laulo kuulda, mis süddant wärrisema aias» Kella 5 ja 6 wahhel parrast lõunat, tullid 800 lauljat lossi howi kokko, seadsid ennast, 200 meest iggas reas, nelja nurge seisma ja lasksid suud hüda. Esmalt laulsid üht Inglis  ja pärrast Preisima laulo ja siis weel kolm kord oige körri põhjast: „Ellago prints Pridik  Willem ja temma abbikasa Wi ktoria!  Hurrah!" Noor paar tulli ka akna peale ja tännas sähhärdusse aupakkumisse  eest öige süddamest. Lauljad laulsid weel monne laulo ja siis pilli ja passuna mängoga, kuida ollid tulnud, läksid jälle omma  teed. Agga 800 öppind meest ühhe korraga  se wois laul olla! Jtaliamaalt. Sedda Jummal mõistab,  miks Ztaliamehhed ni raisko on läinud. Kus üht innetumat luggu mailmas kuulda on, seal on ennamiste Ztalia meeste kassi sedda teggemas. Rööwli ja mõrtsuka tö peäle on nemmad kurjad innimessed wägga walmis. Teine tulleb teisele ulitsa peal wasto, pistab ta surnuks, risub puhtaks, pärrast sedda werrine  odda jälle tuppe ja lähhäb omma teed, kui õlleks ta kirbo ärratapnud. Jenua (Genua),  mannast kulus merreäärne lin, on nüüd otsego rööwli pessa, kus kegi innimenne ennam  pärrast päwa toast wälja ei julge minna, llhhes ainsas linnas ja ühhe ainsa näddalaga 26 innimest öhto ulitsa peäl paljaks risutud ja seal jures hawatud ehk koggoni tappetud kui hul ta weel peab ollema? Ellab seäl meel ristirahwas ja nende jures öigus? Paawsti hüüdwad kül „pühhaks issaks", agga  et nemmad seäl kui „pühha issa" pühhad  lapsed pühhaste ka ellaks: sedda ei olle kuskil pool Jtaliamaal leida. Wanna sanna ütleb: „egga nimmi meest ei rikkuz" agga siin näeme, et pühha nimmi pahha innimessi ka ei parranda. Agga minne rägi Italia mehhega, küllad siis kuled, kui uhke ta omma  usso ja pühha iösa peale on.  Turinis,  Sardinia pealinnas, woeti mees kinni, kellel innimeöse werrme odda põues olli, agga omma „pühha issa" peäle sn ta surelinne. Kuulge teist kelmust. Roma ja Wraskati linna wahhel on 9 pennikoormat raud - teed. Hiljuti ollid Wraskatis piddud ja paljo kallist ehhitud naesterahwast  tahtsid raudwankris Roma linnast senna sõita. Roma naesed armastawad ehted  ja ollid neid hästi ümber aianud. Agga sedda teadsid rööwlid ka, pannid maanteewahhed  marjule kinni, pistsid pole tee peal punnase lippo üttesse, mis auro wankrile ni paljo ütleb: „Pea kinni, siin on teel wigga!" ja ootsid nüüd wössas. Aurowanker tulli, näggi emalt lippo ja piddas warsi kinni. Ni pea, kui wanker seisis, astusid rööwlid wössast  wälja, hoidsid laetud püstolid naestele süddame kohta ja pallusid siis, et ni head olleksid,  ja omma kuld ja höbbe ehted neile hoida annaks. Kül naesed kilkasid ka, agga mis aitas, piddid kätte andma, kui ello armas  olli. Kui keik pea, kaela ja käe ehted, wiimne rahha koppik ka, mis kellegil kasas olli, illuste ärra sai antud, wöksid rööwlid aupaklikkult mütsid peast ja ütlesid: „Head teed, ausad prouad ja preilid! Olge terwe keige hea eest, et ilma asjata aega ei wiitnud!  Teel põlle wigga middagi; punnast lippo olleme naero pärrast üllestombanud, et tahtsime teid terretada ja head teed sowida. Massina meister, lasse käia!" —Oh teie pea koerad! Ja sedda paar pennikoormat paawstist kaugel. Waat säh, „pühha issa" ja pühha lapsi! Kas siis tänna parremaid sannumid Jtaliamaalt  ei olle? On weel nattuke. Al pool Sitsilia- ehk Neapolimaad on wahhemerres üks saar, nimmega Malta, wannast Melita,  ja on sesamma, kus Apostel Paulus, kui wang 1890 aasta eest mäele sai, kui laew hukka läks. (Wata Ap. Tegg. ram. 28. p.) Lawaletta linnas, seäl sare peäl, on nüüd 29. Januaril just 1899 aastat pärrast sedda,  kui Paulus essimest korda senna mäele sai, suur mättestusse pühha petud. Siin sai södud, jodud, lauldud ja muud römo petud. Agga immelikkum assi seäl jures olli üks abbiello  paar, römo lautoga rami peäl möda linna kanti. Kuida nenda? Se paar polnud mitte wannem, kui mees 120 ja naene 294