rawa ees, paljo Türklasi. Agga mitte üht ainust Judameest. Siin korteris on Kristusse haua-kirrik, Hiskia-tiik, Ewangeliumi usso piiskoppi maia, kus praego piiskop Gobat sees ellab, kellest ka (Nr. 8.) nattukest olleme könnelenud. Z) Judaliste korter on hommiko lõuna pool külges ja ellawad siin ennamist Judalissed  isseärranis omma wannemattest pärritud kombe järrele ja peawad ennast, ni waene kui nende luggu on, ommeti seks kalliks rahwaks, kel üksi öigus Jerusalemmas ellada ja kelle pärrast Jerusalem seisab. 4) Türklaste korter on omma surusse polest keigist üllem. Siin ellawad ka hulk Juda rahwast, agga wähhe Ristlasi. Türklased  on linna perremehhed, sepärrast ka uhked  ja sure öigusse mehhed; saggedast on nemmad wägga torredad ja peawad ristirahwast  koerde eest. Enne olli luggu sellega pahhem,  kui nüüd, kus Türklaste tiwad kaunist leigatud on. Se korter on Moria mäe peal ning wanna Salomoni templi asse, kus nüüd Türgi palwekoiad peal seiswad, ning ka Türklastest  weel tänna päwani „pühha paik" nimmerakse;  siin ellab ka Türgi kubberner ehk Passa ja siin on endine kulus Pedesta tiik, kus Önnisteggia haiget terweks teggi, kellest Joan ram. 5. p. loeme. Praego on Jerusalemmas peäle templiplatsi  5 turro paika ja 170 ulitsad, mis agga köwwerad ja kitsad on, et saggedast kaks koormad teine teisest möda ei peäse. Ulitsatte puhtust ei woi siin mitte paljo nõuda, kus keik, mis tarwis ep olle, ulitsa peäle wissadakse. On kül ka monned Türgi Passad  olnud, kes wägga selle peäle käisid, et ulitsad puhtad piddid seisma ja korristamatta koddanikkudele 500 hopi pakkusid; agga nisuggune  assi olli ning on hommiko-ma rahwal wasto meelne tö. „Mkspärrast siis ullakoerad  ulitsal jookswad? eks nemmad puhhasta  ulitsat?" Keik maiad on Zerusalemmas kiwwist ehhitud  ja ennamist keik nelja kandilesed, kelle kattuksed pea nisamma lambid on, kui pörmandud,  ja ümber ringi kässipuud ees, et julgeste kattuksel woib köndida. Ka leitakse saggedast, et innimessed ellawad al ja kattuksel  ehk lae peäl on kenna roht-aed, kus lilled  öitsewad ja kaunis sured puud kaswawad. Jerusalemma rahwas ei prügi omma maiades tuld muido, kui üksi roa keetmisse tarwis, sepärrast ka ahjusid ei leita, sest mis nendega sojal maal tehha? Korsnad on ka woöras assi; suits woib uksest wälja minna. Istmed, tolid, kummutid, kastid, sedda põlle seal tarwis. Polsterdud pengid käiwad möda  seina äärt, kus peal woib istuda ja maggada,  sellega hea kül. Kus maias meie modi asjo leitakse, seäl ellawad ka meie ma rahwas  sees. Maiade uksed on ennamiste allati seest poolt riwis. Tulleb küllalinne, siis peab esmalt kopputama, ja on uks lahti tehtud, siis iggas Türgi maias ni kaua ukse peäl ootma, künni maia perrenaene ja muud naesterahwas eest ärrapuggewad; küllalinne ei tohhi Türgi rahwa  prügi järrele maia naesterahwast mitte nähha sada. - Jgga Türklast, kes Mekka linnas (lõuna pool Arabiamaal) Muhamedi haua-kirrikus on palwed teinud, hütakseHaadsi ja nende maia uste peäl on monnesuggused arabiakele salmid luggeda, mis teised mitte ei tohhi tehha, kelle waggadus egga au ni suur ei olle. Ostminne ja müminne, nago keige Türgimaal,  on ka Zeru sa lemmas pea keik Juda ja Kreka rahwa kä. Ennamist keik podid on ühhe sure ulitsa äres, mis Joppe warrawast  templi platsi peale lähhäb, seäl on kissa küllalt; muido on lin kaunis waikne. Mannast ollid linna wallitaggused tühjad ja kolletumad, agga monne aasta eest hakkasid  Krekalissed senna puid istutama ja roht-aedo ehhitama, mis aasta aastalt kaswab, ja pea on keik lin kenna aedade ja pudega ümberpiratud.  Nenda on praego Zerusalem. Agga Issand Önnisteggia! mil sawad keik need kallid tootussed töeks, mis isseärranis Zesaia Jerusalemma ja Zuda rahwa kohta kirjas seiswad?! „Tulle taewast, peästa waewast, Zesukenne!" 217