kirriko laulo proow, mis warrem piddi ollema, wibitadi kello 12"k. Kello 11) tullid sannumed,  et laew Peterburgist saddamasse tullemas on. Warsi tõttasid laulo-seltsi tallitajad saddamasse  ja wötsid woöraid, kes laewa lae peäl, omma lippo al lauldes neid sotsid, römoga wasto ja wisid neid otse kohhe Börsenhalle sali teiste lauljatte jure kokko. Parrast tulli teise laewaga weel Peterburgist lauljaid ja woeti nisamma wasto. Helsingworsi lauljad, Somemaalt jäid tullematta. iilleültse ollid nüüd jubba 2 sadda kaks pärris lauljad kous. Tallinna laulF söbrad ollid kül paljo ennam ootnud, agga keik kes tahtsid, ei woinud senna minna, nago waene Postimees  ka mitte, ja 202 meest, 50 waimo iggas  heäles, woiwad ka jubba nattukest kissa tehha, et panne agga körwad kinni. Keige ennam lauljaid olli muidogi Tallinnast, sest nemmad ollid koddo, selle peale tullid Tarto, Peterburg, Perno, Ria ja Narwa. Nelli lauljat  ollid ka Musko linnast. Prowilaul läks wägga hästi korda, ja awwalik  laulminne Niggula kirrikus, keige rahwa kuuldes olli laupaäw öhto kello ?we peäle seätud. Enne sedda tullid keik lauljad Börsenhalle  sali jälle kokko. Siin seäti neid parikaupa  rodo, iggal seltsil omma lip ees, ja nenda wennis pitk lauljatte rong möda ulitsat  Börsenhallist turro peäle, raekoea ette, kus nad endid ringi löid ja nüüd kuuldi korraga, nago õlleks onnis Lutterus isse takti lönud: ~Meil tulleb abbi Zummalast, Kes ikka wäggew olnud." n. t. s. Kuida igga läulo armastaja teab, se laul omma waggewa wisi ja saunadega on ning jääb meie usso koggoduste laulude lauluks; mis weel siis, kui peälk 200 öppind meest tedda nelja healega laulwad ja passunad weel takka aitawad! Se wois kül illus olla ja süddant ligutada! Monni innimenne on wisi isseenneses silmad selge taewa pole tõstnud ja öhkanud: „Taewas, kui sa siit pahhempoolt ni illus õlled, kui illus woid sa seält parrempoolr weel olla! Kui pättuste innimeste laul ni illus on, mis woib siis pühha inglide laul olla!" Märato paljo maimessi olli kous sedda kuulmas ja wist on mitto nende seas olnud, kes mõtlesid: „Jerusalem, sa kallis taewa  lm, oh õlleks ma jo seal!" Keik aknad ollid lahti ja kattuksid innimessi täis; keigil mütsid maas, mitme! käed risti, ja keik wait nago hired; no mõnned wahtsid ka muido. Pärrast laulo löid lauljad jälle endist modi rongi ja hakkasid Niggola kirriko pole minnema.  Mitmed armsad koddanikkud ollid ommad  maiad, kust lauljatte rong möda läks, lillede ja lippudega ehhitanud ja monne maia ees weel au pärrast tekkid ulitsa peäl, kust lauljad woisid ülleminna. Nenda jõudsid kirriko. Peäle poolteist tuhhat  innimest ollid kirrikus kous. Suur lauljatte  koor olli altari ette ehhitud, kuhho nsmmad  üllesläffid ja Peterburgi laulomeister Subert nende ette astus. Esmalt lauldi jälle: „Meil tulleb abbi Zummalast", siis: „Nüüd pühha pääw on kä", ja peäle sedda üks wägga illus laddina kele korilaul: „Kürieleison", mis kuuljattele räkimatta römo teggi. Kül wois laulomeistridel ja lauljattel enne tööd olla, kui sille raske tükki selgeks said; sest 50 korali  ei olle raskusse polest selle ühhe wasto. Agga sedda surem olli rööm, kui ta ommeti ni hästi korda läks. Pärrast läulo läksid lauljad, raekoia eest minnes läbbi, kus nad Tallinna linna auuks „hurrah!" öiskasid jälle Börsinhalle sali taggasi ja seält Kadrintali  klaasmaiassi, kus röömsast sües ja jues sedda essimest päwa löppetadi. (Jääb poleie.) Ktewi linnast antakse teäda, et seäl üks wanna tädike Zummala ette läinud, kes 120 aastat mannaks sanud. 20 aastat olnud ta wanna, kui ta hakkanud messipuid piddama ja neid on ta surmani, se on 100 aastat järge möda piddanud. Ta olnud suur messilaste armastaja ja ommal wiimsil ello päiwil põlle ta muud ennam teinud. Kui mitto korda on se wannake näinud, kuida messilased perret heitwad; on ka wist mõnda korda nende kaest torkida sanud. 60