da, piddi saggedaste hinge andma, ja mitte kuk ei laulnud takka järrele. Tihti olli risumist Jerusalemma wärrawatte ees, mis weel kaugemal  könnelda. Nüüd tullewad sannumed, et Türgi kubbcrner, kes Jerusalemmas ellab, ommeti monned rööwlid kätte sanud ja Konstantinopoli  saatnud, kus neile pael kaela pannakse.  No ni paljo on kannsped ikka korda läinud, et kelmidele üht nörikest wöiwad kerutada.  Kes need rööwlid siis on? Kes muud, kui Muhamedi usko Arabiamehhed (Buduinid). Et eddespiddi seal julgem reisida õlleks, on nimmetud kubberner ka suurde tede äre söameestele  korteri-honed lasknud ehhitada, et käe pärrast olleksid, kui neid teerahwa kaitsmisseks tarwis on. No hea on hea, agga Türgi rikis  põlle paljo head. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Per«o makonuast. Piibli-pühha. I. Nowsmbri ku päwal pühhitses Testama koggodus omma selle aastast piibli pühha, kus Audro öppetaja Paul jutlust teggi ja apostli Paulusse saunad Kolossusse rahwale 3 peat: 16. ja 17. kirjotud, jutlusse allusseks panni. lutlusses selletas öppetaja koggodussele, kui suurt kasso piibli seltsid Jummala sanna walja lautamisseks on saatnud, mis läbbi ka keige waesema innimessel sest kallist ello sannast pudust  ei olle ja et sesamma Jummala sanna, kui kahheterrane möek keik süddamed läbbi tungib ja kes sedda palwes Jesusse Kristusse nimmel wasto wöttab, leiab süddame rahho siin aialikkult ja hinge õnnistust seal iggawest.  Parrast jutlust, kui koggodus kaks essimest  salmi 173. laulust: „Jummal wäggew wallitseja," - olli laulnud, astus Testama öppetaja Lezius kantsli peale, teggi lühhikest selletust missionaride ja ristirahwa waewast ja kiusatussest paggana rahwa seas, ja issearranis  sest hirmsast 5 missionari tapmissest Borneo sare peal sel aastal, mönni paäw parrast Jürripawa, et igga ristiinnimenne ommale  marko wöttaks, et peab malmis ollema, omma kalli Önnisteggia, temma sanna ja öi- ge usso parrast, kas pead wöi werd ärra andma  ja lauldes hüüdma: Kas wötke ihho rahha  hüüd n. t. s. Peale sedda andis teada,  et sel aastasel. piibli pühhal 14 täis piiblit, 30 laulo ramatud, 6 uut testamenti,  6 piibli luggud ja 8 nodi-ramatud alwema  hinna eest on müdud, mis altari ees sawad walja jäggatud. Tännas ka neid koggodusse  liikmid, ni hästi saksa, kui ma koggodussest,  kes ommad koppikad selle kalli pühha asja tarwis ollid kinkinud, kus seltsis üks waene sandike olli, kes, kui öppetaja nelja näddala eest piibli pühha pühhitsemist kantsli pealt kulutas,  esstmenne olli, kolm koppikut öppetaja kätte tomas, mis läbbi siis ka wöimalik olli need nimmetud ramatud alwema hinna eest müa. Selle peale tulli öppetaja kantsli pealt mahha, astus altari ette, kutsus neid kes ramatuid  piddid sama, altari ümber, teggi üht pissukest maenitsust ja hakkas ramatuid wälja  jäggama, kus kori pealt se laul: „Wötta nüüd Issandat wäggewat künaingast kita", ilma orrelita nelja heälega sai lauldud. Kui Jummala tenistus olli löpnud, siis lauldi weel kori pealt nelja heälega kaks essimest salmi sest laulust: „Sull! sull! Jehowa tahhan  laulda." Pöldsamalt. Piibli-pühha. Sealt poolt annab ka üks armas söbber meile teäda, et nende koggodusse usklikkudel Mihklepäwal suur römo-pühha olnud. Kui mailm öiskab: olge röömsad, meie pöld on hästi wilja kannud ehk meie tö ja tenistus hästi korda läinud, siis maenitseb Paulus Jummala lapsi ka: „Olge röömsad, ja ta ütlen minna: olge röömsad!" Mkspärrast? „Jssand on liggi!" Temma kallis  sanna ja sakrament, mis puhtalt meie käes, tunnistab meile, et se tössi on. Ka prohwet mannas Testamentis kässib' römustada. Mikspärrast?  „Et Jehowa pitsar ja kässi temma  käes on", ja se põlle jälle muud, kui temma  pühha sanna töotussed, mis kauem seiswad, kui taewas ja ma. Kui se meie süddamele römo ei te, siis on meitega waene luggu ja mailma armastusse kurri haigus süddame külges. Tarto makonna praos olnud 157