numed Peterburgi linna, et Wenne, Prantsusse,  Inglisse ja Amerika sadikud Hina keisriga  rahho teinud ja sellesinnatse rahhoseadusse järrele on Hina keiser lubbanud, et nimmetud Eiropa rahwas temma rahwaga wöiwad kaubelda  ja omma ristiusso seädusse järrele ka Hinamaal Jummalat tenida. Põhja poolt küljest  on meie Keiser ka hea tük Mantsurei maad pahhem pool Amuri-jögge ennesele sanud ja sure Amuri-jöe ja temma laewa-kauplemisse pärrast on se wägga paljo wäärt. Siberiama hakkab  se läbbi koggone ennam ellama. Kümnemal Augustil on Keisri Herra ja Proua Peterburgist wälja sõitnud, esmalt Moskwa ja seält parrast Polamale Warsawi linna. Andko Jummal head teed, et terwisega Me koio sawad! Tarto poolt tullewad metsa pöllemisse sannumed, et inneto kuulda, agga sel pöua aial põlle sedda suggugi immeks panna: kus sädde kukkub, seal ta sütab. Radi möisas peab suur turbla-rabba pöllema, Kuustna möisas  mets, mis püssi laskmisse labbi hakkanud ja ka Lättimaal peab seddasamma õnnetust mitmes paikus ollema, kui ka mitte ni hirmsaste,  kui Pihkwa kubbermangus teine pool peipsit, kus jarwe kaldal 100 weröta peäl keik metsad üks ainus suur tullemerri peab ollema! Seäl wöime isse arwata, et wist mitmed heina küned ja kuhjad, wilja waljad ning ka innimeste ellomaiad otsa leidwad. Sannumed woöralt maalt. Saksamaalt põlle se kord muud isseärranis  asja mirte kulutada, kui et pöud, liig saddo ja Zesuitid rahwa! kohhati sureks waewaks on. Ühhes kohhas körweb willi pöllo peäle ärra ja wilja puud hakkawad jälle ueste õitsema, teises kohhas wiib wessi kuhhelad  ja sillad ühhes alla ja mönned maiad ka kalda peält kasa; jälle mitmes kohhas on Zesuitid nago parmud ja kilid rahwa seas, et mitto jooksma hakkawad ja issegi ei tea, kuhho? ja mikspärrast? Magdeburgi linnas on Zesuitid kaks talloposga ni kaugele sanud, et üsna awwalikkult ulitsg peäl rahwast hakkasid  maenitsema, et jälle „amo üksi önsaks paawsti usso sisse taggafl pörakstd, kui önsaks tahtwad sada. Olgo terwe, politsei  on neid ausaid Zesuiti sullased kinni tabbanud ja torni pistnud. Kuida minnewa  näddala ööldud, Reini-jöe ares, kus paawsti  ja meie usso rahwas paljo seggaminne ellawad,  on Jesuitid keige ussinamad ja holakamad  rahwa päid ümber pöörma. Jtaliamaalt. Rohke puwiljasaak.  Al Sitsilia kunningrikis, kus muido sured mawarrisemissed innimessi hirmutawad, on tännawo rahwas ni paljo puwilja sanud, et isse ei tea, kuhho minna ja panna? Keige illusamad aprikosid ja muud sellesarnast wiskatakse  siggade ette, kes neid ka jubba ni paljo sawad, et neist ennam suurt luggu ei pea. Muido põlle Jtaliamaalt muialt paikadest paljo muud kuulda, kui rööwlide risumissest ehk kuida neist mönned katte sadud ja hukkutud; ehk kuleme siin ja seäl ka sest, kuida mönni kinni wöetud  ja wangi pandud, et piibli ramat temma maiast leitud, mis „pühha issa" ja temma essikud mitte ei salli, et rahwa meled ei sa seggatud ja paawsti ja temma munkade pettus awwalikkuks tehtud, nago önsa Lutterusse aego  olli. Dalmatfkamaalt (Austria rigist). Söbrusse märgid. Kus on Dalmatsiama?  sedda nimme põlle weel Postimehhe  lehhe peal seisnud. Tössi kül, agga eks ta sellepärrast wöi ka kord ette tulla? Al Jtalia ja Türgima wahhe! seisab Adria-merri, nago punnane merri Egiptusse ja Arabiama wahhel. Türgi poolt kallast ehk kitsast merreranda,  mis Austria keisri wallitsusse al seisab, nimmetakse Dalmatsiamaaks, kui ka neid. merre-saresi, mis seäl pool randas leida on. Peal pool on Kroatsia ja sedda peal pool Zstria poolsaar ja Zlliriama: keik Austria keisri pärralt. Kas need made nimmed siis „söbrusse märgid" on? Ei olle kül mitte,  agga tundmatta kohta piddime enne tut- 66