leidnud? Tulleb kord ka armaste ette, siis on ni nattuke ja kassinast, et hakkatusse järrele  pea löppetus käes. Nenda tänna ka. Pean wahhel jälle mele tulletama, et teil nimmi  koggoni ärra ei unnu. Hilja aego tulli nende kunningale Hinama takka, Japanimaalt,  26 pakki kingitussi. Kunningas polnud  koddo, kastid ja pakkid jäid kaua aega ligutamatta. Teiste rahwal õlleks kihhin ja kahhin tagga olnud: mis seäl sees peaks ollema?  Hollandi meestel potte sellega rutto. Tulleb kunningas isse kois, eks ta siis leia, mis seäl sees on. Merreäärsed innimessed, on nemmad ka kanged merre kauplejad mehhed;  agga se sünnib keik waggusi ja ilma kissata.  Praego ehhitawad nemmad' üht märato suurt walli merre wasto, et neil tormiga merrepoolt suurt weeupputust ei tulle. Teised olleksid kaela katki karjunud sest räkides ja kirjotades - Hollandimehhed ei lausu sannagi.  Kuida ööldud, nemmad on merrekaupleja  rahwas ja waprad laewa mehhed, kelle järge ka saggedaste ja praegugi Pernus on; agga suga on nemmad imme pitkaldased,  mis ta tänna ei ütle, ütleb Home. Egiptusse kanali kaebmisse nõus on nemmad  wägga ja tewad Znglismeeste wasto, nurrisemisse pärrast, ka kortsus kulmo, ehk nad kül paljo ei rägi. ütlewad ennast ka teadwad, et Türgi Sultan pea wöttab käsko anda: Labbidad kätte, ja hakkake kaebama! Ommeti pääw, millal nisuggune käsk tulleb, on alles teädmatta. Prantsussemaalt. Mis ma siit tänna  ragin, nende keiser on Saksamaal ja nende rüggementid Salongis leris ehk laagris, ja kus põlle Prantsusse keisert egga soldatid, sea! põlle ka Prantsusid. Agga mis ma rägin?  Senni kui minno leht luggejatte katte saab, on temma ammo jälle koddo. Würtembergist  ärraminnes olli ta monne seält üllemale  ka omma ma au - tähhed rinda annud ja Zummalaga jättes kunninga toapoistele hea käppo täie kuld penningid. Kitse ei olle ta mehhike mitte, sedda olleme temmast ka jubba enne kuulnud. Omma poega on ta sündimisest sadik wäetenistusse pannud ja kaardi wäe rüggementi lasknud sisse kirjdtada. Tulleb nüüd, et soldatid nimme parrast wälja hütakse ja keisri poia nimmi ka ette tulleb, siis on pentsik kül, kui üks teine temma assemel  kostab: „Koddo emma jures woöraks!" Nago keik teised soldadid, saab ka temma igga pa 34 tsentemid ehk 12 kopp. palka. Künni asja ajajaks saab, on tal sel kombel jubba hea tük rahha korjatud. Parisis näidatakse praego üht naesterahwast,  kedda maalt sisse todud, ja keik innimessed  watama jookswad, kui enne nisuggustasj a potte näinud. Sesinnane naene olli monne päwa eest wäljal ja hoidis omma lehma. Korraga tõusis paks pilw üllesse, taewa taat hakkas mürristama, wihm saddama ja naene töttas pu alla. Äkkiste löi pitkne lehma surnuks  ja naese pool uimaseks mahha. Pitkne läks ülle, lehm olli surnud, naene poolsurnud. Teised innimessed tõttasid appi, ligutasid, wintsutasid, andsid üht ja teist sisse, künni naene wimaks jälle toiguma hakkas. Mis sest paljo könnelda õlleks, mis iggal pool sünnib? Tössi kül, agga immeassi seäl jures on se, et kui pool surnud naese rided seljast ärra woeti, siis leiti temma omma lehma kuio ehk pilti ni selgeste ta rinna peält, kui õlleks keige targem maalmeister tedda senna malinud. Se jääb künni surmani ta rinna peäle. Kust se senna tulnud? Pitkne on tedda naese rinna peäle malinud,  ja sedda on ka jubba enne nähtud, et puud, lomad, lilled :c innimeste ihho peäle malitud leiti, pärrast sedda, kui pitkne, kas endid ehk teist nende liggidal olli surmanud.  Jah, sedda teeb monni kord pitkne, kui meie ka warst ei woi üttelda: nenda ja nenda  se sünnib. Jummalal on keik assi kerge Prantsusse- ja meie maal. Roueni linnas on isseärranis õnnetus olnud,  ennam kui 250 maias on akkiste ösel rasked haigussed tulnud, mis tohtrid esmalt kollera-többeks plddasid, kus haiged oksetasid, pöritasid ja krambid said. Wimaks tulli assi wälja, et innimessed ilma teadymtta üht seltsi 113