Plettenberg wallitses 40 aastat wagga truiste ja kuulsaste. Temma laskis 1495 kolm köwwa torni ehhitada, mis läbbi loss ni kindlaks sai, kui pärrast olli. Siin seisis ta kaua aega Wennelaste wasto ja satis neid omma suretükkidega jälle koio pole taggasi. Agga aastal 1577 tulli suurwürst Jwan Wassiljewits IV. sure wäega taggasi ja rikkus sedda kulust paika ärra. Ta piras lossi ümber ja kui need, kes sees ollid, näggid, et wastopanna ei jöudnud ja pöggeneda ei wöinud,  wöttis üks süddamik ritmeister Boismann  nöuks, ennast keige lossi ja 300 innimessega  parrem püssirohhoga taewa alla pörrutada,  kui Waenlastele wangiks anda. Loss sai pärrast jälle parrandud. Sel aial olli Lutterusse usk jubba meie maal hästi laiali  laggunemas ja meie usso rahwa pahhaks meleks seädis Pola kunningas Tehwanus Batori üht katoliki piiskoppi Wönno linna ja se ellas 1582 jälle parrandud Wönno lossis.  Aastal 1703 sai loss ja lin Wennelastest  täieste rikkutud ja sest sadik on ta praego alles, kui laggund warre, kenna pudewahhelt wakja watamas. Ronneburgi loss sai aastal 1262 ehhitud  ja olli ertspiiskoppide suine ellopaik, langes  agga 1658 Rootslaste kätte ning on aega möda ka warremeks sanud. Wannast olli Ronneburgi lossi liggidal ka üks weike lin mis lossi nimme kandis ja kelle koddanikudel  Ria öigus olli; agga 1708 pölles se linnake ärra, ja sest sadik ei rägi kegi temmast ennam sanna. Walga lin ja makond. Walga lin peab aastal 13Z4 tekkind ollema, kui ordenmeister Monheim wallitses, ja seisis esmalt lossi kaitsmisse  al, mis seal liggi olli. Ta olli kül weike, agga et ta ni kesk Lihwlandimaal on, tullid jubba mannast aiast ritterid ja möisnikkud senna kokko omma nöupiddamissi piddama. Pola  kunningas Tehwanus Batori töstis tedda linnaks ja se olli aastal IsBä. Sigismund  111., temma järgminne andis linna  jauks ka nattuke maad. Sel aial, kui Polakad ja Rootslased meie ma pärrast allati karwopiddi kous ollid, sai ka Walga lin omma  jaggo tuld tunda, nenda et aastal 1627 seäl ennam ei ellanud, kui 3 koddaniko ja nende öppetaja. Pärrast läks kül luggu jälle parremaks,  agga 1763, kui Rootslaste ja Wennelaste  wahhel werrine södda lahti olli ja ni mitmed paigad otsa leidsid, sai ka Walga lin ärrapölletud. Mis Walga lin praego on (kuhhu meie ma öppetajad aastas kord kokks lähwad piiskoppi silma al nöu piddama) sedda  on ta pärrast sanud. Seäl ellawad peäle 1666 innimest liggi 166 maia sees. Linna jauks maad 5 wersta pitkuti ja laiute. Marienburgi loss olli järwe sare peäl ja sai aastal 1341 ehhitud ning ordenmeister Dreilewen olli temma assutaja. Sesinnane  loss sai peäle poolteistsaa aasta eest kuida üllemal nimmetud ka ärrahäwwitud. Rootslased,  kes 1762 seäl sees ollid, ei peäsnud ennam  Wenne wäe eest.pöggenema egga jöudnud  wasto panna, kuid piddid ennast wangi andma. Lossi ümber olli ka allew ja kirrik. Suur hulk rahwast ja öppetaja (praus Glük) ollid Wennelaste eest lossi pöggenenud. Siin lossis olli üks wäeüllem nimmega Wulw, kes sallaja praussele teäda andis, et temma nöu olli lossi püssirohhoga üttespörrutada, ja käskis tedda keige rahwaga aegsaste Wenne wangi anda, kui mitte äkkiste surra ei tahtnud.  Praus Glük teggi nenda, wöttis piibli kaenla alla, kutsus neid, kes tulla tahtsid, kaja  ja astus Wenne kindral Seremetjewi ette ja pällus armo, mis Seremetjew ka andis. Agga Wulwi teggo rikkus pärrast keik jälle ärra. Lossi kommadant Tilo ei teadnud Wulwi nöust kamiddagi; ta andis lossi wöitjatte  kätte, läks isse ja mitto temmaga Wenne  leri, kus Glük ommadega ees olli. Neid ei petud esmalt mitte wangis. Agga ni pea kui Wennelased lossi sisse läksid, panni Wulw püssirohho pöllema ja silmapilk sai loss kiwwi  warremeks. Paljo Wenne söamehhi said surma. Nüüd tulli Seremetjewil südda täis. Keik koddanikud ja söamehhed said wangi wöetud,  allew ma tassa tehtud ja praus Glük ja kommadant Tilo ollid nüüd ka söa wangid  ja said keik Wennemale widud. Nende 5 H 195