mönni kord nendagi paljo mõistust, kui warblastel,  kes kui nad arro on sanud, et ernehirmutus  innime ei olle, warsi ta pähha lendawad  ja ennam tühja ei karda. . Prantsussemaal on üks kubberner kallist nöu leidnud. Õhto kello 11), aego piddid keik körtsi uksed kinni ja tullid kustund ollema, kui mitte, siis sai kõrtsmik trahwitud; agga ei tahtnud  paljo mööda. Nüüd teggi kubberner sedda seädust: „mitte üksi kõrtsmik, Maid keik, kedda parrast seatud aega kõrtsist leitakse, peawad  ühhetasse trahwitud sama." Ennäh! se rohhi peab imme wisi aitama. Oi wennike, kui nisuggune seädus laiali lagguneb, eks siis tulle mönni mees üsna koggematta kimpu. Naad sa immet! mönni seitungi kirjutaja  saab ka kingitust. Parisis kirjutasid kaks meest seitungi. Essimenne: „Paawstil on öigus,  et judipoisi wannematte kaest arrawöttis, kui ta ristitud — Teine: „Ei olle mitte öigus, waid paawst teeb üllekohhut, kui ühhe tüdruko jutto parrast lapse wannematte käest waggise ärrarisub," ja selletas nüüd pitkalt ja laialt ärra. Se olli Parist' judidel mele parrast; warsi wötsid nõuks selle mehhele kuld tindi-tosi ja kuld kirjutse-sulge nende kuldse sannade  eest kinkida, mis ta nende heaks seitungi olli pannud. Olleme jubba sest räkinud, et Prantsussed  kas silma kirjaks ehk tössise nöuga, omma „Negri-palkamist" tahtsid mahhajätta. Jah, nemmad tahtsid; agga tahtmisse ja teggemisse  wahhel on weel mönni kord hea tük maad. Prantsuste tahtminne põlle ka weel teuks sanud. Ahwrika randas sündis neile hiljuti jälle suur melepahhandus. Inglaste söalaewad piddasid üht Prantsusse laewa, kes „palgatud Negri" koormaga Amerikamale töttas,  merre peal kinni ja sundis taggasi pöörma.  Kül Prantsussed turtsusid ja kissendasid: ~Meie olleme neid palkanud! nemmad põlle mitte ostetud, waid on isse hea melega tulnud  ja tahtwad Amerikamaal tenistust otsida!"  Sannad ollid head kül, agga Inglased  tundwad omma söbrade sanno ja ei wötnud mitte uskuda, waid ütlesid: „Kui nemmad hea melega isse on tulnud, egga nemmad  siis teilt ärra ei jookse. Pöörgem agga head küllamehhed ümber ja laskem Ahwrika raadas keik Negrid jälle lahti. Tullewad nemmad  teist korda jälle taggasi, siis on teil öigus ja wöite neid keelmatta Amerikasse wia; jookswad nemmad agga igga mees omma  teed, siis on meil öigus ja teie, armsad söbrad, ollete keige omma libbeda sannadega nuhtlusse wäärt innimesse kauplejad." Nenda sündis ka. Laew widi taggasi, Negrid lasti lahti ja nüüd ootsid Inglased, kas mustad mehhed piddid ümberpöörma ja Prantsustega uut kaupa teggema. Agga wötta näppust! ei pöörnud ükski ennam taggasi, waid kes peäsis, se läks, kust tedda ükski ei leidnud. „No Prantsusse söbrad, kus teie palgatud teomehhed  nüüd on? küssisid Inglased kuida nende lust Amerikamaal rahha tenida, nenda äkkiste ärrakaddunud? Kas näete nüüd, et teie „Negri-palkaminne" muud ep olle, kui paljas nimmi ja teie ollete pärris Negri kauplejad."  Kül Prantsusse meestel olli südda täis, agga mis wöisid parrata. Se assi on Prantsussemaal suurt kärra teinud, agga mis Inglased sest holiwad. Portugal teggi seddasamma,  ja warsi satis Prantsus söalaewad Lissaboni linna alla otsego sannade wautusseks, ja Portugal piddi järrele andma. Agga kas Inglane ka temma söalacwo kardab? Ei karda,  ja nemmad on jo söbrad. Saab nähhä, kuida nad sedda sassis lönga-wihti teine teise wahhel arrutawad? Inglismaalt. Kallis abbi. Inglismaal,  ja ma ussun iggal maal on kido- ja laidowäärt asjo. Uks Jnglisma laidowäärt asjadest on nende kallis abbi merremeeste wasto.  Juhtub mönne wöera laewal se õnnetus, et nende vandas kaldasse ehk kaljo otsa kinni jäeb, siis on nemmad warsi abbis; agga se abbi  on saggedast paljo raskem kanda, kui õnnetus  isse. Hiljuti jäi üks Austriama kaubalaew  Doweri Linna lähhedal liwa ringa otsa kinni, kuhho kipper tedda melega künni teise hommikuni tahtis seista lasta, Ni pea kui sedda rannast nähti, tullid warsi mitmed por- 197