pannakse onuna, parras hind peale, et kui üri rahwas eddespiddi nattuke hawalt üri körwas ka maia hinda joudwad ärramaksta, wimaks maia pärriseks wöiwad sada. - Parisis on rahwas wägga ussinad omma  ulitsatele ued nimmed andma. Pari aasta eest pannid ühhe ulitsa nimme „Sewastopol", teame kül, miksparrast. Zubba nüüd jälle ühhe ulitsa nimme pandud „Kanton", mällestusseks,  et nemmad Znglastega ühhes kous Hina keisri kaest Kantoni linna ärrakiskunud. „Uhkus peab innimessel ollema mötlewad Prantsussed, muido ei tea meitest kegi middagi." Et uhkus hukka aiab ja neid saggedaste  jubba on aianud: sedda ei tulle seäl kellegi mele. „Punnapart" olli praegusse Prantsusse keisri onno ning saab wenna pöiast wagga auustud ja meles petud. Märtsi ku löppul satis keiser üht suurt üllemat Ahwrikama tahha  Helena sare peäle, kus „Punnapart" wangi pölwes surri ja esmalt mahhamaeti. Mis ta seäl peab teggema? Muud middagi, kui „Punnapardi" tühja haua jures wahhitenistust piddama, aupärrast. 180,000 wranki annab keiser, et kuulsa mehhe maia ja haud, kus ta omma wiimsed ello päwad, kui wang ellas, ja ommad essimessed surma päwad puhkas, wöiksid keisri kombel kohhendud  ja korra peäl hoitud sada. Eks ta ennam seäl ei olle? Ei olle. Zubba mitme  aasta eest töid tedda Prantsussed sealt ärra ja matsid Parisi linna Jnwalidi kirriko mahha, kussa paljo teisi kuulsaid söamehhi puhkamas on. Head und! Meie ei sowi tedda  ennam ellusse. Ahrikama randaö on Türklased Türklastega  isse karwopiddi kokko läinud. Teine selts wöitnud teist ärra ning warsi Türgi modi pandud Tripoli linnas wöidetud üllema pea pitka latti otsa ning wöitjad öiskanud ja tantsinud seäl ümber. Pärris Türklased  põlle need kül mitte, waid mannast Arabia rahwas, kes Türgi usko ja Türgi wallitsusse al on, ehk kül Türgi wallitsus siin surem ei olle, kui paljas nimmi. Pea terme Ahwrika rand wahhemerre äres öhto poolt Algeriamaalt hommiko pole Egiptussemale minnes, seisab selle nimme al, kui õlleks Türgi Sultanil siin paljo ütlemist. Agga nago üllemal näeme: lööb üks teist surnuks, siis ei lähhä ta mitte Sultani kaest küssima: kas tohhin ehk ei tohhi? Terwe Türgi assi on tühhi assi. Sannumed pöllo ja mu maia tööst. Kus on hea kaewo koht? Jälle üks küssiminne, mis mitme perremehhe kele peäl mitto kord on olnud ja mönda „kaew o - targa" jure aianud abbi otsima ja nou palluma. Neid mehhi on ka. Surem  hulk ei möista muud, kui petta. Ollen isse kord ühte nisuggust „kajowannameest" naabre maias näinud, kus head kaewo kohta piddi kätte näitama. Woib olla, ehk ta kül mönnest wäljaspiddisest asjast ka wois ärra tunda, kus weesoned lähhedamal ollid; sedda ma ei tea üsna walleks aiada; agga ta teggi mönda tempo seäl jures, mis selge tühhi olli.  Ta otsis, ninna selgas, nago koer linno jälgi, wahtis taewa pole, kui olleksid maallused  weesoned pilwist tunda olnud, löi wimaks waia ma sisse ja ütles perremehhele: „Noh, panne höbberubla otsa!" Keige selle jures teggi wannamees ennesele nisugguse näo, kui õlleks ta mönni prohwet olnud, ja olli ommeti wanna halp „kajowannamees", kel kõrtsi kamber  kallis koht olli. Nimmetud wannameest weti ka möda moisasid kaewo kohtasid otsima; agga mis ta seäl jures ni perdiko näo teggi, nago õlleks temma teadnud, mis teise perre hirid öse pimmedas mötlewad: se olli keik tühhi ja jäi tühjaks. Nisuggusid „kaewotarkasi"  woib ka muial olla ja monni peremees on nende läbbi jubba petta sanud. Rüüd tulleb üks Saksama mees ja ütleb, kui sa julgeste teäda tahhad, kuhho kaewo pead kaewama, siis te sedda wisi: wötta 5 lodi kustutamatta lubja, 5 lodi weewlit, 5 lodi pantsrömi, 5 lodi walget suitsetamisse rohto (weisien Weihrauch), te keik pulwriks, kalla kokko ja segga hästi läbbi; pärrast panne keik 327