Sannumed wõeralt maalt. Saksamaalt. Preisi ms ja Austriama  on se kord nattuke nukra meiega teine teise peale watamas. Austria ütleb, et Pressima tedda söas mahhajätnud ja mitte öigel aial appi tulnud, muido õlleks ta Prantsussele tahtnud  näidata, kust te koio lähhäb. Preislased aiawad jälle wasto, et nemmad olla kül keige Saksamaga wägga temma nöus olnud, agga põlle wöinud mitte teist wisi tehha: sest södda  olli jo Ital ia maal, kuhho neil middagi asja ei olnud. Austria ei tahha selle wastussega  mitte hästi rahhul olla. Se on imme luggu, et selle rahhoga,  mis kaks keisrit wimaks teinud, ei tahha  Saksamaal egga ka muial paikus innimessed  mitte hästi rahhul olla. Sesinnane rahho  olla mitte nago öun, mis isse walmis saab ja mahha langeb, maid olla järsko walmis  küpsetud ja sepärrast olla karta, et nisugguse  rahho siddemed mitte paljo ei kannata, ehk et seal weel mönda ette tulla, enne kui se rahho nenda kinnitub saab, et ennam praud sisse ei tulle. Jtaliamaalt. Kuida nüüd mönda näddslat  könnelesime, olli seal maal, nago sure wette aeg, kus keik ülle kallaste wolab, ehk nago Metsa pölleminne, kus kegi ei tea üttelda, mil ehk kuida ta kustub. Nüüd on söatulli kül korraks mödas, püssid tühjad ja möegad tuppes;  agga kas rahwa süddames ka rahho peaks ollema? No sellega on jälle nattuke teine luggu. Senni kui lahhingid lahhingide  järrele tullid, Prantsus ikka eddasi ja Austria ikka taggasi laks, senni öiskasid Ztaliamehhed  ja olleksid Napoleonit omma pöus ja katte peal kannud. Agga kui Napoleon Mintsio-jöe äres korraga rahho teggi ja Jtalia magguö unnenäggo mitte-terwelt töeks ei läinud:  nüüd on Jtaliameestel korraga heäl ärra,  et Prantsusse kitus ennam ni kergelt ülle kele ei jose. „Ta on omma abbi polele ja meid pole tee peale jätnud! Ta põlle mitte omma sanna täieste piddanud, mis ta eest otsa lubbanud, et Ztaliama piddi merrest merresse terwelt Austria ikke alt lahti sama, ja nüüd on keik tühhi, Wenetsia jääb ikka weel kinni!" Nenda kuuldaks nüüd Ztaliamaal iggal pool könnelewad ja mitmed pead on üsna norgus. Sardinia saab kül Lombardiamaad ommale, agga nende meel on wägga happo, et Prantsüs  teeb, kui põlleks Sardlased keddagit teinud ja Lombardiama saaks nago Prantsusse armust  neile kingitud. Mis assi Prantsust ni äkkiste aianud üht pudulist rahho teggema, sest ei sa Jtaliamehhed mitte weel selgest arro ja se pahhandab neid wägga. Wiktor Emanueli meel ei olle ka mitte wägga hea, agga mis ta peab teggema muud, kui weel tänname? Jtalia hertsogirigid, Parma, Modena,  Toskana, mis saab nüüd nendega? Nendega on kirjo luggu kül; sest nemmad said söa aial otsekui omma peale ja tahtwad nüüd ka seks jäda. Nende wallitsejad ollid Austria nöus ja rahwas Sardo-Prantsuste nöus. Hertsogid  jätsid rigid mahha ja läksid, kaks Austriamale  ja kolmas (Parma hertsogi proua, kes omma poia eest wallUeb) Sweitsimale. Nüüd on rahho tulnud ja üllemad wannemad tahhaksid jälle koio tulla ja wallitsusse ohjad kätte wötta, agga rahwas ütleb: Põlle ennam  tarwis! Sardinia kunningas on meile hädda  aial nöuks ja abbiks olnud: nüüd tahhame ka temma allamaks jäda." Wöime kül arwada,  et hertsogide süddamed mitte head ei ütle. Rahwas on ommale senniks, kui nende assi selletud  saab, isse wannemad wallitsenud. Küllab saab eddespiddi kuulda, kuida loud jäwad ja mis leppind waenlased, Prantsus ja Austria, senna jure ütlewad. Nende made sees on weel suurt jäggelemist; sest igga pä tullewad sannumed, et ilma wöera ma abbita endistel hertsogidel mingisuggust lotust ei olle omma wanna toli peale mahha istuda. Kui se tössi on, mis Austria poolt kulutakse,  siis tulleb kül nenda wälja, et Austria! Jtalia söas on wähhem waggi olnud, kui Sardo-Prantsussel;  sest Prantsussel olnud 120,000 ja Sardlasel 60,000 meest, agga Austria! mitte ennam kui 140,000 meest, se on 40,000 wähhem,  kui teistel. Agga jubba eest otsa olli 35