wauma ja Muhamedi ning Hindu rahwa söameeste  hulk suremaks kaswama. Sannumed sannumette peale tullewad Jndiamaalt. „Saatke  abbi ja saatke rutto!" Jah, hea üttelda: „saatke rutto!" Kas ta lähheda! on? Ostindiama  on Inglismaalt pea ni kaugel, et kui siin maggama minnakse, tõustaks seäl üllesse, sada seäl rutto abbi? Andko Jummal, et se öäl werrewallaminne pea lõppeks! Agga nüüd mingem jälle mõttes senna, kus söa kärra ööd ja päwad kuulda ja waatkem, kuida  loud on. Ostindiamaalt. Mis siit könnelda on, woib jubba igga luggeja ette arrateäda: Ued sannumed uest werrewallamissest, agga wanna paikade peal. .Delhi lin on ikka alles pagganatte  kaes ja werreoiad jooksewad seäl, nago pari aasta eest Sewastopoli al, igga pa. Wihhasid  pagganaid korjab senna, nago murdo kokko. Jnglismeestel tulli jubba selle linna al pea kitsas kätte, agga nad on hilja aego abbi jure sanud ja paugutawad nüüd jälle priskeste wasto. Kus Znglismehhed ühhe paigale  appi töttawad, seäl peawad nago paksust wiljast waenlaste seast läbbi tungima: mis nende ees laiali lööb ja teed annab, se waub tagga jälle kokko. Iggast neljast küljest  on nemmad seäl waenlastest ümber piratud.  Indori linnas lasksid pagganad suretükkidega  ühhe maia peäle, kus Inglisse peälikud  naeste lastega sees ollid. Mis ello seäl weel piddi ollema! Peälikud said tappetud, nendasamma ka nende ommaksed. Hädda on suur ja abbi kassin. Eiropamaalt lähwad kül söamehhed senna appi, aggq millal sawad senna  ja kui paljo neid luggematta hulga Hindumeeste  wasto on? Znglismehhed tewad seäl tööd omma wisi kül, agga ei tahha hulga wasto aidata. Hilja aego ollid nad jälle hea troppi neist kätte sanud, muist mahhalasknud, muist üllesponud. Laknowi lin, kus peale 300 naest ja last Znglisrahwast sees, ja wahhe söamehhi, on neil tulline hadda ka. Nena Sahib, werrekoer,  seisab 20,000 paggana meestega linna al ja ei lasse hiri sisse egga wälja. On wägga karta, et ta seal seddasamma teeb, mis ta Kaunpuris jubba teggi, kui mitte pea abbi ei tulle. Kindral Haweluk tahhab kül appi minna, agga tal põlle ennam, kui 900 meest ja nendegi seast wöttab kollera - többi igga pä monned mahha. Ehk Haweluk kül wägga  wahwa söamees on ja paljo pagganid temma hambid. on tunnud, ommeti ei woi ta tühja käega ni sure hulgale middagi tehha. Igga pääw lastakse tullepombisid linna ja moon hakkab löpma; saab Nena Sahib linna peäle woimust, siis ei olle head odata; ta kautab neid wist soutumaks ärra. Essimessel ja teisel Augusti ku päwal on Delhi linna al palla piddu olnud. Pagganattel  olli kowwa nou Jnglismehhi ommast kantsist wälja aiada. Sure hulgaga tullid nad linnast wälja ja kippusid Jnglismeeste peäle. Mollemilt poolt lasti ja raiuti sure wihhaga. Ommeti said pagganad jälle linna taggasi aetud / pärrast sedda, kui nad 3000 surnud platsi peäle ollid jätnud. Nende önnetusseks läks ka üks püssirohho-keller, (15,000 naela püssirohto) kuhho Inglisse tullepom olli sisse. kukkunud, sure pragginaga pöllema ja 500 innimest on selle läbbi surma sanud, ja peäle sedda suur hulk weewlit ja püssirohto raisko läinud. Sellegipärrast on pagganad weel õhtuni  ja pärrast ööd läbbi woitlema jänud ja teisel päwal ka mitte järrele jätnud, künni suur hädda neid linna taggasi aianud. Jnglismehhed  kiitwad, et neil mitte ennam kui 10 surnud ja 36 hawatud olnud; nende kantsid peawad ni hästi tehtud ollema, et Hindumeeste  kulid ni hölpsaste liggi ei peäse. 6mast künni B>na Augustini olnud igga pä Delhi linna al lahhing, ja langenud mollemilt poolt mehhi mahha, ommeti Jnglismehhi mitte ennam,  kui 112 meest; Hindu poolt muidogi kümme kord ennam. Uemad sannumed kulutawad, et Nena Sahibil  jubba nou peab ollema Kalkütta linna  peäle minna, kus Inglisse kindral kubberner  ellab. Sedda õlleks weel tarwis! Agga ehk kurn loom sellega omma pea tullesse pistab.  Kalkuttas on Inglisse söalaewad sad- 118