu lojuksed on tutwad, ja kitse ning siggade  pudust meie maal ei olle, kui ka mönned seltsid paljo ei kölba. Suremaist ja wähhemaist  metsa lomadest on meil: pödder, metskits,  karro, hunt (kedda Muhho- ja Saremaal silma otsas ei sallita) määr, rebbane, ilwes, jännes, saarmas, naarits, töhk, orraw, nirk ja mitto muud. Nendasamma wöiksime mitmed  linnud ja kallad nimmetada, kui nad igga lapsel tutwad ei õlleks; ni paljo sago ööldud, et kalla wannadust temma somustest  tuntakse. Igga aasta tulleb kalla somussele  kord jure, nago pule mähhä kord. Kui kalla somust pöigeti labbi leikad ja igga aastased korrad ärra loed, siis on kalla wannadus  kä; agga sedda ei wöi paljo ilma nisugguse  klasita tehha, mis labbi keik asjad suremad paistwad, kui nad muido silma ees on. Et awwt kallade seas seddasamma on, mis hunt metsa lomade ja ku l lindude seas, on ka ammo tuttaw assi.  Puttukätest  (insektidest) on messilased meil keige armsamad koddused lomad ja kus nende eest öiget hoolt kantakse, seäl pannewad perremehhele  peage nahk püksid jalga. Mis isseärranis  ennest ja kunsist nende jures rägitakse, on teädo parrast tühhi lörri, mis külla emma suust tulnud. Mahwet hulk. Praego ellawad Ria kubbermangus 814 tuhhat innimest ja need on: 1. Lätlased, 2. Eestlased, 4. Sakslased, 5. Wennelased, 6. Roots laseb (Runo sare peal), 7) Polakad, 8. Soomlased (möllemist wähhe siin ja seal laiali) 9. Judid (üksi Rigas ja Slokkiö.) K e l e d. Neid on ülleültse wiis. Lätti, eesti, saksa, wenne ja rootsi keel (mis ennamist üksi Runo sare peäl rägitakse.) Usfzt? seltsid. Neid on ka wiis. 1. Ewangeliumi Latterusse,  2. Ewangeliumi Kalwini, 3. Kreka (Wenne) 4. Roma (Kattoliki) ja 5. Jnglispiiskoppi  usk. Kalwini ja Inglis - piiskoppi (anglikani) ussulessi on agga üksi linnades mönned leida. Sannumed woõralt maalt. Saksamaalt. Pöud ja liig wihm, kuida need kokko sündwad? ja ommeti on nenda. Meie maal ja muial waatwad pöllomehhed  iggatsedes üllesse ja ootwad, millal Jummal pöllo nisutust wöttaks anda. Rukki külli on kääs, ja pöllud alles, nago tuhhakolle.  Saksamaal on jälle mönnes paikus jubba peale 2 näddalat liaks paljo wihma, nenda et jöed ülle are täis ja sillad ja maddemed  omma teed läinud. Ka mitmed asapöllud  ja maanteed on rikkutud. Üks saunamees, kes jöe kaldal ellas, piddi öse keige omma sauna ja laudaga möda jögge alla minnema; innimessed said pärrast ommeti elloga kaldasse. Ilse jöggi, mis Haartsi-mäggedelt mahha jookseb, on omma kallaste äreö keige ennam pahha teinud. Jlsenburgi linnas löhkus ta ühhe sure silla mahha, kus 6 innimest surma said. Nisamma on ka seäl ümberkaudo Saksenimaal  Tswikkaus , Shemnitses, Wurtsenis, Leipsigis ja muial paljo kahjo  sündinud. Tswikkaust kirjutakse, et 1694 aastast sadik seäl ni suurt wet põlle olnud, 52