assi ja kus se pudub, seäl raiub koolmeister palja kirwe warrega ja peksab tühja ölgi; teeb paljo kissa ja sadab wähhe kasso. Tahhame nüüd allamal koliüllematte kirjade  järrele üht ja teist teada anda, kust woime nähha, mis meie Ria kubbermangus koliasjus  tännini on sündinud ja mis weel peaks sündima. Kuida ööldud, meie woime se kord üksi omma Ria kubbermangust räkida, et ni hästi Tallina- kui ka Sarema kolidest eddespiddi weel sannumid otame. Koli üllematte tunnistusse  järrele ööldakse mödaläinud aastal ülle kubbermango kokko koli asjad nattuke eddasi läinud ollewad. No aitummal! se on hea kuulda; agga se on alles ülleültse kokko; kui kolisid igga üht isseärranis hakkaksime  läbbi watama, siis leiaksime mõndagi  koggodust, kus Folid otsego wäetimaks jänud lomad, ei tahha teiste järrele jõuda. Ommeti on mödaläinud aastal mõnda sündinud,  mis eest öige innimesse südda peab tänno andma. Mitmes koggodusses on ni hästi laste koli- kui ka koddust öppetust ho.  lega järrele wadatud; mitmes paikus kolikoh-- tude jpeäl tössist nou petud, kuida laste öppetusse eest eddespiddi parreminne murretseda;  mitmes koggodusses ka üllemast kolikohtust  sowitud koli pühhad petud; mitmes koggodusses, kus kolid kassinad ja rumi ehk joudo ei olle weel ust jure assutada, on reisiad  koolmeistrid seätud, kes möda koggodust ümber käiwad ja lapsi katsuwad ning küsstdes ja kostes öppetawad; ka on monnes koggodusses  , kus waesus suur olli, ausa mõisnikkude  polest laste üllespiddamisseks abbi tulnud, ni kaua, kui kolis ollid, mis tännoga peame wastowhtma. Möda läinud aastal on üllemad kolikatsujad  Lätti-rahwa seas 11 ja Ma-rahwa seas ka 11 kihhelkonna kolid ja laste öppetust järvel  katsunud. Meie kele kihhelkonnad, kus kolikatsujad käisid, ollid need: Pöldsama, Pillistwerre,  Kolga-Zani, Willandi-Jani, Willandi,  Paiste, Tarwaste, Helme, Ranno, Röngs ja Kambja, kus iggas paikus sedda üllespandi, mis sealt leiti. Wägga armas on kuulda ning woiks mitmedele  sörmega näitmisseks olla, et Lättimaal ühhes koggodusseö (Rodenpois) jubba 30 aastat üht järge kihhelkonna- ehk kirjotussekoli  petakse, mis monnes maial kohhas mitte ei tahha eddasi minna ehk ni wäggise, nago talw wissa ja kero pu sisse, lähhäb. Selle aia sees on 148 noort innimest seal kolis öppetud sanud. Kas neil kül peaks mele tul- Lema omma lapsi ilma öppetusseta rummalusse  ja pimmedusse sisse jätta? Koggoni armas on kuulda, kuida Ruhja kihhelkondas asjad eddasi lähwad! Uhheksa kümmend last käiwad üksi kihhelkonna-kolis, ja tungib neid ikka weel ennam jure, et ruum jubba kassinaks tikkub jama; ka tahhetakse üht laulo-kori assutada, mis tarwis 50 rubla höbb. kirriko - laekast lubbatakse; peäle sedda käiwad 5 reisiad koolmeistrid aeg aialt möda koggodust öppetamas ja katsumas ja sawad selle eest 40 rubla höbbedat palka; liggi 600 last sawad nenda öppetud, isse wähhemad, mis wallakolides öppetakse. Aitaks Jummal meid ka nende järrelel Kül õlleks heal Wolmris olli jubba ammogi wägga kidowäärt  kihhelkonna - kool, agga walla - kolide polest olli pudus, kus nored innimessed luggemisse  tarwis olleksid woinud walmistud sada;  sepärrast peab igga öige innimesse südda römustama, kui kuleb, et seält kihhelkonna auwäärt mõisa wannemad, öppetaja palwe peale, 750 höbbe rubla kokko pannud, et koggodusse nored hinged luggemisse aia peäle saaksid ette walmistud, ja woeti nõuks 8 näddalat poislapsed  ja 8 näddalat tüttarlapsed enne luggemist  selle peäle walmistada; peäle sedda olli auustud Raiskumi mõisa herra (Herr v. Vegesack) Roopi kihhelkonna koliwallitsussele  500 höbbe rubla kinkinud, et selle eest üht koli assutada. Kes selle eest Jummalat ja head andjat ei mõista tännada, sel peaks kiwwi rindus ollema. Wötko Zummal ka teiste suurde innimeste süddamed ligutada, et nemmad meile hea nou ja jõuga appi tulleksid.  Monnes paikus õlleks sedda wägga LsmM! Nenda õlleks weel mõnda head Lättimaalt 23