Perno Postimees ehk Näddalileht 49 »Z!S9. Kolmas Pernus, kesknäddal 4. Nowembril. aasta. Sannumed ommalt maalt. Pernuft. Uppumisse surm. Zubba liggi ku aia eest olleksin wöinud sedda õnnetust  teada anda, agga „Postimees" ei pea kohto kulamisse ette jooksma ja sellepärrast jäi nattuke hiljaks. Agga se luggu olli halle kül. Nelliteistkümmend Kihno saremeest tullid  sure padiga Ria linnast koio pole ja ollid 9. Oktobril öhto hilja pea omma sare liggi jõudnud, kui korraga kange torm peale tulli ja neid wasto tahtmist sarest möda, Perno lahhesse aias. Waeste meeste padike ei jõudnud  tormi wasto panna, waid waus ja meestel olli keikil surm su ares. Nemmad ollekstd ka keik uppunud, kui mitte üks Preisi laew põlleks neist Perno pole möda tulles omma laewa ankrusse pannud ja se läbbi, et kap tein Sprenger neile laewa pealt köisi laskis  katte wiskada, 8 meest peastetud sanud, kedda nago surma suust weel wälja kiskudi ja Perno todi; agga 6 meest, nende seas 2 laste issa, hingawad merre pöhjas, egga põlle meie tännini kuulnud, et nende surnokehhad kohhegilt  õlleks leitud. Nende paat leiti 3 päwa pärrast sedda Reis kaldas ja mis önnetuma meeste asjust weel sees olli, ollid muidogi läbbi liggund. Mis nende ommaksete süd- da tunneb kes uppunud, wöime issegi arwada.  Jnnimenne käib kül iggal pool omma haua peal ja wöib allati sisse langeda; agga merremeestel on se weel isseärranis pea kääs. On sedda keige ristiinnimestel tarwis, et omma  päwa ilma Issameieta, se on ilma palweta  ei pea hakkama, sest et igga pääw meie wiimne pääw wöib olla: siis on sedda merremeestel  weel kahhewörra tarwis; sest nemmad ja nende maia kiguwad järgest otsekui surma kätte peal. Kui kellegi südda peaks sojaks minnema neid, kes waesusses leinama jänud, armastusse annettega trööstima, egga se muidogi  pahha ei teeks, waid tunnistaks sellega, et ka omma surma peale mötleb. Meie olleme  keik minniad ja peame, kui teemehhed, ühte teist awwitama. Mõnni sanna Samili ellust. (Löppetus.) Kuida meie jubba teame, olli 26. September  se pääw, mil Sa mil Peterburgi linna  jõudis. Mis tünnini temmast olleme kuulnud,  on meile näitnud, et ta immelik mees kül on. Temma põlle sündimisse egga rikkusse  polest mitte ennam, kui teised Tserkessid,  agga ommeti on ta kaua aega nende ülle wallitsenud ja nemmad on tedda, kui omma