rahwa seas ja teädo parrast, römo öiskamist olnud otsata. Kronitud üllemid watama, olli rahwast iggalt poolt, nago murdo kokko jooksnud;  sest nüüd sai jälle üks tük sest moistosannast  töeks: „Kedda näeb tallopoeg iggapä  ja kunningast wägga arwa?" No eks teist ennese suggust. Siin näggid nüüd kunningast ja keisred ennese suggusid, agga rahwas tahtis ka nähhä, mis ta arwa näeb: suri üllemid, kes muido ni kaugel ühhest teisest  ellawad ja nüüd siin igga mees omma au ja illoga kous ollid sellepärrast tõttasid  ni paljo kokko. Egga meiegi pea põlleks keetnud senna joosta, kui ta nattuke lähhedamal  õlleks. Taggast tulles sanud meie ausad  Keisri Herra ja Proua ka Austria keisriga kokko, kes neile Weimari linna (Hessenimaal), kus Keisri täddi ellab, wasto tulnud. Siit ööldakse Neid weel Dresdeni linna Saksamale, seält kunningast watama minnewad, kes hobbose kommistamisse läbbi omma jalga olli ärra nikkastanud. Rahwas kartis eest otsa, et nende kunningal sest suur önnetus piddi tullema; agga ei pea ommeti hädda ni suur ollema, kui esmalt arwati. Kas temma ka Weimari meie Keisri Herrale wasto tulled ja tulla woib, on teädmatta.  Sest same parrast selgemat teädust. Jtaliamaalt, ehk kuhho sa muido silmad  töstad, tullewad ikka need kurwad sannumed,  et äkkiliste ränga saddude läbbi sured  önnetussed sündinud. Nenda ka siin. Küllad ja linnad pannakse äkkiste wee alla. Ühhes kirrikus ollid rahwas kous, kui äkkiste ni lausa wessi taewast mahha langes, et nende  wankred ja lapsed wankre peal wessi Aik arra wiis ja lapsed upputas, ning ka wannema  innimestest on mitto surma sanud ja paljo maiasid löhhutud. Teises küllas wiis wessi kesk ösel 12 maia alla ja 30 innimest uppusid  ärra. Jenua linna liggidal on waeste Ztalia rahwal jälle teinesuggune õnnetus olnud.  Seäl ehhitakse laewo ja korraga peäsis tulloke lahti, üks uus laew hakkas pöllema, torm tagga ja nattukse aiaga ollid 4 suurt laewa, mis keik pea walmis samas, tuhha- unnikud, peale sedda weel suur hulk laewa ehhitusse puid. Jummäl nuhtleb kül, agga ommeti risumist  ja näppo ammetit ei jätta nemmad seäl mitte mahha. Lakawa ja Salerno linna wahhel  tullid 54 söariistadega ehhitud meest korraga  metsast wälja ja ütlesid ühhe sure herra hobbustele: brrrrst! Kutsar piddi kinni piddama,  herra töllast wälja tikkuma ja rööwlid  ei tahtnud ennam, kui 25,000 panko rubla, siis söida peale; agga muido loe omma  wimast Issameiel. Herra omma kutsar ja üks röwel sadeti kotto proua käest rahha pärrima. Röwel astus proua ette ja ütles: „Minna ollen se ja se ammetmees, Teie mees on seäl ja seäl laetud püsside al wangis. Tahhate mulle 25,000 rubla anda, siis on ta lahti, kui mitte, siis on ta pea surnud. Küssige omma kutsari käest, kas ma töt rägin, woi nalja teen. Ja tahhate Teie mind ehk kimbutada, siis woite mind ehk waewalt wangihone  sada, agga omma mehhele tehke siis ka kohhe mattused." Nenda räkis röwel. Kutsar ütles kahwatand näoga keik terwe tössi ottewad ja pällus prouat: „Kui Teil on, siis andke agga heaga ja rutto katte, ei need mehhed  nalja ei mõista; püssi ots seisab herra süddame peäl!" Mis piddi waene proua teggema? Kissa teggema, se õlleks ta omma ja herra ello wötnud. Rööwlid ollid jo keige tölla ja herraga metsas. No mis muud, kui piddi agga rahha otsima ja peälegi weel wait ollema. Ni pea, kui rahha taggasi tulli, lasti waene herra lahti. Ta otti keik se aeg ello ja surma wahhel wärrisenud. Nüüd saatsid rööwlid tedda ausaste mäggedest ja tännasid pea koerad weel, et neid otti ka watamas käinud.  Läkkitasid prouale ka paljo terwist, et ni moistlikkult ja waggusi otti rahha otsinud. Oh teie kelmide kelmid! Teie wiimne ots on ommeti: köis kaela! ehk Pea mahha! Hollandimaalt. Wanna sanna ütleb:  „Keiae parrem naene kellest küllansesed  keige wähhem räkiwad." Sedda woime  ka Hollandimaast ja rahwast üttelda. Miilas  ollete paljo Hollandi posti taskust 112