Kalli hinnaga ostetud alw kaup. Pahha luggu on kül, et weel ni paljo pettust  ja walskust ma peäl on, agga sedda on. Küllamees olli 5 rubla teninud, muidogi pallehiggi  sees ja tahtis nüüd linnast pütta sola ja tarwis rauda osta; ennam rahha tal ei olnud.  Te peäl tulleb suur trop söamehhi wasto, üks lööb teiste seast körwale, jääb nattuke küllamehhega jutto aiama ja wöttab middagi taskust wälja, ütleb mehhele: „kuppi, kuppi!"  mis ni paljo on, kui osta. Mees nääb, et hiilgab, üsna kui kuld task-uur, mötleb: nüüd ollen önnega kous! ja küssib: mis maksab?  „Pjät rubli sireprom," ütleb müa ja mees möistab et se nipaljo tähhendab, kui 5 rubla höbbedat, pistab käe tasko ja annab omma wierublase ta kätte ja pistab kuld-uri poue. Söamees töttab teiste järrele, küllamees  römoga linna pole. Nüüd wöis ta omma  arwates mitto pütta sola sada ja se mötte, et uur warrastud wöis olla, ei waewanud ta süddant mitte. Essimesse körtsi jures tahtis omma önne parreminne järrel wadata. Oh sedda ehmatust! Ta wöttab uri pöuest, et nähha saab kuida ka käib, ja mis ta on? agga uur polnud muud, kui tühhi hiilgaw kardtük, illus pael ka tagga, mis keik kokko ühhe sibbula  hinna eest õlleks wöinud sada. Kül mees süllitas ja kirrus, agga mis se ennam aitas, kuid silmad tullid wet täis. Rahha saja olli läinud, ja et mehhel ennam rahha ei olnud, jäi sool ka linna. Pahha teggi uri müa, agga pahha teggi ka uri ostja, kui ahnus tedda öige tee peält körwale aias. Trahw olli waese mehhel raske kül, agga ta olli sedda isse omma kaela tömbanud, kui suurt tükki püdes pissukest  olli mahha wiskanud. Õigust nöuda oa igga ühhe kohhus ja ettewaatmist siin mailmas  wägga keikil tarwis. Postimehhe kirjawastussed. 15) A. Mz. P —s. Suur tänno Teie kirja eest? Nisuggust olleme ammo ostnud; sest se assi, kellest Teie kirri rägib, pakkitses meil ammo süddame peäl, agga ei olnud tössist teadust. 96 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostseeprovinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Uhhe weikse möisa peale, 4l) wersta Peterburgist,  otsirakse üht üllewaatjat, kes naesemees, wennekeelt möistab ja kedowilja ning heinakül- wamissega tuttaw on. Temma ammet on tö rahwa järrele wadata ja õlleks wägga hea, kui ta abbikasa karja aedas pimatallitust ennest  peale wöiks wötta. Temma palk on 19 künni 15 höbberubla kuus ja prisöök möllemattel.  Selgemat teadust stllepolest andwad: Lihhola öppetaja Spindler, Söttkülla herra v. Wistingshausen, Kaisma herra Höppener,  Krause herra Tallinnas ja Perno praosft herra Schultz. 1 Tännawone Perno-laat saab selle ku 22. ja 23. päwal petud. 1 Sotkülla möisa al (Waiwara kihhelkonnas  Wirromaal) 30 wersta Narwa linnast,  on 12 tallokohta tullewa Zürripawast (1859) rahha-rendi peale sada. Needsinnatstd kohhad on möisa made peale assutud ja ehhitud  isseärranis krundid. Kes mönda neist rentida tahhab, wöib Peite möisas Zöhwi kihhelkonnas selget teädust sada. 1 Tannawone Wandra-laat saab selle ku 22. ja 23. päwal petud. 1 Sindi wabrikus ostetakse parkimatta, agga puhtaks pestud ja kuiwatud wanno pastlaid, kui ka usi parkimatta nahha serwo ja antakse 39 kop. höbb. leisika eest. Ostja ja iggal hargi päwal wastowötja on Woldemar Engelbrecht. 2 Punnane körw märra, 6 aastat wanna, lauk otsa ees ja laugo seest walge riips ülle pole ninna, 2 walget lappi saddula al ja parrem  tagguminne jalg nattuke walge kes sedda hobbust juhtub leidma, andko Perno trükkimaias teäda ehk wigo Köima opmanni  kätte, siis saab head leido. 2