ning ka Preisimaal. Berlinis on kunninga  polest üks suur laeno-maia seatud, (sähhärdusi  on ka muial mail) kus waesed innimessed,  kui neil middagi on pandiks wia, rahha woiwad laenata. Muidogi antakse seal ikka wähhem, kui pant wäärt on, muido ei tulle kegi omma panti ennam wälja lunnastama.  Kes teab, missuggune pettis seal jutto  wälja teinud, et noor printsi proua, kui Londonist tulleb, keik pandid, mis alla 5 taadri eest laeno-maias seiswad, ommast taskust tahhab  walja lunnastada ja waeste innimestele taggasi kinkida. Se õlleks kenna kül, agga sedda polte ta kellegile lubbanud. Nüüd olla waesed innimessed seal, kui melest ärra, mis nad koddo leida, sedda weddada nad laenomaiasse:  „Kül printsi proua lunnastab jälle walja ja annab taggasi!" Agga kui ta sedda jälle mitte ei te, mis siis? Jah, siis on silmad  peus. No eks targemad neid ei kela  ja maenitse? Miks mitte; agga eks sedda põlle ka muial nähtud: kui innimessed kord jamsimas on, siis on nemmad, nago mõistmatumad  lambad: kuhho üks eel lähhäb, senna teised järvele; keik hea nou on wette wissatud,  tulgo kasso woi kahjo. Austriamaalt. Räkisime üllemal kolmest  häddast, mis woöral maal likumas ja rahwast karristamas on, siin peaksime weel neljal  jure pannema ja se on need allalissed mawärrisemissed.  Olleme jo keik sündimissest sadik harjunud, et kui muud asjad köikuwad ja likuwad, m a seisab ikka waggusi jalge al. Ommeti põlle se tännawo woöral maal mitte nenda. Säh, jubba tullewad Austriamaalt  sannumed, et seäl Zuml Januaril jälle waljo ma-warrisemist olnud, mis Määr na-, Slesia- ja Ungriama rahwast hirmotanud ja rapputanud. Jgga üks, kes jõudis, se katsus, et uksest walja sai,' et maia kaela ei lange. Keik lomad ollid hirmul, linnud lendasid  öhta pimmedas ümber, koerad ullusid ja paljo naeöterahwast nõrkesid ja närtsisid ärra. Türgimaal, Warna linnas on ka waljo ma-wärrtsemist tuntud, agga kas inni- messed warra ehk ello polest paljo kahjo sanud,  ei olle mitte wee! selgemalt teada antud. Ztaliamn al otsas on Neapoli ehk Sitsilia kunningriik omma Wulkanidega otsego  ma - wärrisemiste pessa. Mis hirmsad loud seäl enne Joulo ollid, sest olleme jubba räkinud. Üks mees, kes isse neid paikasid watamas käinud, kirjotab neist nenda: „Siin ollen linnasid ja küllasid näinud, mis ühhe sannaga muud ei olle, kui kiwrvi warremed.  Polla linnas ei sanud ma mitte ennam  arro, kuida piddi enne ulitsad ollid käinud;  14 kirrikud ja mitto sadda maia, kei on ühhes unnikus ja mitte kiwwi ennam kimmi  peäl. Liggi 4t),W6 innimest on äkkilisse surma sanud, kelle surno kehhadest meel suur hulk prüggi al maggawad. Ülle linna warremette  käies, lehkab surno hais iggalt poolt wasto. Mitto linna peawad koggoni ue kohha  peäle ehhitud sama, sest et keik prüggi manna kohha peält arraweddada, hirmus aega  ja kullo wöttaks. Südda lähhäb halledaks  neid õnnetusse paikasid madates, kust murtud palgi otsad ja müri nurgad wälja paistwad! Ka Zummala immelikko kaitsmist on mitto neil õnnetusse päiwil tunda sanud. ühhes maias jäi weike 8 aastane tüttarlaps, pöllew lamp käes, teise korra pörmando laudade  peäle, üllesse postide otsa seisma, kui jubba teised rahwas keik laggund maia al surnud ollid, ja sai seält pärrast terwelt mahhawoetud.  Ühhes kloostris (katoliki usso munkade  maias) olli üks munk essimesse rapputamisse  aego palkongi peäle wälja karganud, marsi pärrast ftdda langes klooster purruks mahha, tedda wiskadi üllewelt palkongi peält rohtaeda mahha, jäi ellama ja ei olle kät egga  jalga murdnud." Kedda Jummal tahhab hoida, se on hoitud. Hindu rahwa ussust ja ellokombedest. (Mis Nr. 29 polele jäi.) Kui kaua ta nenda pitkali maas seisnud, ei teadnud ta issegi; wasto öhtud laks tule öhk willumaks ja Tollari ihho ka nattuke er- 246