kui koli asjus, agga põlle weel tarwis taggasi pöörda, wöiks weel küllalt eddasi minna. Et nüüd köstridest, kes omma ammetit möistwad,  pudus ei tulleks, nago enne olli, sepärrast  on Lihwlandi möisnikude polest Walga linna jure isseärranis köstre-kool assutud, ja sest tahtsime paar sanna räkida. Nimmetud köstre-kool seisab jubba peale 15 aastat, ja on mitto neist, kes sea! wälja õppinud,  ammeti peäle seätud. Köstre-koli allustajad  ja ehhitajad, Lihwlandi möisnikude kullo peale, ollid endine meie pea koli wannem ja praegune üllempiiskop vr. Ulmann ja Baron Wrangel Lude mõisast. Kolimaia on kahhekorne ja wägga wisipärrast ehhitud. Allumisse korra sees ühhel pool ellab peakoolmeister,  teise pole peäl on suur sögisaal ja toidokambred ning paar tubbasid abbikoolmeistride  tarwis. Peälmisses korras on suur kolisaal, rumikas maggamisse saal, kus 30 wodil lahke ruum on, üks silmapessemisse ja ridesse pannemisse tubba ning peale sedda weel haigede kamber, ride kamber ja üks kamber, kus keik tarwilised riistad petakse. Jggapäwane tallitus köstre- kolis on nenda seätud: Hommiko kello 5 töusewad öppiad ülles, kello petakse nendega hommiko palwet  ja parrast sedda künni kello 7 walmistawad  ennast koli wasto. Kello 8 12 on kolitunnid ja pärrast löunat kello 2 5 nisamma. Rist löuna aego (k. 12) süakse löunat ja sögist künni kello 2, kus kool jälle hakkab, on öppiattel pri aeg, kus patserima lähwad ehk mängides ja lauldes aega wiitwad. Kello 4 sawad omma wesperkosti ja k. 7 öhto pallokest. Sui aial tewad pärrast koli aedas tööd ehk käiwad ka mönni kord kaugemal  jallutamas, ja peawad öhto weel öppima, künni pärrast öhtopalwet kello 10 keik maggama  lähwad. Pühhapäwal antakse neile tunnike  unne aega jure; peawad k. 6 üllestousma, k. 0 pitkemat palwetundi piddama ja siis keik kirriko minnema. Kui pitk on nende koli aeg, ehk kui kaua se turib, et noor köster walmis saab? Koli aeg on 3 aastat, ja kuida kellegi pea kinni wöttab, on siis wäljatulles mönnel en- nam, mönnel wahhem tarkust peas, egga keik kassed ühhepitkused ei kaswa. (Süddame tarkust tunneb Jummat.) Nende iggapaised öppetajad on kaks koolmeistert, kes maias ellawad  ja usso öppetust andwad Walga linna öppetajad. Agga mis neile siis keik öppetakse? No muidogi hea tük ennam, kui meie manna  aegsed köstrid mõistsid, ehk kül neistke mitto muido ausad mehhed ollid ja praego meel on. Köstre-kolis tehhakse nenda: I. Ussoöppetussest öppetakse: 1) piibli luggud, 2) piibli selletus, 3) ristikoggodusse sündinud asjad, 4) katekismusse tundmist; 11. Rehkendamissest öppetakse: 1) numridega rehkendamist, 2) tähtedega rehkendamist, 3) rumi rehkendamist; 111. Mango ja laulo tundmissest öppetakse: 1) laulmist, ni kui se peab ollema, (ühhe ja mitme heälega), 2) orrila mängimist, 3) heäle mönno ja kindral-bassi; IV. Mailma-made tundmist (Zeograhwi) öppetakse:  1) ülleültse keigist madest, 2) isseärranis Wennemaast, meie Balti kubbermangudest  ja Kanaanist; V. Keledest öppetakse: 1) makeelt, 2) lättikeelt, 3) saksakeeli; VI. Mailma sündinud asjust, agga üksi üllemad  asjad ja lühhidelt; VII. Jllusaste kirjutama ja nattuke mali- ma; VIII. Lodud asjade ja lomade tundmist, ka nattuke „Wisiki;" IX. Õigest wisist ja kombest, kuida lapsed kolis peawad öppetud sama. Waatke, needsinnatsed asjad peawad seal kolme aastaga keik öppetud ja öppitud sama. Tööd küllalt, kui mönned poolkenuks ei pea jäma. Kus nüüd köstre ja kihhelkonnakoolmeistri  kohhad tühjaks jawad, seäl nöu- 69