enne ühhes kous ommqd laulo healed, Mis iggaükö  koddo olli õppinud, wöiksid labbi katsuda  ja korra jarrel kokko seada. Se keik sündis ja mehhed laulsid öhtoni, et kenna olli kuulda. Pühhs kodda olli kennaste, rohke krantside ja kronidega ehhitud; 18 koolmeiörit ollid iggaüks  15 sülda omma koli lastega krantsisid punnunud  ja mönni paäw enne sedda pühhitsemist kirriko jure tonud. Köster olli altari ette üllesse  ühhe kenna pildi teinud ja sedda nenda seadnud, et öppetajad selle a! omma altari tenistust  wöisid piddada. Selle pildi peal üttewel seisis päike omma sarradega, ja päikesse al praosti nimmi ja nimme  al sure tähtedega läbbi leigatud kirri, nende  saunadega! „Minna tahhan hoida omma karja, ja tahhan neid sata hingamisse paika." Esek. 34, 5. Selle pildi tagga pöllesid 50 künalt,  mis sedda igga karwalist sisse leigatud kirja paistma pannid. Õppetajad, kes selle päwa  auuks, koggodusse ja Simona praosti römuks  ollid kokko tulnud, ollid: Rapla öppetaja  Haller, Narwa öppetaja Hunius, Niggula  praost Hasselblatt, Rakwerre öppetaja Pauker, Haljalla öppetaja Stried ter, Jakobi  öppetaja Walter, Maarja öppetaja Knüpffer, Koero öppetaja Hofsmann. Jummala tenistus sai ma ja saksa rahwaga ühhes  koos petud. Saksa rahwale ja möisa wannemattele,  kes endid ka ennamiste keik rohkeste ollid kokko koggonud, sai altari essine paik istumisseks  walmistud. Kesknäddala sel 13. lehhe ku p., pühhitsemisse päwa hommikul, nähti rahwast jo aegsaste liggidalt  ja kaugelt rohkeste kokko kogguwad. Hommiko kello 6 läks köster Normann keige  teiste köstride ja koolmeistridega öppetaja rohho aeda, maggamisse kambri akna alla, ja ärratasid tedda 16. meeste kori heälteza, selle laulo wisiga: „Meil tulleb abbi Jummalast" omma unne wodi pealt ülles. Need healed selle armsa laulo wisist, waiksel ja kennal hommikul,  käisid keikide süddamest läbbi. Kolme wersta peale, Hirla küllasse ollid rahwas sedda helli kuulnud, ja arwand mängimehhed passunattega  kirriko jures mangiwad. Pärrast sedda,  kui kaks salmi laulust olli lauldud, läk- sid keik köstrid ja koolmeistrid öppetaja maiasse,  tedda terretams, tänMM D önne temmale  ihho ja hinge poolt sowima. Silma weega tulli ta igga «ehhe wasto, andis kat, tännas ja õnnistas iggameest. Selle peale koggusid kirriko korilauljad, koolmeistrid ja wöörmündrid köstri majasse kokko; nendega  sai mönni assi läbbi rägitud; igga seltsile pühhaskoias ommad paigad näidatud, ja mönned  muud asjad toimetud. Jummala ten istusse kord ja wiis pühhas kojas. Kel 11 said keik küünlad pöllema südetud, kello pool 12 kui keik saksa rahwas ja moisawannemad koggodussega pühha  kotta ollid koggonud, astusid keik öppetajad  pari wisi wannadusse järrel mönne möisawannemattega  surest uksest pühha kotta ja läksid koggodusse keskelt läbbi, iggaüks omma seätud paika. Kui keik ommas paigas waikseste  istusid, siis töstsid üllewel kori lauljad köstridega ommad nelja heälsed heäled ja laulsid:  „Wäggew on meie Jssa.". Selle järrel astus Rakwerre öppetaja Pauker,  Simona praosti wäimees, altari ette sa piddas saksa kele saksa rahwale üht armast könnet Jummala sullaste ammeti au ja surussest,  allustades Jesaia sanna pealei (52 p. 7 s.) „Kui armsad on mäggede peal selle j allade kes röömsad sannumed kulutab, kes rahho annad kuulda, kes head kulutab, kes önnistust annab kuulda, kes ütleb Sionile: Sinno Jummal wallitseb  kui kunningas!" Selle könne peale laulis meeste rahwa koor nelja healega ühhe salmi selle wisi peal: Röömsaks sage risti rahwas. (Hagen Nr. 258 Punsel 336.) Selle järrele astus keige wanncm kirriko wöörmünder Rakla wallast,  Raja Otto Öis, ühhe kennaste kullatud ja sidi sammetisse pogitud piibliga altari ette öppetaja pengi jure ja piodas neile koggodusse ja möisawannematte ees, koggodusse nimmel üht armast tänno ja önnesowimisse könnet ja andis sedda piiblit, kui koggodusse kingitust, armastusse  ja au palga mällestusseks temmale ja temma lastele iggawesseks mälletusseks. Selle järrel läksid keik koolmeistrid altari ette, ja nendest  kolm wannemat, Sallast Hans Pibest Mart Simvod, Wennewerrest Juhhan 378