jootma: siis sa meie poolt wägga tarwis, et meie sel aial, kus nemmad meie hinge kasso pärrast ühhes kous nou piddawad, ka koddo kaed ja silmad taewa pole töötame ning õhkume:  Issand aita, Issand, lasse keik hästi korda minna, sinno auuks ja meie hinge önnistusseks!  Preisimaalt, antakse teada, et seäl ühhe Ewangeliumi ussu kirriko tarwis, mis Konstantinopli  linnas, kesk Türklaste seas peab ehhitud  sama, rahha korjatakse, kus igga mees ni paljo kui jõud üllatab, heast süddamest annab.  Tännini peab jubba 58 tuhhat taadrid kouS ollema, ja se on jubba assi. Ommeti tahhetakse sedda rahha esmalt kolide assutamiöseks  prukida, mis weel ennam tarwis on. Ewangeliumi ussu Jummala tenistust petakse eest otsa Preisima sadiko maias, künni kirrikut  joudwad ehhitada. Aitab Jummal, et kirrik walmis saab, siis on se essimenne meie ussu kirrik kesk Türklaste pealinnas. Sannumed pagganattest. Löppetasime minnewa kord Ahwrikamaad üllewadata, siis allustagem se kord ii. Ameriksmaga. Sesinnane mailma jaggo on meitest kaugel ühto pool, ülle sure öhto mailma - merre, ja on põhja poolt lõuna pole, omma 2000 pennikoormat  pitk, agga laius on mitmest kohhast mitmesuggune. Kui Lutterus 9 aastane» pois olli, ei teadnud weel ükski innimenne ilmas, et nisuggune mailma jaggo ma peäl olli. Aastal 1492 leidis üks kulus laewa kipper, Kristohwer Kolumbus, sedda maad keige esmalt üllesse. Temma surust arwatakse liggi 700 tuhhat ruutpennikoormat. Rahwa polest põlle ta mitte rikkas; arwatakse 40 ehk 50 miljoni ollewad. Et sesinnane ma keskelt ühhest kohhast, nago kallapöis, kitsas on, nimmetakse sepärrast Põhja- ja Louna- Amerikamaad. Mitmesuggused ma kohhad on siin: Põhjamaal kibbe külm, Lõunamaal palla ilm, ja ikka keik üks Amerikama. Kuida on siis luggu siin Jummala rigiga? Same warsi kuulda. 1. Krönland ja Labrador on siin keige külmemad põhjapoolsed maad, kussa Issand  omma altarid otsego lummehangede peäle on ehhitanud. Hans Egede, Norwegimaalt,  olli essimenne Lutterusse ussu öppetaja, kes siin külmas maas Jummala sanna kulutama  hakkas. Temma järrele tullid teised. Wennaste koggodusse missionärid on praego seäl tööd teggemas. Krönlandis on neil 4 platsi: Uus-Hernhut, Lihtenwels, Lihtenau ja Pridikstaal, kus 24 missionäri ennam kui 2100 hinge eest peawad hoolt kandma. 1853 olli siin wägga suur nälg. Mitto surrid sel aastal nälga ärra. Dani rahwal on seäl maal 18 platsi ja 6 öppetajad.  Labradoris  on Wennastel ka 4 platsi; Main, Hohwentaal,  Okak ja Hebron. Siin on neil 29 missionäri, kes 1330 hinge eest hoolt kandwad.  Jummal õnnistab nende tööd, et waesed  Eskimo rahwas (nenda nimmetakse sedda põhja rahwa suggu) Kustusse sees rahho ja õnnistust leidwad. 2. Hudsonia ja Kanada. Siin wallitseb  Jnglisma. Neil on 12 platsi, kus nemmad  pagganaid kutswad: „Tulge, laske ennast Kristussega ärraleppitada!" Enne ollid siin India rahwas wägga tiggedad ja öälad. Kui nored mehhed tahtsid naesa wötta, siis piddid omma suggu seltsi nähhes nende pärrast woitlema  ja mitto kord nenda, et senna paika jäid. Kui wannemad ennam tööd ei jõudnud tehha, siis jäeti neid metsellajatte holeks. Töteggeminne  ja pölloharriminne näitis neil nisamma inneto ollewad, kui meil laiskleminne ja kerjaminne.  Tänno Jummalale! jubba on luggu mitmes asjas koggoni panemaks läinud. Seäl söidawad nemmad koertega. Kui nüüd Inglisse  piiskop omma koggoduösi watamas käib, woetakse tedda iggal pool ausaste wasto, mis enne mitte nenda ei olnud. Neil polnud Jummala sanna. On weel paljo neid, kel sedda seäl wägga tarwis on. Kuulge, mis üks missionär seält könneleb: 20 Jndiameest tullid wie padiga minno jure ja tahtsid Jummala  sanna kuulda sada. Üks neist räkis: 48