Napoleompäwast alles üsna uimane. Sel päwal  on igga soldat, kes Jtaliamaalt taggasi tulnud, ka 2 wranki (531/2 kop.) taskorahha sanud. Agga mis Prantsusi ueste jälle öiskama  panneb, on se, et nende keiser suurt armo  üllesnäitnud ja paljs maagidele, kes wangikoddades  seisid ehk kaugele ärra ollid sadetud, andeks annud ja neid jälle taggasi lasknud tulla, kui ello lubbawad parrandada; agga sedda on muidogi möista, et margad, tapjad ja muud sellesarnatsed ülleannetumad sest armust ossa ei wöi sada. Suur hulk, kes Inglismaal Sweitsimaal  ja Belgiamaal marjul ollid, on koio pole  tõttamas. Selle ku hakkatusses onWienne linnas, Rone-jöe äres 7 suurt wabriko maia arrapöllenud  ja selle läbbi 890 innimest leiwast ja peawarjust ilma janud. Halle kül! Inglismaalt. Leikuse sannumed on Jnglisma poolt tännawo wagga head kuulda. Inglased leikamad ja töstwad mütsi. No andks Jummal. Ägga kartohwlidega peab seal mitmes paikus waene luggu ollema; mönnes paikus ei pea sündima ülleswöttage. Jubba hakkatakse Atlanti - telegrahwist  jälle jutto teggema. Egga Inglased  naljalt järrele ei jätta, mis nad kord peale hakkawad. Uks rikkas kaubamaia on neil päiwil  snnese peale tahtnud wötta, sedda trati walmistada ja merresse lasta ja ei tahha enne makso, kui traat jubba ku aega on ausaste sannumid Amerikamale winud ja seält taggasi tonud. Parremat kaupa ei wöi olla ja telegrahwi  perremehhed sawad sedda pakkumist wist wastowötma. Lewiatan on ni kaugel walmis, et ennam Septembri ku hakkatust ei tahheta odata,  waid jubba 10. Augusti! Temse-jöest tahtis  walja minna omwa jöudo ka merre peal katsuma. Londoni rahwas peawad tedda tuhhande  kaupa, kui immeasja, watamas käima. No sedda ta on ka. Temma essimenne prowisoit  peab Prantsusse randa Serburgi linna alla ollema. Miks just Serburgi linna alla, sedda ma ei tea. Wöib olla, et Zng- laste kulus laew, peab Prantsuste kulust saddamat  watamas käima; möllemad on jo immeasjad.  Meie Suurwürst Konstantin Nikolajewits  peab alles seal ollema ja Inglaste  saddamaid watamas käima. Wallaskallade tülli. Kas need ka tüllitsewad? Sedda on kuulda, üks paar neist pärrato lomadest on pari näddala eest Jngliöma randas rabbelemas olnud. Kolm tundi on suur hulk kallamehhi sedda immet pealt waatnud, mis nappist 3 wersta kaldast kaugel sündinud. Nemmad on peadega teine teise wasto lönud künni nad mässinud, siis läinud wahhel emale, agga rutto pöörnud jälle ümber ja jooksnud teine teise wasto ni köwwaste,  et pissut aiaks üsna uimaseks jänud. Siis hakkanud wöitleminne ueste peale; 20 ja 30 jalga on teine teise wasto wee seest püsti äianud.  Wessi olnud werrest üsna punnane. Kolme  tunni järrele jänud teine wakka ja wöitja läinud omma teed. Asisel hommikul- leitud surnud  wallaskalla kaldast. Wöib olla, eh? sege surnud wallaskalla, mis mönne aasta eest (1851) Tallinna randas leiti, olli ka sel kombel otsa janud.  Nisuggust tülli ei olle mitte paljo kuulda. Amerikamaalt tullewad ka head leitusse  sannumed. Poomwillapuud peawad ni täis ollema, kui nad sedda ia! põlle olnud. -—Teine köie-tants. Sesamma Blon - din, kellest Nr. 3 könnelesime, on teist korda jälle ülle Niagara-jöe köie pea! käinud ja ikka weel mitte kaela murdnud. Kas ma sedda siis sowin? Ei mitte, waid ma pannen wägga immeks,  et mees sia male hoitud on. Se kord on ta weel julgem olnud ja läinud esmalt ülle jöe ja teinud enne weel mönda tempo jöe peal, mis pealt waatjatte süddamed wärrisema aianud;  agga mis hullem olli: teine pool jögge wötnud ta taggasi tulles karro ette ja aianud sedda, nago mullaweddaja, ennese ees möda köit ülle jöe? Tohho sögge! kui paljo öppimist  piddi seal tarwis ollema, enne kui innimenne  nisuggust asja wöis ette wötta. Peaks sest agga wimaks mitte önnetus tullema! 70