Sannumed pagganattest. Ühhest pagganast, kes KL korda müdud  sai, ennego pärris perremehhe katte jäi. Minnewa kord räkisime Ahwrikama Hottentotti  rahwast. Neist õlleks aasta otsa könneleda, agga Ahwrikamaal on weel paljo teisi pagganaid. Hottentottid ellawad alKap - maal ja ümberkaudo ja nende, naabrid on Kahurid, Betsuanid, Ramakwad ja muud pagganad, nisamma õnnetumad, kui nemmad. Tänna wöttsme Güi'neamaalt üht tükki ette, mis Kapmaalt tükmaad põhja pool Ahwrikama  köwwerdusses otjego temma Andekal seisab. Siin marandas olli Negri-parrisorja kaup enne wagga.. .Kjemas ja pxaego weel kaddunud. Nsgrl'ostjad' on messed ! Siin Oüineamaal on üks-suur riik nitymega Kongo riik. Jubba liggi 300 .aastat, on PVrtugali rahwal siin kauM'kohtasi assutud/ Agga mitte üht Petlemma, Naatsaretti  egga Naini ei -olle nende seas/ Netl meestel polls.weel ial töeste mele tulnud pag-O ganaid Kristasse pole juhhatada,. Waw neist on isse paggattaiks sqnud ja hullemat' tempu teinud, kui pagganad. Aega möda on nende wäljaspiddi wallitsus ka wähhenenud ja pagganad ellawad rahhoga ommas pilkases pimmedusses. Sures Kongo rikis wal- ' litses Bambamaal üks must kunningas teiste mustade ülle ja piddas 2W naest. Lapsi olli tal luggematta, agga meie.rägime ühhest ainsast, kelle nimmi parrast Josia pandi. Josia emma surri warst arra, kui ta kolme aastane olli, issa ka järrele. Ms wannem wend, teise emma poeg, sai kunningaks. Se toitis Josiat künni ta 16 aastat wannaks sai. Ta iggapäine tö olli laiskleda ehk metsas  linno paelo mahha panna. Sel aial tõusis  Bamba ja Bamgoti kunninga wahhel södda,  mis Ahwrikas nisamma rutto sünnib, nago  meil körtsi jodikutte wahhel kiskuminne. Üks Bamgoti kunninga naene olli Josia wenna Bamba kunninga jure jooksnud, nago Herodias  Herodesse jure, kedda Bamba kunningas ei tahtnud taggasi anda ja tülli ja tulli olli lahti. Bamba kunningas sai ärra woidetud ja pällus rahho. Mitme teistega olli meie Josia ka pöggenenud. Parrast rahho teggemist  mõtles ta: Wennal on neid toita küllalt ja läks Banjani ühhe teise wenna jure. Waewalc  olli ta seäl, kui jo kunningas warsi mehhi walja satis, tedda kinni wöttis ja (1 korda) ärramüüs ühhe mehhele, kes tedda omma wäljawahhiks panni, et metsellajad ösel wilja ärra ei rikku. Jgga öse piddi Josia lausa taewa al waljal wahtima, sai pissut süa ja paljo peksa. Ta katsus õnne ja tahtis wenna jure Bamba joosta, sai agga pole tee peüt kinni woetud ja taggasi widud. Ta perremehhel  olli just sel korral tülli kohto ees ja polnud muud maksta kuid Josia anti rahha assemel (2. korda) kohtomoistjale palgaks. Nisuggust palka sawad Ahwrika kohtomoistjad saggedaste ja katsuwad neist ni pea, kui woiwad,  jälle lahti sada. Josia müdi Bamumi ühhe innimesse üllesostja katte raud rehha eest ärra, (3. korda). Se wiis prints Jyfiat essimest korda Negri kurrule Lo linna. Terwe karri mängisid seisid seäl nago ellajad kokko seatud.  Josiat widi nende sekka ja müdi seäl pole wakka sola eest (4. korda) ärra. Nüüd widi teddä sure Ringi jõe äre ja müdi (Z. korda). Siin pakkiti tedda ja paljo teisi parwede  peale ja widi ülle jõe. 6 tundi turis ennego ülle said. Tö teggi meeste köhhud 'tühjaks. Warsi lödi monned wangid mahha ja söds teiste silmade ees. Mis seal suurt aega wita? Josia südda wärrises. Agga Jummal hoidis temma ello. Essimesse mangi  turrul, kuhho jõudsid, müdi tedda esmalt  jälle sola eest (6. korda) ja parrast  tükki ride eest (7. korda). Josia uus perremees wiis tedda sure sõdi peale, andis kale russikaga pähhä ja ütles: nüüd ma söön sind! Jgga silmapilk otas Josia et' nugga körri peale pannakse. Haddaga tulli ta mele, et olli kuulnud, kuida monned üht jummalat appi hüüdsid, kelle nimmi Tsikob olli. Ta karjus ka sure heälega: „Tsikob, aita mind!" mis nisamma paljo aitas, kui: „Paal, kule meid!" Agga se, kes noorte kaarnatte kis- 287