Peterburgist. Plats ja maiad. Peterburgi  lin, kus meie armolinne Keiser keige  omma sure sugguwössaga ellal), on pärrato suur ja illus. Iu!?l?a 5 857 olli seal 3769 kiwwi-ja 5919 pumaia, kskko 8779 maia. Neist maiadest on 13 suurt paleed ehk lossi, kus Keiser ja Temma ommaksed ellawad; 311 maia on rigiwattitsusse ja 68 linna koggodusse  parralt; kirriko ja kloostri maiasid on 139 ja mönnesugguste seltside jauks 146 maia; keik muud 8192 maia on omma pärris  perremeeste parralt, kes neid ostnud ehk ehhitada lasknud. Kirrikuid on Wenne rahwal  ülleültse 191, Ewangeliumi usso rahwal  16, Katolikel 6, Inglastel 1, Armenia rahwal 2, Juda rahwal 3, ja Türklaste! 4. Peterburg on rahwa hulga jarrele neljas lin Eiropas, sest üksi Londonis, Parisis ja Konstantinoplis on ennam rahwast, kui seäl. Praego on seal üsna liggi 599,999 innimest ellamas ja nende jallutamisseks on Peterburgis  429 suurt ja 183 wahhemat ulitsat ja 63 turro- ja muud platsi; aedadest ja mu paikadest ei hakka meie räkima. Linnake lähhab korda. Kotvnust.. Kassinusse kasso. Sealt kirjutakse nenda': „Ehk kül pahha winajomisse mahha jätminne meie jures weel manna assi ei olle, siiski on kasso jubba tunda. Toido wilja hinnad on hästi allanenud ja kibbe waesus  jubba wähhenenud. Jnnimessed jöudwad ommad kronomaksud arratassuda ja terwissega on luggu ka koggoni teine, kui muido selle sugguse ilma ja aiaga olli." Sedda ma mötlen ka! Eks Jummala kartussel sellesinnatse  ja tullewa ello lotus ei olle? Se pahha lakke on sure hulga innimestel, nago södikud wäetima loma kallal, mis nende ihho ja hinge  rammo arra kurnab. Siberiama kirri. *) Siberiast olleme mönda korda räkmud ja mul õlleks suur rööm, Siberiama seisab kahhe kindral-kubberneri al: 1) Õhto - Siberiama, siin pool ja 2) Hommiko  - Siberiama, seäl pool, ja Hommiko- Siberiast on sisinnane kirri sadetud. kui lemmast selle kirja labbi, mis teile praega  luggeda annan, eddespiddi weel ennam hakkaksime könnelema. Seal on paljo meie õnnetumaid  wendi, kedda meie koggoni ärra ei peaks unnustama. Seddasinnast kirja on meie usso öppetaja Kossmann saatnud, kes Hommiko-Siberiamaal  Eesti ja Some wangidele lummala sanna kulutab. Kirri on nenda: „Meie usso öppetaja Butske olli surest armastussest  meie waeste wendade wasto, üllematte  käest lubba pallunud, et keik õnnetumad Eestlased ja Soomlased, kedda Hommiko-Sibeeriamale  sadetÄkse (agga kui wähhemad kurjateggiad,  seäl mitte kronotöös egga raudas ei peta) et need keik ühhes küllas wöiksid kous ellada ja sel kombel kergemalt armoöppetusse kulutamist omma hinge kassuks kuulda sada. üllemad ja kohto wannemad on sedda lubba ka annud ja aasta! 1852 ollid jubba 20 perrekonda  ühhes kous ellamas. Kui ma 1856 senna tullin, ei olnud nende hulk weel ühtegi kaswanud ehk suremaks koggonud. Sellepärrast  pallusid mind need küllamehhed, et ma piddin' jälle üllemaid palluma, et eddespiddi keik meie maalt tühja male sadetud innimessed nende jure wöiksid ellama sada. Tänno ausa kubberneri herrale, kes selle ma jao ülle on: ka sedda lubba andis temma, ja nüüd on ühhe aasta sees 100 hinge sia küllasse jure tulnud. Kuida üllemal nimmetud, needsinnatsed on keik wähhemad süallused; sest keik suremad kurjateggiad  (30 ehk 40 aasta peäle meie rahwa seast) wiakse senna ja tenna krono töösse, wabrikude  peäle ja kulla-mäggedesse. Tänno sure Zummalale, et nüüd ommeti wähhemad süallussed  meie Lutterusse usso seltsist ühhes kous wöiwad ellada! Mo südda olli suurt römo täis, kui ma Janüari kuus 1858 jälle senna küllasse tullin. Minno lamba karjakesed on siin wägga  kaugel ühhest teisest ja laial, mitme tuhhande  wersta peäl, ja sepärrast ei sa siin armoöppetust  ni tehti kuulda, kui Eestimaal. Agga  kui ma küllasse jöudsin, olli mo rööm üsna  kaddunud; sest ma piddin kuulma, et surem  hulk neist juretulnud koggodusse liikmetest  olli keik laiali läinud, üks senna, teine tenna tööd ja tenistust otsima. Keige enna- 290