omma mäele, mis jubba temma eel senna olli jõudnud, allamal seiswat kässo-kirja kirjutada: „Soldatid! Ma tullen teie ette astuma ja teid taplusstle wima. Meie tahhame ühhe rahwals, kes omma wabbadust taggasi pärrib, abbiks olla ja tedda wöera ikke alt peästa. Se on üks pühha assi, mis pole keige harutud  innimeste süddamid on pöördud. (Sedda tunnete teie keik isse ka ja) mul põlle mitte ennam tarwis teie süddamid kihhutada. Jgga  ömaia, kus puhkate, talletab teile üht endist  wöito mele. Roma linnas said" rahwa sured teud mannal aial marmori sisse tikkitud, et neil silma ees seisaksid. Nenda on teil ka nüüd! Jggast paigast, kust läbbi käite, leiate mällestusse märkisi, mis Prantsussed siin enne teinud (ja teie ollete ka Prantsussed.) Piddage  ennast iggal aial laitmatta, mis keige mäele auuks on. Piddage meles et siin maal meil muid waenlasi ei olle, kui need, kes meie wasto söddiwad. Lahhengis hoidke ennast kokko ja ärgo töttago kegi üksi ette. Hoidke liig tullist  waims eest; sedda ma üksi kardan. Teie ued tulleriistad on kaugelt sündsamad, kui lähhedalt;  stllegipärrast, kui tarwis, sate teie näitama, et pajonet Prantsusse jallawäe hirmus  söariist on. Soldatid! Tehkem iggamees, mis meie kohhus on, ja pangem omma totust Jummala peale. Jssama otab paljo meie käest! Jubba köllawad ühhest Prantsussema serwast teist need sannad: Meie uus Jtalia wäggi saab manna endise kuulsa mäe sarnane ollema! Napoleon." Et Prantsusse söawäed iggal pool, kus neile seddasinnast keisri kässo-kirja üllematte polest etteloeti,  hurra! on öiskanud, sedda möistab iggamees  muidogi. Sardinia rahwas peawad Prantsussi nago wennad wendi wastowötma ja Prantsussed ka wennalikkult ennast üllesnäitma.  Ülleültse on keiser Napoleon nöuks wötnud  200,000 söddameest Sardmiamale kasa *) Sedda keisri Napoleoni käsfo-kirja panneb üks kulus Jnglisma seitung (Times) nattuke pahhaks  ja ütleb: Mis hoopleminne se on? Uus N. põlle mitte manna N., nüüdne mägge mitte endine,  egga Austriamehhed ka mitte ennam endised, maid paljo parremad. tua ja põled neist on jubba seal, agga neid joseb  ööd ja päwad weel jure; siiski pudud neil weel paljo tarwilist söakrami, mis alles tee peal on. Prantsussed peawad isse kindlaste lootma, et Austriameestega hölpsaste malmis samad; agga minnaj ussun, et fe assi üksi Jummala käes on, sest wöit tulleb temma kaest ehk —ei muialt kuskilt. Genuast on Prantsusse keiser Napoleon Alessandria linna peakorteri läinud, mis Sardinia kindlam lin on, sure Po-jöe äreö. Möllemas lerides walmistakse  holega sure lahhingide peale keik malmis  ja kui se suur tulli pöllema lähhäb, mis wist pea sünnib, siis Jummal hoidko! Ni paljo on selgeste nähhä: enne kui Auftriamehhed omma  Lombardia-Wenetsia kunningriki waenlaste kätte jätwad, ehk Prantsussed Jtaliamaalt koio lähwad, enne on möllemilt poolt mitto tuhhat issapoega ello jätnud ja arroto merd jooksnud, ja mil selle werrise mängul ots peale tulleb, on Jummala käes. Mis tännini mehhi langenud,  lon pissuke assi ja ei maksa söa kohta mitte nimmetamist. Neapoli ehk Sitsiilia kunningriik ja Hispaniama  tahtwad ses tüllis ka pealtwatajaks jäda  ja möeka mitte kaugemale tuppest wälja lömbada, kui omma kodduseks rahhuks tarwis on. Ka paawst on üttelnud, et temmal muud se jures teggemist ep olle, kui Jummalat palluda,  et Jtaliamale pea jälle rahho annaks ja on ka keige omma ussu piiskoppidele käsko annud, Jtalia rahho parrast awwalikkult kirrikutes  palwed tehha ja keiki kattoliki rahwast  manitseda, et allati sellepärrast palwesid teeksid. Noh, tulgo nisuggune nöu, kust tulleb,  hea on ikka, kui selle järrele tehhakse. Agga  kui suurt rahho paawstil enneselgi Roma linnas kaua saab ollema, on alles teadmatta. Ehk tullewa näddal tean ennam, siis rägin sest lõust jälle eddasi. Saksamaalt. Aleksander von Humboldt. Kes se olli? Se nimmi on meile alles wöeras, agga kes tedda kandis/ olli mailma kulus mees/ mitte omma wäe egga rikkusse, waid arroto tarkusse parrast. Keige  made targad mehhed on Lemma parrast lei- 357