nud, kartwad ennestel seddasamma õnnetust tullewad, mis Jnglismeestel tulli ; sellegi pärrast  on nemmad omma tööd hakkanud. Roma linnas odatakse paawsti igga pääw reisi peält taggasi tullewad, ja et ta terwisega taggasi saaks, on Roma rahwas wägga röömsad  ja tahtwad ommad waesed kolm päwa ilma hinnata söta ja jota ja ka monne waeste möllad  ärramaksta, et nad wöllawangist peäseksid. Agga seäl maal tewad nemmad wägga rutto pärdikut tempo. Waewalt ollid monned rikkad  wöllapärriad kuulnud, et lin waeste möllad  tahhab ärra maksta, kui ka warsi ommad wölglased torni lasksid pista, et ommast ilma ei jääks. Ommeti jäi ahne meestel su wet täis, kui käsk tulli, et üksi nende möllad ärra maksetakse, kes jubba ku aega enne paawsti tullemist wangis olnud. Parras! PrszstfVsfemaalt põlle st kord mitte paljo üdist kuulda, olgo siis, et Prantsüsse keiftr Saksamale Würtembergi ja Badenima  wallitsejatte jure nattuke küllasse tahhab tulla, sest et Würtembergi kunningas ka tedda watamas käinud ; sest ni suurde meeste küllaskäiminne on teine, kui meil. Meie teme  nenda, kuida juhtub, agga nende au ei anna sedda mitte. Ni paljo woin weel jure üttelda, et Prantsüsse ja Wennema targad mehhed seltsis on wälja arwanud, et Jnglismeeste  merre - telekrkhw liaks kallis on ja kui ta peaks malmis sama, wist mitte kaua ei seisa. Nemmad on üht teist nou annud, ja arwawad telekrahwi maad möda paljo hõlpsamalt  ja alwemalt Amerikamale wad Nisni- Nowgorodi linnast peale hakkatü ja ülle Urali mäggede Sibberiamaalt läbbi ülle Beringi merresilma Asiamaalt Amerikamale  sada. Paljo on sedda maad kül, agga ta on ikka kuiwa ma peal; Beringi merre-silm ei olle sureks asjaks arwata. Same eddespiddi näyhä, kas se töeks lähhäb. Kenna õlleks kül, kui meie eddespiddi Sibberia rahwast woiksime küssida: kuida kassi käib? ja saaksime  pea wastust: „Oi wennikenne, külm tahhab  ärrawötta!" Inglismaalt. Siin on luggu nago ta olli: kus ial kaks Jnglismeest kous seiswad,  seal ei rägi nemmad muust, kui Ostindia  söast, ja nende süddamed on pagganatte peale pirtso tais. Delhi linna, kui kätte sawad jah, kui kätte samad, lubbawad nemmad ma peält kautada ja adraga sedda kohta ülles künda. Peaksid head innimessed, minno arwates, karro nahka mitte enne müma, enne kui karro isse käes on. —> Kidowäärt assi on, et nemmad nende waeste jaukö, kes söa läbbi Ostindias keigest ilma jäwad, koddomail  rahha korjawad. Ka Prantsusse keiser on nende heaks 6000 ja üks temma minister 600 rubla kinkinud ja Prantsusse kaardiwäggi  on selle tarwis 2400 rubla kokko pannud.  No teine kässi peab teist pessema. Kui Prantsusse rahwal minnewa aasta suur upputus olli, siis saatsid Jnglismehhed neile ka naabre abbi. Neil peab jubba ka Z 0 tuhhat rublakest selle hea asja tarwis kous ottema. Agga sannumed Ostindiast peawad pääw päwalt hullemaks minnema ja Jnglismehhed  palkawad wägge, kust agga kätte sawad,  ja mis ka, töttawad Ostindiamale, et pagganatte wasto, elly jätma ehk wötma. Kui Türklaste! Wennemaga tülli tõusis, ollid Znglismehhed ussinad Türklastele appi tõttama ja paljo, arroto paljo Jnglismehhi on omma ello Türklaste pärrast jätnud. Ugga nüüd, kui Znglismehhed Türgimaalt omma wäggi tahtwad läbbi wia, et te seäkt paljo öigem on, nurrisewad Türklased: „Ei meie sedda tohhi tehha, muido saab rahwas wägga pahhaseks, kui meie teid Ostindia rahwa wasto  aitame, kus paljo Muhamedi usso rahwast  ellawad ja söddiwad." Ohho! kas nüüd peaks Jnglismeeste silmad lahti minnema?  Mis Türklased neile nüüd tassuwad, sedda on nad Wennema wasto teninud. Ni targad on Türklased kül, et abbi wastowötwad,  agga ni targad mitte, et ka isse awwitada moistwad. Seält woiwad Znglismehhed  märko sada, et Türklased omma usso innimessi paljo ennam armastawad, kui Znglismehhed  pari aasta eest ristirahwast armas- 85