tehha, kui hoolsa öppetussega? Sedda tundis  ka üks rummal issa parrast ärra, kui hiljaks  olli jänud. Sestnnane laste issa on jõukas tallo perremees, agga rummal, nago pu tük ja ihnus rahharooste lakkuja. Kord olli üks temma poegadest (kes kolme neljakse kokko Jssa-meiet peast egga ramatust ei mõistnud)  liisko wötnud ja piddi minnema. Linnas,  kui jubba poeg olli läbbi wadatud, kiskus  issa kukro taskust wälja, maksis omma ZOO rublakest ja sai poia taggasi. Kui ta õues omma tühja kukro ja rummala ning ni kalli poia peäle watas, ütles ihnus mehheke pea silmameega: „Kakskümmend aastat ollen ma tedda kaswatanud ja nüüd temma eest sedda hirmust rahha maksnud! Nüüd on mul omma kaswatud härg, kelle eest 300 rubla ollen wälja wiskanud.  Mis ammetisse pannen ma nisugguse rummala?" Jah, kelle sü? miks ta on ni rummal? Issake, hakka nüüd isse omma ninna otsa kinni. Uhhes teises kihhelkondas leiti nisuggusid, kes 20 aastat mannad ollid, agga Jssa-meiet selgeste ei mõistnud ja wannemad  ei habbene ennast sellega wabbanda: „Paljo tööd, põlle aega koli sata," ja tunnistawad ommeti omma häbbiks: „isse meie neid öppetada ei mõista." Uhhes koggodusses  leiti luggeja-poissa, kes sure waewaga kust käsko pähha said. Issand Jummal! kas need töeste ristiinnimesse lapsed on? Kas sel kombel immeks panna, et monnes kohtas pruut ja peigmees öppetaja ette luggema tullewad  ja ommeti luggeda ei mõista, maid peawad meel näddalaks pariks taggasi minnema  ja middagi öppima? Sest peab meel assi sama! Nisuggused samad nüüd isse pärrast laste wannemiks hoidko Jummal, mis laste kaswatajad nisuggused on? Eks seäl pea siis ollema! „Kuida kand ees, nenda wösso tagga?" -- Wanna tuttaw hädda on ni mitmes ksggodusses,  et 50»est kolilapsest 15 tuttewad ja neist jälle monned näddala kolis ja kaks koddo on: sedda kaebdust on ka koli üllematte kirjad  täis. Tössi on kül, et waene kolikäiminne  mitmede jures ka töeste sure waesusse parrast ni willets on; ommeti teame kül ning olleme 18 aastat sedda asja pealt waatnud, wahhel isse ka nappo tö külge pistnud: surem  sü waesest kolikäimissest lang-eb tuima süddamega wannematte peäle, kes isse rummalad on ja ommas rummalusses  ja tuimusses laste önnistussest  ei holi. Kas se nenda peab jäma? Jummal hoidko, ei mitte! se peab parremaks, paljo parremaks sama! Jggas koggodusses, olgo seal ehk ühhe ja teise asja polest ka nattuke kitust, on ommeti mõnda meel, mis parrem peaks ollema. Pimme issa ei sowi jo mitte, et temma lapsed õnnetusse labbi peaksid pimmedaks jäma, kuida siis rumma! issa sowib, et temma lapsed peawad ka rummalaks  jama? lapsed on jo se kallim Jummala anne ja nende pärrast küssib temma missist meie käest parremat arro, kui pöllo, heinamade ja rahha parrast. Olleme siis wannemad isse norel pölwel holetusse sisse jänud ja põlle ennam Jummala sanna tunnud, mis läbbi monni kahjo õlleks wähhem sündinud: noh, siis sowigem ommeti omma lastele parremat! Ugga Jummal tehko meie silmad lahti ja andko meile mõista, mis polest suur pudus on. Sannumed pagganattest. Nägime nüüd jälle pagganattest ja nende . õnnetumast ellust, ja mingem seält eddasi, kus minnewa kord seisma jäime. e) Ält-Künes on Portogalima wallitsusse  al ja sellepärrast põlle siin meie ussu missionäridel middagi teggemist, waid paawsti ussu munkad on siin ommal kombel ristiusku  kultanud. 4) Louna-Ahwrikama. M-Küneast lounapole minnes leiame esmalt neid maiakessi,  mis Barmeni missiomseltö siin Kristussele  on ehhitanud, kes jubba ennam, kui 25 aastat on tööd teinud, 60 missionari walja saatnud ja peale 6000 pagganad Issanda  nimme peäle ristinud. Issand on siin sullaste tööd önnistanud. 21 e platsi peal kulutakse Lemma sanna, mis mitmes südda- 39