wo 20 aastat tais saab, se saab ka tännawo  lahti, kui alles ellab. Nüüd hakkage arwama, kui kaua jubba kellegil, poeg, wend, abbikasa ehk söbber wäe peal on ja mil tedda  wöib taggasi odata. Need nored Eestimehhed  agga, kedda eddespiddi liisko läbbi weel krono tenistusse peale kutsutakse, mis iggamees  auuks peab piddama, töstko mütsi ja tännago: 10 ehk 11 aastat on neil Keisri Herra armo läbbi jubba minnes otsekui ärratenitud.  Pannakse neid laewade peale, tullewad  14 aasta pärrast, pannakse ma-wäe sekka,  15 aasta pärrast jälle koio taggasi, Mähhärdune  Eestimees ei peaks selle eest tännama? - Seddasamma head, mis Suurwürst Aujärjepärria Peterburgi linna waestele teggi, on Ta ka Moskwa linna waestele teinud  ja 10, VOO rubla senna saatnud, et neile, kes heateggemisse wäärt on, peaks ärrajaggatud  sama. Wöime kül arwata, kui suurt römo  se heldus ni hästi Peterburgi, kui ka Moskwa  waestele teinud. Keisri Herra teekäigust Moskwa ja Tula linna olleme minnewa näddala jubba räkinud. 16. Septembril andis Harkowi linna kubberner Peterburgi söa-ministrile telegrahwiga  sedda teadust: „Zubba 13. Sept. ollen ma teada annud, et Samil (Kaukasussest  tulles) Harkowis sai kinni hoitud, et siin Keisri Herra läbbi sõitmist piddi ootma.  14. saime Kurski linnast telegrahwiga käsko et Samili ja temma poega Tsugujewi  linna piddime wasto saatma, kus nad Keisri Herra ees piddid seisma. Minna ollen keigeüllema loaga 15. Septbrl. Tsugujewis  olnud, kus Samil ja temma poeg Keisri  ees seisid. Samil olli üsna nähtawalt ligutud  Keisri Herra heldusse ja lahkusse pärrast temma wasto. Keisri kässo peale on tedda ka kasa wöetud, kui Tsugujewis söawägge  üllewadati ja Samil on keik, mis kuulnud  ja näinud, wägga immeks pannud. Ta tulleb tänna Harkowi jälle taggasi ja saab siin omma pöiaga ühhe Balli peale kutsutud. Harkowis, 16. Septembril 1859. Kubberner Lushin." Peterburgis otawad rahwas wägga sedda immelikko meest nahha sada, kes m kaua omma  mäggedes Wenne wäe wasto panni. Küllad  antakse, teäda, kui ta jubba senna sanud. —, Siberiamaalt, Hina raialt tullewad sannumed, et se werrine õnnetus, mis Inglastel  ja Prantsustel Hina randaö Peiho-jöe suus sündinud, ka muist nende omma uhkusse sü püab ollema. Hinamehhed olla kül, mis nad olla, agga se kord mitte ni hirmus süüdlased,  kui Prantsussed ja Inglased neid tewad.  Nemmad põlle Inglaste ja Prantsuste sadikuid omma pealinna Pekingi minnemast just mitte keelnud, waid mitte lubbada tahtnud, et nemmad omma söalaewadega nenda üks kaks kolm möda jögge kesk nende ma sisse piddid  tullema. Inglaste uhkus põlle agga sedda keetmist mitte kannatanud, waid hakkanud warsi tuld andma ja sealt on se tulnud, et nad isse nenda sure kahjo sanud, et paljo laewo ja mehhi  kautanud. Agga kust Hiinlased sedda mõistust  ja julgust sanud? Esmalt öppetasid Inglased  omma minnewa aastase söaga Hinamehhi isse parrem suurtükki laskma ja teiseks (ning se olla pea assi) on Hina wäeüllem keik sillad, mis nende kantside ümber sure süggawa mudda-krawide  peal ollid, ärralasknud wötta, et nüüd Hina söameestel muud nõu ei jänud, kui suretükkide jures surra ehk pöggenedss ärrauppuda.  Nad on siis surma häddaga wöito sanud. Agga, agga, kuida saab nende kassi käima, kui Prantsus ja Inglane omma arroto laewadega tullewa kewwade nende kaldas seiswad?  Hädda teile, Hiinlased, teie lühhike wöit tulleb teile paljo maksma! Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Neljakud lapsed. Slesiamaal on Miidra küllas üks emma 8. Sept. Nelli tüttarr ühhe korraga ilmale tonud,  kolm ellasid ja neljas olli surnud. Lapsokesed  olla wägga wähhe piösemad, kui sündind  lavsokesed muido wöiwad olla. Emma peab 40 aastane innimenne ollema ja on weel selsammal päwal 7 wersta maad eddasi taggasi  ärrakainud. 115