maad ja sündinusse paika mahha ning lähwad  mmalt mailmast lahkemat rumi ja hõlpsamat  pölwe otsima. Surem hulk tõttas tünnini  Amerikamale ja mitto tnhhat astusid aastas  Eiropamaal laewa ja Amerikamaal mäele, et sealt uut ello ja surma paika otsida. Mönni  mitto, kes mõtlesid: „siin kaswatab põld ohhakaid ja Amerikas malmis saia pullid, et pista agga suhho, on kül saggedaste ninna körwetanud ja näinud, et nad wihma käest räästa alla sanud. Ommeti põlle nimmetud õnne otsiminne meel otsas. Ka tännawo on jubba mönni hea laewa koorm sähhärdusi õnne  otsia id Amerikamale läinud, et seält sedda leida, mis nad omma arro järrele kotto ei leia, se on: pisko töga paljo leiba. Agga tuttaw assi on, et praetud põrsad meil kuhhogi suhho ei jookse, ja Amerikas ka mitte; maid sedda on küllalt olnud, et innimessed koddo ommad põllud weiksed ärramüsid, rahha tasko pistsid, läksid, Amerikas sedda ärra raiskasid ja pärrast  sures waesusses woöral maal omma pead toitsid, künni woöras ma neid omma kaisso wöttis. Kui innimest just tulline hädda ei aia, siis teeb ta wist parrem, kui Taweti öppetust  tähhele panneb: „ ella ommal maal ja toida ennast rahho sees." Agga mitte üksi Nord-Amerikas, maid ka Süd- Amerikas Brasilia- ja Laplatamaal on rumi küllalt, kus innimenne wöib silmawet wallada ja kahhetseda, et omma armast issamaad  on mahhajätnud ja kakkoga läinud kannikast  otsima. Pari aasta eest hakkasid innimessed  ka nõu wötma Austraalia maal õnne sabbast kinni sada. Agga seäl, nago iggal maal leitakse ka ennam alwa mulda, kui kallist  kulda. Kui tarkus pahhä tulli, siis olli hiljaks janud, sedda prukida. Woöralt maalt taggasi tulla, on te pitkem, kui esmalt senna minna: sest põlle ennam teerahha tasko pista.  Keige maiamad woöralt maalt õnne otsima,  ollid tünnini Irima, Rootsi ja Saksa rahwas. Kui kewwade kurred tullema hakkasid,  siis nemmad minnema. Kui mönni hea söbber neile ütles: „Zä koio, sa teed ennesele kahjo!" siis olli sõbrus lõpnud. Sedda olleme ommal maal mönni kord ka näinud. Peäle Amerika- ja Australiama, on ka paljo jubba Uhwrikamale läinud. Pöhja pool Algeriamaal  ja löuna pool Kapmaal on paljo paikasid, kus Sakslased öhkawad: /Elleks  meie parrem koio jänud! Koddo olli ikka koddo!" Jah, sedda ta olli kül; agga nüüd on hiljaks jänud. Kas siis keik, kes nenda omma issamale selga pöörwad, õnnetusse  sisse sattuwad? No sedda kül mitte; mönned juhtuwad ka õnnega kokko, et woöral  maal alwa hinnaga paljo häid maid ostwad  ja priskeste ellawad. Enne olli sedda isseärranis Nord - Amerikas saggedaste ja seeb se kihho tahha teggi. Ommeti on nüüd luggu ammo teiseks läinud. Rahwas lähhäb ka seal paksemaks, ma kassinamaks ja kallimaks. Mitto Saksa tallopoega, kel koddo 3 hobbust ja 6 lehma olli, tahtsid Amerikas 6 hobbust ja 12 lehma piddada ja - käiwad nüüd seal sandi kottid kaelas; keik hobbuse pead ja lehma mullikad  on jubba läinud. Agga kuida ma tänna just selle jutto peäle tullin? No eks sellepärrast, et nüüd jälle kewwade on ja saggedaste kurwa melega seitungis pean iuggema: ni ja ni paljo ehhitawad ennast seäl ja seal jälle tele ehk on jubba läinud. Tean kül, mis ennamist leidwad ja peawad pärrast sedda heaks kiitma, mis kä on. Pari näddala  eest on alles Jnglisma wallitsusse polest Hamburgi linna kirjatud, et nad seäl, kuhho Saksama önneotsiad keige ennam kokko wolawad,  neile, kes Ämerikamale tahtwad minna, nöu annaks, et sedda mahha jättaksid ja ommad  jallad Kapma pole pöraksid, mis al Süd - Amerika otsas, Inglaste wallitsusse al seisab. Kapmaal olla praego isseärranis suur naesterahwa pudus. Kule nüüd immet l Naesterahwast on ka pudus. Muido olli neid ikka ennam kui tarwis ja mitto luggesid: „se ei õlle.mitte hea, kui innimenne üksi on", ja piddid ommeri üksi jama. Neile, kes Saksamaalt  paljo tütrid kasa wiwad, lubbab Inglisse wallitsus head abbi hakkatusseks. Nisamma  on ka nori mehhi tarwis. Agga mönned  andwad jälle Sakslastele sedda nou: „Waatke ette! Inglastel on ennam meeste, 366