Belgiamaalt. Lüttihhi linnas -) on ülle mailma kuulsad püssi - wabrikud, kus luggematta hulk tulleriisto igga aasta Valmis tehhakse ja iggale pole müa sadetakse. Praego  olla neil märka teggemist. On södda wäljas,  siis watab iggamees ommad söariistad järrele ja kui wannad ennam ei kölba, murretseb  ued. Nenda nüüd ka: saddatuhhande kaupa tellitakse söariisto, et ei tea, mil peawad malmis sama. Znglisma lasseb 400,000 uut püssi tehha, põled ommal maal, põled Belgias; Saksenima 20,000 tükki omma j auks, ka keik Lüttihhis ja nenda weel muud; püssi- wabrikantidel  põlle ö egga päwa maggo. Ja mitte ühte neist püssidest ei tellita hundi egga karro jahhi  tarwis! Prantfussemaalt. Prantsussed pannewad  wägga immeks, et Sakslased nende peale wihhased on ja ei ütle teadwad, mikspärrast?  Nemmad kiitwad Sakslasi, kui möistlikko  tarka rahwast, kes wabbadust armastada;  agga sedda immelikkum olla, et need möistlikkud ja targad innimessed sedda pahhaks tööks pannewad, kui Prantsussed Jtaliamaal neid appi lähwad, kes häddas öhkawad. Mis nemmad sest karta, et Prantsus Saksama peale tulla, se olla keik tühhi hirm; Prantsustel ei olla sedda möttetki. Ulleültse olla se Sakslaste  wanna wigga, et ussinad olla keik uskuma,  mis neile körwa sisse puhhutakse, ja Austria olla neile Prantsusse polest paljo pahha  körwa puhhunud. Nenda rägiwad Prantsussed  , agga Sakslased jälle koggoni teisiti, kes arwawad, et Prantsus neile omma mahheda  saunadega kotti pähhä tshhab tömbada, et ei pea kuulma egga näggema, mil temma neile ilma kutsumatta küllasse tulleb. Keiser Napoleon on kül isse söas, agga  sellegipärrast ei tahha ta koddust asja silmist  ärralasta. Keik asjad, mis sedda wäärt on, antakse jargest kotto telegrahwiga teäda; peale sedda on nenda seätud, et igga pä üks kirjakandja ehk sannumetoja järge möda Pa- 5) Wata 9. kaardi peal vahbem vool Mais, Maassi-jöe äres. risist wälja lähhäb ja igga pä üks keisri jurest taggasi tulleb, ja «enda lähhäb pääw päwa järrsle ni kaua, kui keiser Jtaliast taggasi tulleb ja se pääw on Zummala käes. Sähhärdusi  sannumetojaid ja wiaid peab 46—56 tükki eddasi taggasi lendamas ollema. Prantsusse poolt tullewad nüüd ka need sannumed, et EgiptuSsemaal ue jöe-ehk kanali-tö, mis läbbi wahhe-merri ja punnanemerri  (Suetsi linna jures) peawad ühhendud sama,  Aprilli kuus on peale hakkanud. Sesinnane tö, kui walmis saab, on jälle üks neist suremaist  asjust, mis meie aegse rahwa tehha on jäetud, Mailma lomissest sadik künni sia male on Ahwrika Suetsi ma-kitsusse läbbi Astamaga kous olnud: nüüd tahhetakse neid lahhutada (wata 2. ja 4. kaardi peal.) Kui nälg Abramit ja Josepi wendi teist korda weel Kanaanist Egiptussemale aiaks käima, siis peaksid silla-ehk lodja-rahha maksma, mis nende aial mitte ei olnud. Mailma asjad lähwad ikka eddasi. Inglismaalt. Inglastel olli neil päiwil  jälle ue kohtomeeste ja wöörmündride wallitseminne  ja sel aial on nende pead wägga möttid täis. Nende asjad seal on teisiti, kui meil, agga jäggelemist on neil sel aial ikka paljo: üks tahhab ühte ja teine teist, ja seal jures tulleb neil saggedaste waidlemist, nago sedda meiege keskes mönni kord juhtub. Söa polest on seal loud nisamma alles, kui minnewal  näddalal; olgo siis, et ue postiga weel sel näddalal usi sannumid tulleb. Sannumed põllo ja mu maia tööst. V. Maia korristussest ja rahhust. Puhtus põlle mitte uhkus, egga halliks mitte allandus. On innimenne wäljaspiddi harrimatta ja soppane, ei siis temma südda ka waimo puhtusses mitte ei hiilga egga laiki. „Kül waggade ello siin seestpiddi hiilgab", seisab jo laulo ramatus? Seisab kül; agga pange tähhele waggade ello, ja waggad põlle ial wäljaspiddi senetand egga soppased, waid on kui prisked lomad, kel sö-5  5 363