Nüüd tehke isse, mis tahhate, kell' hea nöu middagi wäärt ei olle. Abbi paljo rottide wasto. Tambi walget klasi pulwriks, siis keda üks tops ehk paar tulletikkusi rösa pima sees ärra, et keik wewel ja wosworus nende otsast pima sisse kaub, panne siis tambitud klaas senna sisse ja segga ni paljo tatra jahho pima sisse, et se pudropaksuks saab, (tikkud sawad pärrast keetmist wälja wöetud sama) siis panne sedda himmo röga senna, kus rottid keige ennam käiwad; ni kui sedda söwad, surrewad ja kadduwad  nemmad. Kauba hinnad. Postimehhe kirjawastussed. 24) Gl—e. Terretame ja tänname Teid süddamest,  et meid põlle ärraunnustanud. Kui hea meleaa allusime  wiimsel redil ka Teie jures olnud, sedda kalust mällestusse  päwa pühhitsemas: agga kes waese „Postimehhele" aega annab? Kuida sel päwal Teie peale olleme möttelnud, säte eddespiddi kirja läbbi teada. 25) W. O. Tallinnas. Tänname Teie kirja eest. Muist temmast sünnib kül teiste heaksmeleks trükki panna. Teie küssite ka, missuggust tubbakat „Postimees" põlletab? Eks sedda jubba suitsust ei tunta? Muidogi keige kallimat -Kartust" nimmega „Aus j a hea" Tallinnas Wirro-ulitsal ni paljo sada, kui südda kutsub: agga tossin koppikut nael, allamalt ei anw. -Penikesse mehhel peab penike suits ollema." ) T—s. Seal Teie möllematte kirjad on. Kuida nad Teil ennestel mekkiwad? 128 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Rigas. Tallin- nas. Tarws. Pernus. Rb. Kpl Rb. Kp. Rb. Kp. Rb. Kp. Tsetw. rukkid 5 33 4 80 5 20 s nisso. ..... — —. >— 7 20 „ odre...... 5 — 4 50 4 80 kaero Püt sola, punnast . , . tango .. » heringid, suri. „ Some räime. . Perkpund v-linno . „ Hoows V-iinno Tsetw. linna-seemnid Leisikas woid .... rauda.... Nael tubbakast. . . . 4 11 9 3 77 20 50 90 3 —- cc> j -Ni-i 50 40 6 2 5 4 9 9 32 35 9 3 1 85 50 00 20 5 Teädaandmissed. Perno linna allewis, sure Ria maantee äres, kolm wersta linnast emal, on üks suur maia, kus körwas on üks aed, tal, rehhi, saun, suur norewilja pu-aed, kümne wakkama alla pöllomaad, kaks hoost, kaks lehma, keik ellomaia - ja pölloriistad ühhes tükkis müa. Kes sedda osta tahhab saab lahhemat teädust Jaan Posti käest. 3 üks hea tunniskirjadega kärner ka wägga  hea kui alles poismeeö wöib kohta leida Jakobi kihhelkondas Hallinga mõisas. Lähhemat  teädust annab selle polest Hallinga möisawallitsus.  3 Haljalla kihhelk. (Wirromaal) on Esss möisa tule-weski möldril üks must märra-hobbone,  walge täp otsa ees, ärrakaddunud. Loom tömbanud ennast lahti ja jooksnud keige päitsedega  ärra; kes temmast senna teädust teab anda, saab muidogi omma waewa tassutud. Koppelmanni m öisas Harj omaa! (Keila kihhelk.) wöib üks tubli sep tullewa Jürripäwast  üht körtso kohta sada. 3 Wägga head Belgiama wankre-märet, (kui paljo korraga wöetakse, sellesamma hinna eest, mis Rjgas) müüb wessiwarrawa podis W. L. Sternberg. 1 üks kubjas, kes enne möisa tenistusseö on olnud, woib kohta sada Laiksare möisas. I Neid ausaid „Postimehhe" söbro, kes weel tännawuse aasta hinda mitte ep olle kätte saatnud, pallutakse wägga, et nenda head olleksid ja öiete pea ärrasadaksid; sest Postimees peab jo ommast palgast ellama, peab postirahha igga kord ette maksma ja mis tal muido omma teed käies tarwis on: mis ta seal tühja käega wöib tehha? Ning neile kes „Perno Postimeest" piddada tahtwad, agga sia male tellimatta jätnud, antakse teada, et tännini weel essimessest numrest sadik keik lehhed sada on.