piiblikoggodustest sannumid anda, ehk kül tännowäärt assi õlleks, kui head innimessed seält, kus piiblipühhasid petakse, mönni sanna ka Postimehhele sadaksid, mis ta ommal kombel  teistele wöiks kulutada; egga se kahjo ei teeks. Austri ama alt. Römo mälleötus. Igga wannem, kui tal wähhegi leiwa marja maias on, römustab ennast, kui Zummal noort suggu annab; agga igga issa ei wöi omma römo ühhel wisil üllesnäidata. Rikkad  ja sured mehhed wöiwad sedda, ja löbbus on kuulda, kui nad sedda nenda tewad, et waesed innimessed sest maggo tundwad. Austria keiser on omma poia Rudolwi sündinusse mällestusseks  üht suurt uut haigemaia assutada, nöuks wötnud, kus 1000 haiget korraga rumi leidwad. Sellesinnatse maia sisse peawad keik häddalissed wastowöetud sama, kel abbi tarwis  on ja ei pea kegi küssima, mis usko sa õlled? Kui nüüd selle peäle mõtleme, et nisuggune  maia middagi maksab, et iggal haigel  omma wodi, ommad wodi padjad ja pallakad  tarwis on: siis möistame kül ärra, et igga issa sedda ei jöua, kui ta ka tahhaks. Agga tössi jääb töeks, nisuggune mällestus, mis waese häddalisse liggimestele kasso sadab, teeb süddamele koggoni teist römo, kui keik kiwwi ja raud ausambad , mis kuulsa meeste mallestusseks mitto kord arroto sure hinna eest seisma pannakse. Za et waesed haiged keisri poia sündimissest marsi wöiksid maggo tunda, on käsk wälja antud, et keik häddalissed, kes krono haigemaiadest abbi otsiwad, peawad wastowöetud  sama, jöudko maksta ehk ei jöua; waesus  ei tohhi keddagit haigemaia ukse takka taggasi sata. Kas se isseärranis neile, kes kotto kaugel wöera rahwa seas haigeks jäwad,  mitte kallis assi ei olle? Triesta linnast tullewad jälle sannumed  et neil Egiptusse ma-kitsust wahhemerre ja punnase merre wahhel läbbi kaewada, kindel nöu peab ollema. Prantsusse mees Lesse ps, kes asja allustaja ja tännini eddasi aiaja on, olli Triestas ning kitis asjad jubba ni kaugel  ollewad, et pea töösse hakkawad. Leösepsi tahtmisse järvele wöiwad keik Eiropa rigid selle sure tö peale rahha anda ja kasso sada. Austriama peäle on 20 miljoni, ja Wenne, Rootsi, Dani, Hollandi ja Belgiama peäle 15 miljoni wranki arwatud, isse weel teised rigid. Lesseps arwab tö kolme aastaga malmis  samad ja mitte 200, (nago esmalt arwati)  maid 80 miljoni makswad. Rahha on seälge küllalt, ja hiljuti olleme üttelnud, mikspärrast Inglased ja Türklased mitte selle nöus ei olle: Türklaste Mekka ja Inglaste  Ostindia on neil silmaterraks hoida. Austrias on nemmad nüüd aggarad linna mallist mahhakiskuma. Esmalt hakkasid  pealinnaga peäle ja kui näggid, et assi hästi läks ja linnad se läbbi, ei mitte kahjo, maid kasso samad, on nöuks wöetud 36 linnaga  nendasamma tehha ja malli kiwwa ude maiade tarwis prukida, mis ka paljo tullusam on. Kui Jummal linna ei hoia, siis ei aita keige kõrgemad mallid muud, kui keelwad koddanikudele  tuult puhhumast ja päikest paistmast. Prantfussemaalt. Pahhad märgi  d. Mis meil muido Austriamaalt head kita olli, sedda ei wöi meie ommeti salgada, et paawsti ussuliste pahha meel meie ussuliste wasto wägga wälja paistab. Sesamma luggu on ka Prantsussemaal, ja mitmes muus rikis, kus paawsti usk aujärje peäl istub ja wallitseb. Pühha  kirri ja palwe piddamissed keeldakse ärra, mis ülle sadan ennast mitte ei pahhanda. Pühha kirri on „surema hulga, (kui ka sadana) usso tunnistusse wasto", separrast peab se kuulmatta  ja luggematta jäma, muido wöib mönnel  järsko süddamesse tulla: „mis pean ma teggema, et ma önsaks saan?" ja sähhärdune öhkaminne käib Peeltsebulil wägga läbbi pea. Prantsussemaal on luggu jubba mönnes paitus ni kaugele jöudnud, et meie ussulissed, kes tullid palwed piddama ja omma usso kinnitusseks teine teisega könnelema, on torni pistetud, kui olleksid nad kurja teinud. Eks se teistele mötted pähhä ei aia? ehk eks need pahhad märgid ei olle? Uks ma, kus ni kaua ja hirmsast Ewangeliumi usso rahwast on tagga kiusatud, kui Prantsussemaal, se ei 84