, (Inglaste kirri.) „Suur ja auustud Keiserlik  prints ja Suurwürst! Meie allamal nimmetud Jnglisma auro - ja purjolaewade perremehhed ja kipred, kes omma laewadega Kronstattis kaime, tahhaksime Keiser likko Surewürsti le omma süddamelikko tänno üllestunnistada,  selle kalli murrepiddamisse eest, mis körgeste auustud Wenne Keisri rigi wallitsus Some lahhe merresöitmisse heaks on piddanud, kui ued tulletornid nisugguste paikade  peale on ülles seadnud, kus enne ni hölpsaste  önnetussed sündisid; nende tulletornide seas nimmetame römoga isseärranis neid, mis hiljuti Rewelsteinis, Kalbodegrundis ja Kronslottis  ülles pandi. Jummala abbiga, seiswad  ued tulled mitme innimesse ello ja paljo warrandusse kaitsmisseks. Sellega ühhes tänname  meie ka Keiserlikko Suurwürsti mitme mu seaduste muutmisse eest, mis kannini  kassulisse merrekauba tülliks ollid. Meie pallume, et Keiserlik Suurwürst meite tänno, meie ja meie ma teiste rahwa nimmel,  armolikkult wastowöttaks ja ussuks, et iggawest  meite melest ei lähhä, kui suurt head Keiserlik Suurwürst sellega teinud, et need kahjolikkud kohhad Some lahyes on walgustud  sanud." (Kirjasaatjatte nimmed.) Ostindiamaalt. Tannini olli ikka seal weel söa jäggelemist, kui sest ka ei maksnud paljo kirja panna; agga nüüd peab ommeti üsna kustund ollema, kuid mönned Hindud weel kinniwötmatta, kes kadakaks jooksnud; sedda ei maksa ennam nimmetada. Tänno Zummale, et luggu nenda on. Södda ei olle ristiinnimestega mitte hea, mis ta pagganattega  wöib olla, kes armust egga heldussest middagi  ei tea? Olgo rääkmatta! Südda pöörleb  sees, kui nende hirmsa asjade peale mötleme,  mis enne sest söast olleme kuulnud. Kabakatte  seas peab ka wanna hirmus ristirahwa  murdaja Nena Sahib ollema, kes keigest  wäest lahti, wöeras rides ühhest paigast teise peab pöggenema. Küllab langeb ka peagi Inglaste katte ja saab omma parraja palga. Amerikafi. Amerikamaal on seppadel pinike peus. Tärmini taggusid rauda ja said omma leiba, agga nüüd hakkab pudus tööst ja leiwast tullema. Seal on üks kirjo peaga mees üht massinat wälja arwanud; mis 240 hobbuse rauda tunni sees malmis teeb, kus seal ennam seppale leiba ülle jääb? Needsianatsed rauad peawsd terrasest wallatud sama ja hopis  ennam wasto piddama, kui seppa taotud rauad. Pentsik õlleks kül, kui nisuggune assi meie seppade hirmuks ka sia male üllataks. Waggadus, mis süddame täis aiab. Amerikas on mönnesuggusi asjo, mis kidowäärt on, agga nende pärrisorja piddaminne  teutab ka nende head asjad keik ärra. Nemmad on seäl omma kombel ka waggad, agga kui suur assi se mitme jures on, sedda näeme sest, mis praego seitungis loeme. Paljo seitungide hulkas on neil üks, kelle nimmi „Presbiterian" ehk meie kele „Kirrikowannem" on. Se peab ka waimolik seitung ollema. Seal sees maenitsetakse Amerika Neegriorja piddajaid,  ni halleda mele ja heälega, et sure holega  ommad pärrisorjad süddame usso ja wagga  ello pole wöttaksid juhhatada; sest se olla manna tuttaw ja ammo katsutud assi, et süddamest  waggad Neegrid tehha pole ennam tööd ja maksta kahhekordse hinna, kui neid turrule wiakse. Jummala kartus olla hea assi ja kanda  allati ommad rohked intressid.  Luggejad,  mis nisuggusest hullust waggadussest arwate?  Eks te süddant täis? Al Ahwrika Kapmaal olli Hollandi tallopoegadel enne ka nisuggune waggadus süddames, et wihhane perremees siddus omma Hottentotti orja sambasse  kinni, peksis senni kui kässi ärra mässis, jättis tedda werriselt sambasse, läks siis ja piddas omma naese sa lastega hommiko palwet,  lugges, laulis, pällus, söi prukosti ja pärrast  tulli ja peksis jälle orja, senni kui teist kord ärra mässis. Kui ka orri surri, kes Lemma  järrel aukus? Ta olli jo pärrisorri. Za Hollandimees olli ennese melest waggamees! Australiamaalt. Heringa-saddo. Se on kenna kül kuulda, et heringid taewast mahha saddanud, agga ommeti on sedda ühhe löuna merre sare peal hiljuti olnud, ja se sün- 316