sedda touka pöllend kon peneks, pesse kärnane  pea sebiweega hästi puhtaks, kuiwata holega ärra, mari nüüd pea maggeda sea raswaga ärra, ripputa hea kord konnatuhhast raswa peale ja siis seu pead niiske sea pöiega kinni. On pea ö ja pääw nenda kinni seisnud,  siis wötta pöis peast ärra ja kärn tulleb  ilma keige wallota', naggo müts peast mahha. Nenda te mitto päwa järrestiko, künni  pea üsna puhtaks jääb; ommeti peab örn pea külma tule eest esmalt ikka kinnihoitud sama. Prantsussemaal peawad innimeösed sel wisil saggedaste lubjakärnast lahti sama. Weejällestus, mis hullo hundi, koera ehk kassi purremissest sünnib, on tuttaw ja hirmus haigus, mis läbbi mitto .waest innimest  sure walloga mulla alla läinud. Ka selle hadda wasto on monnesuggust nou antud. 1) Monned, kelle sörmed purretud said, lasksid sörme mahha leikada ja jäid terweks. Se on kül julge abbi, agga wägga ränk ja innimenne ihho liikmettest elluks aiaks ilma. 2) Teised on hullo koera purretud hawad tullise rauaga wälja pölletanud ja terweks jänud.  Tullid kord 11 innimest, kedda hul koer olli arrapurrenud, külla seppikotta, lasksid  seppa pallawa rauaga ommad hawad hästi wälja körwetada ja ükski neist ep olle weejällestust  sanud egga surnud. 3) Jälle teised lasksid hullo koera hamba jäljed warsi habbeme noaga ärraleikada, hoidsid  neid paar kuud mäddal ja on terweks jänud.  4) Wägga hea assi on sool ehk kange soolwessi, mis endine önnis Lihhula öppetaja  Mikwits 1817 meie maal keige esmalt  peale hakkas. On kellegil õnnetus juhtunud,  et hul koer tedda kiskunud, se wötko silmapilk penikest sola ja örugo sellega hästi hawad ärra, et werd hakkawad jooksma. Peale selle tehko temma kanget soolwet, (woib ka kange räime ehk heringa soolwessi olla) pesko sellega hawad ja hoidko märga soolwee nartsu ehk sola allati peal, künni uus nahk sola al ilma kärnata peale - kaswab. 5) Monned on sest abbi leidnud, et purretud  kohtade peäle warsi kuppu lasksid, sega santi werd wälja tõmbasid ja pärrast sola ehk soolweega eddasi parrandasid. 6) Monned on püssirohto hawade sisse pannud, sedda siis pöllema süütnud, parrast pöllend kärna pealt ärra wotnud ja hawad maddal hoidnud. Prukigo nüüd häddalinne üht ehk teist, siiski on wägga tahhele panna, et nisuggused hawad (mis nou ka Masing annab) wähhemast  paar kuud peawad mäddal hoitud sama  ja ussin parrandaminne koggonist hea ei olle. Olgo ftks korraks. Jutto jätkud. Postimees leidis kord kirja tee peält maast ja seäl sees olli nenda kirjotud: „Kes waene on, sel kegi ei laena; kes walletab, sedda ei usta; kes tülli teeb, selle liggi ei anta; kes pettab, sel ei olle söbro; kel head naest ei olle, sel ei olle rahho; kel lapsi ei olle, sel ei olle abbi; kel suggulasi ei olle, sel ei olle tülli; kel keddagit ei olle, kui Jummal  taewas, se ellab ilma murreta." Kes sedda loeb, aitko arwata, kas se tössi peaks ollema? 226 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostseeprovinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Igas te mõisas, Karrola ja Sangaste kihhelkonnas,  16 wersta Walga linnast, on tullewa  Zürripäwast 2 head tallokohta hea põldude,  sure heinamade ja karjamadega teo-orjusse  eest rendi peäle sada. Ka woiwad seälsammas mõisas poissullased ja tüdrukud rahha palga peäl, kohta leida. 3 Testama kihhelkonnas Kastna mõisas on räime müa, 9 rubla püt; rukkid, odre ja kaero on seal ka parraja hinna eest sada. 2