aurolaew läks linna alt möda jöggs möda ja rahwas kaldal öiskades tük maad kasa; peale sedda olli keik Dwina-jöggi linna al patisi täis ja igga üks tahtis omma armsa Keisrile  weel Jummalaga üttelda. Senni kui aurolaewa suits wähhe weel paistis, lasti suretükkidega  linnast Jummalaga jätmisseks järrele.  Kuida üllemal ööldud, 39 aasta eest käis önnis keiser Aleksanoer I Atkangli linna watamas  ja tännapäwani rägiwad rahwas neist röömsaist päiwist, mis wannemad neile räkinud;  praegune rahwas saab omma laste ja laste-lastele nisamma Keisrist Aleksander 11. könnelema, kui nemmad essimessest isse on kuulnud. Jummal önnistago Keisrit! - 29. Junil on Keisri Herrs hea terwisega jälle Peterburgi linna taggasi jõudnud. Au-palk. Lätti seitungis („Majas weesis"  Nr. 25) seisab kirjas, et üks Lätti koolmeister  ja laulo teggia nimmega Ernst Dünsberg  önsa keisri Nikolai mällestusseks wägga kenna laulo teinud ja meie armas piiskop  Dr. Ulmann on sedda allandlikkult Keisri  Herra katte annud. Laul on wist Keisri  Herra mele pärrast olnud, sest Dünsberg on 199 rubla höbbedat kingitusseks sanud. - Meie ei tea, kas Dünsberg muido rikkas ehk waene on, agga sedda wöime uskuda, et se rahha tal wist isseärranis armas olnud. 1. Riama. Meie jäime minnewa kord Düna jöe jure, nüüd räkigem 2) Aa- ehk Koiwa-jõest. Temma essimenne  hakkatus on Wönno maggiselt maalt Kuldingi ja Allukste järwest ja jookseb nores pölwes esmalt hommiko pole, pörab siis Leijusse  möisa jurest, kus Tirse jöggi ta sisse tulleb, pöhja pole, ja kui ta Mil ta (Must) jöggi, mis Hargla kirriko poolt Wörroma nurgast tulleb, on sisse wötnud ja mönni werst weel Walga pole jooksnud, kallab ta (löuna pole wilto weddades) öhto pole ja Wolmri linna jurest korraga üsna löuna pole, künni ta Wönno linna jureö, parrast sedda, kui peale 200 wersta on ringi ärrajooksnud, ommast essimessest sündimisse paigast mitte kaugemal ei olle, kui 35 wersta; siit lähhäb ta pool wilto alla, künni 25 ehk 30 wersta siin pool Ria linna merresse jöuab. Laewade teeks ei kölwa Aa-jöggi omma paljo juggade ja maddala kohtade parrast mitte; agga parwede wisi tuakse igga kewwade paljo tullepuid, palka ja laudo üllewelt alla, mis jöe suust merd möda Riga wiakse. Ka pütakse Aa- jöes paljo löhhe- kallo. 3) Sallatsi-jöggi, mis Burtneki järwest wälja tulleb ja selle järwe sisse tullewad: pöhja poolt Ruhja-jöggi, pissukessest Ruhja järwest; hommiko poolt Sedde-jöggi, mis Walga linna poolt Aa-jöe lähhedalt hakkab; löuna poolt Liddes-jöggi, mis Hoogstrosi möisa jures ühhest pissukessest järwest peäle hakkab. Ka Sallatsi jögge möda tuakse kewwade  paljo parwesid mahha, mis jöe suus ülleslautakse ja siit sui kudidega Riga ja mujale,  kus tarwis, müa wiakse. 4) Pern o-jöggi jookseb jubba ma kele' Ta on sündimisse polest pärris Järwa tulleb takka Paide, Peetri kihhelkonnast esmalt  wälja, jookseb lapse pölwes Paide pole, seält rammo wöttes ja tossudes Türri kirriko alt möda, astub ta ülle Laupa ja Wändra walla raia Wassara tallude jures Eestimaalt Riamale. Siit sadik on ta nüüd L ihw - landi mees, jookseb pitkuti Wändrast, Torrist,  Talist läbbi, künni ta Sindi, Tammiste ja Räma möisa wahhelt tulles, Perno linna al merde lähhäb. Laewad ei peäse Perno-jöe peäl kaugemale, kui Sindi möisa alla, se on 8 wersta Pernust. Paljast eddasi jooksmissest  ei sa ükski jöggi, egga ka Perno - jöggi mitte suremaks, waid wähhema jöggede läbbi, mis körwast sisse tullewad. Löuna poolt küljest  tullewad temma sisse: a) Nawwastejöggi,  mis Pillistwerre kihhelkonnast tulleb; b) Wil landi - jöggi, (Ninegal) mis Willandi järwest hakkab ja pärrast Köppo-jöega ühte jookseb; 6) Halliste- jöggi, mis Karksi kihck  5 27