töid nende söalaewad keik waesed mustad pärrisorjad,  mis sallamahti Ahwrikamaalt kokko risuti ja Amerikamale müa widi, Sierra Leoni poolsare peale kokko. Siin lasti neid, kui priinnimessi ellada, öppetadi ridid kandma ja tööd teggema. Jubba 1804 tullid Inglismaalt  missionärid ja hakkasid neid waesid musti pagganaid Issanda teed öppetama. Agga siin piddid mehhekesed laulma: „Usk murrab kiwwist rauast ka Siin läbbi omma Jesuga, On hoitud wees ja tulles! Kes keik on ärrakautand, Kel usk weel üksi üllejäänd, Se laps on Jssa sülles. On omma jõud meist kaddunud, On südda, Waimust walgustud, Mis Talle werri annab: Siis pango meie ölla peäl Mis ial Jesus tahhab teäl; Ta panneb isse kannab." Sest nago süggisesed lehhed pude otsast, langesid  missionärid üks teise järrele hauda. Peäle sadda missionäri maggawad siin merre randas omma pitka und ja ootwad suurt hommikut. Ja mis waewalinne on tö nisugguste  wseste lomade jures: willetsad, poolnälgand  ja haiged, kui neid laewast walja todi, ei püa muud, kui agga süa, nago lojuksed.  Peale sedda iggast kelest ja rahwast kokko wetud! Waewalt,on üks hulk ristiuskus, jälle ued pagganad assemel. Agga ello on seal ommeti surma peale woimust sanud ja Jummala sanna keige sadana kurjusse peäle ihho ja hinge polest. Sesinnane körbe merrerand  on 40 aasta sees Jummala aiaks sanud. Kennad linnad ja küllad seiswad möda merre kallast, nenda kui nende seas: Kissei, Wellington,  Hastings, Waterloo ja muud paigad. Süggawamas ma pool jälle teised paigad: Leitsester, Glutsester, Regent, Karlotte j. n. t. 45,000 innimestest on jubba 36,000 ristiusko.  Lapsed sawad 50 kolis öppetud. Jubba kolitakse ka nende enneste seast öppetajaid ja koolmeistrid, kes seäl maal sündinud, ennam wasto pannewad, kui Eiropa missionärid. Ka statwad jubba monned paggana würstid ja mawallitsejad ommad lapsed Sierra Leoni ja laskwad neid ketitada. Pipra- rand ehk Liberia on ennamiste Amerika missionäride holekandmisse al. Agga ka siin surrid eest otsa missionarid, nago kallad kuiwal. Ommeti ei annud usk mitte järrele. Miösionär Koks, kes 1833 Amerikamaalt Pipraranda tulli, ütles  Zummalaga jättes omma sõbrale: „Wend, kui minna Ahwrikamale surren, siis tulle sinna ja kirjota mo risti peäle-kirja!" „Agga mis pean ma so risti peale kirjotama?"  küssis söbber. „Kirjota sedda wastas Koks: „Kui ka 1000 missionäri Ahwrikamale peaksid surrema, siiski ei pea Ahwrika  rahwast mitte ilma Zummala sannata jatama." Ka lähhäb missioni tö seäl randas jubba hästi korda. Mitme linnade  ja küllade sees on ristiusk woimust sanud  ja Zummala sanna heäl hellisemas. Liberia pealin on Manrowia. Missionär  Tomson löppetas 1850 siin üht södda, mis 9 aastat olli kestnud. Ta andis ihho ja hinge Issanda holeks ja läks söddia pagganatte  sekka,, pällus Issanda nimmel nende üllemaid hirmsa werrewallamissele otsa tehha, waenlastele kät anda ning ärra leppida, ja temma ettewötminne sai õnnistud: pagganad leppisid ärra ja teggid rahho. Ka Hamba randas teggid Amerika missionarid omma tööd, mis Issand õnnistas ja weel õnnistab. Kuldrandas katsus Saksamaa wennaste köggodus  esmalt õnne; agga kui pari aastaga 11 missionäri piddid surrema, jätsid nemMad ka tööd teiste holeks ja seisis se rand ilma Zummala sannata, künni Inglismaalt jälle ued missionärid tullid. Uks ainus missionär, Wreemann, on 1837 aastast tännini wasto piddanud ja ellus. Ta abbimehhi wahhetakse järgeste, monned lähwad hauda, monned teise kohta. Siin süggawamas ma sees on üks isseärranis  hirmus rahwas, nimmega Assanti rahwas, kus innimessi ohwerdada, olgo ebbajummalatte  auuks, olgo surnud üllematte mällestusseks  iggapäine assi on. 17