maiadele kurja teinud, kui muial, ja ommeti on kahjo ses weikses paikas 1,500,000 höbberubla  wäärt. Jenitseski linna kahjo, mis södda teinud, arwatakse wähhemast 2,500,000 höbberubla peäle. Ulleültse on Krimmis 105 külla ja 132 mõisa Vaenlastest ärrarikkutud, peäle sedda 5. jaggo keigest ellajattest ärrarisutud. Sedda on södda teinud. Zummal lasse need hawad jälle parraneda! Agga kes woib immeks panna, kui meil Vaenlaste peäle mötteldes  kibbe maggo süddamesse tulleb? Kes neid kutsus Inglisse-, Prantsusse- ja Sardiniamaalt  Krimmi sare peäle? Sannumed woöralt maalt. Mnnewal näddalal olli luggu woöra ma sannumettega nap, nap; egga sedda pühhadeks tohhi olla, muido .. . . no olgo peale. Nägime  siis tänna esmalt ühhest maast, kellest tük aega põlle ennam jutto olnud. Donimaalt. Kui ma wimaks Dani rahwast könnelesin, siis ütlesin, et nemmad Saksa rahwa wasto nattuke kiusakad innimessed  on. Seddasamma pean tänna jälle ütlema. Sure Saksama wasto on Danima  ni pissuke, nago paik kqssuka peäl, agga nemmad on ni surelissed, kui olleksid nemmad Eiropas peakohtomehhed. Dani rikis Sles - wig-Holsteini makondas ellawad Sakslased ja need on saggedaste oige kimpus. Dani kunningast karta ja auustava, temmale teggo tehha ja makso maksta: sedda tahtwad Saksamehhed  hea melega, sest üllematte alla peab innimenne törkumatta heitma, se on Jummala seädus; agga Danimehhed püüdwad liga. Sakslased peawad jutlust kuulma, mis nende kele ei olle, lapsi koli saatma, kus nende keelt ei ragita, kohto ees seisma, kus nende keelt ei kuulda, ja nenda Sakslastest wäggise Daanlasiks sama. Sedda arwawad liaks ja hüüdwad Saksama rigikoggodust appi, ning nende hulkas põlle üksi Baieri-, Sakseni-, Badeni-, Würtembergi- ja muud weik- semad Saksama rigid, waid ka suur Preisija  Austria ma» Nende made wallitsejad töstwad nüüd sörme ütteldes: „Danimehhed, kas saab rahho ja öigust, ehk ei sa? mis tühhi  kius ja öälus se on?" Se ähwardus panneb Daanlased karjuma. Mötlewad wist: kes hästi waljo ja paljo karjub, sel arwatakse öigus ollewad. Nad kaebawad Parisis , Londonis, Peterburgis: „Kuuljad, näggejad,  tulge appi, Sakslased tahtwad meid ilma sü ta ärramurda, meie wäetimad ei jõua wasto panna!" Esmalt jäid nimmetud sured wallitsussed sedda kissa ka kuulma, et wois ehk tössi olla; agga pea said arro: keik selge kius ja tühhi punniminne! Keigelt kolmelt poolt tullewad wastussed: „Dani mehhed, andke öigel  aial järrele, leppige ärra ja laske Sakslaste  wasto kirrik kesset külla olla! Kui mitte,  siis on teile üsna parras, kui wallo sate. Meie appi ei tulle!" —Se on mehhe jut. Agga Dani kius ei tahha weel järrele anda. Ehhitawad wallisid ja kohhendawad söa laewo,  nago immet, mis se käppotäis rahwast woiks tehha. Kui nad parremaid möttid ei sa, siis tombawad muidogi Saksama söawäed enneste kaela, nago se monne aasta eest olli. Monni laps weel ühhe kimbuga targaks ei sa. Saksamaalt. Kuida Saksama ommad järjed on? Noh, nenda kui nad siin ilmas ikka on: head ja kurja seggaminne, egga keiki jõua korraga ärrakönnelda. Et Saksamaal tännawo suur wee pudus onž sest olleme jubba enne ka räkinud. Reini jöggi Saksa- ja Prantsussema wahhel on ni maddalaks jänud, kui keige wannemad innimessed  ial põlle näinud. 17. Webruaril pandi Vingeni linna jures, Reini kaldal, suur kiwwi jöe põhja mällestusseks, kuhho 26 wannematte nimmed ja ~1858" peäle raiuti, et tullewa pölwe rahwas, kui meie hambad ammo ennam ei walluta, woiwad nahhä, kui maddal tännawo Reini jöe wessi olnud. - Berlinis, Preisimaal, olli wee! nattuke  pulma pärrandust kuulda ja nähhä. Laupääw  kolme näddala eest (22. Webruaril) olli seäl nore kunninglikko pari lossi howis 293