Mis eest lambad tulleb hoida? Teine luggu olli nenda: Kubja issand olli nattike näppo mees, kasfin korristaja innimenne. Herra andis hobbustele näddali peale jahho wälja, perrenaese ja kutsari  kae alla, kubjas korristas muist omma kotti sisse, kandis omma kat möda körwale ja tahtis koio wia naesele. Perrenaene leidis koggematta kubja näppo warra, wöttis jahho ärra kallas tuhka aösemele, ja panni kotti omma  paika. Kubjas läks laupääw koio, wiis jahho kotti naese kätte, ütteldes: „Kalla jahho  wälja, anna kot taggasi, ehk saab teine kord jälle päwa warra." Naene kallas omma  jahhude sekka, ja tännaö meest hole kandmisse  eest. Monned päwad pärrast selle hakkas  naene sest toito teggema; agga tundis sües, et mitte hirm hea ei olnud, jättis sellepärrast  need jahhud lojuste holeks, ning et muud lojust ei olnud, kui lambad, siis teggi lammastele saggedaste jahho sulpi. Agga naene  panni koggoni immeks, kuida lambad, midda  ennam jahho sawad, sedda ennam rammust närtsiwad, künni wimaks monni oinik hinge wälja laenas. Kui mõisa perrenaene sedda kulis, naeris ta, ja lautas sedda asja laiale. Jahho olla kül hea lammastele joma sekka anda, agga tuhk põlle mitte hea, selle eest hoia lambad. (P. S.) üks Negri-poisikenne sai Issandat tundma ja tenis tedda holega. Ta teggi palwet ja waatnud selle peale, kas se teistele meelt möda ehk mele wasto olli. Temma perremees ja pärrls- issand olli ristitud innimenne, agga Kustusse waenlane. Mitto korda, kui pois palme teggemist mahha ei jätnud, laskis ta tedda werriseks peksta ja küssis: „Miks sa nenda kange kaelne õlled, et sa sedda tühja tööd- mahha ei jätta,, kui minna, so issand, sedda ei salli?" „Jssand, ütles pois ms ihho on sinno parralt, sedda õlled sa rahha eest ostnud;  agga ms hinge on Kristus omma werrega  lunnastanud, se on temma parralt. Üllestousmisses  näitan ma taewa Jssale omma wermed ja hawad, kui nödra truusse märgid, ja seäl aiame siis temma järje ses igga üks omma;utto«" Kauba hinnad. 3!eile, kes ehk eddespiddi ka Perno Postimeest sowiksid piddada, antakse teada, et nennnad tedda tellida  woiwad: Tallinnas Kluge 6c Strömi, Kurresares H. J. Jürgensi ja Pernus W. Bormi jures. Maal wötko iggaüks onnna ausat kihhelkonna öppetajat sellepärrast palluda. Aasta hind on tuttaw: ilma postirahhata 1 rubla, postirahhaga 1 rubla 10 kopp. höbb. Postimehhe aasta hakkab kül Juli kuust ja lähhäb Juli kuni; ommeti woiwad ka, kes tahtwad, tännawo ueft aastast künni 1. Juli ku päwani pole st aastast peale hakkata, ja tulleb siis selle aia eest postirahhaga 60 kopp. höbbedad  maksta. 266 Jm Namen des General - Gouvernemems der Ostseeprovinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Rigas. Tallin- nas. Tartus. Rb. Kp. Rb. Kp. Rb. Kp. M. Kp. Wak rukkid 1 50 1 80 „ nisso...... „ odre ...... — — — 2 1 80 50 00 2 1 50 40 „ kaero...... 1 10 1 90 Püt sola, punnust . . tango . . „ henngw, sure. — 6 15 5 4 50 80 „ ralme — 0 50 Leisik. linno, keskin.. „ woid .... „ rauda.... Nael tubbakaft. . . . 3 30 — — 1 3 1 50 10 3 1 12 Teädaandmissed. Kolmandamal Märtsil, enne löunat kello 9 ja neil järgmistel päiwil, samad Hardre weske peal 1335 männa ja kuse lauda, ja ka mitme suggusid planka, nenda kui 11 jämmedat  palki, üks laewa mast ja 359 kuse ja männa palki auksjonj. wisi, kohhe maksetawa rahha eest mütud. Pernus, 15. Webruaril 1858. 2