mehhed nende made peale ja Hottentottid piddid  eest ärraminnema. Tühja raud asjade eest, mis paar koppikud wäärt Md, andsid jölledad harjad ja lehmad; pari tossina wask nodide ja kudrusse riddade eest monni kord 20, 30 ja -40 lammast. Sel kombel laggunesid  Hollandimeeste maad ja kaswasid nende karjad; agga mis nende külgi kukkus, se kukkus  Hottentottide küljest ärra, ja kust maetakse,  sealt wähheneb. Nisuggune kaup awwatelles  ka teisi senna ja Kap-lin kaswis silm näul. Pärrast seati ka Hollandima polest neile wallitsust, mis muist mina, tubbaka ja wäewoimussega  suremat ossa maad ärrawöttis ja waesed Hottentottid, kes wasto ei sanud, piddid suud puhtaks pühkima ja hölmad wöalla  pistma, ehk teiste pärrisorjaks heitma. Seddasinnast risutud maad anti nüüd rendi peale wälja, kes tahtis, igga tük olli 5000 wakkamaad suur ja igga maia piddi pool pennikoormat  teisest kaugel ollema. Keige selle sure platsi eest ei woetud aastas ennam renti kui 24 taadrit. Essimessed rentnikkud ollid ennamist Hollandimehhed, parrast tullid, Prantsussemaalt,  kedda usso parrast tagga kiusati, meel paljo jure. Wimaks kaswis woöraste hulk söameeste labbi, kedda Hollandima iggalt  poolt kokko palkas ja 5 aasta peale tenistusse  wöttis. Pärrast sedda wöttis söamees  ühhe ehk teise rentnikko tütre naeseks ja uus rentnik olli jälle malmis. Agga surem  hulk neist söameestest ollid kokko hulkunud  kölwatumad mmmessed, ilma usso ja Zummala kartusseta. Rägime ühhest. tlks Preisimees, nimmega Bluum, olli ka senna tenistusse jooksnud ja pärrast tenistust teinud,  nago teised teggid: naese wötnud ja kohha peale hakkanud. Agga ta kurri loom tappis isse omma naese ärra, pöggenes siis kaugemale pagganatte sekka ja sai isse ka pagganaks. Ta teggi kurjemaid teggusid, kui pagganad ja Koranna-Hottentottid, kelle seas ta ellas, auustasid tedda nago Jummalat. Tss wöttis peäle 10 naest, kellega tal 20 last ostid, öppetas pagganad püssi laskma, sai nende peamehheks ja käis nendega nüüd risumas  ja tapmas. Weel hilja aego olli ta poeg Koranna-Hottentottide ütlemaks ja on kaunis truiste omma kölwatoma issa jälge sisse astunud.  Nisuggused piddid Hottentottide usso ja ello eesmärgiks ollema!! Kuida läks nüüd waeste Hottentottide luggu  rentnikude seas eddasi? Jummal parrago! nenda et ta hullem ei woinud olla. Jölledad lomad ollid keik winaks ärrajonud ja Hollandimehhed,  ausad ristiinnimessed! Ollid agga priskeste annud. Nüüd tulli nälg ja hädda kätte. Kellegi! ei tulnud mele nende peäle hallastada. Suur hulk pöggenes neist kõrbedesse,  kus willetsast ellasid ja holega risumas käisid  ja rentnikuile saggedaste kurja kurjaga kätte maksid. Surem ossa kerjasid nende uste tagga,  kedda nad isse rikkaks ollid teinud. Agga rentnikud ollid ramato mehhed ja mõistsid peast: „Kes ei tahha tööd tehha, ei pea ka mitte söma." Kas nad isse tömehhed ollid? Essimessed  laisad, kes sörme otsa isse külma wee sisse ei kastnud. Neil olli karjatsid ja muid tö rahwast tarwis, mis nüüd Hottentottid nälja ja pekso läbbi piddid teggema. Ollid rentnikud, nago perre wannemg kohhus on olla? Hottentottid said wähhä süa, paljo peksa ja nende hinge peäle ei möttelnud kegi. Hul seädus tulli wälja: Jgga rentnik wois Hottentotti lapsi, kedda ta lapse pölwes monni aeg olli toitnud, senni omma orjaks piddada, künni 25 aastat mannaks said. Hottentottid  on ni rummalad, et omma wannadust  ei tea ja nenda ei sanud nemmad ial 25 aastat tais, kui ka ülle 30 mannad ollid. Rentnikud teggid nendega mis isse tahtsid, seäl ei aukund koer tagga, ja mis nad teggid, aiab karmad püsti. Paljo on sest hirmsast üllekohtust kirjotud ja rägitud, mis Hispania ja muud ristirahwas West - Jndiamaal waeste ostetud Neegri - orjadele teggid ja osjast  meel praego tewad; agga mis Hollandi rentnikud Kapmaal Hottentottidele teggid, polnud  wist mitte wähhem. Nago Westindias, nenda lendas ka siin nahkpiits hommikust öhtoni.  Zgga tühja asja pärrast pekseti neid Hirmsaste, se on, ni kaua, kui peksja kässi mässis ja waene Hottentot pea laest jalla kannani werrine lihha tük olli. Ollid nad lai- 240