Perno Postimees ehk Näddalileht M Sv tB3B Teine Pernus, kesknäddal 12. Nowembril. aasta. Sannumed ommalt maalt. Vtardi - sandid. Kui Postimees se kord omma luggejatte jure saab, on Mardi - pääw jubba selja tagga. Mardipääw on tuttaw tähtpääw, agga mitte kirriko pääw, nago sui Janipääw. Mardipäwa peame meie Martin Lutter usse mällestusseks,  kes 10. Nowembnl 1483 Eislebeni linnas Saksenimaal on sündinud ning teisel päwal, kus wanna wagga piiskop Martini nimmi Kalendris seisab, ka Martin ristitud sanud. Kes olli agga piiskop Martin ja kus ta ellas? Piiskop Martin olli paawsti usko mees, nago enne Lutterust ennamist keik ristiinnimessed, ja ellas Prantsussemaal Loare-jöe  äres Toursi linnas. Temmast rägitakse, et ta enne piiskoppi ammetit wäe-üllem olnud;  agga temma! olnud wägga need sammad  kombed jures, mis Roma wäe- üllemal Korneliussel Keisarea linnas ollid. Temmast rägitakse ka, et ta suur waeste söbber olnud, kes allati wimast koppikut taskust nende kätte jagganud ja kui tarwis olnud, ommad rided seljast waestele ihhokatteks annud. Kord läinud ta ratsa möda teed ja üks waene poolallasti kerjaja pallunud tee äres: „Aus suur peälik, hallastage mo waese peäle, külm tahhab är- rawötta!" Martin piddand kinni, waatnud ümber, põlle ennam rahhakoppikut taskus egga  üllearro rided kasas olnud. No mis ta nüüd teinud? Ta tömbanud terrewa möega tuppest wälja, wötnud omma wäe-mantli seljast  mahha, leikanud keskelt poleks, annud pole sandi katte ja teise pole piddanud ennesele. Kui armastus omma liggimesse wasto üht waepeälikut nenda aiab teggema, siis ma ei panne mitte immeks, kui nisuggune mees parrast  piiskoppi ammeti peale pandi. Seddasinnast  Martin piiskoppi auustawad katoliki rahwas, kui pühha meest, kes nende eest palluda  aitab ja 11. Nowember on temma nimmepaaw  ja seält on meie Luttetus omma nimme sanud. „Noh, selle polest on nüüd arro käes; agga kust tullewad meie „Mardi-sandid?" Kust se pruuk on hakkanud, et meie nored mehhed ennestele narrud kaela pannewad, mitto kord ka silmad tahmaseks tewad, ennamist pahhempiddi  kassukad selgas kandwad, torropilli- ehk wioli mehhe kasa wötwad ja siis möda külla uste tagga laulma ja kerjama lähwad? Auwäärt  temp se ommeti ei olle, kust se on hakkanud?"  Meil marahwal on weel mönni tembuke wannast paggana pölwest üllejanud ja mönni