warrcmduösest 250 kaadrit essimessekö hakkatuSseks  peab kingitud sama. Austriamaalt. Rahwa hulk. Austriama  on nüüd se ma, kelle peäle Jtaliamehhed hambaid ihhuwad ja kui nende jöud kannaks, siis õlleks warsi piu! ja pau! lahti ollewad. Agga need 150,000 meest, kes Austria poolt möeka tömbawad ja üsna otawad, et pallawa werrega Jtaliamehhed peäle hakkasid: need on tammiks ees. Ja egga se nalja assi ep olle, sellega karwopiddi kokko minna, kel 300,000 jallameest järgest malmis, peäle sedda 50,000 ratsa meest, 25,000 jäägrid, 32,000 meest 1000 suretükkiga ja senna jure meel 25,000 jallameest piride peäl ning liggi 20,000 meel mu söa tarwistuste peäle. Need hulgad wöiwad  jubba ka mönda pahha ärrapöörda, kui onne antakse. Mönne aia eest tahhetj ka Äustriamaal teada,  kui paljo paid seäl ülleültse piddi ollema ja tulli hinge kirjutus. No pool sedda wäärt, kui meie Keisri-rikis tulli ommeti ka wälja, se on 38 miljoni. On ka hea kord leiwa söjad, kui kääs süa on, ja need 38 miljoni maimesse lapsi ellawad seäl 877 linna, 820 allewi, 2426 linnakese, 71,420 külla ja 5,720,640 maia sees. Nende 38 miljoni seas on Ungriamaal üksi 552 meie usso koggodust ehk 819,894 hinge; mudest makonnadest on nende arro meil teädmatta. Ülleültse on meie ussu rahwa luggu seal maal kül jubba hea tük parrema pole läinud, kui enne olli; agga sellegipärrast kaebawad nemmad, et saggedaste olla tunda, et kesk Paawstlaste seas ellawad, ja need põlle ial öige usso söbrad olnud. Jtaliamaalt. Mawärriseminne. Sitsilia kunningriik seisab al Ztaliamaal otse kui mili-augo peal. Mälletame kül, kui kurwad  loud seäl minnewa aasta ollid ja kui paljo .mawärrisemiöse labbi linnast' löhhutud ja innimessi surma said, et hirmus olli kuulda.  Zubba tännawo, minnewa ku löppetusses  olnud sesamma luggu jälle ka, kui ka mitte ni raskeste, kui minnewa aasta. Abrutso makondaö on jälle mawärriseminne olnud, mis läbbi maiad löhhutud sanud ja ühhes paikas äkkiste ma lõhkenud ning jöggi ma seest wälja  tulnud, mis üht wiljakast ja perrekast paika  jarweks teinud, kus nüüd ennam kegi ellada ei wöi. Kas innimessi paljo otsa sanud, ei olle weel teada antud. Agga eks neil innimestel wöi halle luggu olla, kes ommad maiad ja pöllud maad nüüd keik järwe pöhjas teädwad ollewad! Ka Etserumi linnas (Weike- Asiamaal Türgi rikis) on Januari kuus rasket  mawärrisemist olnud, et ma terwelt pool tundi jalge al otse kui hüppanud; agga kui suurt ta seäl innimeste ja maiadele wigga teinud,  põlle ka weel seitungides ülleöse pandud. Wata püssiga ette! Selle tulleriistaga  on jubba mönda suggust kahjo sündinud,  agga ikka ei tahha temma prukiad weel iggas paikus sureste ettewadata. Malta - säre  peält, (mis al pool Jtaliamaad wahhe-merres  seisab ja Inglaste wallitsusse al on) kirjutakse,  et üks mees seäl püssiga holetumast ümberkäinud ja se läbbi elloaegest süddame wallo sanud. Temma. aeda ollid metstuid (meokad) lendanud ja mees tombanud warsi püssi peusse ja läinud neid laskma. Ta lasknud,  - agga metstuid läinud omma teed ja ta omma noor tüttar, kes aedas olnud, sanud laengo terwelt otsa ette ja olnud nattukese aia härrast surnud! Mis temmaga tehtud, põlle mitte üllesse pandud, agga mis ta omma  südda sees ütles, wöime kül isse arwata. Prantfussemaalt. Prantsustel on omma keisri „onni poja" pulmadega ikka weel paljo teggemist ja räkimist. Söa möttede wahhel  on pulma piddud ja pallid üks teise järrele.  Ka on „onnipoeg" ue nimme sanud ning hütakse nüüd suur-admiral üllekeige Prantsusse söalaewade. Essimesseks hakkatusseks on ta keisri kaest 100,000 wranki sanud, nore abbikasa  jauks 150,000 wr.; prudi ehted peawad  350,000 wr. waärt ollema. No kunninga  tütrel, kes keisri onnopoia abbikasaks saab, peab jo ka middagj ollema; weime jaggamisse  pruki neil muidogi ei olle, mis eest meie noritud mönne rubla sawad. Peäle sed- 268