wigga tullema, noh, siis lastaks' alwema hinna  eest käia. Nenda on Hinamaal. Pettetud petja. Inglismaal surri monne  aia eest pärrato rikkas mees ärra, kes keik omma suurt warra wiimse Testamenti läbbi ühhe öppetajale jättis, kes ta söbber olli; ja omma wenna pöiale 500 naela. Sedda  Testamenti teggi ta jubba tük aega enne surma ja temma suggulased ei teadnud sest middagi. Agga pärrast mötles ta järrele, teggi  Testamenti ümber, jättis sure warra wennapoiale  ja öppetajale paljast 500 naela. (Se on ikka weel 3000 höbberubla.) Ni pea kui onno surnud olli, tulli wennapoeg warra pärrima, mis temmale ükski ei keelnud. Onno pabberide seast leidis temma nüüd Testamenti,  kus sees 500 naela öppetaja jauks üllewel seisis ja keik mu warra olli temma pärralt. Warsi tõusis ahnusse pettus temma süddameö, ta wiökas Testamenti ahjo, et need lubbatud 500 naela ka temma tasko jaeksid. Agga et öppetajal ka Testament taskus  olli, sedda ei teadnud temma. Kuida teggi  mehhike nüüd silmad pärrane, kui teine omma Testamintiga kohto ette tulli, kes ka ei teadnud, et rikkas pärrast uut Testamenti olli teinud. Wennapoeg kutsuti ette ja et tal mingisuggust tunnistust ei olnud, anti warra öppetajale ja wennapoiale 500 naela, mis öppetaja Testamentis seisid. Waat säh! Kes teisele auko kaewab, se isse sisse langeb. Trükkiwigga. Jälle kärbes, ja õige suur! Kui minnewas numris 150. lehhekülje peäl al löppetad, siis panne 152. lehhekülje peält 3 ridda üllewelt jure, ja kui 151. lehhekülge ümberpörad,  siis jätta need kolm ridda mahha. Trükkiad  on jo ka eksiao innimessed. Ued ramatud, mis Pernus trükkimaias ja üllejöel M. Jürgensi  jures leida on: Kaks jutwstamist: y Waene sant Jakob, 2) Joulo öse. Neile, kes weel Perno Postimeest tahtwad piddada, antakse teäda, et keik wälja tulnud lehhed essimessest numrest sadik weel sada on, ja kes tedda tellida tahtwad, woiwad sedda Tallinnas Kluge ör Strömi, Kurresares H. Z. Zürgensi ja Pernus W. Bsrmi jures tehha. Maal wötko iggaüks omma ausat  kihhelkonna öppetajat sellepärrast palluda, sest et üksiko numre saatminne posti pawal wägga paljo aega widab. Aastane hind on tuttaw: Ilma postirahhata 1 rubla, postirahhaga  1 rubla 10 kopp. höbb. . Praegused kauba hinnad on Pernus: 1 püt suri heringid maksab . 54 rübl. ?. I püt pissemaid heringid „ . 10 „ „ 1 püt suri Some heringid . 8 „ „ 1 püt räime maksab .... 9 „ . 50 „ 1 püt jämmedat sola maksab . 5 „ 50 „ 1 püt penemat sola maksab . 4 „ 80 „ 1 lesikas rauda maksab ... 1 „ „ 162 Jm Namen des General - Gvuvernements dcr Ostseeprovinzen gestattet den Drock: Censor R. Jacob y. Teadaandmissed. Et 5. Tetsembri ku päwal 1857, nenba ka eddeöpiddi, laat Pörrawerre mõisas Zakobi kihhelkonnas  Perno maal, petud saab, antakse selle läbbi teada. Pörawerres, sel 8. Nowembril 1857. Tallinnas, kaupmehhe Bökleri jures, manna turro äres on mitmesuggusid ma kele ramatud müa. Linnaseemne tudrad ostab Perno üllejöe  sure silla nurga podis, kaupmees Heermeier.  . 3 Uks uripitsar, punnase ahkati kimmiga, kussa üht lille sisse tikkitud, on arwata allewil  arrakaddunud; kes sedda peaks leidma ja trükkimaiasse toma, sel lubbatakse leido anda. -