sesuggust wörko püüdmisstks mahha tulleb seada, tehhakse selle tarwis nelli pistend, mis kahheksa ning üks pool jalga pitkad, ning sawad sel kombel mahhapistetud, et nemmad neljas nurkas seiswad, ja igga pistme wahhet  ühhe arro peal 10 jalga maad on. Nende  pistende seetsepole külje sisse, sawad iggaühhe  peäle kolm nisuggust kissu leigatud, et kaks kissu, teine üllewel otsas, teine keskpaikas pistme külges, alt ülletsepiddi, ning st keige alluminne kissu allatsepiddi on leigatud. Nende kissude külge saab wörk nüüd seetsepole pistnud  nenda kinnitud, et ta mitte wägga kaugel ei olle, agga ommeti stdda rumi, mis pistende wahhel ümberringi täitab, ning ni ellikust seatud  on, et kui kul wörgo wasto lennab, temma stdda kissude otsast ärratömbab, ning ennast sel wisil senna sisse kinnimässib. Süggist  ajal pannakse wörkude keskele, üks walge tui ehk kanna ma peale kinni, ning talwel üks sinnine tui, ehk kanna kel tummedad karma  sulled, kes siis kullid ka senna wörko awwatelleb.  Et agga kul stdda ahwatlist, kui üllewelt senna peale lasstb, ärra ei sö, ning issi ei pease, pannakse penikesstd norid ristamessi  seetsepole neid wörkusi, nenda et üks nori ots umbest ühhe pistme keskmisse kissu kohhas ning teine nori ots teise pistme keskmessi  kissu kohhas, wörgo silma külge on stutud,  nenda, et kui agga kul neid nörisi kipputab,  siis wörk pistme kissude küljest nöride läbbi mahha saab maotud ning kul sel wisil wörgo alla jaeb. Nisugguste wörkudega wöib ka kotkaid ning jannese kullist püda. Wörgud sawad nendasammoti  tehtud ja pandud, kui jubba öppetud,  kui et löng agga, misstst wörgud koutud,  tuggewam peab ollema. Ahwatlisftks pannakse senna sisse, tui asstmel, üks noor jännes ehk täis toppitud jannese nahk." Narwa linnast kuleme, et sea! ue wabriko  kallal wäösimatta ehhitakse. Paljo kassi peawad jubba nüüd likumas ollema, mis saab weel eddespiddi, kui keik need innimessed kous on, kedda senna töle odatakse? Suur wabriko hone peab wiis korda körge sama. Se woib mehhe maiake olla! Za mis weel immelikkum on, palki ei ollegi tarwis, waid peab keik telliskiwwast ja wallatud rauast ehhitud  sama. Ka rägitakse laste kotist ja haigemajast,  mis senna peab assutadama, ja se on wägga hea; sest kus hulk rahwast kous, on ka hulk lapsi ja neile on öppetust tarwis; ka haigedest ei sa pudus.ollema ja haigemaia on sepärrast wägga tarwilinne assutus. Paljo innimessi, kel lubba antakse, töttawad nüüd senna tööd ja tenistust otsima ja palk, mis teäda antakse, põlle ka mitte laidowäärt. Ei tulle meile ka melegi, tö pakkumist ja tenistusse  otsimist laita; agga ni paljo peame ütlema: kel omma tenistus ka on, et iggapäwast  leiba, ihhokattet ja kronomaksud woib ärgo olgo need mitte liig ahned kaugele  töttama ja ärgo wiskago solgewet mitte enne mahha, kui puhhas ka on. Et suur tük su löhki aiab ja monni patsiga (kakkuga) kannikast lähhäb otsima sedda on enne muial ka nähtud. Kel agga tenistust ei olle ehk ni wähhe on, et sega ommaksid ei jõua toita: se mingo Zummala nimmel, ja sowime  temmale head önne ja tännolikko süddant. Sannumed woöralt maalt. Rorwegima, kust ma wimaks heringa sagist könnelesin, on Rootsimaga ühhe kunninga al ja selle ma pealin on Kristiania, wanna tuttaw paik, kust ka meie Perno laewad saggedaste  heringid towad, kui seal sada on. 2. Aprilli k. p. Olli seal suur önnetus. Kesk linna sees ja kesk ösel peasis tulloke lahti ja teggi omma kautamisse tööd. Teisel lõunal said rähmas  tulle peäle woimust. Kust tulloke hakkanud,  ei tea kegi, agga et ta ennam kui pole miljoni höbberubla eest kahjo teinud ja 10W innimest peawarjust ilma jätnud, sedda teadwad keik. Saksamaalt. Pöhja poolsest Saksamaalt  kirjutakse, et seäl wilja hinnad mitte ni alwaks põlle läinud, kui monned loot- 324