tewata matta ümber käinud. Kahjo arwatakse '7OO rubla suur ollewad. Öppetaja on wist paljo kautanud! Haapsalust. Siit ümberkaudo rahwas kaebawad wägga, et mets neile tannawo paljo kahjo teinud, ja häbbematta hallid mitmes  paikus öige tallo oude sisse tunginud ja lojuksid mahhamurdnud. (Tauksi) sare peäl jooksid 85 lammast merde ja uppusid ärra, nago sea pörsad Kenetsaretti järwe, ja sesinnaue  lammaste surm arwatakse ka hundi hirmutamissest  tulnud ollewad, ehk kü! monned ütlewad, et torm on lambad merresse aianud. Peterburgist. Keisri Herra kasso peäle olli Keisri maias leinaminne. Siitsilia ehk Neapli kunninga ödde Jtaliamaalt,  kes Hispaniama printsi abbikasa ja endise Prantsusse kunninga minni Inglismaal,  on ärra surnud. Suurde üllemattel on se wiis, kui nad ka mitte suggulased ei õlle, ennam ehk wähhem päiwi ja naddalaid ühte teist tagga leinada. Novgorodis, kus suur kulus wenne laat igga aasta petakse, on jälle tullekahjo olnud  ja paljo lada - podisid mahha pöllenud, kui ka muid maiasid, nenda kui: 1 apteek, 1 teater, 1 hooste kunsti maia, 8 podid ja paljo muid, isse weel need, mis piddi mahha  löhhutud sama, et tulli kaugemale ei lahhäks.  Maiad olnud keik puust, sest ei öölda kahjo wagga suur ollewad; ka põlle mitte kuulda, et innimessed seäl jureö otsa sanud. Sannumed woöralt maalt. Baierimaalt. Paljo öllut, wähhe wet, sellega õlleks meie maal mitto meest pühhade  wasto wägga rahhul olnud; agga Baieris  ei olle nad sellega mitte rahhul. Õlle teggemisse polest on sestnnane ma jubba mannast  kulus ma, kus kidowäärt ummala märga tehhakse ja paljo ka teiste made sisse wälja wetakse. Toit woib wist hea olla, et jubba Brasiliamaalt (Lõuna--Amerikas) sanna tulnud: ~Saatke meile ka, meie anname head hinda!" Agga wessi on tännawo siin ja mitmes paikus Saksamaal kassin, et kaewud üsna ärra kuiwawad. Nenda kuleme ka Hannowrimaalt. Siin on monnes paikus wessi ni kassin sada, et kohto polest keeldud on suurt pessu pesta, tubbasid kürida ja wankrid weega puhtaks lopputada, senniks, kui Jummal ennam wet annab. Pealinnas peab wee nappus ni suur ollema, et mitmest kaemust muido ei sa, kui rahha pärrast. Prantsusfemaalt. Prantsustel olli Moldau- ja Wallahhima pärrast, kus Türklased mitte warsi ei tantsinud, kui Prantsussed  willistasid, nende peäle nattuke pahhased meled, ja nurrisesid kaunis waljust. Agga Prantsusse  pahhameelt kanda, põlle Türklaste! mitte ni kerge assi, sepärrast püab Sultan, kes ka ni rummal ei olle, nende meelt jahhutada ja pakkub neile sellega au, et omma poia Prantsussemale  söa-koli sadab. Prantsussed on ka Lemmale kirja wasto saatnud: „No sada, sada  ; sest näeme, et sa mitte meie wasto, waid meie poolt õlled." Hi na meestel ei olle eddespiddi mitte paljo head odata. Mitte üksi Inglased, waid ka Prantsussed hakkawad söa laewo nende randa saatma. Egga nad mängo parrast sedda pikka  teed ei hakka käima. Küllad seäl pea jälle piu! ja pau! lahti on. Inglismaalt. Pankrotti-többi on siin wägga möllamas. Sured wabrikud, kus muido  mitto tuhhat innimest tööd ja leiba leidsid,  on kas üsna seismas ehk ni kassina jõuga  käimas, et kus enne 3000 tööd teggid, seäl ligutawad nüüd waewalt weel 500, ja needke päma takka ja pole päwa kaupa. Ehk kül Jummal tannawo Inglismaal pöldo õnnistanud  ja leib allam on, woime siiski arwata,  mis Jõulud neil woiwad olla, kes kätte  tööst peawad ellama, kui kätte tööd ei olle. Znglisma on keikil tuttaw sarema. Uddused  ümkd on siin pea iggapäine assi, Mv monni kord uddu ni paks, et innimestel 199