tunnistajad; agga meie söddadest, katkudest ja mudest Issanda karristamistest, ei tea nemmad ennam, kui linnud taewa al, mikspärrast wahhest  lastele witso antakse. Sannumed woöralt maalt. Saksenimaalt. Dresdeni linnast antakse  teada: „28ma! Mai k. p. on siin mitmes paikus kaunis waljo mawärrisemist tuntud." No anna lummal römosannumid kuulda, kurwad tullewad isseennesest! Preisimaalt. Jubba monni aeg olli sedda köbbinat kuulda, et Preisima aujärje pärria poeg, prints Pridik Willem Jnglisma  kunninga proua essimesse tütre peäle olli silma pannud. No kus ta jääb? Olgo kül keige suremÄt suggu, agga se mötte tulleb  nodrde mnimestele ikka süddamesse; peab ka nenda ollema; „sest ei olle mitte hea, et innimenne üksi on." Asjad on jubba ni kaugele  öigeks aetud , et pärrast uut - aastat peawad pulmad ollema. No need samad wist nattuke suremad ollema, kui sinno ja minno lastel. Kasa - rahha, mis prudile kotto liggi antakse, peab 40 tuhhat naela ollema ja igga aasta saab ta 8000 naela takka järrele. Uks Jnglisma rahha-nasl on meie arro järrele na kue rubla ümber. 40 tuhhat naela on siis 240 tuhhat höbbe rubla. No lähhäb korda! Portogalimaalt. Sesamma assi. P ortugalim a on kaunis pitk kitsas make Hispaniama serwas ning se keige öhtopoolsem Eiropama riik. Siin wallitseb sedda kord üks üsna noor kunningas, kes hilja aego alles ohjad  omma kätte wöttis; agga tunneb ka jubba ärra, et ilma prouata nattuke iggaw ello on. Prudi nimmi ja ellopaik põlle kül weel mitte awwalikkult nimmetud, agga kes nisuggusi  asjo parreminne tundwad, ütlewad et Baierima Hertsog Maksimilian ta tullewane äiataat peab ollema. No missep sa eddespiddi  kuulda. Inglismaalt. Ni paljo kui Postimees teab, on Znglisma pealin London, keige perrekam  lin ma peäl. Aastal 1855 loeti selle linna rahwast jarrele ja leiti neid 2,362,236 pead ollewad, se on ma kele justament kaks miljoni kolmsadda kuuskümmend kakstuhhat kakssadda kolmkümmend kuus hinge. Oh leiba ja leiwakörwast mis ni mitto suud ärrasöwad! Sadda nellikümmend  kolm tuhhat innimest ellawad üksi kerjatud leiwast. Innimeste polest saaks sest ühhest linnast liggi 3 Ria kubbermango täis. Uhhe ainsa aastaga sünniwad seal linnas  liggi kahheksakümmend seitse tuhhat lapse  kest ilmale. (Illustr. Dorfb.) Suurde ja kuulsa meeste mällestusseks tehhakse  kiwwist ja rauast mällestusse pildid ja pannakse seisma, et järrel tullejad kaua aega pärrast neid woiwad nahhä sada, mis näggo mehhed olnud, kes sedda ehk sedda asja Jummala  abbiga teinud. Meie ei tea nüüd mitte naljalt üht kuulsamat meest, kui meie önniö usso-issa Lutterus, kelle mällestus kül mitme  miljoni innimesse süddames seisis ja seisab. On siis tännolikkud innimessed nõuks wötnud, temmale ka Wormsi linnas üht wallatud mällestusse kuio üllesse panna, mis tarwis Saksamaal rahha korjatakse ja on wägga römus  kuulda, kuida Mawallitsejad ja würstid, kui ka muud suurtsuggu rahwas sedda asja seal hea melega sowiwad ja ommad anded senna jure andwad. Ommeti peab önsa Lutterusse  üllem mällestus seks jäma, et meie temma selget Jummala sanna öppetust kalliks panneme ja holega kinni peame.  Wittembergi  linnas, kus Lutterus ellas ja öppetas,  seisab jubba nisuggune mällestusse-kuio. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Kirrikutest» 1. Ommalt maalt. Issanda Zesusse Kustusse, selle hea karja  tse karri, olli eest otsa kül weikenÄr, agga happotaigua ja tullesäddeme sarnane, mis mitte 13