gis löuna pool Prantsusse merrerandas walmistakse  söalaewo, et hirm pealt wadates. Kellele nad ütlewad, mis tarwis sedds tehhakse.  Peale selle ehhitakse wasto Inglismaad pattarei pattarei körwa ühhest teisest ni kaugele,  kui suretükkiga üllatab laskma ja pannakse  suredtükkid peale, ja näitab keik nenda walja, kui tahhaksime meie igga pä nende kaldasse  söawäega mäele tulla. Keik needsinnatsed  pattareid on ni kennaste ärrawarjatud, et neid merre pealt kegi ei näe." Säh, nisuggused  asjad wöiwad Inglastele kül silmad pähhä aiada. Amerikamaalt. Köie-tants. Sealt tullewad ikka ennamist kentsakad sannumed. Et mönned innimessed köie peal wöiwad käia 'ja tantsida, sedda ollete ammo kuulnud, mitto ka omma silmaga näinud. Linnades tulleb sedda saggedaste ette. Ommeti üht köie-tantso,  nago 18. Zunil üks Prantsus, nimmega Blondin, Ämerikamaal tantsinud, põlle kül kegi weel kuulnud egga näinud. Nord-Amerikamaal  on üks suur jöggi, nimmega Niagara,  kelle wessi wägga rutto joseb ja kennel keigest jöggedest keige surem ja jarsum jugga on. Sest jöest, mis sealt kohhast 1100 jalga (liggi 184 sülda) lai olli, käis Blond in nimmetud päwal, kord eddasi teine taggasi, köie peal ülle ja ei kukkunud mitte sisse. Kaljosed jöe kaldad ollid 170 jalga körged. Ehk kül köis ennam kui 3 tolli jamme otti, näitas ta ommeti ni körges ja pitkalt, nago pastla pael ollewad, mis 1300 jalga pitk; 10 sülda olli köis keskelt nötkus, agga köwweminne ei wöinud ennam tömbada, muido õlleks katki läinud. Se olli nüüd Blondini sild ülle jöe minna. Peale 12,000 innimest ollid möllem pool kaldas kokko tulnud, sedda imme asja watama. Pärrast lõunat kello 5 tulli köietantsia  isse wälja ja astus köie peale. Siin patseris ta ni julgeste, nago warblane kattu  kse latti peal. Enne minuikut pöris ta köie peal ümber, wöttis mütsi peast ja küssis: „kas mönni herra ehk proua mitte ilma lodjarahhata  ei tahha ülle jöe sada, se tulgo ronnigo  minno kukkile, ma wiin ilma hinnata ütte?" Muidogi ei tahtnud kegi sedda heateggemist  wastowötts ja Blondin piddi üksi minnema. Ta astus julge sammoga omma kõikuja silla peal eddasi ja teggi weel minnes mönnesuggused kommetid, kus rahwas igas silmapilk mötles: nüüd kukkub! agga ei kukkund.  Kord seisis ta ühhe jatta peal, kord istus köie peale mahha, kord heitis pitkuti ristsellili köie peale ja puhkas ja muud sellesarnast.  Kesset jögge seisis suur aurolaew köie al ankrus, kelle mastid agga ammogi Blondini jalgteest sadik ei üllatanud. Siin kohhas piddas ta kinni, wöttis nöri 'kaelast ja laskis teise otsa alla laewa peale pälludes: „Olge head innimessed, saatke mulle pitka te peal süddame kinnitusseks üks sutäiS jodawat wina!" Al seuti jodawa winapuddel paela otsa ja Blondin tömbas üllesse, wöttis korgi lahti, kummardas möllema kalda pole ja ütles:  „Teie terwiseks!" jöi siis mönne lonkso, wiskas puddeli alla jökke ja läks eddasi, künni teine pole kaldasse sai. Nüüd wöis öiskada, sest ta olli ülle jöe. Sedda teggid rahwas temma eest. Teine pool puhkas ta pool tundi ja hakkas jälle taggasi tullema. Nüüd ei teinud  ta ennam muud tempo, kui „puhkas" weel kesset jögge paar minnutit sellili köie peal ja tulli siis ülle. Liggi pool tundi olli ta körges köie peal kõndinud, kus surm lahtise  suga alt wahtis. Ni kui ta mahha tulli, olli rahwa öiskaminne otsata. Esmalt anti temmale paar lonkso maggust jodawat wina, siis wötsid need, kes ta lähhedal seisid, tedda kätte peäle ja kandsid öiskades tõlda, mis temma jauks walmis seisis ja wisid linna. Siin söideti temmaga tassa möda ulitsat ja keik rahwas öiskasid: „se on mees, kes otsekui  tule tiwade peal käib!" Blondin on ka mees; agga kui liig julgeks lääb, siis on karta,  et wimaks ommeti kaela murrab, nago sedda ennegi olnud. No seal ta nüüd jälle on! rägiksin weel mönnest muust wöerama asjast et Hispania  rahwas ommad söalaewad, pissukesed ja sured, ärraluggenud ja 244 tükki sanud; et Londonis jälle kanget mürristamist ja rahhet olnud, mis paljo kahjo teinud; 38