rasket wangipölwe ja muud hädda piddand kannatama. Jummal wötko isse omma sullaste  usko kinnitada! Lähme nüüd weel kaugemale hommiko pole, künni Hommiko - Zndiamale same ja waatkem, kuida siin missionitöga luggu on. 6) Eest-India. Siin on praego Znglisrahwa  ja paggana mässajatte wahhel södda, kuida sedda „sannumist woöralt maalt" saggedast  kuleme. Waeste missionaridel ja nende ommaksil on tihti suur hädda kä. Tiggedad Hindu pagganad ei pea ennam wahhet, kas nad söbrad ehk waenlased on, waid keik Ei- ropa rahwas on nende silmas surma wäärt. Ma on suur ja lai: teisepiddi 350, ja teisepiddi 400 pennikoormat suur ja kubbiseb innimessi täis, 180 miljoni 884 tuhhat 297 hinge, ja neist 132 miljoni Jnglisma wallitsusse  al. Selle ma warrandussed ollid ammo kuulsad,  agga maad ennast leitsid Potugali rahwas  selsammal aastal merre poolt Messe (1492), kui Kolumbus Amerikat leidis. Selle ma parrast on Hispania, Hollandi, Dani, Prantsusse ja Znglisrahwas mitto kord ühhe teise karmus kinni olnud ja paid werristanud, künni wimaks Jnglismeeste ommaks jäi. Teistel  on seäl weel monned wähhemad merreäärsed  lappikesed. Ma on 4 sure kubbermango sisse jaggatud: Kalkutta, Madras, Bombai ja Agra. Pea Mawallitseja ellab Kalkutta linnas; agga sel maal peab ka üks teine wallitseja  ollema: Jesus Kristus. Temma nimme kulukamad seäl 450 missionäri Eiropamaalt  ja 48 meest, kes jubba seält ma rahwast öppetaja ammetit sanud ning 700 koolmeistrid. Seäl on jubba 333 missioniplatsi,  331 kirrikut, 1694 kott, (kus 48 tuhhat pois- ja 12 tüttarlast öppetust samad). Nende hulk, kes jubba Hindu rahwast ristiusko  heitnud, on peäle 112 tuhhat ja nendest 18 tuhhat 500 hinge, kes ka Zummala laual käiwad. Jubba on seal Issand hästi eddasi  aitnud, agga siiski peab usklik südda ohkama: Sada walgust, ja murra jadana kantsid mahha! Pimmedus seisab ka seal wäg- ga walgusse wasto ja praegone södda tunnistab  jälle ueöte, et sadan mitte naljalt pöggeneda  ei tahha. Saatko nüüd Issand, et sesinnane  werrewallaminne pea lõppeks ja temma  riik kaswaks! (Jääb polele.) Neile, kes weel Perno Postimeest tahtwad piddada, antakse teäda, et keik wälja tulnud lehhed esstmessest numrest sadik weel sada on, ja kes tedda tellida tahtwad, woiwad sedda Tallinnas Kluge H Strömi, Kurresares H. J. Zürgensi ja Pernus W. Bormi jures tehha. Maal wötko iggaüks omma ausad  kihhelkonna öppetajat sellepärrast palluda, sest et üksiko numre saatminne posti päwal wagga paljo aega widab. Aastane hind on tuttaw: Ilma postirahhata 1 rubla, postirahhaga  1 rubla 10 kopp. höbb. 66 Jm Namen deS General - Gouvernements dee Oftsceprovinzen gekattet den Druck: Ccnsor R. Jacoby Teädaandmissed. Perno rae kassa kohhus annab neile, kes Perno linna allewites ellawad, teäda, et mannast  kinnitub seädusse järrele, igga maia perremees  omma krunt-rahha Mihkle päwaks peab ärramaksma. Et sedda nüüd saggedaste juhtunud,  et se nimmetud aeg möda läinud, ilma et krunt-rahha õlleks ärramaksetud; sepärrast antakse sedda nüüd aegsaste teäda, et kes Mihkle päwani sedda rahha meel mitte põlle ärramaksnud, se nende käest marsi pärrast sedda  nimmetud aega politsei kohto läbbi saab wälja sunnitud, mis eest siis iggaüks ennast peab hoidma. Pernus, 13. Augustil 1857. Kassa kohto peawannem Fr. Rambach. Oldermann A. D. Marsching. Oldermann Heinrich Knoch. Nr. 275. G. Lehbert, kirjutaja. 3 Wändra kihhelkondas, Kerro karjamõisas Körbio, on 12 kahhe aastast wägga head lehma suggo, pruni karmaga lehmik mullikast müa. 3