rubla pealt, õlleks temmale aastas 1320 rubla  sisse tonud." Wägga tossi; agga naesterahwas  teadis üht suurt meest, kellest kirjas seisab: „ „Minno pärralt on kuld ja höb- ja andis parrem temma katte intressi peäle. Temma annab 1000 kopp. rubla pealt ja ei jätta külma wee klasi ilma intressita; agga temma tahhab: kui sa annad temma kätte, siis mitte nenda, kui Annanias ja Tahuma!  Teate kül, kus se seisab. Katoliki ussulistel on mitmesuggused wäljaspiddised kombed, mis nende omma metest  suurt hinda Jummala ees peawad maksma,  agga meile ennam ei maksa, kui keik wannad prügid, mis just isseennesest pahha ka ei te. Nenda on neil se pruuk, et wanna „pühha issa" Roma linnas surel neljapäwal 12 wanna ja waest innimest kokko kutsub, nende jallad pesseb ja neid isse omma käega södab ja jodab. Temma järrele tewad sedda ka weel monned selle usso kunningad nendasamma  omma koddomail. Ka Baieri kunningas  on' sedda tännawo teinud. Tal olnud 12 wanna tadikest surel Neljapäwal pesta ja söta, kes ühte kokko 1066 aastat wannad olnud.  Woite arwata, et neist kegi ennam saast aastast kaugel ei seisnud. Kaks keige noremat olnud 86 aastat wanna. Et sähhärdune waeste jalla pesseminne ja teniminne allandusse ja armastusse tähheks peab ollema: sedda ma mõistan kül; agga kui nisugguse ihholikko  teoga Issanda waimolikko käsko arwawad  täidetud ollewad, siis pean ütlema: ei, armsad üllemad, ei üllata senna male! Olgo teie assi mängo asjaks kenna kül, agga Kristus tahhab koggoni teist jallapessemist. Murtud süddant, röhhutud waimo ehk: teie peate üllewelt sündima.  Sedda  ta tahhab. Õlled esmalt isse ärratunnud,  kuida suur Zummal (Joan. 3, 16.) sittd armastab, siis mõistad ka liggimesse jalgo pesta, mitte paawsti, waid Kr istusse modi. Jtaliamaalt. Weel ikka ei pea seal ma-wärriseminne tahtma waggusi jada. Kord siin, kord seal peawad rahwas ennamist ösel unnewodist üllesse kargama ja hirmoga kuulma, kuida akna rudid ja ukse lingid löggisewad. Jnnimessi põlle kül parrast süggisest suurt ma-wärrisemissest ennam otsa sanud; agga mitmed maiad, mis siis weel pool küllakülle seisma janud, langemad nüüd koggoni mahha.  Järgeste peawad waesed innimessed seal hirmo ja kartusse sees ellama! Ja siiski, mis neil seal koggoni woöras assi on, saddanud 3. Märtsil alles Neapoli linna lähhedal raskeste lund, et postwankred läbbi põlle sanud  ja innimessed külmetanud, nago kärbsed Joulo aial ja Prantsussed Wennemaal. Külmad  ilmad tewad meid põhjamaal ärguks, agga neid lõunamaal kangeks. Prantfusfemaalt. Teine kässi pesseb  teist. Naabred peawad rahhus ellama; parrem teine teisele kinkima, kui teine teisega kiskuma. Prantsusse keiser sanud Inglaste kunninga proua käest wägga illusa suretükki kingitud. Suretükki? kas ta ni nende riistade  söbber on? Egga minna tea; agga suretükki  on ta sanud. Tulleriistad on meeste asjad. Tal olnud wägga hea meel. Küllad kingib eddespiddi middagi wasto, mis naesterahwale  ka römo teeb. Hiljuti olli neil jubba nattuke nurrisemist, et mönned kartma lõid: sõbrus katkeb! agga walle. Sähhärdused awwalikkud ringitussed peawad mailma su jälle kinni toppima, kui ta kinni jääb. Linna kohhas maksab juukse leikaminne ja habbemeaiaminne ka rahha; tallo kohtas woetakse  lammaste raudega mahha. Seitungi ei sa ni tühjast asjast middagi panna. Agga Prantsussed, need pannewad keik üllesse, mis ette juhtub. Palmi pude pühhal on nende keiser omma weikse pöial (üks ainus tal alles on) essimest korda juuksed lühhemaks lasknud leikada ja annud leikajale 10W wranki (257 rubla 5V kopp. höbb.) waewa palka: warsi seisab seitungis, et mailm kuulda saab. Minna  ei sowiks muud, kui et ma juukse leikaja õlleks olnud; se sanud omma waewa illuste makstud. Prantsuste melest on „Punnapart" armas  nimmi ja nende praegune keiser on tem- 309