ütlesime, Prantsussed aiawad ristiuöso teutusseks  Negriorja kaupa ja nimmetawad sedda Negri palkamisseks. Selle näddalased seitungid  tahtwad nüüd keige mailmale tuhka silma wiskada, kui õlleks nende tö weel peäle kauba wägga kidowäärt. Sest ütlewad nemmad ni lahkeste paggana Negri kunningad õlle  ksid neid paljo ärrahukkanud, kui neid kohhegile  ei wöiks ärraanda. Just nende sannadega wöiksid nemmad ka awwalikko Negriorja-kaupa heaks kita ja wabbandada. Nemmad wöiksid üttelda: Ahwrikama mustad Negrid on muidogi  õnnetumad innimessed, kellel õiget usko egga ellokombid ei olle, kes Jummalast middagi  ei tea ja mönnes paikus isse ühte teist tapwad ja söwad: weddagem neid Amerikamale,  pangem raske tösse, andkem neile süa ja piitsa, lass' neid surra ehk ellada, siis teadwad ommeti, kus nad on, ja siis põlle teised nisammasuggused rummalad metsalissed, nago nad isse on, neid tapnud, waid ja meil auwäärt Prantsusse ristirahwal on ommeti üks kasso." Waatke, ni inneto, kui se on, agga nenda wöiksid nemmad ka üttelda,  se põlleks pahhem ühtegi, kui se, et ütlewad:  ~Paggana kunningad olleksid neid muidogi  arratapnud." Kas siis Prantsussed Negri - kunningattel ses asjas abbiks tahtnud olla? - Jah, kui nemmad waeste Negridele sedda sowiksid, mis Inglased, kui neid innimesse  kauplejatte käest kätte sawad ja Sierra Leoni wiwad ja neile seä! süa, rided, öppetust ?c. andwad ning pärrast igga üht ommale male taggasi saatwad: siis ma ei lausuks mitte sanna» waid ütleksin ennem! „ellago Prantsussed!"  Agga nenda kui nüüd tewad, ei wöi muud üttelda, kui: „hädda Prantsussed!" Teie parrem nimmi ei te pahha tööd mitte parremaks!" - Surno-raam ja wanker, misga wanna „Punnapart" Helena sare peäl (1821) hauda widi, on nüüd jubba Parisi todud. Peab wägga illusaste ehhirud ollema ja pannakse  wanna Napoleoni pusärgi körwa seisma. Zmme kül, suur Prantsusse keiser  ta otti. Inglase wangi tühja sare peale ta surn, 9. Mail 1821 maeti tedda senna ilma auuta mahha, puhkas seäl künni 15. Oktobr. 1840 pusärk sure auga Parisi kodi ja nüüd tuakse surno-wanker ka järvele ja pannakse  pusargi körwa mällestusseks, et Napoleon  pissuke olnud ja sureks sanud, kallist ellanud, alwast surnud, nago keik lihha, mis rohholillekesse sarnane on. Inglismaalt. Õnnetus. Kui aptekis  mitte terrased innimessed ei olle, kel silmad allati hammaste wahhel on, siis wöib mönai kord suur õnnetus juhtuda, nago Inglismaal hiljuti juhtunud. 60 innimest jäid ühhe teise järrele äkkiste haigeks, nende seas ennamist lapsed, keik ühte wisi, kegi ei teadnud kust se tulli: agga tohtrid ütlesid: „kihwt! kihwt!" Nüüd olli luggu lahti. Kegi ei mõistnud arwada, kust haiged kihwti sanud. Kümme haiget pannid hirmsa walloga silmad kinni, suggulased karjusid ja nutsid, ei teadnud, kes süüdlane olli ja linnas tõusis jubba hirm, et ehk mönni kurri waenlane kaewudesse kihwti olli wiskanud. Wimaks tulli assi üllesse. Ettewatamatta aptegi öppipois olli ühhe suhkro pekrile rohheliöse wärwi assemel koggematta arseniko kihwti annud, sellega wärwis kanditer  omma suhkro maiussed, mis rahwas ostsid  ja sõid. Seält on hädda tulnud. Warsi sadeti kanditre jure ning leiti ni paljo walmis ollewad, et keik lin nendega õlleks wöinud surmatud sada. Wata, mis kahjo wöib sündida,  kui apteker holeto on. Hollandimaal on hilja aego ühhe enimal  kolmikud lapsed olnud, üks poeg- ja kaks tüttarlast, kes terwed ja prisked olnud ning ühhe korraga kirrikus ristitud sanud. Selsammal  emmal on ka jubba enne sedda kaks kord kaksikud olnud. Amerikamaalt. ~Kindral - Admiral."  Neüorki linnas on meie Keisri kullo peale üks suur aurolaew sisse lastud, mis keikist puust tehtud aurolaewadest keige surem peab ollema. Keisri wend Suurwürst Konstantin Nikolajewits on keige Wenne  söalaewade ja laewa wae kindral - admiral 156