tasid. Kurja ei pea kegi teisele sowima, agga kui ma möda läinud päwade ja Inglismeeste peäle mötlen, kes Ostindiamaal nüüd isse kimpus  on, siis mul tulleb nattuke nukker meel. Sellegipärrast sago Jummal neid aitama, pagnad  tewad neile paljo kurja! Üks noor naesterahwas,  kes Miruti linnast, kus teisa tappeti,  pöggenema peäsis, piddi mitmest jöest läbbi oiuma ja mitmest lancst läbbi kõndima, enne kui hingega omma rahwa hulka jõudis. Nendasamma ka paljo teisi, peawad keik jätma, kui hingega tahhawad peäseda ja seddagi juhtub  arwa. Hispaniamaalt. Ms meil pea kätte tulleb, sellega on siit ma rahwas hilja malmis  sanud, se on suur hinge kirjotus. Praego on ue hinge kirjotusse jarrel Hispaniamaal 16,340,500, ütle: kuusteistkümmend miljoni kolm sadda nelikümmend tuhhat ja wiis sadda hinge. Hingede polest on Preisima ja Hispaniama  kaunis ühhe warilised, agga mu asjade  polest on suur wahhe, mis meie tänna ei hakka selletama. Perfiamaalt tullewad sannumed, et nende Sah (nenda nimmetawad nemmad omma kunningast) seadust walja annud, mis jarrele muhamedi, judi ja risti usso rahwas  seäl maal ühhe warilissed peawad ollema.  Zgga mees, olgo usko mis taht, woib ammetit ja leiba sada ja ni kõrgesse tõusta, kui jõuab. Agga uhke mees woib nimmetud Persia Sah kül olla. Monne aia eest tahtsid Saksama  wähhemad kunningad, Sakseni, Baieri  ja Hanowrimaalt temmaga kauplemisse  sõbrust tehha ning läkkitasid sadikuid ja paljo kinkitussi Persiamale. Sadikud woeti sure au ja illoga wasto, agga kauplemisse söbrussest ei sanud middagi. Mikspärrast mitte?  Persia Sah olli uhke ja.ütles: „Se ei lähhä mitte korda, et suur Persiama wallitseja  wähhema kunningattega sõbrust teeb, kes temma warilissed ei vlle.; suurde Eiropa keisride  ja kunningattega on ta kül walmis söb- rust teggema." Wata meest, temma peab teisa popsiks, kellega .emma kauplema ei sünni. „Agga Postimees, kus sa tänna Ostinditt jättad? Kas jubba jälle unni pcäle tulleb, kui ma söa kärrast ei rägi? Selle peäle ollete maiad! Minna agga mötlen, üht pahha asja ei woi innime ial liaks hilja kuulda ning jättan sepärrast  söa kärra ikka keige wiimseks. „No kuida siis nüüd loud on? kas pagganad  wallo sanud? kas Delhi lin langenud? Pagganad on kül mõnda kord ja mitmes paikus wallo sanud, Znglismehhed ka, agga Delhi lin põlle weel mitte langenud, ehk kül Znglismehhed ta ühhe tulega ma peält ärrapuhhuksid.  Znglismehhed on siin öieti kimpus, nende hulk on pagganatte wasto wägga weike,  ehk kül nende tarkus ja wahwus paljo surem  on, kui Hindumeestel. Delhi linna peäle jhhuwad nemmad kül keige ennam hammast, sest seäl on Hindumeeste keige surem rammo kous; ommeti tunnistawad isse, et ühhe linna hawwitamissega weel tö ammogi otsas ei õlleks.  40,000 pütta peab Hindumeestel seäl linnas üksi püssirohto ollema, ehk kül üks Inglisse peälik poolkolmat miljoni püssilaengut  (patroni) on sanud pöllema panna. Pea igga pääw tulleb Delhi linna uut paggana wägge kokko ja keik ued, kes jure tullewad, peawad esmalt omma önne Jnglismeeste  wasto katsuma, siis lastakse neid linna sisse, 4 400 suurtükki peawad Delhi linnas pagganatte käes ollema, misga Znglismeeste wasto woiwad tööd tehha. Sest woime siis arwata, et lin mitte ni kerge pölle ärrawötta, nago prantssai möda minnes tasko pista. . Hirmsad on need sannumed, mis seält aeg aialt tullewad. Rena Sahib, üks pagganatte  üllem, on jälle kurja tööd teinud. Inglisse kindral Weelers olli omma weikse hulga söameeste ja paljo naesterahwa ja lastega  kindlas kantsis. Siin tikkus Rena Sahib  temma peäle. Kaks näddalat seisis Weelers  wasto ja kolmas jaggo söamehhi olli 86