ja Maurid andwad ommalt poolt ka jöudo möda  wasto. Ni suri lahhengid, nago Jtalia söas, põlle sea! weel olnud egga sagi ollema, sest Hispanial  põlle senna ni paljo mehhi sata egga Mauridel ka wastopanna; agga sellegipärrast saab werd küllalt wallatud. Mis esmalt salgadi,  tunnistakse nüüd ommeti, et Maurid wägga  tullist waimoga peawad peale hakkama. Selle  kissendamissega: „Halai! Halai!" kippuda nemmad omma waenlase kantside peale ja ei holida mitte paljo sest, ei kartätsi kulid neid saddade kaupa mahhaniitwad. Sel kombel langemad  neist mönnel päwal paar tuhhat meest, nago sedda jubba minnewa kuus ette tulli; agga  ka Hispaniameeste kest ei jä seal jures terweks.  Se södda lähhäb pääw päwalt ikka weel suremaks, kui Hispania wäehulgad keik senna jöudwad, mis kanged tormid Gibraltari merrekaelas kaua kinnipiddasid. Siin söas ööldakse ka Napoleoni näppud Inglaste pahhaks  meleks sallaja seas ollewad, agga sedda meie ei rea, egga põlle meil sellega asja. Minnewa ku löppetussts (33. Novbr.) olnud neil jälle kaunis hea kärra lahti: 500 Maurimeest  langenud surma sülle ja 1500 olnud hawatud; agga sedda panneb tark ja rummal immeks, et Hispaniamehhed tännini mitte ühte ainust Maurimeest wangi põlle sanud; nende enneste seas on ka 88 surnud ja 644 hawatud  meest. Maurid peawad ni wihha täis ollema, et töeste küünde ja hammastega waenlasi  löhkuwad, kui mu assi ennam ei aita. Seitse Hispaniamehhe pead on nemmad omma  leri winud ja seal sure kissaga ümber kannud.  Üks waene hawatud mees on ka nende kätte sattunud, Jummal teab, mis nad kurjad lomad sellega teinud. Hispania piiskoppid on omma kunnmga prouat pallunud, et ta Marokkomaal, iggal pool, kus nende wäggi Mauride peale wöimust  saab, Muhamedi mosseed lasseks ma tassa tehha ja katoliko usso kirrikud assemele ehhitada. Agga siis tulleksid kirrikud jo enne, kui ristiusk isse? Ehk peawad Maurid russikaga risti uöko aetud sama? Sel on jälle eht paawsti usso maggo jures. Australiamaalt. Kuskil mailma nurkas  ei siggine lambad ni hästi, kui Australias, kus paljo Inglasi ellawad. Sedda põlle ka immeks panna: ma on soe, rumi kaes, talwet ei olle, lauta egga pöhho murret põlle tarwis,  head karjasmaad. küllalt mis seal wigga lambaid piddada? Zubba aastal 1854 olli neid ülleültse peale 20 miljoni, ja nüüd wöib neid jubba kaks ehk kolm korda ni paljo olla; sest nende hulk kaswab igga aastaga ikka suremeks. Uks wahhe olli nende hind ni maddal, et 40 kop. h. eest iggamees keige parrema  lamba wöis osta; agga sest sadik, kui seal maal kulda hakkati leidma ja rahwast iggalt poolt peale tungis, on hind suremaks tõusnud.  Kuida ööldud, lammastega on seal maal wähhe waewa. Jõulust jöulo kaswab rohhi karjasmaal ja lauto egga heina - küni põlle kellegil tarwis. Üks ainus karjane, kui tal 4 ehk 5 head koera on,, wöib 5000 lammast  ärrahoida. Hunti egga karro seal maal ei olle. Karjane wöib maggada, koerad, kes selle peale öppetud, hoidwad lambaid, ja muud põlle tarwis. Igga lammas annab 2ja 3 naela pestud kallewi willo aastas, mis laewadega  Eiropamale tuakse. Seal on perremehhi, kellel 2, 3, 4 ja 500,000 lammast karjasma peal, mis paljo muud suremat waewa ei te, kui nida willo. Kus lambad nenda sigginewad,  seal petakse ka paljo muid ellajaid ja tehhakse pöldo, agga sellega on seal ka teine luggu, kui meil. Sönniko weddamist egga rehhe kütmist seal ei tunta. Ennamist külwawad  nemmad üksi nisso, ja söwad saia-leiba. Nisso ei leigata mitte tüikast mahha, nago meil, waid mässin wöttab kämmel maad alt pea nissopead otsast ärra, teine mässin peksab ja tulab warsi walmis, willi ka, ja õlled jäwad  põllule kaswama. Enne teist külli pistetakse  õlled pöllema, pärrast sedda küntakse põld ümber ja küllitakse nissud ueste peale, ja nenda igga aasta. Et neil ahjo puud kassinad on: siis wötwad kuiwatud sõnnikust abbi jure. Ahnus lükkab auko. Neil päiwil jooksis üks immelik luggu seitungide  seest läbbi, mis kül mitte ennam uus ei 196