mis MU haigussed wöiwad tulla ehk mitto kord ka on jubba tulnud." Nimmetud herra kirjutab sest asjast meel nattuke pitkemalt, agga se ei putu eunam tallorahwasse. Nüüd möttelge linyateggiad, jsse asja holega järrele, ja wöib kül olla, et mönni arro saab ja ütleb: „üsna terwe tossi", ja teeb selle järrele. Nüüd on jo parras linna löugutqmisse aeg. Mis läbbi kannad ka talwe munnewad. No sedda tahhaksid külla perrenaesed hea melega teada ja annaksid wist „Postimehhe!e"  Hea wiloka wöidleiba, kui ta neid selle polest. nattuke öppetaks. Pange siis tahhele, kulla perrenaesed. . Et kannad süggise munnemist  sedda ei te nemmad mitte kiuste waid se tulleb külmast. Hawad  kannad korra, parrast södetud ja parrajas sojas kohtas hoitud, siis munnewad nemmad ka kesk südda talwe aial. Agga nende jauks isseärrauis tubba ehhitada ja kütta, se maksaks  ennam, kui nends «unnad wäärt on. Ma annan. üht odhawamat nõu. Piddage kannad ühhes lautas, kus aknadest walgps sisse paistab, ja et kannad isse lauta sojaks ei te, sepärrast pange Mardi kuus ehk mil ilmad  kwmaks hakkawad mmnema, IV2 ehk 2 jalga paksuti soja hobbuse sõnnikut lauta, tallage  ühhe tassa kinni ja ripputage kord puhtid  ölgl peale. Selle labbi seisab laut soe ja kannad munnewad keik se talwe. Ka pardid hakkawad sel wisil jubba Neari aego munnema.  Nenda hakkawad kannad ka hopis warremalt  auduma ja saggedaste on perrenaese kannapoiad 4 näddalat mannad, kui teistel weel ej munnege. Kannade õrreks on jalla laiusfed lauad, jalg ehk paar ülle sönniko, keige parremad. Kui pärri ei olle ehk muud wilja ei tahha anda, on kedetud kartohwlid, mis katki piggistud, wagga head, wahhe! sekka ka rabba ja kaero. Kes selle juhhatamisse järrele holega tahhab tehha, saab leidma, et tedda karja - teed ep olle sadetud. Nüüd on weel aeg venda tehha. Preislaste ja Prantslane, ehk au au wasta. (Mis Nr. 21 polele jäi.) Minnewa kord löppetasiwe sellega, et Prantslane  happo melega Pxeislase tempo järrele teggi, ja ommad rinna pitsid mahha rehbistas  ja ärrawiskas, ehk kül kallist rahha maksid  : au piddi au wasto ollema. „Öissa, se olli mehhe teggo!" hüdis Preislane  naerdes ja Wallas klasid jälle Se kord tõstis temma esmalt klasi üllesse ja hüdis:  „Ellago Prantsusse kunninga wapper wäggi,  hurra!" ja ni pea, kui klaas tühhi olli, kiskus ta „Prantsusse mäe  pahhema  käikse pitsid mähha ja wiskas pörmandule.  - . / - - 5 - „Wötko sind st ja teine!" Lurtsus Prantslane  isseennestch aMa- kiskus ka ommad kallid pitsid ja wiskas takka järrele/ Aw au wasto. Preislast rööm kaswis igga silmapilguga ja hambawalko olli otsego arraunnustud. Ta wallss  - jälle klasid täis ja maggus Wt jooksis MM Messi. ' . Prantslane mõtles: Egga ma fedda tohhi näidata, et mul omma pitsidest kahjo on, muido naerab ta mind purruks wälja. Ta teggi lahke- nao , töstis klasi üllesse ja ütles: „Preisi kunninga terwiseks, hurra!" Preislane hüdis omma hurra järrele, et weski seinad wärrisesid, ja silmapilk ollid klasid  wiimse pissarani jälle tühjad. Warsi pärrast sedda kiskus Prantsus omma  teise käikse pitsid weel „Preist kunninga auuks" mahha ja wiskas kaugele ärra. Preislane  teggi seddasamma. Pärrast tännas ta paljo sannadega Prantslast, et temma kunningale sedda au olli näitnud; sest Preisi wäggi auustas  omma MMM kunningast „Pritso", nago ebbajummalat, jä' selle kronitud wäeüllema eest läksid nemmad tullest ja weest läbbi. Ta wallas wimast wina weel puddelist klaside  sisse. Just selsammal silmapilgul kihwatas  jälle hambawallo ja ta mötles: Pea kinni  , Prantsusse tulesabba, nüüd on aeg, et ma so uhkust nattuke allandan. Ehk kül en- 174