rem hulk kesk risti koggodusses on paljad nimme  kandjad. Berlini linnast kirjotakse, et seäl üks noor tüttarlaps omma ristiussu nimme ärraheitnud, et agga Judi kaupmehhe naeseks woiks sada! Kas nisuggune wasne loom kül ellades on tunnud, mis ristiusk on? Jah, uskmatta innimessel on keik üks, kas ta Juut woi Türklane on, kui ta agga sedda saab, mis lihha ja werri tahhab. Jodikud! körwad kikki! kuulge mis hirmus kask teie kohta Preisimaal on wälja tulnud: „Zgga kõrtsmik, kes awwalikko jodikule wina annab, ehk ommas kõrtsitoas tedda sallib, saab essimest korda, kuida sü olnud, kas kahhe,  kolme, nelja ehk wie kaadriga trahwitud (Preisi tader on 90 kopp. höbb.); agga kui se ei aita ja teist kord jälle teeb, siis kõrtsmik ammetist lahti wissatud." - No mis teie marjad mehhed sest arwate? Eks olle hirmus? Jodik ei pea ennam joma egga lakkekoer ennam  lakkuma kas se põlle inneto assi! Wiin on jo teie jummal ja körtsmikkud teie preestrid; kui wiin peab teitest jomata jäma ja körtsmikkud teid tuhhalabbidaga Loast wälja wirrutama: kuhho siis weel hingega minna? Jah, armsad jodikud, kelle wodi fännini kord siin, kord seäl kõrtsi seina äres ja krawi muddas  olnud, waatke ette! Se hirmus, käsk (meie teised kül õnnistame nisugguse kässoandjat)  woib jo ka meie male tulla. Jodikud  ! mis siis? - Wötke sepärrast head nou ja jätke se pahha ammet mahha, ennego ennestele  häbbi ja teotust tete, et koer pärrast teie käest ennam leiba ei wötta. Prantsussemaalt. Siin nuttawad ja naerawad rahwas ühhe korraga. Rööm on neil, et nemmad Algeriamaal, Ahwrikama randas, kus neil hea tük Maad on, omma waenlaste peale ollid suurt woimust sanud ja neid enneste alla sundinud; agga kurbduö on ka suur, et nende armas ja kulus lauloteggia, Beranger, ärrasurnud. Selle mehhe laulud ollid neil öige, nago messi, mokka parrast. Arwatakse et temma mattusse päwal üksi Parisi linnas wiis sadda tuhhat leinajad jallul ol- nud, ja igga pä käiwad innimeösed troppi kaupa surno aedas lillekrantsid ta haua peäle pannemas; haud peab jubba nago heinasaad wälja näitama ja pannakse ikka weel peäle. Zgga üks püab omma armsat lauljat auustava. Prantsuöse rahwas armastab wägga illust laulo ja nende kaddund Beranger mõistis nisuggusid mehhe modi walmiö treida. Belgiamssl on se kord rahwas, nago ikka need, kes pulmast tullewad. Nende kunninga  tüttar sai Östrigi keisri wennale mehhele  ja prudi issa maias, Brüsseli linnas, peti sured pulmad. No kunninga pulmad, sa kallis aeg, need peawad js middagi wäärt ollema! Sedda nad ollid ka. Zllusad loud lauleti ja pitkad rägiti. Lombardi kunningrikis, kus peigmees wallitsemas on, otawad rahwas mil noor paar tulleb, et neid auustamissega wastowötta, ja se on ka illus assi, kui üllamad omma üllematte römo ja kurbdust ommaks tewad. Portugaltmaalt. Olleme jubba kord sest rakinud, et siit ma rahwal noor kunningaö  on, kes ka omma wärilist körwast nõuab. Temma allamad on sellepärrast ülle wägga röömsad. No teada muidogi, pulma sannumed  on ikka röömsad sannumed, olgo kus nad on. Kunninga meel on ka hea ning tannab omma allamaid selle römo näitmisse eest, ja se on jälle kallis assi, kus üllemad ja allamad ni ühhel melel kous ellawad; egga seal Jummala önnistus ei pudu. Hanowremaalt. Zummala kartus töös ja saunas on igga innimesse keige illusam  ehte; agga kui sedda würstide ja kunningatte  jurest leiame, siis on se otsego weel illusam.  Hanowre kunningas lasseb ennesele  uut lossi ehhitada ja minnewa ku 16mal päwal panni kunningas isse omma käega essimest  alluskiwwi paigale. Se põlleks nüüd suur immeassi mitte, sest kelle ruum kassinaks jääb, peab uut maia ehhitama, olgo kunningas  ehk muido innimenne; agga need saunad,  mis ta seal jures räkinud, on kül täh- 45