Weel üks ue aasta õnnesowiminne. UMs aastaks sowin ma, Rahwas! sulle, paljo head, Andko Jummal armust ka, Et sa sedda armsaks pead, Mis ma kulen, kokko toon, Sinno keleks uest loon, Taewa Jssa, ilma Loja! Önnistago sinno tööd: Antko wihma, antko soja, Et se, mis sa kannad, sööd, Kaswaks rohkest mulla pindas, Ja so südda rõõmsast kidaks. Kautago sinno seast Pettust, ahnust, malle keelt, Ellago so rahwas heast, Parrandago omma meelt Noudko taewa riki tagga, Olgo kassin, tru ja wagga. Teine joudko teise ette Üllematte käsko täitma, Kül siis sate rahho kätte. Kui keik samad truust naitma: Jummal nääb ja kuleb sedda, Rahwa seast siis kaub hädda. Sinno põllud, sinno wäljad. Mis sa kullid warra, hilja, Töusko kennast, seisko haljad, Saatko rohkest malmis wilja: Andko merre-emma rahha, Waesid ärge jätke mahha. Armas, kallis tallo-rahwas, Wötta mimaks kuulda weel: Töös ja palmes olle wahmas, Usklik olgo sinno meel; Siis on keige aasta sees Jummal so tru abbimees. C. W. Fr. *) Kui kalla saak rohke olnud, ütlewad ranna rahwas Merre - emma tulli mahya." Jutto jätkud. Wanna tark saiapaggar olli nore kaarna ostnud ja sötiö tedda igga pa nago omma last, wärske saia ja tore lihhaga, mis lihhoniko  käest ostis. „Mis sa selle innetuma musta ronga pöiaga  teed, et sa tedda nenda holega toidad?" küssis lihhonik. „ Muud middagi - wastas paggar kui tahtsin omma manna'teisepolega nahhä, kas se peaks tööst ollema, et rongad IVO aastat  mannaks ellawad?" 218 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostseeprovinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacohy. Teädaandmissed. Eestima moisniko herrade polest antakse teäda, et 1858 aasta 1. Märtsi ku päwal tallopoia  koolmeistri koli, mis Kudas, Merjama  kihhelkonnas seätud on, öppiad kolme aasta peäle wastowoetakse. Koliöppetust, ramatuid  ja sömist sawad nemmad ilma maksota,  agga omma pea-rahha ja riette eest peawad  isse hoolt kandma. Kellel siis nore rahwa seast Eestima kubbermangus,  kes leris käinud, nou ja tahtminne  ja mõisa wannematte polest lubba on, se kulago ni pea kui woimalik on, agga wist enne 15. Neäri ku päwa 1858 aastal koolmeistri  Kochi jures järrel, kes seäl Kuda kolimaias  - Söttkülla jama liggi Perno maantee  äres ellamas on ja seält saab temma weel laiemalt otsust. 1 Tallinnas, wenne-ulitsal, Mayeri kontoris, ostetakse iggal hargipawal näddalas kuiwatud lojuste konta, ja maksetakse leisika eest 10 koppikud höbbedat. Kes siis ennesele rahha tahhab nõuda, korjago holega konta ja mügo senna. 1 Kes üht uepärralist kahhe polega maia keige platsi, tuleweski, aida, talli ja tölla honega  ühhes tükkis peaks osta tahtma, woib Perno trükkimaias selgemat teädust sada. 3 üks suur (Neuwundlandi) walge koer musta  lappidega, essimenne parrem jalg nattuke wälja pole wilto, on Zoulo lada aego ärra kaddunud; kes temmast selget teadust teab anda ehk tedda taggasi toob, sellele maksab leido Perno kaupmees Heinr. Puls. 3