TLberia. Keiser Tiberius olli Augustusse woöraspoeg ja sai aastal 14 p. Kr. temma assemele keisriks. Temma wallitsusse al on Kristus meie eest surnud. Meie päiwil nimmetakse  Tiberia linna Tabariiks, ja ellawad  seal Zudid, Türgid ja ristirahwas kous, agga Türklased on perremehhed ja lin on harrimatta, nago keik linnad, kus perremehhe ammet Türklaste kaas on. Kenetsaretti järwe ehk Kalileamerre randas on paljo pallawaid hallikaid, mis häddaliste termist kinnitawad. Herodes laskis mitmede peale uhked maiad ehhitada,  mis agga nüüd ammo jälle laggund on. Kenetsaret tähhendab meie keles aiama,  ja sedda temma kaldad ka on. Targa meeste möötmisse jarrele peab se kenna järw 500 jalga süggawamas mäggede wahhel ollema,  kui merre messi. Temma klima on nago  sojas Arabiamaal. Keik suggu soja ma milli kaswab temma kaldas niiske ja soja sees otsego triiphones. Järw isse ei olle mitte suur (7 wersta lai ja 14 pitk), agga selge messi ja paljo kallo sees. Siin järwe peäl on Issanda Jüngred omma rohked kalla-saki sanud, kui Petrus „Jssanda sanna peale" nodad sisse heitis; siin järwe peäl on Kristus  tuult ja merd waikseks teinud ja siin Peetrus  wee peäl käinud, kartnud, langenud, appihüüdnud  ja Issand tedda wälja aitnud, nago  ta iggapääw keltidega teeb, kes Peetrusse kombel möistwad kissendada: „Jssand aita!" Selle järwe äres on ka Issand parrast üllestöusmist  ennast omma Jüngrittele ilmutanud, mis Joan. ram. 21. p. ni armas luggeda on. Pöhja poolt otsast tulleb Jord ani jöggi sure kohhinaga järwe, jookseb temmast läbbi ja alt otsast wälja. Peäle sedda jootsemad  weel 0— 8 jögge Kenetsaretti järwe, mis agga keik wähhemad on, kui Jordan. Järwe tulles on Jordan alles weike, agga järwest wälja minnes jubba 80 fammo lai ja mitmest kohhast liggi 3 sülda süggaw. Ta jookseb pöhja poolt löuna pole ja paljo teisi jöggesid hommiko ja öhto poolt jooksewad temma sisse, et igga pennikoorma peäl ikka suremaks lähhäb. Al pool Kenetsaretti järwe on jöe asad wägga illusad, mis kallist heina kaswatawad ja ammogi jubda öitsewad, kui meil alles saniga sõidetakse. Tiberiast möda järwe kallast pöhja pole ülles minnes, leiame weel teisi tutwaid paikasi  ning keige esmalt Mahdala, kus Zesus mönni kord laewa astus ja mäele tulli; 2. Petsaida, Peetrusse, Andreasse ja Wilippusse sündimisse paik, 1. Kapernaum, kus Õnnis  teggia parrast mönni aeg asset olli ja temma  lähhedal Koratsim; agga nende linnadega on sündinud, kuida Issand ähwardanud: neid olli taewani üllendud ja et nad uskmattaks jänud, on neid põrguni allandud. Neist põlle muud, kui paljad assemed üllejänud, ja reisiattel  on neid raske üllesse otsida; sepärrast põlle meil neist ka pilti kasa anda. Hirmus assi on Issanda sanna alwaks panna, sest selle peale ei jä nuhtlus ial tullematta! Sedda wöiksime meie ka tähhelepanna. Peäl pool Kenetsaretti järwe (2 pennik.) on weel üks teine järw, nimmega Merom kust Jordan, üllewalt Ermoni mäggedelt  tulleskaläb-'  bi käib, agga se järw on ho pis pissem, kui Kenetsaret: pennikoorm lai ja poolteist  pitk. Paar pennikoormat peal pool Meromi järwe seisab Keisarea Wilippusse lm, kus Önnisteggia omma jüngrid küssis: „Agga kedda teie mind ütlete ollewad? „j a Peetrus  kostis: „Sinna õlled Kristus ellawa Jummala (Matt. 16, 15. 16). Ugga sedda ainust tarkust ei õppeta lihha egga werri, waid pühha Waim, ja kes sedda teab ja peab, on targem, kui se, kes keik asjad teab. Kaks pennik. Kedessest, ühhest  endisest pelgolinnast löuna pool, olli Atsori  lin, mannast kulus pagganatte pessa, kellest me'zs Josua ja Paraki söddades paljo kuleme. (Wata Josua 11, 1 —13.) At- Meromi järw ja Ermoni mäed. 393