ma wennapoeg. Sedda põlle immeks panna, et temma omma onno nimme auustab. Hiljuti  on nemmad seal Punnaparti mälleötusseks ka üht kidowäärt asja teinud. Lõuna pool Prantsussemaal on kõrgeid maggesid, pea nago  Sweitsi- ja Tirolimaal, kus oige maggede pessa on. Prantsusse mäggedes on wennapoeg  onno mällestusseks 8 paika assutanud, kus keik aasta otsa iggas maias üks waht omma naese lastega ellab, kes aeg aialt suurt kella lööb ja igga öse üht suurt lattert pöllema  panneb, et waesed teekäiad, kes mäggedes  ärraeksinud, kella heält wviksid kuulda, ösel tullewalgust nahha ja nenda jälle tee otsa peäle sada. Mis hea, on hea ja selle eest peab igga mees omma liggimesse pärrast tännolik  ollema. Mitto eksind innimest, kes muido  mäggedes tuiso ja lumme hangedes külma ja nälja kätte olleksid surnud, sawad wist sel kombel peästetud. Hispaniamale ma omma jalga ei pistaks.  Seal on rahwas nisamma raiskus, nago Jtaliamaal. Kui middagi tasko panned, siis ömble tasko suud kinni, muido pühhib küllamees  kas kirriko sees taskud puhtaks. Ja kui heaga ei tahha anda, on tülli noaga ehk püssiga lahti. Mis ello seal ennam on? Se on üsna immeks panna: midda parremad maas, sedda pahhem rahwas! Türgi tallopoeg ei tahhaksin ma ka mitte olla. Pöld on hea, nisso kaswab nago sein; hein on illus, et panne solaterrake peale ja sö iöse arra: agga taadre arro ja wakko ramatut  potte kuskil. Mis küssitakse, pead andma, kui mitte, siis hoia eest. Risuminne on kohhe lahti; agga sellega pölda mitte rahhul,  waid pinatakse ja waewatakse weel peale, et hirmus kuulda ja weel hirmsam kanda. Hiljuti pandi seal ühhes paikas rahwale raske maks peäle ja ei küssitud mitte, kas jõuad ehk ei jõua? waid maksa! 40 perremeest ei jõudnud. No mis tehti? Mehhekeösed püti, nago metsa linnud kinni, seuti pari kaupa ihhoallasti waiade külgi ja wallati külma wet seani kaua kaela, künni külma ilmaga waeste innimestel jea kord palja ihho peale külmetas.  Jgga pange täiega küssiti: „Kas ütled, kus so rahha warjul seisab, woi mitte?"  Mehhed olleksid kül üttelnud, agga ei olnud üttelda ja ommeti sedda kegi ei uskunud.  Nenda jäeti õnnetumaid lomi ö otsa allasti waiade külge. Teisel hommikul ollid kolm sumud ja mitto jäid ni haigeks, et wist kolme järrele lähwad. Maksa ni paljo, kui küssitakse ja midda ennam sa maksad, sedda ennam küssitakse: se on Türgi tallo rahwa seädus. Kas mönnel õlleks seäl lust maid rendi peäle wötta? Siriamaalt Damaskusse linnast tullewad  sannumed, et seäl ni hirmus paljo lund saddanud, et paljo maiasid rikkutud sanud ja 12 miljoni panko rubla eest kahjo sündinud. Jmmet! sojal Siriamaal waewab külm ja lummi ja külmal Siberiamaal on süllad ilmad.  Tännawone talwe on koggoni uut modi  talwe. Ostindiast. Kas kellegi! on wanna tigge Hindu, Nena Sahib, weel meles? Temma  mehhike olli kül ette ärra näinud, et Leigest  sest, mis temma omma olli, wist mitte kiwwi kiwwi egga palki palgi peale ei jäeta. Nenda olli ka. Keik mis temma pärralt olli, on ma tassa tehtud. Omma warrandust, kuld ja höbbe asjo ja rahha on ta enne süggawa kaewode põhja lasknud, et kui ello jätkub, siis pärrast seält middagi wötta õlleks. Jah, nenda  mötles kül wanna Nena, agga kas Inglased  warrandusse haiso ei tunne? Sadi pea arro, kus warrandussed warritsewad, pumbati kaewud tühjaks, woeti prüggi peält ärra ja kuld asjad alt wälja. Olli kül waewa, agga tö maksis middagi ja nisuggust kaewo puhhastamist  teeksid Inglased igga pä. Paljo rahha ja mitme tuhhande eest kuld ja höbbe asjo on nad pimmedussest walge ette tonud. Uhhest ainsast kaemust todi 60,000 rubla eest asjo wälja, nende seas kaks waagnat puhtast kullast ja kokko 70 naela rasked. Eks se Inglastele tö hlmmo ei anna? Hirwitawad weel peäle ja ütlewad: „Meie teme Nenale 310