tuul tulle ülle saddama teine pole aias ja sea! ka maiast pöllema sütas. Õnneks said laewad saddamast kaugemale, muido õlleks neil ka palla kätte tulnud. Kolm inn imest on seäl jures ka ello jätnud. Kalla püüstest on ni paljo. ärrapöllenud, et Emdeni heringa püük tännawo tühja jääb, mis ni mitme innimesse  ainus tenistus olli. Austriamaalt. Kedda Jummal hoiab, se on hoitud, langego tullesse ehk wette. Ommeti  ei pea kegi Jummalat kiusama ja kattukselt  mahha kargama, katseks, kas Jummal hoiab? Kes ni jölledast teeks, ei peaks mitte immeks pannema, kui ta kaela murraks. Agga kuulge, kuida Jummal hoiab. Olmütsa linnas  ellastd jöukad innimessed teise korra peäl ja neil ollid lapsed. Lastel on laste wiis stin ja seäl: põlle tarkust egga ettewaatmist. Pissuke  pois kargab toas üryber, jookseb ka lahtise  akna peäle, kus üks paddi juhtus ollema, wahhib aknast wälja, kommistab ja kukkub aknast kiwwi Mlitsa peäle mahha. Jssa emma ehmatand: nüüd on laps purro! Sedda ta õlleks wöinud olla, agga Jummal hoidis. Kukkudes olli laps hirmoga padja ühhes wälja tömbanud ja paddi nenda temma alla kukkunud,  et mingisuggust wigga ei sanud, ehk kül muido luud kondid olleksid wöinud purro olla. Nenda hoiab Jummal allati, agga mönni ninnatark mõistab ka üttelda: „Se juhtus nendaMis assi juhtub ilma Jummalatta?  Juukse karw ei lange ilma temma teadmatta pea peält mahha, ja meie julgeme üttelda, kui laps körgest aknast kiwwide peäle kukkub, ja terweks jääb: „se juhtus nenda!" . Teine tunnistus. Bai eri ma kunningas  läks nattuke teistele küllasse, proua jäi koio ja läks aiawiteks lusti söitma. No eks tal olnud hobbosed ja aega kä. Körge järso jöe kalda peal näggi ta illusaid lillesid ja tahtis  neid isse omma kunninglikko käega ärranoppida.  Lillesi noppides ei pannud ta tähhele,  et liig are peäle olli täinud: kallas waub alt ärra ja kunninga proua keige kaldaga alla. Õlleks suur õnnetus wöinud sündida, agga Jummal hoidis. Tulgo üttelgs jälle mönni: „Se juhtus nenda!" Prantsusfemaalt. Jälle tullekahjo! Sest ei peäsegi tänna lahti! 26, Mail on Parisis sured warrandusse maiad pöllema läinud, kus paljo kaupa sees seisis. Tulloke olli sest hakkanud, et kaupmehhed öhta omma kaupa silma himmo ärritamisseks aknade peäle üllesse ja lambid jure pöllema pannud ja need, kes järrele piddid watama, ollid ka pühhapäwa  öhto wahhel wälja jooksnud, tulli läks penikesse kauba sisse, ei olnud warsi kustutajad  jures: seält olli suur kahjo tulnud, mis poolteist miljonit arwatakse suur ollewad, isse meel maiad. Prantsuste häbbiks seisab seitungis, et Parist' näppomehhed ka walmis olnud tullekahjo tunnil, woöra omma, mis kätte sanud, tasko pistma ja omma teed minnema.  Se peab jo essimenne häbbematta loom ollema, kes kurwal tunnil, kui liggimessele  muidogi kahjo sünnib, weel kui warras ja röwel, temma omma risub! Agga parrago Jummal! nisuggusid on mailmas weel ja mitte Prantsussemaal üksi. Jummal hoidko igga ühte nende eest! Prantsussed kidawad, et nende winamarjad  tännawo wägga illusaste peawad kasivama  ja lootwad süggise rohket saki ollewad. No andko Jummal, et igga üks omma palle higgi tassutud saab; sest paljo innimessi ellawad  seäl üksi wina-maggedest. Inglismaalt. Inglaste ja Amerika  rahwa wahhel tikkub nurriseminne tõusma.  Agga mikspärrast? No tülli tulleb saggedast  tühjast asjast, agga nende wahhel põlle assi mitte tühhine. Ollen jo mönda korda sest räkinud, kuida Eiropa rahwas, isseärranis Hispaniamaalt, pärrast sedda, kui Kolumbus  Amerikamaad (1492) olli üllesleidnud, seal sured maad ja wäljad assutasid, kus törahwast pudus, mis Ahwrika musta Negride seast heaga ja kurjaga sada olli. Sealt sündis inneto Negriorja-kaup. Parrast sedda, kui Amerika rahwas isse omma perremehheks 389