juhtub Rigas käima ja tahhab ka raudteed katsuda, aitab ommast kohhast kullo taggasi maksta. Ulleültse on need ued asjad keik issama  auuks ja wägga sureks kassuks ja tänno  nende meestele, kes omma rahha parrem sel kombel instressi peale pannewad, kui muido  hallitada lassewad. Suurwürst Äujärjepärria 16. sündimissepäwa on Ria rahwas ka sure lusti ja römoga pühhitsenud. Päwa teinud linna üllemad ka waesema rahwale sure platsi peal sured piddud ja öhto pöllenud wägga illusad römotulled aknade peal ja keik ulitsad olnud röömsaid innimessi täis. Raekodda ja suur kaubamaja (Börse) olnud ülle teiste keige illusam  walgustud. Ka Ria rahwas, nago keik meie sure rigi rahwas, sowiwad süddamest: Jummal  andko meie Aujarjeparriale kallist terwist! Kindral-kubberneri herra, würst Suworow  on 4. Sept. Riast Peterburgi sõitnud. II. Tallinna kubbermang. (Mis Nr. Ii) põiele jüi.) Kiima on Tallinnamaal paljo sode ja rabbade poks: kaunis heitlik: talwe küpse külm ja suwwel saggedaste tulli palla, naga igga mess sedda issegi teab. Mis Eestima annab ja kannab, sest põlle mu! ka tarwis pitka jutto tehha; on keigil tuttaw assi. Targemad mehhed, kes keik järrele  uriwad, kiusawad, et seal 782 isseärralist taimede seltsi surest tammest künni samlast sadik peab ollema. Kui sealt rahwas isse parreminne  ei tea, minno parrast wöib nenda olla. Rukkid ja odrad on pea assi. Wiljapuid leitakse  möisade pealt; tallokohhas ennamist alles üllestöusmatta. Lojuksid on oige hästi, agga mitte suurt seltsi. „Saksama" lambaid petakse möisade peal öiete rohkeste ja wöib neid ülleültse 100,000 peakest olla, mis ühte kokko nisamma paljo rublasid aastas sisse tewad ning ka weel ennam. Keige suremad lambakarjad peawad Koigi, Porkolmi, Rakwerre ja Hio Sures möisas ollema. Kallade polest  on Eestima „killusilgud" tuttaw ja mok- kapärrast toit/ mis mitre iggalc pool tei leita; üksi Tallinnas ja BalteskiNMakst ja pütakse neid. Ms muido weel kasWkko sa kahjolikko  lomasid Eestimaal on , neid teab rahwas  ilma minnota. Rahwa hulk. Kui suur se on? Lähhäb  korda. Ulleültse arwatakfe neid 294,949 hinge peale. Nenda paljo olli aastal 1859, kes teab, ehk wiimse hingekirjutusse jarrele on nende hulk weel kaswanud. 28,999 pead ellawad  linnades, teised maal. Neid on wiis suggu rahwast: 1. Eestlased, ülleültse Tallinna kubbermangus  264,999 hinge. 2. Sakslased, 15,999 hinge ja nende seas 2399 möisnikko suggu, kennest surem hulk maal, mönned ka linnades ellawad. 3. Wennelased, 19,999 hinge, kaupmehhed,  ja tömehhed, ennamist keik linnades ellamas. - 4. Rootslased SWV hinge, ellawad öhto pool Harjomaal ja Läne - merre saarde peal. 3. Soomlased, neid on wähhe, ja needke Tallinnas, kui teniad innimessed ellamas. Keled. Neid on nisamma paljo, kui rahwa  suggusi , no muidogi meie armast ja maggust  makeelt keige ennam, kellest meie ennast ka mitce ei häbbene, (nago mönned narrid tewad) kui meil ka muido 10 keelt suus õlleks.  Saksakeel ei te meid saksaks egga tvennekeel  wennelasseks, ehk kül hea on, kui möllemaid  mõistame ja wecl paljo muid. Lastgem agga sedda rummalust enneste ja omma laste küljest mahha, et meie ennast omma kele ja suggu parrast mitte ei häbbene, nago se mitmel  meel ikka laidowaärt weaks on. Sest künkast peaksime ammo ülle ollema; sest: õlled  sa tark, kui saks missuggune targem saks peaks sind siis põlgama? õlled sa agga rummal mele ja kele polest kes sind siis ommeti  saksaks peab, muud kui sa isse, ja mis se sull' aitab? Noh, on luggu nenda, siis häbbenegem  ennast allati, kui rumm alad olleme,  agga ei ial mitte separrast, et Eestlased  olleme. Ennam ei wöi ükski olla, kui innimenue, ja innimenne on Eestlane 98