tee pealt körwale ning käiwad möda tallo maiasi rummalaid petmas ja tewad seddasamma,  mis Wirromaalt jubba olleme kuulnud: weddawad omma karrusid lojuste lauta, tewad esmalt, et karrs sisse ei tulle, siis pommisewad ja arstiwad, pillawad karrule wet silmi ja weddawad  parrast sisse, lautas ühhest nurgast teise ja ütlewad, et nenda keik pahha peab pakku jooksma. On narri tembud tehtud, siis tulleb  hullem temp ja se on: „Anna ragga!" Kuida perre ja perrerahwas wälja näitwad, nenda pannewad hinda peale, mis ka mönni kord 5 rublani töuseb. Nenda käiwad nemmad  ja petwad innimessi ennamist üksikudes maiades ja seäl, kus naesterahwast üksi koddo leidwad. Kelab perrenaene nöidusse palka, siis on ähwardus lahti, künni peab ni palja andma, kui ellust maiast leiab. Kolmest kihhelkonnast  on meile sannumed tulnud ja ikka üks jut: „Postimees, te su lahti, et innimessed  teaksid ettewadata. Heina aeg tulleb kätte,  keik meesterahwas kotto ärra, naesed on üksi koddo ja mönni kord mönnesuggused: eks wöi pea suur õnnetus juhtuda?" Armsad sõbrad, kus siis sähhärdust pettust kulete ja näete, seäl maenitsege rummalaid, et nemmad omma waewaga tenitud koppikud ärra ei wiska ja tühja lörri ei ussu. Mis wöib rummalam olla, kui nõidust ja kuntsi uskuda ja selle eest weel kallist hinda maksta? Mis on nõidus? Se on ni pNljo kui 0000, mis rummal tuhhat rublaks peab. Egga meie ommeti lapsed ei olle, et erne- hirmutust ellawaks innimesseks peame. Mis wöib tühhi temp awwitada! Sagem ommeti üks kord arro: karro wöib kül loma murda, agga mitte parrandada egga laudale õnne sa ta. Ei aita ka middagi, et sa karro karwo ostad ja nendega  suitsetad, nago üks rummal naene teinud:  Paljas kärso hais tagga, muud middagi.  Mo meel lähhab haigeks, kui mõtlen: Zummalat uskuda ja palluda, rahhus ellada ja waggusi omma tööd tehha se on meil raske; agga tulleb mönni petja ja Lobbiseb sedda  ja teist meile körwad täis warsi teme selle järrele ja maksame weel kallist pettusse hinda. Ml saab öige ja ellaw usk rahwa süddames ni paljo maad, et tühhi sbbausk ärrakaub! Agga ärgem mässigem ärra, künalt  körgesse tösta, et rummalamad käia nääksid.  Umbrohhi lämmatab kül nisso, agga hea nisso lämmatab ka umbrohto ärra. Pstjatte wasto teadwad silla - kohtud keige parremad  rohto, mis peäle maritakse ja warsi peab aitama, et karrud tallomaiadest kadduwad.  Kulage ommeti järrele, kas möisade  paikus ka nisnggust narri tempust tehhakse, ja ommeti on seäl allati ennam pima ja wöid kui meil. Sepärrast olgem targad ja saatkem  karro-tantsitajad ja keik muud ebba-kuntstd wärrawast wälja. Kust nad tulnud, senna mingo! Tõstamaalt tullewad kurwad sannumed.  10. Junil pölles Töötama kirrikomöisa ja teised honed põhjani mahha. Jnnimessed on peäsnud ja muist asjo on ka wälja sadud. Lähhedalt mets olli pöllema läinud ja pöllewast  metsast kange tulega ka kirrikomöisa. Nenda on önnetus tulnud ja öppetaja Töötama  möisas eest otsa peawarjo leidnud. Tullewa  kord anname sest asjast selgemat teädust. Tullokest on isseärranis nüüd kuiwal aial wägga tarwis tahhele panna ja hoidal Peterburgi ja Mosko (Nikolai-) raudtee peäl on sel aastal nelja kuga 2 mil. 31,943 rubla kopp. höbbedat worirahha sisse tulnud. Raudmaantee maksab paljo, agga toob ka paljo sisse. Sannumed woöralt maalt. Saksamaalt. Emdeni linnas on hirmus tullekahjo olnud. Siin linnas on suur heringapüüdmisse selts, kel paljo püsid ja krami, mis ühhes sures maias kous seisab. Seal maias peäsis tulloke lahti. Suur hulk asjo, nenda kui köisi, purjusi, wörkusi, törwa  ja muud sellesarnast sai kül rutto wälja kantud; agga jäi weel küllalt sisse, mis tulli ärra raiskas. Sest maiast hakkasid teised lähhedalt  maiad ka pöllema ja ni rängaste, et 388