nud, ja peäle wötnud ja tahtis neid Amerikas  sure kassoga jälle ärramüa. Kui laew merre peal kinni wöetl, ollid peäle 40 jubba surnud ja surrid igga pääw weel. Agga sest põlle wigga; kui poledki ellusse jäwad, siis on weel kasso küllalt. Keik se laewa täis on wägga harrimatta ja roppud Negrid olnud,  kes ride hilpo ihho peäl põlle sallinud. Keik nende waeste lomade kombed olnud otsego  metsellajattel. Kui nende peästjad neid wähhegi harrida tahtsid, siis piddid neid suurde laewa pritsidega kastma, mis neil öige melepärrast  olnud. Muido ellawad unnikus kous, just kui sead aedas, kus keige wähhemat korristust  ei olle; ka põlle piits neid mitte kassinamaks  teinud. Kui ka mönned nende seas surnud maas olnud, sest põlle teised suggugi tähhele pannud, waid astunud temma ülle, kui õlleks tapu tomp jalge al; agga kui surnul  mönni assi olnud, sedda peawad pärrast surma warsi möistma ärrarisuda. Lastakse surnud merresse, siis wahhiwad peält, nago lambad, kui ühte nidetakse. Ni willetsad on weel Ahwrika Negrid, kui ka mitte iggas paikus ühte wisi. Oh Zummala sanna, mis neil waestel tarwis õlleks! Nemmad on nisamma  innimessed, kui meie, ja Jummala ees ei ennam egga wähhem wäärt, agga nende kauplejaile, kui muido ei möista, siis sowime neile hästi uut, köwwa köit kaela, mis saggedaste  ka sawad. Kes Inglaste merre-telegrahwist teädust otab, se peab weel kaua ootma; nad on temwaga  üsna kimpus; ei te sögge suud ennam lahti, ehk rägib, nago hingeheitja, kelle saunast  kegi arro ei sa. Seks aastaks on ammetmehhed  lahti lastud ja assi tühja jäetud; saab nähhä, kas neil temmaga tullewa kewwade parrem ön on. Ka nende suur „Lewiatan" ei olle neile tännini kasso tonud, waid kahjo. Sia male maksis se inneto suur raud laew 640,000 naela ja on nüüd 160,000 naela eest ärramüdud;  sest enne kui ta üsna malmis on, peab wee! 140,000 naela ärrakulluma, ja endised  perremehhed müsid parrem ärra, ehk kül kahjo said. Küllad saab kuulda, kas ude per- remeestel parrsm ön on. Agga se näitab, kui ei tahhaks ükski Pabeloni torni ehhitaminne  korda minna. Kanaan. 111 ludama. Tük aega on sest sadik möda läinud, kui wiendamas numres wimaks Kanaanist jutto aiasime. Mis arwate, kas wöiksime nüüd jälle sammo kaks eddasi minna? Meie jäime senna kopa jure seisma, kus Tawet Sauli kue hölma ärraleikas. Petlemmast on meil arwata poolkolmat pennikoormat maad käia, siis same Hebroni linna. Wanna kulus ja kallis paik, kelle nimmi saggedaste piiblis ette tulleb. Siin ellas kunningas Tawet 6 aastat enne kui Jerusalemma Jebuside kaest ärra wöttis ja seal ellama hakkas; siin linnas laskis ka pahha poeg Absalom ennast issa assemel kunningaks  hüda, kust middagi head wälja ei tulnud,  nago ikka, kui muld ja pörm Jammala pühha käskusi jalgega tallab. Praego hütakse sedda linna Kalil; se on Abraami pärrast ja tahhendab: „armsa mehhe lin", mis Abraam Zehowale ka olli. Agga enne kui Hebroni same, naidetakse meile tee peäl Peetsuris sedda paika, kus Wilippus Morameest ristis. Nüüd on Türklased paigale nimme pannud Zlluel ja seäl on üks suur kaew kesk wigija  öllipude wahhel, mis ristmisse kohha peäl peab seisma. Hebronis on Makpela kobas, kus Abraam, Jsaak, Jakob hingawad. Siin ellas Mamre Emorimees, Abraami söbber, kes tedda kibbedal aial appi tutti. (1. Mos. 14, 13. 24.) Meie teame, et Abraam Makpela  kobast matmisse paigaks ostis; sest enne sedda ei olnud tal jalla täit maad Kanaanis, ehk kül 60 aastat seäl ellanud. (1. Mos. 23, 3 —17.) Abraamist piddawad Türklased ommal kombel suurt luggu, sest ta on jo ka Jsmaeli issa, kelle jarreletulliaks neid petakse. Ka Esawit piddawad nemmad koggoni teiseks  mehheks, kui Jakobit. Makpela kopa peal seisab praego pärrato suur Türgi mossee (kir- 174