Söamehhed tundsid onuna perremeest, et ta nisugguses asjus ausaste sanna piddas, sepärrast  luggesid nemmad ka hirmoga ni mönnusaste  ja ausaste, et Sa mi li! worbid nago worstid selgas ollid. Agga ta olli ka mees. Mitte üks kord ei karjatanud temma, waid kui jaggo käes olli, wöttis ta waggusi ommad  rided, panni selga ja laks rahwa sekka mahha, kes tedda nüüd paljo suremaks weel piddasid, kui enne. „Kus on need kurjateggiad küssis temma  kelle parrast minno emma ni paljo piddi kannatama?" „Siin nad on! siin nad on!" kissendas rahwas, ja silmapilk ollid  nelli Tsetsnameest Samili jalge ette wetud;  ei nemmad isse egga ükski mu ei arwanud  ennam, et nemmad ellama jäwad. Mönned  söamehhed ollid jubba möegad wälja tömbanud,  et warsi käepärrast olleksid. Agga Samil  ei olnud mitte rummal, ta teadis, mis ennam  kasso satis. Sepärrast tõstis ta mehhed  isse üllesse ja ütles: „Mnge koio ja kulutage  omma rahwale, mis teie ollete kuulnud  ja näinud. Se olgo neile wastuseks nende rummala palwe peale." - Nenda paljo olgo tänna; Teine kord rägime  weel temma wangiwötmissest, teereisist ja tullewasest ellokohhast mönni sanna. (Jääb põiele.) Sannumed wöeralt maalt. Preifimaalt. Seal maal on sured walmistamissed, issearranis Slesia pealinnas Breslaus. Nemmad ootwad meie Keisri Herrat senna küllalisseks tullewad. Jubba ehk 12 Oktobril (on hiljemaks janud) piddi Keisri Herra Warsawi linnast wälja sõitma  Slesia pole. Arwati ka esmalt, et Ta selle teereisi peal Austria keisriga piddi kokko sama, agga se on alles teadmatta. Breslau linnas piddi Ta omma sure Preisi suggulastega  kokko sama. Seal on keik ni kennaste ettewalmistud, et Keisri Herra warsi aurowankrist  tuppa wöib astuda, mis sure Küllalisse  tarwis wägga illusaste punnase ja rohhelisse  sammetiga peawad ehhitud ollema. Sen- na töttawad Temmale Berlinist Preisi wallitseja-prints  Pridik Willem (Keisri onno) ja selle poeg, prints Pridik Willem, (Znglisma  wäimees) ja muid suri suggulasi wasto. Kui kauaks Keisri Herra Breslau linna jäeb ja kuhho pole Ta sealt pörab, on meil alles teadmatta. Hoidko Jummal Temma kallist  ello ja termist iggas paikus! Prantsussemaalt. Prantsustel on ommad  söariistad allati meles. Allati katsuwad ja prvwiwad nemmad, mis parrem peaks ollema.  Nüüd on nad selle arro jälle kätte janud,  et üks selts merre rohto suretükki proppiks  paljo parrem peab ollema, kui takkud; sest takko-proppid hakkawad laskmisse jures pöllema, mis merre rohhi mitte ei te, ja marsi on käsko antud, et sedda rohto merre äres peab jorjatud ja walmistud sama. —- Nende rahho Austriamaga peab jubba allakirjutud  ollema; agga kas ta neile ennestele ja teistele melepärrast on, sedda ma meel ei tea. Inglismaalt. Inglased ootwad nüüd, et parrast sedda rahho, mis Tsürihhi linnas Prantsusse ja Austria wahhel malmis tehti, meel üks suur Eiropa kongress peab kokko tullema, kuhho keik Eiropa sured rigid omma sadikud saatwad wimist arro teggema, kuida Jtalia asjadega luggu peab jama? Küllal) saab nähhä, kuhho need kokko tullewad. Lewiatan teeb prowiprowi peale. Inneto  suur laew peab küllalt sanna kuulma, ja peale 3 pennikoormat tundis eddasi tormada, peab temmal tühhi assi ollema. Nad katsuwad temmaga keik immed arra: kord laskwad üksi kruwwi, kord messi-rattad, kord purjud laewa aiada ja igga wisi peab ta minnema. Kui joso peal auromassinad akkiste kinnipannakse, peab ta selle tuhhinaga meel paar wersta eddasi  wauma. Et 80 meest ta ankrut wälja samad lastud, arwatakse kergeks asjaks, agga ankrut põhjast üllesse tõmbava, peab rohkem rammo tarwitama. Jtaliamaalt. Wenidiko linnast antakse teäda, et mu häddade körwa neile ka weel 143