Kauba hinnad. Postimehhe kirjawahhetus. P. P., T—st. Teie pannete immeks, et Postimees tännawo  Lalwe kerge sui riete ja kaapkübbaraga läbbi peab aiama. Mis tehha, on alles assuja innimenne, peabühhe  üllikonnaga essimesse aasta rahhul olleM ja selle eest ruttem käima, et soja saab. Piboga on. teine luggu.  Teil on wasto meelt, et ma seoda laidan, teistel jälle wastomeelt, et isse suitswa piboga möda teed käin. Kumbal on nüüd ennam õigus: kas Teil Willandimaal ehk teisel sõbral Järwamaal? Mis ma isse pibust arwan,  ollen jubba üttelnud: on üks wägga „kallis" harjunud  ammel ja sedda kallim, midda kallim tubbakas on. Midda hiljem kegi peale hakkab, sedda parrem. Sellele, kelle suust ial suitso põlle tulnud, toob ta keige suremat kasso rahha jääb tasko. „Parrem pipo, kui wina jua", on kül tössi; agga käsko põlle kumbagi peäle egga kasso volle kumbagist; ehk kül wiin kümme kord weel hullemat kahjo teeb. Ommeti poisikeste suust pipo metsa lüa, põlleks  ka mitte suur patto teggo. N. N., Tallinnast. Waatke, mis waene luggu, et Teie mulle omma nimme põlle nimmetanud. Pean nago tule kätte wastama. Ma ei hakka jo kellegi nimme „mailmale" kulutama, kes isse sedda ei soku. Teie sannumed „lude korjamisse  polest", on tänno wäärt assi ning same sest pea könnelema. C. F. L., P —st. Teie pahhandate, et Postimees Teie „röuge luggu" pühhadeks põlle kasa wõtnud. Arwate temmale monne kihheleja maggussa haiguse käerandmes ollewad, et kät volle julgunud rougepanma kätte anda. Tohho! söbber, kas se weel wanna innimesse haigus on? pealegi ni musta werd mehhel, kui Postimees. Ommeti Teie "öppetust nimmetud haigusse wasto ollen tännoga wasto wõtnud ja tahhan pea noremattele luggeda anda, kel monni kord nisuggused külge sünniwad. 306 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostseeprovinzen gestattet den Druck: Cenfor R. Jacoby Rigas. Tallin- nas. Tartus. Pernus. Nb. Kp. Rb. Kp. Rb. Kp. Rb. Kp. Wak rukkid „ nisso...... „ odre „ kaero...... Püt sola, punnast . ?? . küUIö . . „ hermgld, sure. piss. „ „ - Some ,, räime 1 10 1 — 1 2 1 6 -15» 50 80 50 90 1 - 2 1 5 4 9 80 50 40 90 50 80 50 Leisik. linna, keskm.. „ woid .... „ rauda.... Nael tubbakast. . . 3 50 — — 1 ' 3 1 50 10 » 3 1 10 misse jures ni paljo semet raisko ei lähhäks, agga woib ikka üttelda, et ta ennam semet annab,  kui meie ehk Wennema linna. Linnast isse on üttelda, et illus ja pitk on, läigib kui siid, ja et tal mitte ni paljo paklaid ei olle, kui meie nm linnadel, sepürrast woib tedda julgeste igga ühhe pöllomehhele kita, ja ei prügi kartust olla, hukka minnemisse parrast. Kes siis tahhab nisuggust linna tullewa suil wälja külwada prowiks,  woib semet sada kärnar Daugulli jurest  Tarto linnast ja maksab üks leisikas 6 rubla höbb., agga naela wisi 40 kopp. höbb. nael. 3 Jaan Wihmann annab neile teada, kel temmale weel tassumist on, 1) et ommad pandiks  pandud asjad wälja lunnastawad, kui ka parrandud ramatud wälja wötwad, 2) laenatud  rahha kätte towad, 3) keik muud laenud  ärramakswad. - Kes Jani - kuni põlle ennast selletanud, selle pandid samad oddawa hinnaga ärramüdud ja muud möllad kohto läbbi pärritud. 1 Uks noor mees, kel laidowäärt kombed jures  ei olle, woib Pernus head tenistust leida; kelle jures? antakse trükkimaias teada. 2 Uks korbwanker, kellega paljo põlle sõidetud,  ni hästi ühhe, kui kahhe hobbosega soita,  on Strahlbergi maias müa ning mütab  tedda C. Thorup. 3 Tallinnas Böklsri poes, wanna turro äres, on kangro lihtimisse arjad ja ka weel häid tisleri töriisto, nago: hööwle rauad, peitlid, wilid, sae - lehhed ja lammaste rauad oddawa hinna eest leida. 1 Perno linna karjale tahhetakse üht pulli osta, mis heast seltsist ja nelja aasta ümber wanna on; kellel nisuggust peaks ollema, andko pea Karro podis teäda. 3 Waimanni maia, mis Pernus weikse jöe silla lähhedal seisab, pakkutakse temma pärriattest  müa. Selgemat teadust selle polest annab M. Sabelmann. 1 üks noor (aastane) jahhikoer, prunid  körwad ja pGun lH otsa ees, on arm kaddunud ; kes tedda Perno allewile Gräbneri podi toob, saab 1 rubla höbb. leido. 3