Sannumed wöeralt maalt. Waatkemsnüüd ka lühhidelt järrele, kuida kalliks  Jöulopühhiks muial mail loud on? Teine pool Wennepiri (jah, põlle ni kaugele tarwis minna, jubba Somemaal) on iggal pool Jõulud  ja Neärid mödas ja uus aasta ka. „Mis temp se on ütleb mönni kuida nemmad siis ettejookswad ja meid mahhajätnud? Kristus põlle jo mitte kaks kord sündinud, neile enne ja meile 12 päwa hiljem, et kahhel  aial Jõulud pühhitsetakse? Ütle ommeti, kennel seal õigus on, neil wöi meil? Se seggab  jo meelt!" Armad sõbrad, põlle mitte Kalendre  teggia ja kui ma sedda wanna jutto könnelema  hakkaksin, se wöttaks paljo aega ja ruun.  Agga se tulli ammo aia eest Kalendri parrandamisse jures nenda, et keik muud ristiusso  maad wötsid uut Kalendri seädust aega möda wasto ja meie ma ning Krekama jäid meel wanna wisi peale ja on sedda praego alles.  Judalistel ja Türklaste!, kes Kristussest middagi ei tea egga pea, on jälle koggoni isseärranis  aasta arrud ja päwad. No hea kül, muial mail on jubba pühhapääw näddala eest Jõululaulud lauldud, ja mödaläinud pühhapäwal  olli nende Neäripääw. Ja nüüd hakkame  jälle pärris jutto peale! Preifilmaalt. Seal on nende kunninga terwisega waene luggu. Jnglisma teereis, kuhho  suur többine talweks ellama tahtis minna, on ka eest otsa seismas, künni nähhä sawad, kas Jummal wöttab ehk jättab. Ta pühhad pitkaldase töwwe-wodi peal ei wöinud muidogi mitte rõõmsad olla. Austria keiser on meie Keisri wannemat  poega ja Aujärje pärriat Suurwürst  Nikolai Aleksandrowitsi ühhe omma kaardi wäe rüggementi auüllemaks pannud  ja sedda rüggementi ka Suurwürsti nimme  jarrele nimmetanud. Hispaniamaalt. Marokko södda. No se lahhäb ka päaw pawalt hullemaks. Nüüd tullewad koggoni need hirmsad sannumed, et kumbakilt poolt armo ei pea antama, waid ilma armota keik mahha lödama, mis ette juhtub.  Üllem kindral kirjutab isse waenoplatsilt nenda: „Kumbakilt poolt ei anta armo. Maurid  leikamad igga Hispaniamehhel, kes surnult ehk ellawalt nende katte juhtub marsi pea otsast  mahha ja pistawad, eht Türgi modi, ridwa  otsa, kandwad ümber ja karjuwad seal jures;  selle wasto lassewad Hispaniamehhed igga  Maurimeest, kes nende nappo putub, jonelt ülle moega terra hüppada, et ükski neist elloga  ei peäse." Hispania üllem kindral on kül Arabia kele üht kulutusse kirja Mauride seas wälja annud, et keik rahwas omma tö jure jäeksid ja ennast söa asjadega ei seggaks, nemmad ei tahta muud, kui Marokko keisrit sundida seädust piddama: agga.sedda ei pea Maurid mikski pannema, waid kus ial liggi peäswad, hammastega waenlase peas kinni ollema. Södda on ikka hirmus assi, kuhho Jummal tedda nuhtlusseks sadab, siiski ristirahwa  seas on luggu teine; agga on pagganad  ehk Türklased seas, siis Jummal hoidko. Znnetumad asjad, nago enne Ostindia söas, tännawo Borneo sare peal ja nüüd Marokko söas kuleme, ei jäe siis mitte tullematta. Hispania  rahwas tundwad kül ärra, et selle söaga nalja ei olle, sepärrast on seal maal jubba käsk wälja antud, et 50,000 nekruti peawad jure wöetud sama, ja need piddid jubba Jõuluks soldati mundris ollema. 4. Detsembril olnud  neil seal jälle palla pääw. 15,000 Mauri on sure karjumissega Hispania kantside peale kippunud, agga Hispania suredtükkid on neist 1500 mahhaniitnud ja teised werriste peadega taggasi saatnud. Isse on nemmad 156 meest kautanud; agga neid põlle minna mitte luggenud;  wöis ka paar tükki ennam olla; isseärranis  weel, kui neistke 126 hawatud ja paljast 30 (?) surnud olla. Sia male peab Mauridel jubba 5000 meest mulla pöues hingamas  ollema; agga 3. Detsembril on neile jälle 4000 jallameest ja 6000 ratsameest jure tulnud, kes kissendades Hispania mäe peale kippuwad. Peale sedda peab terwe Marokko riik ennast „pühha söa" wasto walmistama, se on: kes ial jöuab, söariistad kätte wötma 204