nimmetada, kui meil ennam rumi õlleks; isseärranis  ühhest auwäärt mõisa herrast, kes mitme omma moisade peal kolid aösutab ja omma kullo peale peab. (Herr v. Wulf.) He olli nüüd Lattimaast; agga kuida on siiäWs makondades luggu, kus meie armast ma keelt rägitakse? On ka siin mõnda head ja meie südda ütleb: aitummal Zummalale sellegi eest; agga kül õlleks hea, kui ennam eddasi saaksime! Pernomaal, Wändra kihhelkondaö, on Kerro  moisawannem omma kullo peale üht uut kolimaia ehhitanud, kus sedda ka wagga tarwis  olli. Peaksid head Kerro rahwas nüüd sedda neile sowitud önne ka holega mõistma prukidal Hallist-Karkusse kihhelkondaö  on nõuks woetud, kihhelkonna-koli assutada;  Mihkle kihhelkondaö , kus enne koolmeistrid ei olnudke, on jubba 6 meest selle peale seätud, kennest monned omma waewa öige ausaste taösutud samad; - Audrus on külla koolmeistrile ka parremat palka lubbatud,  sedda möda, kuida temma tö wäart on. Willandi makondas, kus koli katsujatte tunnistusse järrele, koli asjad aasta aastalt eddasi lähwad, on Pöldsama kihhelkondas  kihhelkouna-kool, mis monni aasta maggas,  jälle üllesärratud, ja se on üks tänuswäärt  assi; sest koli kessaks jätta, sest tulleb surem kahjo, kui pöllo kessast;  Pillistwerre  kihhelkonna - kool peab sedda kitust kuulma, et 10 noort innimest, kedda koli katsujad seäl kolis wimaks läbbi katsunud, sure kitussega sedda tunnistust sanud, et nemmad  omma tundmisse ja mõistusse polest warsi külla - koolmeistriks targad küllalt on. No sedda kuleme wist keik wägga hea melega. Pari naddala pärrast woime sest asjast weel eddasi kuulda. Sannumed pöllo harrimissest, lomade  ja wiljapude kaswatamissest. „Jnnimenne ei ella mitte ükspäinis  leiwast" se on Zummala sanna ja sepärrast röe sanna; agga: „Omma palle higgi sees pead sa leiba söma" kas se innimeste sanna on? ja Paulus ütleb järsko wälja: „Kes ei tahha tööd kehha,  se ei pea ka mitte söma," siis on jut otsas. Jah, agga mis köht ütleb? No sellepärrast! Parrem nou minnö metest  on se: „Te tööd ja pällu Jummalat!"  Üht peab teggema agga teist mitte teggematta jätma. Pahha on, kui Jummala sanna laudil ärratolmub; agga pahha on ka, kui adder roosted ja pöld rohtub. Et nüüd holakas maiapiddaja aeg aialt siit postltaskust mõnda kölblikko nou leiaks selle eest tahaksime  ka joudo möda murretseda. Targem rahwas ütleb kül, et meie tallo inniwessed olla selle polest wägga wissa peaga; peame kül pitkad püksid ja nokkaga mütsid peagi nende järrele kandma, agga muud tarwilist öppetust pöllotööst, lomade ja wilja pude kaswatamissest mitte naljalt wasto wötma, waid ikka nenda teggema, kuida issa-issa-issa on teinud, olgo öige ehk köwwer. No neil woib muist ka wägga öigus olla; sest meie arwates on manna  tuttaw te ikka hõlpsam käia, kui ta ka . wersta kümme köwweram on. Ilma järrelemötlematta  üht uut asja hakkata, põlle kül mitte kidowäärt; agga järrelemötlematta ühhest mannast asjast kinnipiddada, on ka laidowäärt. Tahhame siis eddespiddi keik, mis kuleme ja näeme, holega tähhele panna ja mis hea on, ennestele wallitseda. Nüüd on jälle kibbe heinaaeg ka. Jggal pool, kust Postimees möda laab, hiilgab wikkat  nites ehk wälkub rehha logo wöttes. Mitmes paikas on kuhjamättas ka jubba otsa pandud ja perremees ütleb: „Aitummal Jummalale,  ni paljo sado on nüüd jälle kä!" Jah meil on asja keige Jummala annette eest tänno anda, ja lojukse pöhko on nisamma tarwis  kui omma toito. Heinatö, ehk kül pallawa  päwaga kaunis raske, on ommeti üks puhhas  ja armas tö ja põlle senna jure middagi suurt kunsti tarwis, kes agga wikkati terrawaks  ehk wahhedaks saab; agga selle polest on monne h:s innimessel weel pudus. Joudo õlleks, mõistust ka wikkatit hoida no mis 24