hed, et tännawo suwwene laewa kaup mitte ni kuldne põlle olnud, kui nemmad olleksid sckwinud;  siiski on Kronstattt linnas tännawo 2387 laewa sisse tulnud ja 2316 sealt waljaläinud.  Wahhemaid laewo, mis möda Newa°jögge  Peterburgi linna kaupa töid, olli 19,556 tükki ja keik sedda kaupa, mis needsammad  Ladoga-järwe poolt sisse töid, arwatakse  32,923,652 höbberubla wäärt ollewad. Pea kaup olli: Wilja .... 2,216,676 tsetwerti, Küünla raswa. . 2,273,771 puda, Kannepid ... 1,642,915 „ Rauda . . . .. . 847,963 „ zc. :c. Wabrikutes tehtud kaupa todud Wennemaalt sel suwwel Peterburgi 5,918,684 höbberubla eest. Kas se weel kassin on? Lõuna poolt Wennemaalt. Rohhotirtsudest.  Need kahjolissed lomad on ka Wennema kubbermangudes, mis meitest ennam  löuna pool seiswad, sureks ristiks ja waewaks  olnud ja kui pöllomehhed seal nende pilwe suurdussed salgad taewa al lendus näewad,  on neil sesamma hirm süddames, mis meie pöllomeestel, kui rahhepilwed üllewälja kaiwad. Ka tännawo suwwel on nemmad seal Mitmes paikus suurt kahjo teinud ja mitme pöllomehhele silmad wet tais jätnud, nenda nimmelt Wolhinia, Podolia ja Bessarabia kubbermangus,  kus nad milmele raskeks nuhtlusseks  olnud. Kül innimessed püüdwad neid ka ni paljo kui jöudwad hukkada ja kautada, agga  ei tahha igga kord paljo möuda. Nemmad  sigginewad munnemisse läbbi hirmus paljo.  Odessa linna ümberkaudo, kus saksa kolonistid  ellawad, on neid tännawo kewwade kül mehhe wisi tappetud ja kautud, se on nende munne, möttelge 300,000 tsetwerti, ennego  lendama said; agga sellegipärrast on mujalt sured salgad tulnud ja mitmed wäljad puhtaks teinud. Nende munnad peawad ollema nago sured sippelga munnad, ni rasked, et 183 tükki solotnikko ehk 17,568 tükki naela peale lähwsd.  Sel kombel arwata, ollid siis nimme- tud saksa kolonistid 1,422,305,283,000 (se on Ma makele: üks Biljon, nellisadda kakskümmendkakstuhhat,  kolmsadda wiis Miljoni, kakssadda kahheksakümmend kolmtuhhat) rohho tirtso ärra hukkanud ja ei olle ommeti paljo tunda,  et neid wähhemaks jänud. Eks njsuggune pahha lomasi ggineminne aia hirmo peale? Za ommeti ei wöi kegi üttelda, et helde ja tark Loja neid justament innimeste nuhtlusseks on lonud.  Bessarabias ja Türgimaal, Donau-jöe kaldal ööldakse neid tännawo sui paljo pesitanud  ollewad, ning sähhärduse niiske kohtade  peale, kuhho nende munne rikkuma, kegi naljalt liggi ei pease. Tullewa kewwade, kui pöiad ma seest wälja ronniwad ja tiwad samad,  kardetakse, et nuhtlus meel raskem saab ollema, kui tännawo; siiski, Jummal wöib kewwadet  fata, mis neid lämmatab, siis wöib õnnetus  ka tullematta jäda. Tännagem siis Jummalat,  et meie ommal külmemal maal selle õnnetusse  eest kaitstud olleme. Tännawo sui ütlewad  kül mönned saksamehhed meie Perno linnas üht hommikoma rohhotirtso näinud ja peu peal piddanud ollewad,' mis jälle lahtipeäsnud  ja ärralendanud, siiski põlle meil hirmo:  meie walli talwe ei lasse neid siin siggineda.  Juhtub siis mönnel sojal kewwadel, et koldsed libbikad rohkem stgginewad ja nende munnadest kaapsa nuhtlejad tullewad; siis tehkem  senna wasto, mis mõistame, agga ärgem nurrisegem mitte, nago nüüd meie kaelas se keige rängem nuhtlus õlleks. Sesamma luggu ka, kui mönni kord mardlased wiljapuid laastawad  ja ussid mönnel süggisel rukki orrasega wasto meie tahtmist tewad. Tehkem iggaüks, mis mõistame ja jõuame, mis ülle sedda on, jägo nurrisematta Loja armo holeks. Iggal maal on ommad head ja pahhad asjad. Julia Pastrana, kellest „teise aastajaus"  Nr. 39 räkisime, on Krimmi sare peal Sewastopolist Simweropoli linna pole minnes, ärrasurnud. Waene loom! köndis möda maadilma  ümber, näitas omma innetumat näggo rahha eest ja on nüüd (Amerikamaal sündinud)  Ustama raial surnud. 203