ma wäggi ammetit lsiab. Prantsusfed armastawad  södda ja Napoleon on ka tännini murretsenud,  et neil sest pudust põlle olnud, egga ta neid eddespiddigi töta turrul seista lasse. Paljo möllemilt poolt tulles olnud ja langenud. Prantsussed on holega  jarrele kulanud ja kokko arwanud, kui paljo nende poolt ja Austria poolt surema lahhjngides  igga kord tulles olnud, langenud, hawatud ja wangi sanud, ja se tulleb siis nenda  wälja: Montebellus (9. Mail.) Söddiad. Wangi sattunud. Prantsussi .... 6200 625 Sardlasi...... 800 225 kokko 7000 850 Austriamehhi 13000 1150 150 Palestrus (18. ja 19. Mail.) Sardlasi 18500 1050 Prantsussi... 2500 350 kokko 21000 1400 stükki. Austriamehhi 21000 2100 950 ja 6 suur- Magentas (23. Mail.) Prantsussi... 55000 4400 200 ja 1 suurt. Austriamehhi 75000 13000 7000 ja 4 suurt. Maringaro (27. Mail.) Prantsussi... 16000 900 Austriamehhi 18000 1400 900 Solwerinus (12. Junil.) Prantsussi .. 110000 11500 100 Sardlasi 35000 5300 250 kokko 145000 16800 350 Austriamehhi 170000 21000 7000 ja 30 suurt. Kui nüüd keik kokko arwame, siis on eesseiswa  Prantsusse rehnuti järrele Prantsussed  17,775, Sardlased 6575 ja möllemad kokko 24,356 meest kautanud; agga selle wasto on Austria 38,656 mehhest ilma jänud. Panneme  möllematte kahjo kokko, siis leiame, et 63,666 issapoega Jtaliamaad omma süddame  werrega piddid kastma ja pari kuga senna  mulla pöue maggama heitma; ja ommeti on sest üks praggune rahho wälja tulnud, kellest terme  Eiropama suurt asja ei pea! Keik pissumad  lahhingid ei olle siin mitte meel jure arwatud.  Zummal on sedda kül sündida lask- nud, agga häddü neile, kelle käest sedda werd wimaks küssima hakkatakse! Prantsuste rahhakorjaminne omma hawatud  söameestele, on jubba 1,704,525 wranki peale tõusnud. Põlle ammo weel ni kaugel, kui üllemal nimmetud üks ainus meie ma söalaew  maksab. Inglismaalt. Törahwa seggamissed.  Nendega on Inglastel isseärranis fures  Londonis, suur jaggeleminne. London on inneto suur rumi ja rikkas innimeste polest, kus neid mitte ennam saatuhhande, maid miljonide  kaupa loetakse. Kus jubba 100,000 innimest kerjamissest ja näppoammetist ellawad, seal peab ommeti neid ennam ollema, kelle käest nad kerjawad ehk näppawad. Nisugguses paikas  ellab ka wägga paljs törahwast, kes kätte töga omma pead toitwad. Neil on ommad seädussed ja seltsid ja nende seas on nüüd seggadus tõusnud. Aiad lähwad kallimaks, törahwas pattusid päwa-palka nattuke kõrgemasse  tõsta, et mehhed ei sada ennam endise palgaga läbbi, agga meistrid söddisid wasto, ei tahtnud jure anda. Mis sest wälja tulli, et 40,000 tömeest päwa-palka jure pattusid, ja töandjad jure ei pannud? Sedda tulli wälja, et keik tömehhed riistad käest mahhapannid  ja tö seisma jätsid. Nemmad leppiwad  ka wanna palgaga, agga tahtwad päwas  üks tund wähhem tööd tehha, misga töandjad ka rahhul ei õlle. Nüüd otawad möllemad. Töandjad ütlewad: „kui neil tööd ei olle, peawad nälga surrematömehhed ütlewad: „küi neil törahwast ei olle, peawad keige omma töga pankrotti jäma." Möllemattel  on õigus, küllad saab nähhä, kummas ennam wasto panneb. Nenda paljo pean weel selletusseks ütlema, et Londoni törahwal iösekeskes  ommad seltsid ja korjamisse laekad on, kust mustal päwa! abbi wöiwad sada, kui tööd ei olle. Seltsi liikmed maksawad igga näddalas nattuke seltsilaekasse ja sawad sealt abbi, kui haigeks ehk wiggaseks jäwad, ehk kui nisuggune nurrin ette tulleb, nago praego käes on. Need seltsid ja seltsilaekad on agga töandjattele  okkaks silmas. Nemmad on nöuks 60