takud ennam ühhe erne hirmutusse kui innimesse  näggu on, ja mönni ka ennast omma riettega on ni laiaks aianud, et mitte üksnes linna ulitsad waid ka maanteedki neile kitsaks jäwad, kus siis ühhe waese tallopoia kitsast toa uksest üks nisuggune immekumm sisse mahhub?  Agga minne rägi nendega, ehk ütle neile, et se rummalus on! Neile ikka õigus peab jäma ehk ennamiste iggapääw nähhakse, kuida mitto nöukat maia meest omma naese ja tüttarte uhkusse läbbi (?) waesusse sisse langemad.  Nimmetad sa neile, et se korda ei lähhe,  siis wastatakse: „Kas se siis on pahha, et innimenne puhtaste rides käib?" ja „se kes kennaste  rides käib, öppib ka puhtaste ellama!" Se õlleks kül wägga hea, mo armsad kallid  perrenaesed, mutrid ja neitsid, kui seddawisi,  teiega luggu õlleks; agga kui meie asja f.ruwiste järrele watama, siis leiame, et teie selle üllemäära „illo" ja „puhtusse" läbbi ikka pääw päwalt roppumaks jäete. Mis sest siis head on, kui sul üks kallis kuma „kleit" selgas,  agga roppud sukkad jalgas, ja muud rided  wöidund ja holimatta on. Kas se põlle suur rummalus, kui sul wodi peal üks uhke tek on, agga keik mis tekki al, on ni roppud et ärra tekki päwa aial wodi peält liguta! Ei kulla neitsikessed, ses tükkis mulle ikka õigust  annate woi kuida? Sellepärrast, armas söbber Postimees, kidan  ma sind, et sa ommetegi wee! omma issa usku truiste kinni pead ja ei ka ebbelad wisi, teiste modide järrele ei hakka teggema, mis läbbi sa keikide mõistlikkude innimeste naeruks saaksid, kes sind koggematta omma paunaga jamas ehk maantee peäl juhtuksid näggema. Sellepärrast tahhan ma sinnuga ka mönne sönna sest ilmaaegusest ja rummalast uhkusest siin räkida. (Jääb põiele.) Wennemaalt. Suur torm. Rostowa  linnast Doni-jöe ärest kirjutakse nenda: „Keige wannemad innimessed el mälleta siin ni suurt ja kanget tormi näinud ollewad, kui meil Neäri laupääw ja pääw enne sedda olli. Kattuksed said maiade pealt mahha ja korsnad  ümber pillatud ning aiad ja plangid löh- hutud; kirrikute peal läksid raud ristid köwweraks  ja jeä merre peäl löhkes purruks. Taganrogi *) linnas kiskus torm 80 kaubalaewa,  mis seal talwe - korteris seisid, ankrust  lahti ja aias jeäga ühhestükkis merrsse, kus nad purruks õlleks tehtud, kui mitte wexst maad kaldast emal jeä rühha sisse polleksid kinni jänud. Kallamehhed, kes sel korral merre peäl ollid, kui torm peale tulli, jätsid hobbused  ja püsed senna paika ja katsusid, kuida isse ühhe jeä kamba peält teise peäle hüppades hingega kaldasse said. Mis neist mahha jäi, kaddus keik merrepöhja; peälegi on mitto innimest  ka surma sanud. Laewade kahjo arwatakse  10 tuhhat rubla eest ollewad, isse weel need kullud, mis neil tarwis ollid, enne kui laewad jälle taggasi said todud. Head ja kurja wina jomisse pole  st. Mis hiljuti Kowno kubbermangust kuulsime,  kus rahwas sedda suurt kahjo hakkanud ärratundma, mis kurjast wina jomissest tulleb, on wist igga möistlikko innimessele römo teinud,  ja mitto on Postimehhega ühhes öhkanud:  oh Jummal anna, et se pahha pruuk iggal maal wähheneks ja kui wöimalik, koggoni  kauks! Nüüd tullewad ka süggawast Wennema seest, Wologda kubbermangust sannumed,  et seal ja mitmes paikus muial innimessed  pahha wina lakkumist hakkawad wähhemaks  jätma. Walgustago Jummal nende meelt, et nad ses nöuus kindlaste eddasi lähhaks!  Sest tulleks meie armsa issamale wist weel surem kasso, kui raudtedest ja aurolaewadest.  Wina jominne on hirmus katk, mis ihho ja hinge polest räkimatta kahjo teeb ja parrago! on se kurri wina - többi tännini aasta aastalt kaswamas olnud. Aastal 1842 on 924 ja aastal 1843 on 939, agga 1856 jubba 1599 innimest Wennemaal joobnust peast siit mailmast ärraläinud, se on: wina surnud! Ja nenda sünnib sedda Jummal parrago igga  aasta. Kel wähhegi Jummala werd süd- 5) Taganrogi lin on se paik, kus meie õnnis Keiser Alexander I. aastal 1825 ärrasurri. Tuhhat mu asjaga on Wenne rigi piibli - seltsid ja tallorahwa prius Temma kallis mällestus. 251