nende seas saaks kautud ja Jesusse armo riik neil tulleks! Tallinnas, 1858. Terwisse hoidmissest. (Löppetus mis Nr. 32 polele jäi.) Teisel hommikul antakse jälle rohto sisse ja woitakse salmiga, nenda kui essimessel päwal. Kolmandama päwa hommikul saab haige meel rohto sisse, agga woidmist ei olle karmis, kui süggelissed kaddumas ja närtsimas ja kihheleminne  löpnud on. Agga kui meel kihhelemist  tunda, siis tullewad need kohhad meel üks kord woida, kus neid nähhakse. Sellesamma  päwa öhto wiakse haige sauna. Saun olgo pissut tuggewaminne kütud, klli muido, ja suitsust ja wingust selge ja puhhas. Siis wöttab ta ennast kohhe ridest lahti ja saab soja mee ja rohhelisse sebiga salmist puhtaks pestud,  rättikuga kuiwatud ja selle järrele ueste tuggewaste salmiga woitud. Nüüd lähhäb ta lawwale, heidab ennast selliti mahha, käed ja jallad wasto lagge hoides, katsub ta nikaua siin olla, kui ta ial woib, midda kauem, sedda parrem. Kui haige nenda pitkali lawwal maas on, siis wissako woidja meelt möda wet kerresele,  et öige paljo auro tõuseb; sest sedda ennam  auro ja leili, sedda kindlamast woib lota, et haigus sutumatta kaub. Uks täiskaswanud innimenne peab rohkem werand tund lawwal ollema; agga lapsed sawad wähhema aia ja leiliga läbbi. Neile, kes kanget pallawat ei olle öppind kannatama, tulleb weel sedda nou anda, et kui nemmad lawwale peawad minnema,  mitte ühhe korraga üllesse ei lähhä, waid haaw hawalt üllemale astuwad. Kui lawwalt maas on, siis tulleb kehha jälle soja wee ja rohhelisse sebiga puhtaks pesta ja ärra kuiwatada  ja saab siis puhtad rided selga. Sellega  on nüüd arstiminne löppetud ja süggelised  kautud, kui keik nenda truiste tehtud, kuida  üllemal sai öppetud. Peaks teisel päwal weel monni tippoke ehk wee rakkoke seäl ja teäl ihho peäl nähhä ollema, siis ei olle neid ennam karta, waid need kauwad ja kuiwawad pea isseennesest ärra. C. F. L., P-st. Juttud ja jutto jätkud. Kaks innimest juhtusid ühhe kitsa ulitsa peäl wastastikko, ja kumbgi ei läinud kumbagile teed andma. Pahha melega ütles wimaks teine:  „Minna ei lähhä ilmaski ühhe narri eest körwale." „Et sa scdda õlled, annan minna hea melega rumi" wastas teine, ja läks au pakkumissega körwale. W. J., S—st. Rummal innimenne woib koggematta ka targa sanna üttelda. Uks tigge naene ütles kord omma mehhele: „Kui sinna pärrast mind weel teise naese wöttad, siis ei olle sa mitte wäärt, et minnust lahti saad!" Nelli Znglismeest istuwad laua äres ja söwad.  Inglastel põlle rahha pudust. Uks neist wöttab saarublase pabberl rahha taskust wälja ja watab. Rahha olli alles uus ja illus.  Teine ülle laua pallub ka omma kätte wadata, agga lasseb wasto wöttes leme waagnasse  kukkuda. Kolmas kargab käpp oga järrele,  tõmbab wälja ja rapputab leent küljest ärra. Rapputades peäseb rahha näppo wahhelt  lahti ja neljandama koer, kes sedda lihha tükkiks arwab, tõmbab lömps! suhho ja nelab alla. 5W rubla köhtus. Kallis koer! Kes peab nüüd kahjo maksma? „Zäska Mart" olli waene mees, läks külla tallusse ja pällus allandlikkult pall o kest leiba. Noor perremees tulli pilkades ta ette ja küssis:  „Kule Mart, mis sa siis teed, kui köht süa karjub ja ükski ei anna?" Mart wastas: „No siis seisan üsna ilma, kulla perremees" ja hammustas isse leiba eddasi. J. T., T-st. 321 Teädaandmissed. Perus linna ja ümberkaudse Lätti rahwale antakse teäda, et saksa kirriko wespri öppetaja Perno rae kohto polest Perno linna Lätti öppetajaks wallitsetud ja piiskoppi kohto polest  kmmtud, ning 20. Aprilli ku päwal lõuna kello 12 saksa kirrikus selle ammeti peale saab