Austria! nenda paljo, kus need mis järrele sadeti? Zesuitedest on mul raske räkida; sest nenda kui peale hakkan, lähhäb meel happuks ja kops ülle maksa. Ztalia on nende issama ja pessa. Hispanias on neid ka paljo sallitud ja pahha luggu kül, et Austriast seddasamma pean ütlema. Jesuitid on need keige suremad meie usso Vaenlased. Allati kirristswad nemmad  selle wasto hambid ning ni mitto korda, kui paawsti usso mades enne ja pärrast meie Asso rahwast pinati, waewati ja surmati, laksutasid  nemmad kassi seal jures. Önnist Lutterust  olleksid nemmad ka lemelussika sisse ärraupputanud,  kui sure Jummala kässi tedda põlleks hoidnud. Jesusse pühha nimme kandwad  nemmad, nago rojased waimud walget riet ümber. Mailantis ja Jtalia hertsogi mades  on neil sured maiad, agga söa aial sadeti mustad linnud sealt minnema. No eks puggesid  siis Austria hölma alla ja ellasid Werona  ja Wenediko linnas. Kes teab kust neile se lubba tulnud, agga seitungid kulutawad, et need pühha näo ja pahha teoga mehhed omma  endisi pessasid peawad jälle ülles otsima ja taggasi minnema. Waene ma ja rahwas, kus neid weel sallitakse! Nemmad on keige walgusse waenlased ja allati kui ussi pessa sängi al. Rägitakse, et Napoleoni sowimisse peale Mailanti taggasi tullewad; wöib ka olla; sest nenda paljo kui kuulda on, peab se kül suur munkade, egga mitte meie usso söbber ollema. Uhhest katoliki üllemast ei wöi meie ka muud lota, kuid tänno Zummalale, et meie ma Jesuitidest tühhi on. Stv sitsima alt. Siin maa! on se paik, kus se noor rahho, kelle allus Austria ja Prantsusse  keisri wahhel WiNawranka linnas sai pandud, eddespiddi saab wäljaautatud. Ni hästi üks, kui teine keiser saatwad ommad kommessärid  Tsürihhi linna kokko ja need peawad  seal siis eddasi ja taggasi omiyad rakimissed  ärra räkima ja rahhule pea peale pannema.  Kas teiste Memattele seal ka- lubba antakse sanna sekka räkida ehk mitte, sedda same pärrast kuulda; agga arwatakse, et nad isse omma wahhel tahta asjad ärra toimetada. Prantftlssemaa lt. Jahhipiddaminne on Jtaliamaal otsas ja Prantsusse wäggi hakkab  nüüd jälle koio pole kõndima. Agga et asjad seal weel waggusi ei olle, waid rahwas alles likumas, nago tormi järrele merre wessi, sepärrast jättab Prantsus weel eest otsa 46,666 püssimeest Jtaliamale otsekui meletulletusseks, et Jtaliarahwas, kes ka soia werrega innimessed  on, mitte ühheteise wahhel karwopiddi kokko ei lähhä. Ka paawstile, kelle rikis asjad  muidogi hästi ei olle, peab Prantsus 15,666 meest weel abbiks pakkuma, agga kas ta neid tännoga wastowöttab, sedda ma weel ei tea. —? Prantsussed armastawad au ja kitust, se on keigis mailmas tuttaw assi. Omma keisrit on nemmad, ni waggusi kui ta koio tulli, sure kissaga wastowötnud. Parist ta pollegi läinud, agga omma lust-lossi San Klu jures tulnud proua pöiaga wasto, poeg annud issale wöidokroni katte ja rahwas, kes ümberseisnud, kissendanud keigest jöust: „Ellago  Jtaliama peästja!" „Ellago Solwerins wöitja!" Essimenne te olnud kirriko minna ja pärrast kutsutud ministrid ette, kellel omma önnesowimessed ja räkimissed ollid. Teiste pawade  sees hakkanud nüüd muud sured rigiwannemad  keisrit terretamas käima ja seal on iggalt  poolt ni paljo önnesowimisse ja kitusse könnesid könneldud, et minna neid keik ei jöua kirja panna, põlle ka sedda rumi. Punnaparti poeg. Essimenne Napoleon,  kuida keik mailm teab, ei olnud kunninga  egga keisri poeg, waid Korsika sare *) peal sündinud, ühhe sekkertäri laps, kus weel paljo üllemaid innimessi olli, kui temma wannemad.  Aega möda sai ta seks, mis ta parrast  olli. Söa ammetisse heitis ta jubba norest pölwest sadik ja seal töusis temma trep treppi lt, künni Prantsusse keisrikroon ta peas seisis, agga pärrast jälle mahhakukkus. Kindrali  pölwes wöttis ta üht leske prouat abbi- *) Wata Eiropa kaardi peal wahhe-merres PranLsusse  ja Jtaliama wahhel. 36