peaks kukrus ollema. Kuida ööldud, kauba ja keige paigadele, kust te läbbi käib, õlleks se kül wägga sureks kassuks, agga need 412 miljonit  põlle mitte nalja assi. Öhto pool Siberias  on paljo önnistuid maid, kus puud jahho  8 ja 11) kopp. höbb. maksab, ja kui wiljalinne  aasta on, ka 6 ja 8 kopp. h., ja ommeti  on rahwas saggedaste rahha polest kehwad,  et igga kord krono maksud ei jõua ärramaksta.  Leiba ja leiwa körwast on pöllomeestel  üllearro, agga keik ei jöua nemmad arrasüa ja middagi ei wöi nemmad ärramüa; sest enne kui nattuke parrema hinna sawad, peawad kaks ja kolm sadda wersta käima mis seält peab wälja tullema? Kuida õlleks luggu koggoni teine, kui raudte seält läbbi käiks. Siin tulleksid hinnapakkujad, nago warblased kuhhela kallale; agga need üllemal mmmetud miljonid, need peawad kinni. Sellegipärrast,  innime näeb mõnda, kui ta enne ei surre, ehk näeme sedda ka, et mönni meie ma mees raudmaante peäl Siberis pole sõidab, agga mitte raudas, nago seddaJummal parrago! mönni kord ka juhtunud. Sannumed wöeralt maalt. Austriamaalt. Kui need kärsitumad Jtaliamehhed wimaks ommeti söatuld pöllema ei puhho! Austria keiser on omma wäele, mis tal enne Ztaliamaa! Lombardi ja Wenetsia  rikis seisis, weel 30,000 püssimeest abbiks  saatnud. Ulleültse peab Austria wäe hulk seal maal 140,000 meest sureks sama ja kindlad  paigad, nago Werona, Mantua, Mailand ja Pawia lin, söameeste, mona ja tarwidustega taidetud sama. Jsseennese jöu ja rammo peale ei loda kül Jtaliamehhed mitte; agga nemmad lootwad Sardinia kunnmga abbi peäle, kes Austria keisriga jubba  mönda aega nattuke pörmis seisab. Et Sardinia pissuke ma on, ei olle temma! üksi ka ni pitka moeka, kui Austrial, sest lodab  temma jälle Prantsusse keisri peäle, kellega nad sured sõbrad on. Kelle peäle Prantsus lodab, kui ta asjata tööd ettewöttab, ja kui paljo neist ksgi Jummala peäle lodab:  sedda ma ei tea. Mai landi linnas  peawad Jtaliameeste pead keige pallawamad  ollema; agga lin kubbiseb Austria wägge täis, ei aita middagi. Kümme kord targem õlleks ka, kui nad märko pähhä saaks ja waggusi  jääks: „sest kes möega wäljatömbab, peab möega läbbi hukka sama." Eks nende „pühha issa" paawst neile sedda mitte peaks öppetama? Baierimaalt. Seäl on kunninglikkud pulmad jubba petud, pruut omma wennaga laulatud ja Sitsiliamale läinud, kus tedda omma peigmehhega pärriselt laulatakse. Kuida kunningatte ja nende suggu seas nisuggust  kahhekorrast laulatamist saggedaste ette tulleb: sest olleme jubba enne pitkemalt könnelenud.  Just Neäri öhto on pruut omma wannematte maiast tele läinud. Agga sedda  pean teile ka kord meletulletama, et mis meil siin Wennemaal 1. Januar ehk Neäripääw  on, se on keige mu made sees jubba 13. Januar. Meie olleme omma Kalendriga 12 päwa teistest tagga. Kes näddal enne pühhi wöeralt maalt meie male tulleb, se on pühhad seäl ärrapiddanud ja peab siin weel teist korda.  Kuida se wahhe tulnud, sest põlle rumi siin räkida. PrantsuSsemaalt. Kuida jubba minnewa  kord ütlesin: seäl tewad nemmad ka suga rahho ja süddamega södda, ja walmistawad  ennast selle wasto, et kui tullewa kewwade  kuskil peaks werrist mango tullema, nemmad siis ka malmis olleksid.  Kohhinhinamaga  põlle nemmad Jndiamaal meel malmis; agga kui seält pagganad omma palga on sanud, siis tahtwad Ahwrika randa Madagaskari  sare peäle tulla ja neile tassuda, mis nad Prantsusse kauba-laewa risumisse ja innimesse tapmisse eest wölgo on. Öhto pool Ahwrika randas on Prantsusse ja Amerika  laewade wahhel jälle nurrin tõusnud. Prantsussed tahtwad ommal kombel „Negrid palkada" (!), agga Amerika mehhed olnud selle  wasto, no eks tülli jälle lahti. Prantsuste 5 5 227