Waesemad innimessed psawad ahjo küttega wägga lõngas ollema. Nemmad põlle seal nisugguse asja peäle Valmistud. Sultan olla kül hea lossikond rahha Vaestele selle tarwis kinkinud, agga peab ommeti, nago wessi kerressele  kadduma ja pudust weel küllalt ülle jäma.  Ka Sultani naesed (tal on neid ennam, kui kukkel kanno) peawad waeste innimestele ahjo - puid ja ridid kinkima, mis öige kenna kuulda on. Zerusalem, kelle nimme temma kalli mällestusse pärrast ni hea melega kuleme, põlle parrago meie paiwil ja Türgi wallitsusse  al mitte, mis ta ollema. Nüüd tulleb seält ikka ennam pahha kui häid sazmumid.  Hiljoti on sea! jälle 5 röwelt (12. Zanr.) öse ühte maiasse tunginud ja ilmetumat  kurja tööd teinud. Maia perremehhe on nemmad kinni siddunud ja pulga fuhho toppinud  , et karjuda ei sa, ja siis temma naese ja tütrega teinud, mis sadan neile süddamesse olli annud. Kas se Judama ja Zerusalem on, kus Jsrael rahhoga omma wigipu al piddi ellama? „Ahnepaits" on allati ja iggal maal inneto, pölgtud innimesse loom. Nenda surn hilja aego Australiamaal üks mees ärra, kedda teised innimessed ial mu nimmega ei nimmetanud, kui „Ahnepäittz" ja „JHnusauk".  Ommeti teggid nemmad sellega sulla üllekohhut. Mees näitas kül ihnus ollewad,  agga ei olnud. Ta olli wägga rikkas,  agga ellas maddalast. Temmal olli küllalt  kä, ja aias piskuga läbbi. Temmal polnud  kellegist pudu, ja ellas ommeti, nago põlleks  tal ennam olnud, kui peust suhho. Se pahhandas paljo innimessi. - „Tohho sögge!  ütlesid mitto kellel' sa hoiad? kas sa hauda kasa wöttad? Matjad wiskawad mulda agga mitte kulda so pusärgi peäle." Jhnusauk ei holinud sest middagi, waid mis ta otti, seks ta jäi: hoidis kokko ennam kui sant omma kerjatud koppikuid. Agga mis sündis? Mehhike olli ka mullast lodud ja piddi jälle mullaks sama, se on arra- surrema. Omma wimast Testamenti olli ta teinud ja pitseriga kinni pannud. Parrast surma tehti Testament lahti, et nähhä saab, kellele omma warra olli jätnud? Kuida teggid  nüüd rahwaö silmad pärrane, kui kuulsid,  et Jhnusauk keik omma rahha, kelle intressid  aastas 8000 höbberubla sisse teggid, kohto peale paigale pannud ja sest rahhast piddid  surnud Ewangeliumi usso öppetajatte waesed lapsed awwitud ja kaswatud sama, mis Austriamaal koggoni häddast tarwis olli. Ah äh! Keik ei olle kuld mis hiilgab, egga keik mitte karrud, mis karrused on. Surm selletab monne asja, mis ello aia seggane olli. Amerikamaal, Meksiko ja mu rikide sees, kus weel Indiani rahwast ellamas on, leitakse weel tännapäwal nende jurest üht weidrat pruki. Tenigo kegi ni paljo rahha, kui tahhab: ennam ta sest ennesele ei pea, kui just tarwis on. No mis ta siis sellega  teeb, mis üllearro on? Mattab ma sisse ehk (kui pabberi rahha on) pölletab ärra.  Uks issa, kel paljo rahha järrele jäi, mis ta sallaja ma sisse olli matnud, ei üttelnud  surma-wodi peäl, omma lastele mitte, kus rahha olli, waid wastas: „Mis te' tühjaga  tete? Tehke tööd, nago minna teggin, siis on teil leiba, nago mul ka olli". Nenda surri ta. Ehk kü! rahha kellegi ristiinnimesse metest ennam ei pea ollema, kui paljas rahha, mis lummal asja wahhetamisseks on annud; siiski ei hakka meie nisuggust narri tempo järrele teggema. Se on kül tösst: Kui lastele sedda  öppetust järrele ei jä, kuida rahha Zummala  auuks peab prugitama, siis on kül parrem,  kui neil rahha ka järrele ei jä. Agga selle eest murretseb lummal. Linna tüdruk, kel monnesuggune hea tenistus  olnud, ja sepärrast rahha taskus ja kirjud  hilbud ümber ollid, küssis üht tallo tüdrukut,  kes pruut olli: „Tio, mis so peigmees sinnust waesest tallo tüdrukust saab?" „Mis ta muud saab, kui ühhe terwe tüdruko, - wastss Tio. Temma ütleb 273