Napoleoni wäe holeks, kes alt Toskana- ja Modenarigist üllestulles Modenast sadik raudtee  peal hölpsaste senna saab, ja keiser isse näitab omma silma Werona linna peale wiskawad.  Keiser Napoleon põlle kül mitte onno sarnane, agga peab ka süddame mees küllalt ollema, kes püssirohho haiso eest metsa ei jose. Wiimses lahhengiö on temma adjutandil ta körwas hsbbune alt mahha lastud ja waenlaft  kuul ta ennesel paletti ölla pealt metsa winud, agga ei olle mees ka sellepärrast meel pakko pannud, ehk kül ta söameestel ta ello parrast wägga hirm olnud. Seddasamma ütleksin  ma Austria keisrist ka, kui sest middagi seitungis seisaks, kuid ni paljo seisab kirjas, et igga waggi omma keisri silma al kui löukoerad  on söddinud, agga mis tehha, kui wöit wimaks ikka Prantsuste kätte jänud. Kuulge nüüd ka, mis jutto Napoleon pääw parrast lahhingit omma söameestega aianud. Üllamal seiswad kässo - kirja on iggas rüggementis  ette loetud: „Soldatid! Waenlane olli arwanud meid ülle Tsise-jöe taggasi aiada, agga meie olleme tedda ülle Mintsio - jöe sddasi aianud. Teie ollete Prantsusse au, kui ausad mehhed üllewel  hoidnud ja selle eest seisnud. Solwerino lahhing on surem, kui mannal aial Lonato ja Kastilgione lahhingid ollid. *) Terme pääw otsa ollete teie peale 2V0.0W waenlase peale tungimisse wasto pannud ja neid taggasi lönud.  Teie tullise waimo wasto ei olle waenlane  omma arroto suretükkide egga kindla platsidega  mitte wöinud seista. Jssama tännab teid teie mehhise mele ja wastopannemisse eest ja leinab neid wapraid mehhi tagga, kes taplusses  on langenud. Meie olleme 4 lippo ja ZH suurtükki sagiks sanud ja 6VVO meest mangi  wötnud. Sellesamma waprussega on ka Sardinia wäggi söddinud ja on waart teie körwas eddasi astuda. Meie söameeste werri ei olle mitte ilma asjata wallatud, waid se jooksis Prantsussema au ning teiste rahwa surusse ja onne eest. Napoleon." *) Nende saunadega tulletab Napoleon neid lahhsngid  mele, mis ta onno ennam kui 50 aasta eest nimmetud paikades olli wöitnud. Nenda kaugele on siis asjad sia male jõudnud.  Mis eddespiddi ette tulleb, sedda same ka eddespiddi kuulda. Kuida nüüd wanna paawsti kässi käib? kas pahhad lapsed omma „pühha issa" uest jälle pahhandanud? Temma loud põlle mitte kita. Jtaliama on söa karra täis ja temma allamad tikkuwad ka wäggife sötta, mis temma!  koggoni wastomeelt on. Tal tulleksid saggedaste kibbedsd päwad, kui mitte Prantsusse  rüggemendid temma toli Roma linnas paigal ei peaks. Kui siis mönned seitungid on üttelnud, et paawst Prantsussi Roma linnast  ärrasaatnud ja ennast üksi Sweitsimeeste hoida annud, kennest tal mönni sadda seal on, siis pean minna tunnistama: se põlle mitte nenda. Se peu täis Sweitsimehhi  põlle judba kümme aastat temma pead ennam  sille hoidnud, egga jöuaks sedda neil kibbedail päiwil koggoni tehha. Olgo paawstil  Prantsustest hea eht pahha meel, sellega põlle mu! asja; agga mis kössi, on kössi: kui Prantsussed tänna Romast lähhäks, siis õlleks paawsti müts judba Home wilto peas, Prantsus  põlle ei mitte üht ainust söameest Romast ärrakutsünd, waid on paljo usi weel jure saatnud,  et „pühha issa" wöiks rahhul maggada, ja sedda peab temma! wägga tarwis ollema. Ei olle keik kuld, mis hiilgab, egga keik tössi, mis rägitakse. Paawst on ka innimenne, pealegi  wanna innimenne, ja innimestest seisab ühhes ramatus, mis üksi puhhast töt kulutab, kirjas: „keik innimessed on wallelikkud" (Taw. L. 14.) Lapse pölwes kuulsin rägitawad, et Romas piddi üks keiser ollema, kes ülle teiste ja ilma surrematta, nores kuus noor ja wannas wanna piddi ollema, ja et ma laps ollin, uskusin  ma sedda tössi ollewad. Rüüd tean ammo,  et keik tühhi jut olli. Nenda on mönned muud asjad ja juttud ka. Agga paawsti meel peab kü! wägga kurw ollema, et södda keige Jtaliamale ni paljo wallo teeb ning ka temma rahwast tikkub jamsima aiama. Ta kaebab mehhike wägga, et temma kolmekordne kroon neil sinnatsil päiwil raske olla kanda ja kunninga ja piiskoppi kep ei tahta ühhel hobil 12