vtas. Äkkitselt seisatas üks weike 10 aastane laps perremehhe körwas, kedda utteldi wannamehhe  tüttart ollewad; wanna mees löi käed risti, nendasammuti teggid keik muud ka, ja helleda selge heälega lugges lapsokenne issa körwas peast ühhe lühhikesse somekele söma palme, mis järrele keik nüüd laua tahha omma  assemettele istusid. Nüüd sa wist arwad, et iggaüks äigas puddeli  kaelast kinni, söma allust wötma, agga se polnud mitte nenda. Wina nähti ka kül laual ollcma, agga muud sedda ei prukinud, kui mönni arwa wannakas mees;  naesterahwale  ei pakkutudki. Keige selle aia sees polnud mul aega ennese ette laua peale wadata, maid wahtisin agga su laiale immekspannes teiste peäle, enne kui naber minno külge lükkas ütteldes: „Wötke ette!" mis mind kui unnest ärratas, ja ma nüüd omma ees laual talreku, nugga ja kahwll näggin. „Zälle kimpus!" mõtlesin  ma isseeneses, ilmas polnud ma nisugguste riistadega ümberläinud, ehk kül ennemuiste, kui talwel möisas linnaste rehhepappiks ollin, (kui sinno meles on?) ikka öhtudel käisin  opmanni köki puid kandmas, sest ta ei raatsinud ialgi poissi egga tüdrukut piddada, siis mönni kord näggin neid immeasju kögi laua peäl, egga ma teädnud, mis nendega piddi  tehtama. Nüüd watasin truist järrele, kuida muud innimessed neid prukisid, ja nisammoti  teggin ka minna, ehk ta kül essite kaunis  weider olli. Sa ehk küssid siin: „kas siis Soomlased öwad iggapaäw kaetud laua tagga nuggade ja kahwlitega?" Ei mitte, agga neil on se pruuk, kui kuski! pool joot on, siis laenab möisa herra ehk kirriko öppetaja omma poolt riistad mis jodu peäl tarwis on, ja on ka paljo neid tallopoegi, kellel ommal kelk nisuggused  asjad on, ja laenab siis naabrile hea melega, kes neid tarwitab; agga nemmad söwad  iggapaäw omnck sola ehk silku leiba nenda kui Wirrulasedki, ja keik kuida nende jöud annab. Pulma laual ei näinud minna ka mitte suri ja maggusaid rogasi; olli üks tuggew toit ette pandud ja iggaüks wöttis ni paljo kui tahtis, ja wimaks kui wiimne  sutäis olli keigel södud, töusis wanna perremees  ütles, panni kaed risti, mis peale teised  keik nisammoti teggid, ja se endine lapsokenne  lugges jällc ühhe lühhikesse palwe söma peäle. Selle järrele täksid keik jälle endisse kambritesse ja iggaüks witis omma aega kuida  kegi tahtis. (Jääb põlete.) Peterburgist. Tännawune külm, mis kaunis järsko tulli, on mönnes paikus laewameestele  märka tööd ja waewa teinud. Ladoga-kanalis  on laewa, mis ennamist keik wilja ja rauaga täidetud, kinni külmetanud; nendasamma peawad ka Peterburgis 1W laewa  Newa-jöe jeä sees kinni seisma. Sannumed wõeralt maalt. Saksamaalt. Prantsussed ja Inglased murtsid Hinamale otsego mulgo sisse, kust nüüd iggamees tahtwad läbbi tungida ja Hinamale önne wia ehk seält önne tua. Jubba Saksamaal  petakse ka kibbedaste nöu, kuida tullewa kewwade kaubalaewo malmis panna ja Hinamale  sata, senna wima ja seält toma. Hea assi on se kül, et selle pärrato sure rigi wärrawad  Eiropa rahwale on lahti tehtud ja nüüd kaupleminne ja labbikäiminne ennam nenda lukkus  põlle, nago enne; agga parrem õlleks, kui sedda Zummala sanna, agga mitte püssirohhi  ja tinna olleksid lahti teinud. Ommeti hea on hea; kust need sisse peäsewad, kes Hina  rahwale öppetawad, kuida ja mis nad peawad  kauplema ja seäl jures aia li kko kasso nöudwad: seält peäsewad ka need sisse, kes Hina rahwale kulukamad, kuida Zummal mailma  (ja Hinamaad ka) on armastanud ja mis ta sellepärrast on teinud ja seäl jures ig - gawest kasso nöudwad. Issand on ennegi, mõistnud meest mina tehha ja surno luid ellama  aiada, küllad ta sedda ommal aial Hinamaal  ka teeb. Znglisma kunninga poeg ja eddespiddme  krompärria on Berlini linna kolmeks naddalaks küllasse tulnud. Preislased ja Jng- 180