Sannumed ommalt maalt. Tartust. Mis moone aia eest Tallinna waeste holekandmissest räkisime, sedda woiksime  nüüd ka Tarto linnast räkida. Ka siin on waeste holekandmist assutud, mis kül weel ni wanna ei olle, kui Tallinnas, agga seddasamma  kidowaart teed eddasi käib, nago seäl. Keik Jummala parrast, mitte au egga kasso parrast. Agga kuida jubba olleme üttelnud, waesid öigel wisil aidata, ei tulle mitte sest, kui neile tükki kätte wiskame ja minna lasseme,  waid kui neile nõuks ja abbiks olleme, et senna male samad: Jummala abbi ja isse omma waewaga peatoidust, peawarjo ja ihho katted murretseda. Ka Tarto waeste holckandjad ei salli kerjamist egga kida mötlematta  waeste andid. Kerjaminne peaks iggalt  poolt kaddund ollema ja woiks ka olla, kui koggodussed ennam sedda õlleks, mis nad peaksid ollema ja wannal aial ollid. Jgga koggodus toitis ja tundis ommad waesed. Koggodus olli waeste ja waesed koggodusse warra. Terwe andid ei tahtnud, laisale ei antud, ja tössise waese eest murretsedi römoga.  Kes tenida jõudis, se piddi ka tenima, et auuga omma leiba wois süa ja mitte teiste ristiks kerjamas käia. Õige innimenne ei jätta  waeste anded mitte andmatta, kui kül kerjaja  temma ukse tahha ei tulle pähhä öppitud,  polikuid palmid luggema ehk heält teggema,  mis lauluks hütakse ja laul ommeti ei olle. Peab ka Tartus jubba waeste söbrade murre läbbi kerjajattest öige rahho ollema. Kedda seal nahtakse, on maalt ja mitte ma koggoduste kitusseks. On ka nisuggusid kerjajaid  seäl leitud, kellel ei tea, kelle häbbiks  öige mõisa polest kerjamisse lubbakirri  taskus on, et teiste innimeste kaela peäle wouvad wälja minna! Eks kirja andjad sellega  ei tunnista: Omma kaelast sadan neid ärra teie kaela. On se hallastus waeste wasto? Agga Jummal önnistago waeste holekandmist, nago sedda Tallinnas, Tartus ja Pöldsamaal leida on. Peaksin sedda ka Pernust woime üttelda, kus kaks kord näddalas keik podid ja wöörkoiad santide lug- gSAlösest ja laulust köllawad! Suur hulk annab  neile, et neist lahti saab, suur hulk mättad  andid, agga põlle kellegi ande wäart ja peaksid ausamal kombel omma leiba lemma. Hädda on üttelda, agga töt peab räkima: joobnud innimessi leitakse linna paikus kül igga  pä, agga kesknaddal, laupäaw ja pühhapaaw  öhto meel ennam, sest siis on sandid  seas, kes ka omma kerjatud „krossid" on ohwerdanud, ja körtsmikude sead ja hobbosed  söwad kerjatud leiba, mis - wina wasto antakse! - Oh, kui wägga tarwis õlleks meile öiget waeste holekandmist! Peterburgi seitungis antakse neile teäda, et keik krono möllad, mis meie armolinne Keisri Herra 1855 ja 1856 waeste wölglastele  Mhha kinkis, on ülle sure Wenne rigi 66 miljoni höbberubla wälja teinud. Möttelge  66 miljoni! Ilma unneta, sömata ja jomata lähhäks innimessel peäle 2 aastat ärra, ennego rubla kaupa rahha loetud saaks. 9066 innimest on wahhi alt peästetud ja nende süüd andeks antud. Passtrahhad, mis wäljama passide eest enne wöeti, on werendi aasta pealt 56 rublast 5 rubla peäle wähhenenud  ja selleparrast reisimisse himmo nenda tõusnud, et jubba aastal 1856 meie ma reisiattele  5165 passi on wälja antud. Zummal  olgo meie Keisri jures ja önnistago keik Temma ettewötmissed! Kolm aastat on Ta meid jubba wallitsenud ja allati on Temmal  issalikkud mötted omma allamatte ülle olnud.  - Sessammas seitungis antakse ka Sewastopolist  ja mu Krimmi sare madest middagi teäda. Södda on seäl hirmus kurja teinud. Keigest maiadest on Sewastopolis agga 14 maia terweks ja 69 nenda seisma janud, et neid wee! woib parrandada. Kertsi linnas on 449 maia löhhutud, 389 sees woib weel ellada ja 699 maia on koggoni ma pealt kaddund. Kirrikoaedas on keik haua kiwwid löhhutud ja mitto hauda ümber sorritud.  Piösukeöses Balaklawa linnas, kus waenlased  keige ennam ettasid, ei olle nad ni paljo 292