rinna peal, nago muud autähhed, waid pölwekedra  ümber, nago rätseb omma konkso. Inglaste kunninga proua kannab tedda isse wassakse käewarre ümber. Pari aasta eest auustadi wanna Türgi Sultanit ka selle autähhega,  et sedda omma laia pükste külges pölwe ümber wöiks kanda; agga minna ei tea, mis näggo ta sellega wälja näitab. Inglismaalt. Jubba jälle! Kus minnewa  süggise löppetasid, seält tännawo hakkawad.  Inglased armastawad suri ja Prantsussed  penikessi asjo. Kuida jubba ollen üttelnud: egga Inglased ommeti järrele ei anna!  Nenda on ka. Kaks minnewa aastast suurt laewa, „?lgamemnon" ja „Niagara", on jälle telekrahwi trati täis ja merre peäle läinud sedda sisse laskma. 6W pennikoormat  on nemmad trati selle tarwis walmistanud.  Saab nähhä, kuida nende tö tännawo  õnnistab. Teisel lihhawötte pühha! on Londonis Znglisma suurt piiblipühha pühhitsetud. Piibli koggodusse sisse tullik on tännawo aitummal! surem olnud, kui enne ial. Ülleültse olli 915 tuhhat 444 höbberubla sisse tulnud ja selle eest 1,692,187 piibli ramatut täielt ning jao kaupa wälja lautud sanud; 84,329 tükki ennam, kui muil aastail. Olgo kül, et sesinnane  Jummala sanna seme ka minnewa aasta neljasugguse pöllo peale kukkunud, agga kui neljaske jaggo hea ma peale langes, siis on ennam ikka parrem. Oh! et lummal sedda kallist tööd ikka ennam önnistaks ja rahwa süddant ärrataks, et ni paljo piiblid laudel tolmo sees ehk kirstus nartso sees ei seisaks! Türgnnaal hakkatakse ka jubba mönnes  paikus öiete h õlega raudteesid ehhitama. Seal on Smirna linna jures Türklasi ja Krekamehhi ühhes tö kalla! ja saggedaste teine teise karmus kinni. Türklased, kui wöimusse mehhed, püüdwad igga wisi ristirahwast pahhandada  ja waewata. Seal olli neil üks hallikas, kust tömehhed pallawa ilmaga kele jahhutust töid. Ni pea kui Krekamehhed wet tahtsid tua, jooksid Türklased ette ja rojastasid  wee ärra, et ennam ei kölbanud. Kül ristiusko tömehhed pallusid neid, et omma pahha tempo järvele jättaksid, agga se össetas öälaid Türklasi weel ennam takka. Wihha wood töusid pääw päwalt kõrgemasse. Türklased  ollid issekeskes nöuks wötnud ristirahwale  weel suremat kurja tehha. Uhhel päwal lähhäb üks Türklane hallika jure omma usso järrele jalgo pessema. Krekamees tõttab jarrele  ja pallub jalgo nenda pesta, et wessi mitte  rikkutud ei sa. Türklane wastas sellega, et maast ülles kargas ja Kreka mehhe senna paika mahha lõi. Oh sa kurja teggia! Nenda kui teised Türklased sedda näggid, ollid nemmad  nago hullud koerad Krekameeste kallal. Need waesed ei olnud selle peale walmistud, piddid ni hästi wasto pannema, kui jõudsid, ja ennego Türgi hilline pollitsei-wallitsus appi sai, ollid jubba 20 tömeest omma werre sees surnud maas. Nenda on Türklaste meel ristirahwa wasto ja ni kirjo nende keskes ellada! Hmamaal on söa karra korraks jälle waggusi. Inglased ja Prantsussed otawad nüüd, mis wastust Hina keiser neile sadab. Kantoni lin on neil pandiks kä ja moögad seitzwad tuppes; agga ni pea, kui pitka patsiga paggan neile peaks hambid naitma, siis kukkuwad  moögad tuppest jälle wälja, ja ei tea, kuida siis loud lahmad. Mis Hina rahwal  isseenneste wahhel tülliks on, se lähhäb omma sodo eddasi ja on nüüd jubba ühheksas  aasta,, et üht teist murdwad. Kord saab üks, kord teine selts wöito; linnad ja küllad  pölletakse ma tassa ja merre oiad wolawad. Jummal isse teab, mil se hirmus assi löppeb! Jgga selts kummardab omma ebbajummalaid, agga kellegi kuiod ei awwita. Kül õlleks seäl usso malgust tarwis! Eftiptussemaalt põlle ka röömsaid sannunnd  tua. Nelja näddala eest (2. Mail) ollid siin suurtsuggu Türklased raudtee peal sõitmas. Aleksandria linnast Kairo linna, käib te kord ülle sure Musse jöe, (sesamma jöggi, 374