Kül se näggi kenna wakja ja römustas praosti ja temma wöeraste süddant ja meelt. Nüüd seadsid lauljad endid ringi kahhe jäosse ja hakkasid kordaminne laulma ja nenda laulsid nemmad liggi tunni aega. Selle peale tulli Simona praost omma prouaga ja teiste wöerastega lauljate jure ja tännasid jälle ueste ni hästi lauljaid kui nende saatjaid. Wimaks töi praost Ue-Testamenti toast, lugges Taweti laulust öues taewa al mönningad salmid, ja löppetas öhto palwega sedda kallist päwa. Selle peale lausid weel lauljad: „Hoia meid ja õnnista" jätsid Jummalaga ja hakkasid  omma kojo pole ruttama. Kaupmees A. E. Rakwerres, sel 27. Mail 1859. Sannumed wõeralt maalt. Jtalia sõdda. No kuida nüüd toud jälle on? Parrago kirjud kül. Kuida teame, on Mailand, Lombardia  pealin, jubba Sardo-Prantsuste nappus. Austria on temmast ilma ja jacb wist ilma. Sardinia kunningas ja Prantsusse keiser on omma peakorterit jubba Mailandis üllesse!ö-nud  ja 27. *) Mail ennelõunat sure au ja illo,  pilli ja passunattega sissesõitnud. Kuulgem nüüd, mis nad Lombardia rahwa terretamisse peale wastanud. Keiser Napoleon  ütleb nenda: „Minna ei olle mitte teie sekka tulnud, teie wallitsejaid ärraaiama ehk omma tahtmist täitma,  waid teile abbi saatma, kes teie ni mitto korda ollete appi hüüdnud ja kannini sedda ommeti ilma asjata teinud. Näitke nüüd, et wäart ollete wöera ikke alt lahti sada. Löge ühhelmelel kokko kunninga Wiktor Emanueli söalippude alla, kes teile auwäart wisil eel käib. Ugga piddage meleö, et igga wäggi, kelle süddames  issama-armastusse pühha tulli pölleb, ennast  auwäärt ja wiftpärrast peab üllespiddama. Peale sedda ei kesta ennam kaua, tänna ollete *) Mitte 26. Maik, nago minnewa korde koggematta  sai ööldud. weel soldatid, Home sats omma sure issama wabbad koddanikud ollema." Selsammal kombel  on ka kunningas Wiktor Emanuel nendega  könnelenud ja rahwas olnud üllewägga röömsad, pannud römotulled pöllema ja pillanud  mütsa ja kübbaraid wasto tsewast üllesse. Jggal pool, kust Austriad tagganewad, peawad  Lombardia rähwas sure hea melega Sardinia  kWninga allamaks heitma, kes ka Jtaliamees  on, nago nemmad isse. Uks Austria waehulk olli Mailandi lähhedal  ühhes pissukeses linnas, Marignano, kantsid ülleswiskanud ja tahtis siin weel waenlase  wasto seista; sgga sest tulnud midvagit wälja, waid keiser Napoleon satis omma wäe hulka nende peale, kes neid ärrawöitis, linna kätte sai ja 1200 meest wangi wöttis. Kuifedda  ja San Pietro lahhengit (enne Mailandi sissesöitmist) endiste nelja jure arwame, siis on Austria jubba 6 lahhengit kautanud ja Sardo-Prantsussed weel mitte üht ainust. Se on waene luggu. ülle keige nende lahhengide peab Austria wäest jubba 23,000 meest mulla al ja 10,000 wangis ollema; ka 1? suurtükki on Sardo-Prantsussed nende käest ärrakiskunud.  Austria söawangid sadetakse muist Sardinia,  muist Prantsussemale, nenda kuida kumbgi neid kätte on sanud. Muidogi ei wöi se teiseti olla, ka Sardo -Prantsuste poolt on küllalt langenud (10,000 meest ja nende seas 176 peälikkud); agga se näitab, kui ei tahha nemmad omma kahjo keige mailmale  kulutada. Nende söamehhed ööldakse kül tullised mehhed ollewad, kes tullest ja weest ei karda läbbi minna. Ka Austria soldatid ei pea naeste karri ollema, waid waprad mehhed,  kes Prantsusse kärritamissest weel ammo  mitte ei surre, ehk kül mitte ni willedad ei olle, kui Prantsussed; agga Austria üllem kindral Giulai ep olle suurt asja wäärt olnud  ja muist Austria kahjo arwatakse temma süüks; temmal olla selle sure ammeti peale liig pissuke mõistus ja pitkaldased mõtted. Temma assemele on ka jubba uus kindral wäe ülle pandud, nimmega Slik. Saab snüüd nähhä, kas selle! Sardo - Prantsuste wasto parrem ön on, kui Giulail. 388