aita isseennast!" Nisuggune waene loom wallas  siis mönne tinna tükki walmis,  kauaks  se piddi jama? tulli pea wälja, mehheke tabbati kinni, sai raskest kirriko sambas nuhhelda,  punnased rided selga ja läks! Kuida  tö, nenda palk. Kurri jääb kurjaks ja nuhtlus kurja öigeks palgaks; agga mönni willets, kedda nenda ärraweti, on sedda jölledat  tempo ka hädda parrast peale hakkanud, mis eest meid keiki Jummal hoidko. Agga kuida  se' luggu Kuramaal on? Seal on mönne näddala eest (Märtsi ku löppetusses) walksi rahhateggiatte pessa üllesse leitud ja mitto neist kurjast lindudest pessa pealt kinni wöetud. Goldingi linna lähhedal on üks weike möisa ja seal on nemmad öelad lomad ommad massinad  sallaja üllesse seädnud ja pabberirahha järrele teinud ja mitte wähhemaid kui 50 rublalesi.  Ugga kus kurjateggiad, seal pealtnäggiad;  assi tulli wimaks üllematte körwo ja Mitawi kubberner satis ilma hinge teadmatta pessa otsima, mis ka warsi leiti ja kes neist näppo putus, kinni pandi. Seal olla Juta ja Polakaid nende seas. Pahha tö allustaja, üks Kurama Juut, temmaga se meister, üks wöerama mees ja meel kolm teist Juti on eest otsa pakko läinud. Kinni on praego üks Pola möisnik, kes Kuramaal ellab, temma opmann, 2 Ria kaupmeest ja 10 Juti, muist Kuramaalt, muist Uja linnast, ja nende seas peab ka üks naesterahwas ollema. Teiste troostiks kirjutakse,  et sest walksist rahhast weel middagi rahwa  kahjuks ei pea wälja antud ollema ja se on önneks. Kelmidel olla weel üks mässin puhunud,  muido olleksid wist mitto öiget innimest ilma süta petta sanud ja ommast ilmajänud. Agga  nüüd on pessa ülleöseleitud, keik ärrawöetud  ja mehhed kinni. Sure armoga on Keisri  Herra allama kohtoteenrittele, kes kinniwötmisse  jures ni terrased ja waprad olnud, 1000 rubla höbbedat kinkinud. Kui rohkeste sai se waew tassutud, ja kui terraseks teeb se teisi, kennel ka nisuggune assi wöib ette tulla! Kui kallis assi on se, kui innimenne tööd tehhes ja Jummalat pälludes sellega rahhul on, mis Jummal annab! Willandi lin ja makond. Willandi,  üks ma - linna pessake ja temmal on imme wisi jubba päiwi selgas. Temma essimest  allustust ei tea kegi, kuid ni paljo on tössi, et seal jubba enne Sakslaste tullemist  innimessed ellasid ja kindel loss körwas seisis. Willandi loss ja lin on möllemad tuld näinud ja wallo kannatanud. Aastal 1217 ja 1222 said siin mannad waprad Eestlased ärrawöidetud ja nende loss ärrawöetud ja häwwitud  ja nende wöitja, Sakslaste ordeni üllem  Wolkwin, ehhitas omma wisi lossi senna  assemele ning ellas temma ja temma järgmissed  seal sees ja hoidsid omma raudkeppi ümberkaudse rahwa kaela peal. Aastal 1558, mis Sakslastele ja keige Liwlandimale wägga werrine aasta olli, langes loss Wennelaste kätte ja temmaga ühhes ka wanna selleaegne ordenmeister Wür stend erg Wenne wangi. 1600 wöitsid Rootslased sedda lossi enneste kätte, ja et ta wägga kindel olli, lõhkusid nemmad tedda püssirohhoga. Aastal 1607 pölletasid kurjad Polakad linnakese tuhha-unnikuks  mahha.' Nüüd seisis Willandi lin 80 aastat nenda tuhkas ja kiwwiwarremes ja 1682 ollid seal jälle 55 koddanikko ellamas ning 4Zme! Ollid maiad ehhitud. Kiwwimaiad on Willandis, nago keige pissukeste linnade sees, ikka arroassi olnud; uel aial on mönned jure tulnud. Linnake on jälle aega möda, nago päsokese  pessa, järwe kalda peale koggonud, agga wanna kulus ja kindel loss jääb warremeks, ja praego on weel otsego temma tuggewaist surnoludest  tunda, et ta enne kindel ja suur on olnud. Praeguses Willandis omma lossi warremettega  on peale 1500 innimest 150 maia sees ellamas, kes muist ma - kaubast, muist hantwärgi  tööst omma pead toitwad. Aastal 1797 assutaö keiser Paul I. senna üht Stihwtimaia mõisnikko tüttardele ja andis kaks krono mõisat  selle Stihwtimaia üllespiddamisseks. Ilma selle krundita, kus peal lin seisab, ei olle Willandi  linna ümber ennam maad, kui Wiratse mõisa on weel temma pärralt; lin isse on Willandi lossi mõisa ma peal. Pöldsama loss ja li«. Sakslaste 355