kaupa teggema, hobbosed talweks mõisa sömile anda. Muidogi on need wist se jaggo hobbosid,  mis neil talwel koddo häddast tarwis ei olle. Essimenne lummesaddo on neil seäl Gma! Septembril olnud, mis monnes paikas,  nago Urmaste kihhelkondas, lehtpudel paljo oksi murdnud ja wäljal ning aedas suiwilja  mahha surrunud. Selsammal aial on kül ka Kernus lumme räitsakast saddanud, agga se polnud suur assi ja kaddus marsi ärra. Wirromaalt. Essimenne ö - külm olli meil 2. Septembril, kus körbitse lehhed ärranärtsisid  ja teine köwwem ö-külm 6mal Septembril;  agga essimenne lumme saddo tulli Septembril kange tormiga, kus paljo puid ümber langesid ja mitto laewa hukka läksid. Praego (IKmol) on meil siin jälle soe ja selge ilm, kui põlleks pahhemat olnudke. Kuramaalt. Ka siin on wiimne kange torm mõnda kahjo teinud. Wind au linnast tullewad need kurwad sannumed, et seäl kolm laewa hukka läinud. Essimesse peal jäid innimessed  ellusse, teise peäl uppusid kaks ärra, agga kolmas läks keige täiega põhja! Libau linnas (ka Kuramaal) on luggu weel kurwem olnud. Uks laew tahtis Libaust Peterburki minna, olli tammepu - pakkudega laetud ja 25 teekäiat, muist naesterahwas ja lapsed, ka kasas. Kange torm aias laewa tee peält taggasi ja wiskas keige täiega kaldasse.  Nüüd hakkas ta tedda lohkuma ja ükski ei peäsnud liggi Kolmandamal hommikul,  kui torm wähhe waiksemaks jänud, said lootsid hukka läinud laewa jure ja leidsid 4 innimest, kipper omma pöiaga ja kaks teisi, poolsurnud masti küljest ja töid mäele; keik teised 21 innimest hingawad merre põhjas. .Tannini põlle neist muud, kui üks ainus lapse surno kehha mäele aetud. Kui raske on nisuggune  surm ja kui kibbe nende leinaminne, kelle ommaksed nad ollid! Peterburgist. Neil kurwal aastail, mil söa kärra meie rahho rikkus ja mitto em- ma poeaa omma ello issama eest piddid jätma,  olli ka paljo neid, kes, kui ka mitte ellost,  siis ommeti terwisest ilma jäid ning nüüd wiggase terwisega üht waewalist ello peawad ellama; mitto neist on ka omma harvadesse surnud. Nende auwäärt kannatajate ello kergitusseks  korjati iggal pool ja monnel wisil rahha ja meie armolinne Keisri Proua wöttis sedda rahha keik omma käe alla kokko ning jaggas seält, nago rigi-emma omma hawatud  lastele, kuida iggal ühhel tarwis olli. Antakse nüüd ka teäda, et 1. Mai ku päwast 1855 künni 1. Augusti ku päwani 1857, (se on paar kuud peäle kahhe aasta) ülleültse kokko tulnud 462,644 rubla kopp. höbb. Head andjad on ommal aial keiserlikko tänno kätte sanud; agga meie peame ütlema: Emmalik holekandminne ja rahwa römus andminne  mollemad on tännowäärt ja annab meile keikile sedda öppetust: „Minne ja te nendasammoti." Peterburgist. Suur önnetus! mis torm teinud! 9mal Septembril purjotasid kolm suurt söakaewa, igga ühhe peäl 84 suurtükki, Tallinnast wälja ja tahtsid Kronstatti minna. Tuul laks waöto öhtut ikka kangemaks, pöris öse öhto pole, hommiko kello 4 põhja pole, ja läks ikka weel kangemaks. Laewad ollid sures häddas. Laewade pöörmisse peale tulli korraga öige kange tule hoog ja wiskas kolmat  laewa ümber, ilma et teised, ehk kül üsna lähhedal, üht ainust appi hüüdmist olleksid  kuulnud. Laew waus ja nattukesse aia parrast tulli ta weel kord küljeti wee peale ja waus siis koggoni põhja. Suur 84 suretükkiga  söalaew, („Le on merre põhjas ja temmaga 1 laewa pea-üllem, 12 peälikud,  734 soldatid, 53 madrusse-naest ja 17 lapsokest, ülleültse 826 hinge! Sesinnane suur önnetus on 1l)mN Septembril hommiko kello liggi pool 8, 5-2- pennikoormat Tjuteri sarest kaugel, kus merri 36 sülda süggaw olli sündinud. Teised kaks laewa lasksid warsi pärrast sedda ankrud sisse ja ootsid 53 tundi ühhe kohha peal, künni torm wähhemaks jäi ja appi tõttajad aurolaewad neid Kronstatti 108