sisse surgo ehk ellago! Ja se olli pealegi Lombardia omma lin! Mis armastust nifuggune  temp rahwa süddames wöib süta? Sardo-Prantsussed on sest m paljo õppinud, et nemmad omma waele keik risumist ja rahwa  waewamist köwwaste on ärrakeelnud. Keik, mis neil tarwis on, tuakse kotto järrele. Kas siis immekspanna, kui Lombardia rahwas neid römoga wastowötwad? Mis prints Napoleon Toskana rahwale kirjutanud, sedda olleme minnewa kord jubba kuulnud, nüüd kuulgem mis ta äiatssat, kunningas  Wiktor Emanuel, Toskana söawäele ütleb: „Toskana soldatid! Jubba söahakkatusses  ollete teie warsi üht essikut otsinud, kes teid (hertsogi assemel) Jtalia waenlaste wasto sötta wiiks. Sedda ammetit ollen ma ennese peale wötnud, sest et se mo kohhus on, keiges Jtalia rio asjus asjad korra peal piddada.  Teie ei olle mitte ennam ühhe ainsa Jtalia makonna, waid keige Jtalia wäe soldatid,  kes waenlaste wasto söddiwad. Et ma teid waart arwan Prantsusse wäe körwas söddida,  siis pannen teid omma armsa waimehhe, prints Napoleoni kässo alla, kelle katte Prantsusse  keisri polest sured asjad on ustud. Kuulge  temma sanna, nago teie minno sanna tuleks. Temmal on needsammad mõtted, mis meil keisriga, kes Jtaliamale on appi tulnud, üllekohhut  meie pealt arra ning öigust meile katte  saatma. Soldatid! Rasked wöitlemisse päwad  on meil kä. Minna lodan teie peale. Ka teie peate Jtalia söariistade au üllewel hoidma ja kaswatama. Wiktor Emanuel." Warsi sia körwa panneme sedda,, mis Austria  poolt nattuke enne Magenta lahhengit Jtalia,  issearranis Lombardia rahwale teäda anti. Austria üllem kindral ütleb nenda: „Waenlase nöu näitab se ollewad, meie söawäe selja tagga Lombardia rahwast mässama  aiada, Garibaldist olleme kuulnud) et ma omma kindla paikadest peaksin tagganema,  kus ta muido mo peale ei julge tulla. Agga se ei pea temmal mitte korda minnema. Pea sadab keiser meile weel kotto wagge järrele,  misga keik mäsfamisse töusminne sün- didss warsi surmatud saab. Ma annan omma  sanna selle peale, et keik need, kes Vaenlase  nöusse ehk alla heitwad, tulle ja möegaga  nuhheldud sawad. Sedda kasko annan ma keige nende waeüllemattele, kes minno al seiswad. Ma lodan, et kegi mind ei sunni sedda teggema, mis praego ähwardan." Austria wäe üllem kindral Giulai. Et kindral Urban Waresi linnas sedda ähwardamist  jubba muist töeks on teinud, olleme  üllemal könnelenud. Nenda ähwardasid ja teggid Austriamehhed enne suurt Magenta lahhingit; kuida nende jut nüüd on, sedda ma wee! ei tea. Palestro lahhengist, kellest üllemal otlen  räkinud, wöin weel nattuke ennam jure üttelda. 20. Mail tungisid kunninga Wiktor Emanueli wäehulgad Austriä 25,000 mehhe peale ja aiasid neid taggasi, agga pea ollekstd muist Austriamehhi wäe selja tahha sanud ja üht silda rikkunud, kust Prantfuste Väehulgad appi piddid tullema. Keiser olli üht rüggementi  Prantsussi senna saatnud ja se piddi silda hoidma. Jubba ollid Austriad K suurttükki  süggawa kanali tahha üllesse seädnud ja hakkasid tuld andma:, seal kargasid Prantsussed  ilma wibimatta, nago löukoerad, pajonettiga  nende peale, wötsid 500 meest wangi, aiasid 400 jökke, kus nad uppusid ja kiskusid suredtükkid omma kätte. Paljo neist said ka pajonettiga surmatud. Sedda keik tsggid Prantsussed ni rutto, et neil aega ep olnud püssi ladida egga lasta, ei ka kunningalt suretükki  abbi odata, waid torkasid agga orraga,  ja enne kui Austriamehhed püssid palge said,, olli nende temp jubba tehtud. Nisamma  rapsid ollid ka Sardiniamehhed ja kui ehto kätte tulli, olli Austria wäggi omma kindla kantsidest wälja kihhutud, 10.00 meest wangis, 400 jöes, 8 suurtükki kaddund ja keiser ja kunningas ei teadnud, kuida omma wappert wägge Piddst> kiitma ja tännama. No se olli mehhe Kolm päwa pärrast sedda tulli üllemal nimmetud suur Magenta lahhing,  kus ni mitto tuhhat langenud ja wangi wöetud, kellest agga pärrast pole selgemat  teädust same ja anname. 380