jälle katoliki aiast, ehk kül surem hulk ei tea, miksparrast nad sedda ehk teist pawa piddawad  ehk tempo tewad. Ägga „Mardi-sandidel" ja „Jani-tulledel" on ommad head allustusftd,  mis aega möda ni ilmalikkukö läksid, nago Seti lapsed Kaini lastega. Nende tunnistusse  järrele, kes wanno asjo tundwad, on ristirahwal esmalt seal ümberkaudo, kus piiskop  Martin ellas, temma Zuepolitamisse mällestusseks  se pruuk tulnud, et waeste söbrad waesed hilbud ümberpannid ning Mardipäwa öhtul waeste kassuks kerjama läksid. Nemmad  prukisid seal jures ka Jummala sanna, laulsid mönned illüsad laulud, mis sel aial weel arro assi olli, läksid maiast maiasse, ja, et assi nenda pilkajatte silma ei paistaks, "teggid nad sedda parrem öhto pimmedas. Jnnimessed teadsid, et need anded mitte kerjajatte enneste waid nende kassuks said, kes tõeste waesed ollid ja isse kerjada ei jõudnud, ehk sedda tehha häbbenesid. Kel nüüd Zummala werri süddames olli, se andis ja mönni rohkeste. Teisel päwal, se on Mardipäwal, koggoti korjatud anded kokko, olgo toidus, rided ehk rahhakoppik olnud, ja waeste holekandjad ehk koggodusse wannemad jaggasid neid sedda  möda, kuida üllatas ja kellegi! tarwis olli. Sedda tehti piiskop Martini mällestusseks, kes omma kube sellega olli jagganud, kellel ühtegi ei olnud. Martin isse läks mulda, agga pruuk jäi järrele, tulli katoliki ussoga ka meie male ja kui Lutterusse selge usso öppetus  paawsti seggast öppetust ärra aias, jäid ~Mardi - sandid" ja mönned muud prügid meile ommeti weel mällestusseks. Noh, nenda peab luggu ollema; kes parrem teab, se parrem öppetago,  kui möistab. Kuida näete, sel prügil on kül kaunis hästi katoliki usso maggo jures, agga põlle sepärrast  isseennesest mitte pahha. Nemmad teggid  sedda waeste pärrast ja mis neile anti, sai waestele ärrajaggatud ja igga mees teggi nattuke järrele mis nende pühhaks petud piiskop  ees 011 l teinud. Agga mikspärrast hulkuwad, kerjawad ja karjuwad meie „Mardi-sandid"? Kerjawad nemmad ka waestele? tewad nemmad sedda ka ZUWWaIg stmnaga? on nende seas ka Mardipäwal  annette jaggamist? P.arrago! Ni wahhe, kui nahkhiir omma tiwatze parrast ingel  on, ni wähhe on meie ~Mardi- sandid" usso auuks ja waeste kassuks, ehk kül endist nimme kandwad. Tühhi kissa ja karra ja * kölwatumad laulud ja pilli-loud. Mardipäaw on nüüd jälle mödas, mitto waest on seält kasso sanud? Mönned perremehhed ja perrenaesed,  kui „Mardi- sandid" ukse tagga kagutastd:  „Mardi küned külmetawad" on neid sisse lasknud, kus hüppasid ja kargasid,  on neile ta mönne faiapulli ja lamba reie kotti pistnud, et teisel pawal wöiksid priiskava ja süa; agga mis aitummal sealt Zummal saab? „Mardi-sandid" lakkuwad näppud  raswast, pühhiwad noad kaikse külge ärra,  j omad pead tais, riidlewad mönni kord ka, et karma tUttid lendawad, ja waesed ei sa sest kerjamissest mitte marja hamba peäle. Nenda on luggu selle manna prügiga ja Jani-tullega  mitte parrem; agga sest rägime siis, kui aeg on räkida. Minna arwan siis, kui meie nored poisid tuttewa kord jälle „Mardisandiks  tahtwad jooksta, et ni hästi ommad kui perre wannemad üsna õigust tewad, kui ütlewad: „Pois, jä koio! Sul on parremat asja ette wötta. Lasse neid joosta, kes parremat  ei mõista. Se ei te asja meel mitte heaks, et sa ni hea melega senna joseksid." Nenda ütleksin ma omma poisile. Meie aegsed  „Mardi-sandid" põlle jo muud, kui uut modi mustlased, kes kord aastas ümberhulkuwad  ja perrerahwa körwad täis karjuwad. Ussun  kül, et noorde meeste körwad nisuggusse jutlusse järrele ei süggele, agga mis tehha. Riafk. Ria illus reisi-aurolaew „Admiral",  mis, kuida teame, tännawo sui kahhe teisega Ria, Kurresare, Hapsalo, Tallinna ja Peterburgi wahhet söitis ja maimessi ning kaupa eddasi taggasi weddas olli liggi Ria linna kaldasse kinni jänud ja piddi sure waewaga  neljast aurolaewast jälle lahti wetud sama.  ühhest Inglisse laewast peawad seal weel waewalt mastid wälja paistma ja ei arwata 154