wis, ennego nisuggune Lawa - jöggi põhjani kowwaks lähhäb; pärrast woib temmast tükka raiuda, ulitsatte ja hone ehhitamisse peale prukida, kui ka muid asjo temmast tehha. Tisläride  pimpstein woetakse ka Lawast.  Praegused  tullepurtsajad mäed ep olle algmissest mitte Wulkanid olnud, waid monnedest on selgeste teada, millal nad essimest korda swtsma ja tuld purtsama hakkanud; teised jälle, mis mannal aial hirmsad olnud, on pärrast üsna waggusi jänud ja ärrakustunud. Ennamist keik Wulkanid seiswad merre saarde peäl ehk muido  merre lähhedal: jah, ni imme kui se on, agga ka merre põhjas on Wulkanisid leida, kellest wist aega möda sared touswad. Keige tuttawamad Wulkanid on: Wesuw, JtaliamaalNeapli  ehk Sitsilia kunningrikis, kus praego se tuttaw suur ma-wärrisemisse õnnetus  on; temmast on teäda, et ta 79 aastat pärrast Kr. sündimist essimest korda lõhkes, agga siis ka ni hirmsaste, et kolm weikest linna (Herkulanum, Pompeji ja Stabiä) temma  tullise wirna alla jäid, nenda et nüüd meel monned maiad seält alt wälja kaewatakse.  Ta on sest aiast wägga mõnda korda möllanud ja ma - wärrisemist saatnud, nago enne Joulo jälle olli, ja aurub ööd kui päwad. Atna on teine sedda märki pahha mäggi, ka seälsammal maal Sitsilia sare peäl. Enne kui Wesuw möllama hakkas, olli ta hullem; nüüd on taltsem kui Wesuw; agga sellegipärrast on ta pahha küllalt teinud. Kolmas  ja neljas nisuggune on põhja pool Atlanti  mertes Islandi sare peäl, nimmega Hekla ja Krabla. Peäle sedda on weel Wulkanid Süd - Amerikas, Australia saarde peäl, Ostindias ja Kamtsatkamaal  küllalt. Wulkanide tullepurtsamissega on mawärrisemissed,  nago nüüd Ztaliamaal, üsna lahhedalt suggulased. Ma-wärrisemissed käiwad  kas tullepurtsamisse ees, ehk tullewad nende järrele. (Jääb polele.) Türgimaalt. Konstantinoplist tullewad  ka kurwad sannumed. Seäl pöggenesid 40 tömeest, ennamist Kreka usko ristnnni- messed, pahha ilma eest manna müride alla, mis tullekahjust weel seisma jänud, saio warjo. Korraga langesid mannad pool pöllend mürid mahha ja peale 20 tömeest jäid alla; monned  kuuldi weel prüggi al appi hüüdwad. Agga nüüd tulleb Türklaste liggimesss armastus  walge ette. Teisel hommikul hakkati alles kaewama, mis silmapilk õlleks piddand sündima. Sel päwal kaeweti 14 surnud ja monned ellawad wälja; agga monned pudusid weel ja ommeti tulli politsei käsk: „Lähme õhtule; eks Home kaewame jälle." Oh teie armoto innimessed! Teisel päwal kaeweti jälle ja leiti weel surnuid, agga kes ütleb, et neid mitte ennam ellusalt ei õlleks wälja sanud,  kui warsi ja ühtjoont õlleks kaewatud? Teised woitlewad surmaga kiwwiringa al ja nemmad kurjateggiad wiskawad labbidad käest mahha ja ütlewad: „lähme õhtule!" Nisuggusi  asjo kuuldes ja nähhes tunneb innimenne  warsi ärra, et ta Türgimaal on. TürgiZ ja Austriama on naabred. Kus öhto  poolt hommiko pole minnes Austriama lõppeb,  seält hakkab Türgima peäle. Ka siin on manna aasta löppetusses üks suur Türklane silmad kinni pannud. Resid Passa *) olli ta nimmi. Ta olli, nago se Türgimaal saggedaste  juhtub, allamast soust innimenne, agga terrane mees. Terraw kirmes leiab kül rutto kiwwi, agga terrane kanna ka ennemalt terra, kui pimme. Resid Passa olli ommal maal nisuggune terrane kanna. Ta läks isse soldadiks  ja et wapper mees olli, sai pea peälikkuks  ja tõusis trep treppilt, nago kanna möda  kartsast, üllemale, künni kindrali au sisse sai. 1838 satis Sultan tedda Jnglismale savikuks, 1839 läks ta seält taggasi ning sai koddo ministreks. Nüüd olli Resid jone peäl. Agga Türgimaal saab innimenne rutto sureks, rutto pissukesseks. Nenda Resid ka. Mitto korda olli ta minister, ka wahhel peaminister (suurwesiir), agga mitto korda kh jälle lahti, nenda kui Sultanil tuio olli. Minnewa aasta Jnglisma sadiko sowimist möda ja Prantsusse „Passa" tähhendab Türgimaal ni paljo kui meil kubberner ehk kubbermango mallitseja. 223