marga! nisamma lühhikessed jallad, nago malle!.  Polakas woeti kõrtsis kinni, widi esmalt  Äsolmri, parrast Riga ja pisteti mehhike  lukko tahha, ota nüüd! Senniks hakkas Ria kohhus Wolmri kohtoga telekrahwi läbdi  nou piddama. Ja mata! Wolmrist anti sedda ja teist teada, mis silmapilk eddasi taggasi  käis, ja mitto kelmi, kes Rigas üsna rahhulist patserisid, ehk küljeti pengi peal seisid,  said äkkiste kinni tabbatud ja pri-korteri pandud; meeste hing ei mõistnud kaugelt mitte möttelda, et telekrahw sedda nalja teinud. Peäle sedda kaebawad monned Wolmri ümberkaudo, waeste Jutide peale, et nende ümberhulkuminne, ehk kül wallitsusse polest ärrakeeldud, mitte ärra ei kau; midda wähhem nad moisade peale tohhiwad minna, sedda ennam käiwad nemmad küllades ja tallopoegade  jures ja sahkerdawad nendega; juut saab kül igga kord kasso, agga tallopoeg igga  kord kahjo. . Mis seal ees siis on, et nende ümberkäiminne mitte ärra ei kau? Selle peäle wastab üks tark mees Wolmri lähhedalt nenda: Judi salla kauplemist üksi ärra keelda, on nisamma hea, nago sure jöe suud kinni toppida; sest kus ostjad allati malmis on nende käest ostma, kuida woimad seäl müad ärra mässida ja tullematta jäda? Surem hulk innimessi ellawad maal 20 30 40 - 50 ja meel ennam wersta linnast kaugel,  kui mitto korda on neil pissukest asja tarwis, mis pärrast nad igga kord linna ei woi joosta: mis seäl immeks panna, kui ni hästi mõisa kui tallo kohtas sedda, kel middagi  müa on, kahhe käega wasto woetakse, kui ta ka pettab ja öiete mehhe modi pettab? Saaksid agga maal moisades igga 15 ehk 20 wersta peäl poed assutud, ja kaupmeestele  wälja renditud, kus tallo innimenne igga üht, mis tal tarwis on, oige hinnaga ja hõlpsalt woib sada: siis, jah siis hakkaks Judi pettus löpma, agga mitte senni kaua, kui neid saggedaste üsna häddaste tarwis on. (Jnland.) Peterburgift. Meie armolisse Keisri Herra maias ja suggu seltsis on leinaminne. Suurwürst Mihkael Nikolajewitsi Proua wend, Badenima suurhertsog Ludwig on kurgo haigusse kätte ärrasurnud; sesamma kurri  haigus, mis ka pari aasta eest meie önnist Keisrit siit mailmast ärrakutsus ja keige Wenne allamatte silmad wet täis jättis. Besfarabia makonnas Orgejewi linnas  on suur tullekahjo W 2 maia arrapölletanud  ja peale 2l)(),()()0 rubla eest kahjo teinud.  Keisri Herra on lubba annud, et keikis nkis, ka meie maal, nende tarwis woiwad  anded korjatud sada ja kes middagi anda tahhab ja jõuab, wigo omma kirriko wöörmündri  herra kätte, kust sedda kaugemale sadetakse. Kaukasiast. Olleme ma - warrisemissest räkinud, mis woöral maal sündinud, siis peame  ka ütlema, et meie omma sure issama raeades  sedda enne Joulo olnud. Kaukasiama ja mäed on meilt kaugel lõuna pool, hommiko pool musta merre serwas, kus minnewal aastal  kolm korda ja keige wimaks weel enne Joulo ma wärrisenud. Wiimne ma - wärriseminne  olnud ni walli, et peeglid ja pildid seina pealt ja innimessed tolide peäl istudes mahha kukkunud, nisamma ka kiwwi tassid ja taldrekud kappides purruks läinud; önneks ei olle kuulda, et monni innimenne otsa sanud, ehk kül ehmatus suur olnud. Sannumed woöralt maalt. Preisimaalt. Öiete armas kuulda, et Preisi rahwal omma pulma karra körwas ka mu asjade peäle weel aega möttelda on. Ungriama on Austria keisri wallitsusse al ja kotoliki usko, agga seäl ellawad ka paljo meie usko rahwast. Et nüüd Preisi mehhed isse omma kolide eest hästi hoolt kandwad ja sest suurt kasso tundwad, sepärrast mötlewad  nemmad ka isseärranis nende usso-wendade  peäle, mis woöra usso rahwa seas ellawad  ja on mannal aastal peäle 6840 kaadrid  kokko pannud ja Ungriamale saatnud selle sowimissega: usso-wennad, prukige sedda om- 237