male küllalisseks tulnud; Hollandi printsWillem  Oranien olli Keisri Herraga jubba enne kasas. Ka Weimari suurhertsog on selsammal päwal senna jöudnud. Peale Austria ertshertsogi on teised sured üllemad kelk Keisri Herra suggulased. Mönni sanna Samili ellust. (Mis Nr. 17 polele jäi.) Minnewa kord löppetasime sellega, et Tsetsnamehhi  kasti odata, künni nähhä saab, mis Samili emma juttust omma pöiaga piddi wälja tullema. Samili emma on Tserkesside silmas se keige  öiglasem, waggam ja parrem naesterahwas: agga rahha-armastus olli temma süddames nisamma kui teistel. Tsetsnameeste kammalotäis  kulda, 2WO rubla, hiilgas wägga kennaste;  peale sedda lubbasid mehhed weel, kui assi korda lähhäb, teist nisuggust käppotäit jure tua. Ms seal immeks panna, kui helde em» ma südda ei jöudnud Tsetsnameeste palwe wasto panna? Kulla köllin ja hiilgaminne on jo ka mitme mehhe süddant wangi wötnud. Emmake  tahtis Tsetsna sadikuttele ni hästi omma heldust, kui wägge üllesnäidata. Sesammal öhtul läks ta omma pöiaga räkima. Sa- M i l istus, Koran (Türklaste usso ja seadusse ramat) kä ja mitto Tserkessi temma ümber, kedda ta kuhhogi wälja satls omma tahtmist täitma. Ta aeg olli se kord wägga kassin. Emma sisseastuminne,  kes temma wallitsusse ja söa asjust  middagi ei tohtind teada, olli tal wägga wasto meelt; siiski emma ei pannud sedda mikski, waid pällus et Samil tedda seddamaid  piddi kuulda wötma. „Kas meie ei wöiks mitte teine kord könneleda?"  küssis Samil aupaklikkult, ehk kül ta hambad risti seisid. „Minno asjal ei olle mitte aega kostis emma ja waewab mind wägga; so emma rahho pärrast, wötta mind warsti kuulda!" Samili näggo läks kord korralt kurjemaks, nago mürnstamisse pilwed üllesse aiawad. „Ro hea kül ütles temma ma tahhan sinno pärrast omma wägga tarwilist tööd polele jätta; agga ma lodan ka, et se assi sedda wäärt on." Nüüd näitas Samil käega, keik teised läksid  wälja ning poeg ja emma jäid nelja silma  al räkima. Nende jut turis wägga kaua ja tänna päwani ei tea kegi, mis nad teine teisega räkinud; agga teisel hommikul ollid manna emmakese silmad nuttust punnased ja naggo täis wallo ja kurw. „Minna ollen üht asja ennese peale wötnud,  mis liig raske on ütles temma minno poeg ei lubba Tsetsna rahwast mitte ristikoerde *) alla heita. Ta on mosseesse (templisse) läinud ja uksed tagga kinni pannud  ja tahhab seal palme ja paastmissega odata, mis wastust suur prohwet Muhamed temmale annab." Ja nenda olli ka. Sa mil olli mosseesse läinud ja uksed seest poolt lukku pannud, agga  enne sedda käsko annud, et keik innimessed,  kes Dargos ellasid, mossee ümber piddid kokkokoggoma ja nisamma paastmisse ja palwega  temma wäljatullemist ootma. Sesinnane  käsk sai pea täidetud. Suur hulk rahwast  tullid mossee ümber kokko ja palwe ja kaebamisse kölla ollid keik kohhad täis. üks küssis teise käest, ja kegi ei teadnud, mikspärrast  neid olli kokko aetud paastma ja pslluma.  Samili emma, Mulla - Kassim (kes need 300 rubla sai) ja nelli Tsetsnameest üksi teadsid, mis se assi tähhendas, agga kennele nad tohtsid üttelda? Keik rahwas ootsid üht suurt immeteggo sündiwad. Nenda läksid üks kord 24 tundi möda Samil ei tulnud weel mitte wälja. Rahwas  seisis mossee ümber, nago Jsraeli rahwas  Sinai mäe ümber, kui Moses mäe otsa läks. Teist korda läks öja pääw möda, agga  mossee uksed ei läinud weel mitte lahti. Kolmat kord töusis jubba päike, rahwas olli pallumissest ja paastmissest üsna katkend ja nörkend  ja nurriseminne jubba waeste nälgas innimestel  palwe assemel ulede peal, et prohwet ikka weel mosseest wälja ei tulnud. No wimaks läksid kolmandamal päwal mos- *) Sedda aunimme andwad keik Muhamedi ussulissed  ristirahwale. 141