wessitama, köhhema ja lakkatama. Ta woib ennesele nisamma, kui muud innimeösed, puhhast  tubba ja puhhast ride hilpo nõuda; sest rojus põlle kellegi allandus, egga puhtus ja kas situd ello mitte uhkus. Mõisnik jääb mõisnikuks ja tallopoeg tallopoiaks, agga selleparrast potte tallopoial mitte tarwis igga pä suitso lakkuda egga nelli näddalad ühhe särgiga käia, nago monnes paikus tehhakse. Kust nemmad siis nenda arro sanüd? Nemmad ei murretsenud üksi ihho, waid ka hinge eest. Targem innimenne ei woi egga tahha ennam tahma sees ellada. Kolid, kolid, armsad luggejad, kolid on Preisimaal sure holekandmisse al. Igga innimenne peab õppima ja woib öppida. Kirjotama, luggema, rehkendama kas se ka monni assi on? sedda peawad keik mõistma.  Minne sa Preisi mehhega räkima, küllad  siis kuled, mis ta keik mõistab. Agga sedda potte ka immeks panna. Peäle 23 tuhhat 766 kihhelkonna- koli, 336 keskkoli, mis neist jälle nattuke üllemad, 166 suurt koddanikkude-koli, 156 Gimnasio-koli, 41 Seminaris-koli  6 Suurt - koli ehk Uniwersiteti. Kas seäl ei woi innimenne öppetust leida? Peäle sedda on weel paljo kolisid, kus pöllotööd,  hantwärgi, ehhituste, laewameeste ja muud tarwilist tarkust öppetakse; ka on neil keiksuggu ramatuid hölbus sada. Preisimaal maksab, kes middagi mõistab, ja sellepärrast püab igga mees midda ennam, sedda parrem. Et Zummala sanna selgeste ja puhtaste ning ka rohkes te saab kulutud: selle eest petakse ka suurt hoolt. Igga aasta tulleb Preisimaal usi koggodussi ja kirrikuid jure, et rahwas ikka paksemaks ja ruum kassinamaks jääb. No seäl woib rahwas, kui Zummala lapsed, Zummala sanna järrele pühhaste ellada? On aitummal Jummalale, sedda saggedaste ka leida; agga et Zummala sanna karwopiddi keddagit taewa ei kissu, siis on ka neid küllalt, kes „töe walgel wötwad langeda!"  Need waatko isse, kuida wimaks läbbi  sawad. Ka tullised söamehhed on Preisi mehhed. Omma wanna kunnmgast „Pritso" auusta- wad nemmad ja piddawad meles, nago meie „Keiser Peetrit". Prantsussemaal ellawad  weel praego 557 wanna söameest, kes „Punnaparti" aial tenisid: minge küssige nende  kaest, kuida Preisi mehhed neid 1813 ommalt  maalt minnema saatsid? Küssige nende kaest, kui mitto kord wanna „Punnapart" Preisi meeste parrast on tuld süllitanud ja jalgo tampinud? Omma issamaad armastawad  nemmad, nago peigmees pruti, ja kui tarwis, woib nende kunningas 5l)l) tuhhat meest rodo panna ja omma waenlastele üttelda:  „Kas näete, mis seal seisab? Kui tahhate  katsuda, siis tulge!" Need on meie armsad naabred, meie ussulissed wennad ja nende kunningas on meie Keisri lihhane onno. Anna lummal termist! Austriamaalt. Se ma on suur keisririik,  Katoliki usko; agga siin ellamad ka wägga paljo Lutterusse usko innimessi, kel keiser lubba annud ommad kirrikud ehhitada ja Zummala tenistust piddada. Ued sannumed  kulukamad, et Lutterusse oige usso ülleswötmisse  pühha ka siin sure römoga pühhitsetud  sanud. Lutterusse usko kirrikud olnud iggal pool kennaste ehhitud ja walgustud ning iggal pool kuuldud meie tutwat Sioni söalaulo hellisewad: „Meil tulleb abbi Jummalast!"  Nisamma kui meil, on ka Austriamaal  sel päwal iggas kirrikus Lutterusse mällestusse ja ausamba karmis rahha korjatud,  mis Wormsi linna saab üllesse pandud. Need ollid head sannumed Austriamaalt. Agga peab ka jälle pahha sekka tullema. Bömenimaal, Praga linnas, mis ka Austria Keisri wallitsusse al, on ühhe Jummalakartmatta  kurja innimesse kassi suurt kurja  teinud. Ühhe! pimmedal ööl, kui keik maggasid, on üks pahha waimo laps Lutterusse  usso kirriko tunginud ja keik kirriko ehted, mis iäl middagi wäärt olnud, ärra warrastanud. Ka need kressid, mis altarija  kantsli - tekki ümber olnud, on ta kurri loom ärra arrntanud ja risunud. Kas nisuggusel  kül Jummala merre tilka süddames piddi ollema? Agga marsi on koggodusse 158