peäle lonud, mis leiba kannab, kui ka mitte meie maal ja metsas. Kus siis? Pea, ma selletan. Meilt kaugel, hirmus kaugel löuna pool, on üks suur maklma-merri, mis löunamerreks  hütakse ja Asia- ning Amerikama löunapoolse otsade wahhel seisab. *) Pea kesk merd on suur saar, nimmega Uus-Holland ja selle ümber pissukesi saresi, nago „Kikkeperres  otsego wälja külwatud. Suurt ja pissukesi saresi nimmetakse ühtekokko Atlstraliama  ehk Süd - Jndiama ja seal on „leiwapu " pärris issama, kusta kastmatta isse kaswab ja wilja kannab. Temma näggo ja surus on otsego meie ma wanna tamme ja pärna pudel. Willi ehk leiwa kakkud, mis ta oksade külges 8 künni 9 kuud aastas näikse, on surusse polest nago melonid ehk pissukese lapse pead, nattuke pikkerkused, kaunis pakso ja karreda korega. Enne kui leiwapu willi täiest walmis sanud, leikamad saarlased sedda  pu otsast mahha, küpsetawad ahjus ehk pallawa kiwwide peäl, kuida kellegi! on, ja siis on puwilja sissul wärske saia maggo. Agga wärskelt peab toit södud sama; muido kui ö ja päwa on seisnud, siis on karre ja mänge. Meie ma laewamehhed, kes sedda leiba on sönud, kiitwad toito wägga mönnusaks,  kui korra pärrast on walmistuv. Teäda muidogi, on leiwapu seäl maa! seddasamma,  mis meie maa! rukki ja nisso pöld, ja kes möistwad, peawad sedda kalliks Jummala anniks;  agga surem hulk saarlasi, kus leiwapu kaswab, on alles pimmedad pagganad! On kellegi! seäl 3 nisuggust wiljakandjat puud, siis wöib aasta otsa käed tasko pista, kui tasko on; agga surema hulgal põlle seäl willa egga linna kiudo ihho peäle sanud, waid käiwad  selle kuega, mis sündides kasa töid. Mönned  terrasemad saarlased möistwad ka leiwapu  korest, mis nine sarnane, ommal wisil ihho kattet walmistada; no löuend ta muidogi  ei olle. Puust ennesest, kui hästi wilja *) Mul on lotus, et ennego 1858. aasta lõppeb,  maakaardid same, kus keik mailma maad peal seiswad, et wöin üttelda: waatke sealt ja sealt järrele. Lätti rahwal on jubba kääs. ei kanna, tewad lootsikuid, misga kallo püüdwad  ja sarest sare käiwad. Süd-Amerikas ja West - India saarde peal ööldakse ka lei - wapude järge ollewad, agga ei pea sedda ollema, mis Australias, ommal pärris maal. Eirvpa klima *) leiwapuud ei kanna; on seks liig külm. Ta ei siggine Jtalias egga Hispanias,  weel wähhem Tallinna ja Ria merre kaldas. Meil ei ja teist nöu leiwapallukest sada, kui künda ja külwada, ja kui korda lähhäb,  siis käed kokko ja aitummal Jummalale! Zggal maal on omma ristid ja römud. Õlle selle lühhikesse wastussega se kord rahhul;  so teiste küssimiste peäle wastan teine kord. Kanaan. Zgga ristiinnimessel on ning peab Ka naanima  armas ma ollema. Mis assi innimessel  armas on, sest tahhaks ta ennam kuulda, ja midda armsam, sedda ennam. Zerusalemmast  olleme jubba Jöulus ja Neäris (Rr. 26 ja 27) nattuke könnelenud; agga meil polnud  sel aial meel pilti jure panna ja sest olli kahjo. Nüüd olleme mönned pildid sanud, mis meile isseärranis tähhelepanneMisse wäärt paikasi Kanaanist selgemaks tewad. Tahhame siis teine teisega sedda kallist maad tähhelepanna ja tänna peäle hakkata. Agga ma ütlen ette, et meil sedda armast könnet tükkiks aiaks saab; andko Zummal termist könnelda ja kuulda. Küssime esmalt, kus on Kanaan? Meilt löuna pool (eddespiddi wöite sedda keik kaardi pealt järrele wadata) seisab Eiropa-,  Uhwrika- ja Asiama wahhel üks suur pikkerkune, kaunis soppilinne merri, mis öhto poolt Gibraltari ninnast fHispaniamaalt)  hommiko pole liggi 600 pennikoormat  pitk, ja keige laiemast kohhast, põhja  poolt Triesti linnast (Austriamaalt) löuna  pole Ahwrikama randa, peäle 300 pennik. lai on ja wahhe-merreks hütakse, et ma- Klima, selle saunaga tähhendakse made külmust, sojuft, niiskust ja kuiwüst; külmal maal on külm ja sojal maal soe klima. 381