karta, agga liisk olli nende nelja mehhele surma  marki otsa peale pannud. Nad teadsid, et Samil neid moega terraga wastowöttab. Mehhed laksid ja lubbasid Samili käest kas abbi Wennelaste wasto, ehk lubba tua nende alla heita; mõtlesid agga isse: „Zummalaga, keik mailm, ei nä sind ennam meie silm!" Nemmad läksid; agga igga sammoga olli nende teekond, nago margal mölla jure. Saggedaste  piddasid nöu, agga mis se nöu aitas? Wimaks tulli keige wannemal nende seast se hea nöu mele, et Samili emma läbbi, kes alles ellas ja kedda Samil wägga auustas, tedda palluda; kui se nöu piddi aitama, muud nöu ommeti ei olnud. Sa mil ellas Dargo küllas; senna läksid Tsetsna mehhed. Nende südda olli nüüd paljo kergemaks läinud. Tserkessid teadwad ka, et rahha se kuldne wötti on, misga innimenne sisse peäseb, kuhho tedda muido ellades ei lasta. Selle peale lootsid nemmad, ja ei lootnud  ilma asjata. 300 rubla eest leidsid nemmad ühte, kes neid Samili emma ette piddi wima ja 2000 rubla eest olli wanna emmake malmis nende pärrast omma waljo pöiaga räkima. Mehhed ollid kawwalaste kül keik rahha selgeks kullaks ümberwahhetanud, mis ennam innimesse süddant ja silma pettab. Tsetsna mehhi kästi odata. (Jääb põiele.) Sannumed wöeralt maalt. Egga minna tea, mis üllepiri rahwas tewad,  agga suurt põlle neist mitte räklda. Kui Inglast ja Prantsust ei õlleks, teiste parrast löppeks saggedaste jut üsna otsa. Prantsussemaalt. Paawstiga ei olle Prantsusse asjad ka mitte keige parremad. Keik paawsti usso pappid ja piiskoppid puhhuwad  nüüd kaebdusse sarwe ja kirruwad Jtalia  rahwa peale, kes pühha issa keppi al waggusi ei tahha ellada. Sedda tewad ka Prantsusse piiskoppid. Et se nüüd surema hulga Prantsustel mitte melepärrast ei olle, kes paawsti wallitsust ka tõeste willetsa tead- wad ollewad: sellepärrast on pühha issa pahhane.  Prantsusse jodawa wina saak ei pea tännawo süggise mitte suur assi ollema, mis neile,  kui korda lähhäb, nago minnewa aasta, wägga  paljo rahha sisse toob. Arwatakse waewalt  pool ossa sest sawad, mis minnewa aasta said, ja segi ei pea muldse wina wäärt ollema. Kes selle weddela jojad on, neil wöib kül hirm olla, et kassin saak tedda kalliks teeb; meil potte sedda hirmo mitte, kuid kahjo, et Prantsusse winamäe tömehhed ommast tööst ja waewast se kord ni wähhe kasso sawad. Prantsusse ja Austria rahho, mis nüüd jubba m kaua wallatakse, ei tahha ka weel walmis sada. Austria, se ärrawöidetud pool, peab ommeti ni kiusakas ollema, et nad omma  nöupiddamissega mitte sammo eddasi ei sa. Mönned hakkawad jubba kartma, et Austria melega asjad omma kiusoga pitkale wennitab, et tullewa kewwade wanna tööd ueste wöiks peale hakkata ja suredtükkid jälle mürrada lasta. Teised jälle ütlewad: põlle karta, Austria ei pista omma pead mitte ueste tullesse. Tullewa  Aprillis põlle ta mingi asja polest kaugemal,  kui tännawo. Agga et Austria füdda keige selle jures kippitab, põlle mitte immeks panna; sest ta on suur hulk maad, suur hulk rahha ja mehhi kautanud, ja peale sedda weel temma söbrad ja suggulased, Ztalia hertsogid, igga üks ommast istmest ilma jänud, mis mitte üksi kahjo ei olle, waid häbbi ka. Rahho õlleks kül wägga sowida, agga sel rahhokellal, mis Tsürihhis  nüüd wallatakse, ei tahha mitte selget heält sada. Egiptusse ue jöe pärrast tikkub Inglaste ja Prantsuste wahhel jälle nattuke nurrinat töusma. Nisamma wägga, kui Inglased selle asja wasto on, nisamma on Prantsussed selle poolt. Ommeti sanud Znglisma sadik Türgi Sultani ni kaugele, et rö, mis jubba heaste olli eddasi läinud, korraga ärrakeeldi ja seisma  pandi. Se pahhandab wägga Prantsussi ning ähwardawad murret piddada, et sesuggust  aiawidust eddespiddi ennam ei pea tullema. 132