otse kui isse püüdwad. Sedda näme ka sest, mis allamal kulete. Austria!, Sardinia! ja Prantsusse! on jubba püssid winnas ja on karta, et kongressi piddaminne ka tühja jääb. Saksamaalt. Preisimaal ja muial Saksama  rikides põlle innimestel kül löuna poolse naabride tülliga mitte paljo teggemist; agga kui ühhes küllas mönni maia pöllemas on, siis ei tömba teised mitte tekki (kassukast) ülle pea ja ei heida maggama, waid igga perremees  walwab, et mitte mönni sädde temma kattuksele ei lange; aitab ka kustutada, ni paljo kui jõuab. Nenda on nüüd luggu Saksamaal. Austria on ka üks lige Saksama rigi ühhendussest  ja ni pea, kui Sardinia ja Prantsusse wäe hulgad nende piridele liig lähhedale peaksid  tungima, siis on terwe Saksamaal korraga  möegad peus ja pajonettid waenlaste pole pöördud ja sel kombel on siis Prantsusse ja Sardinia langudel ennam kui pool miljoni wastasid rohkem, isse weel Austria omma mitme  saatuhhandega. (Wata Nr. 39.) Agga sedda ei olle wist lota, et Prantsus teiste Sakslaste peale tikkub: temma kissub Austriaga  Jtaliamaal, kuhho teised Sakslased ei putu.  Wiimse sannumette järrele olnud jubba 169,999 Prantsust Sardinia pole astumas. Need keik on lango poolt sadetud abbilissed ja peawad Sardiniat Austria wasto jallal hoidma. Küllad same pea kuulda, kuida loud lähwad. Türgimaal sündind, Saksamaal surnud. „Jnnimenne teab kül omma sündinusse  paika, agga mitte omma surma paika." Se on terwe tössi. Bömenimaal surri tännawo  Maarjapäwal üks naesterahwas ärra, kes il>6 aastat mannaks sai. Ennam kui sadda aasta eest olli Austriat Türklastega södda  ja need ollid Belgradi linnast pöggenedes ühhe pissukese tüttarlapse mahhajatnud, mis üks Austria soldat Naw rätil leidis ja ärrakorristas.  Nawrati! wöttis lapsokest ommaks lapseks, laskis marsi ärraristida, kandis ja toitis tedda omma pauna peal Ungrimaalt läbbi käies künni omma kois. Siin kaswatas  ta tedda kui omma last ülles ja panni parrast mehhele. Issa armastas omma leitud  tüttart ja tüttar omma issa, künni möllemad  surrid: issa ammo enne ja tüttar alles nüüd Maarjapäwal. Kui mitme ausa söamehhe  rihmade al tuksub üks pehme hallastaja südda! Austriamaalt. Et siin iggapaaw muust ei rägita, kui söast, on muidogi teäda. Austria  wallitsus on Sardiniamale käskusid saatnud,  kes küssiwad: „kas pannete söariistad kaest mahha ehk mitte? kui mitte, siis teadke, et meie peale hakkame." Prantsusse lang seisab  Sardinia selja tagga ja ütleb: „Arra kohko,  wäetike, kui nemmad peale hakkawad, siis on mul sedda surem öigus sulle appi tulla." Kolme päwa pärrast ootsid Austria kässud wastust, kas ja ehk ei. Mähhärdust wastust nemmad sanud, ei olle weel teada; sest Sardinia  minister ütles, et ta muido middagi ei wöi wastada, kui omma kunningaga ep olle enne labbi räkinud ja nöu piddanud. Muidogi  on wist telegrahw Parisist piddand küssima:  „Lang, mis nüüd pean wastama?" ja lang on wist kostnud: „Utle ei; sest ma lassen  ommad püssimehhed warsi senna pole marsida."  (Wata üllemal.) Sepärrast ollen üttelnud:  kui sesinnane leht luggejatte kätte jöuab, on nemmad Jtaliamaal wist jubba karwopiddi  kous. Kurw luggu on se kül, agga mis minna senna wöin parrata? Jtaliamaalt. Sitsilia kunninga töwwest  olleme jubba räkinud, agga sellega põlle luggu mitte parremaks läinud, waid pahhemaks  ja wöib olla et ta silmad jubba kinni on. Keik temma allamad ei julge ennam muud odata, kui surma sannumid. Sealt kaugelt Jtaliama otsast ei jöua sannumed ni rutto meie male; agga ui paljo seisab kirjas, et ta jubba 4. Aprillil ommad lapsed omma töwwe wodi ümber koggonud ja nendega Zummalaga  jätnud. Silmamee pudust ei wöinud seal wist mitte olla. Löppetusseks on kunninglik  surreja meel üttelnud: „Zummal kaitsko mo abbikasa, mo lapsi ja mo kunningriki!" Kunninga proua ei pea silmapilko temma töw- 332