ni - kui „Postimees" meid tahhab õpperada  palki raiuma? Kas meie sedda isse parrem ei mõista, kui lemma, kes wist ello sees mitte ühte palki põlle mahha raiunud?" Terme tössi; sedda ma põlle ka mitte teinud. Agga kas siis innimenne muud keddagit ei pea mõistma, kui mis ta käppoga on katsunud? Hiljuti ütles ka üks kahhopeaga tallomeeö teiste hulkas, kus ka targemaid- innimessi jures olli: „Pöllotööd ei lasse ma ennast keddagit öppetada,  sedda ollen ommast issast õppinud, kes ello aia pöllomees olli, :c." ehk kül templa ja temma issa pöldo ollid teinud, nago päsokesed ja sippelgad omma pessa, se on: kättega, agga ilma peata, ja sel kombel tewad weel mitto tuhhat meie seas pöldo ja raiuwad palki. Mis innimenne möistussega ja jarrelemötteldes  ei te, sest ei wöi ta ial kidelda, et ta sedda mõistab. Kurred möistwad ka süggise minna ja kewwade tulla, agga kas se mõistus on? Ja kas teate, kust innimesse rummalust  keige hõlpsam tunneme? No eks sest, kui isseennast ni targaks peab, et middagi ennam  ei tahha õppida. Nenda on se luggu mönnel meie seas ka palgi raiumissega. Kui neil tarwis ja aega on, lähwad metsa, andwad  kirmega pule pihta, palgid käes. Mil aial sedda tehhakse, on neil üks puhhas; palk on palk, muud middagi. Et mönni hone mitto kord kauem seisab, kui teine temma körwas, mis selsammal aial ehhitud: selle peale ei mõtle kegi. Ragime siis paar sanna sest, mis targemad innimessed palgi raiumisse jures  on tähhelepannud. Nende pude raiumisse jures, mis maddanemisse  wasto peawad pannema, maksab ka se sanna: pange aega tahhele! Jggal tööl on omma aeg, nenda palgi raiumissel ka. ülleültse petakse sest kinni, et palgid Mardi, Jöulo, Nean ja Küünla kuus peawad raiutud  sama. Se on kül nattuke parrem, kui üsna ilma arrota, agga keik need nelli kuud ei olle mitte üks. Jubba ühhes ainumas kuus on wahhe, mis siis weel nelja ku peale? Endised honeehhitajad on sure holega selle peale waatnud, mil aial palgid raiutud said, ja separrast on weel honid küllalt, mis peale 3W aastat wannad, agga palgid alles nago lu ja sarw. Kui meie rahwas nisuggust asja kuulwad ehk näwad, siis neil warsi wastus suus: „Zah wannal aial ollid köwwemad puud ja innimessed, egga sedda nüüd ennam põlle!" Kas se peaks nüüd tössi ollema? Ma ussu mitte. Puul on aastas kaks aega: sui pöripäwast talwe pöripäwani ja talwe pöripäwast sui pöripäwani.  Kewwade pöripäwast sadik hakkab pude essimenne aeg ja uus ello sedda möda, kuida ilmad külmad ehk sojad on; mahl hakkab jooksma, lehhed muhhenema ja mähk ennast pu ümber heitma. Sesamma luggu on leht-ja okkaspudel, ehk kül mitte möstemil just ühhel kombel. Tuttaw assi on, et igga mahla-korraga pule jämmedust jure tulleb,  mis pu röngad tunnistawad. Teine aeg allustab süggise päwapöriga, kus se, mis pule sui jure tulnud, walmistud ja kinnitud saab. Keik mahl, mis suwwel pu sees jooksis, on sel aial seismas ja pu soned kinni. Saab nüüd pu enne essimesse aia allustust,  se on talwe, mahharaiutud, kasitud, ja koritud ja kuiwama pandud, nenda et kuiw tuul keik temma soned kinni panneb ja kokko  tömbab, siis saab ta köwwaks ja ei wötta pärrast ennam niiskust sisse, mis mäddanema aiab. Saab pu sel öigel aial raiutud, siis ei sa temma ennam isseennesest mitte mäddanemisse  joont sisse. Koggoni teine luggu on, kui pu sel aial raiutud saab, kus temma sahwt jälle ueste ellama ja likuma hakkab. Sähhärdune  palk hakkab isseennese sees warsi mäddanema  ja waljaspiddine niiskus on temmal weel sedda suremaks kahjuks. Temma sahwti  jooksminne saab raiumisse läbbi rikkutud ja jääb ommeti palgi sisse ja sellega on tal mäddanemisse  järg kääs, on abras ja ei panne kaua wasto. Selle pitka könne lühhike öppetus on se: Tahhad sa palki raiuda, mis wasto peab pannema,  siis ärra te sedda muul aial, kui Zöulo kuus ehk Neäri ku hakkatusses. Nattuke hiljem  ehk nattuke warrem, on ikka jubba nattuke sandim; agga Paasto kuus ei kölba se ennam koggoni, wee! wähhem sedda hiljem. 127