wallitsewad ennestele usa kohtomehhi ja asjatallitajaid,  ning seäl jures, nago isse teame, on paljo räkimist ja jäggelemist. Inglismaal ehhitawad rahwas ennast pulma wasto, sest kunninga tüttar saab Preisimale  mehhele; agga sure holega ka söa wasto, sest India- ja Hinamaal on neil sedda wägga tarwis, kus pagganad käest üsna raiskus on. Ka saatwad omma kunninga poega ja aujärje pärriat reisi peäle, kes jubba Belgia maal Brüsseli linnast läbbj läinud ja Wate-rlood, sedda platsi watamas käinud,  kus wanna „Punnapart" 1815 omma wimast rammo katsus ja langes. (Nig. Z.) Türgimaalt. Türklased on se aasta öige kimpus. Kui omma wilja wäljade peale watawad, siis hakkawad süddamed wabbisema; sest keik se sui ni willo ja saddune ilm, mis sojas Türgimaa! muido innimessed ei tunnege. Muido sette aiaga ni palla, et Türklaste! keled  suust maljas, ja tännawo ni külm, et lasse külmalt maalt kassukad tua; muido sel aial ollid mitmed pissemad jöed üsna kuiwad, nüüd keik ütte kalda täis ja keige aaste peäl wolab messi rukkist ja nissust läbbi, ning puud, küned ja maiad, mis kaldal seiswad, lähwad ühhes alla. Mis hölpo seal woib olla? Peale sedda ei sa nemmad seal omma tee - rööwlidest meel mitte jaggo, mis waese teekaiattele sureks hirmuks ja ristiks on. Kaldeamaal, mis ka Türgi wallitsusse, al, on hilja aego punnast wihma saddanud, mis keik maad, kuhho peäle langenud, punnaseks warwinud. Rahwas ehmatawad, agga ei tea, mis se on. Egiptusfemaal seiswad rahwas labbidad  kä ja tahtwad kaewama hakkata. Kas surno hauda? Ei mitte, kes surra tahhab? maid uut jöggi. Punnase merre ja sure wahhemerre  wahhel on tük kitsast maad, mis Asia- ja Ahwrikamaad teine teisest lahhutab,  seält tahtwad nemmad üht kanaali labbi kaewada, et auro ja muud laewad läbbi peasewad. Se tö põlle mitte kerge ja maksab inneto rahhu; küllad saad parrast kuulda, mis sest saad. - Hommiko - Jndiamaal ja Hinamaal  on paggan lahti! Jubda 8 aastat on seäl pimmedad pagganad ühhe teise patsis kinni ja murdwad teine teist mahha, nüüd weel peale kauba södda Jnglismeestega! Nälg on suur ja kuskil rahho. Keik maggasinid  on tühjad ja kel söa aego ennam mele tulleb sisse koggoda? Jnglismeestel on seäl maal märka teggemist. Mitte üksi Hinamaal,  waid ka Jndiamaal näitwad pagganad neile paljaid hambaid. Paljo Jnglismehhi  on jubda piddand ello jätma, agga paljo ennam on pagganattest langenud. Millal  södda ial head toob? Sannumed kirrikutest ja kolidest. Kolidest. Olleme minnewa kord kolidest könnelema hakkanud, siis tahhame sest se kord eddasi räkida.  Helme ja Wil landi kihhelkondas, kussa kolikatsujatte tunnistusse järrele ikka weel middagi sowida olnud, on ni hästi ühhes,  kui teises kihhelkondas nõuks woetud, jälle kihhelkonna-koli ellama aiada, ja on Helmis  jubba kihhelkonna-koolmeister seätud, kes 100 rubla höbbedat palka saab ning Willandis on nou kä, luggejatte tubba nenda ümberehhitada,  et temma ka kihhelkonna-kolimaiaks kölbab. Andko Zummal, et rahwas sedda, mis nende parremaks kassuks on, ka neis koggodustes, mitte tuimalt ehk pool waggise, waid tänno ja römoga wasto wöttaksid! Tarto makondas on Laiusse kihhelkond, mis ülle teiste walja paistab. Seäl on koliasjad  wägga kidowäart korra peäl. Sest sadik kui seält kihhelkonna- kool jubba seätud, on temmast 154 öppetud innimest wälja tulnud, kellest 18 meest praego ommas koggodusses maia perremehhed on ja teised on möda muid kihhelkondasi  laiali koolmeistri ja muus ammetis. Igga aasta petakse siin koggodusses kolijutlust 30