Asiamaal ja on umb pagganad, nago Hindud ja Hinamehhed. Jubba, kaua aia eest on paawsti usso mungad seal sure hulga pagganaid  paawsti usko pöörnud, kel koppid ja kirrikud ollid- ning laks luggu tännini ni kui ta läks. Kohhin - Hina kunningas  woi keiser, mis ta seäl on, ja surem hulk rahwast jäid nago enne, nenda parrast, püsti pagganaks ja on sedda praego alles. Nüüd on hilja aego nende meel ue paawsti usso rahwa peäle wägga pahhaseks sanud ja on neist sures taggakiusamisses mitto ärratapnud  ja omma paggana wisi tempusid teinud,  mis ei sünni räkida. Et nüüd Prantsuösed  ka paawsti usso mehhed on, sepärrast läksid need sannumed neile wägga labbi süddame  ning ütlesid: oot, oot, pagganad, meie tahhame teile näidata, kuida arro pähha tullsb!  Ka pärris Hinama patsikandjattega on neil pahhad mõtted. Inglaste ja Hinameeste  wahhel on jubba söa tulli jälle pöllemaö  ning Prantsussed aitäwad körwast puhhuda.  Sest rägime üllamal. Prantsustel on praego ommal maal 322,879 jalla- ja 67,874 hobboftmeest püssi ja moöga al, peale sedda weel Algiriamaal Ahwrikama randas, mis jubba 1836 aastast sadik nende kä on, 69,521 jalla- ja 13,366 hobboftmeest, kokko: 475,586 söameest. Kül hea lossikond mehhi, agga meie Keisril on hopis ennam. Kauba laewade polest on neil minnewa aasta sured önnetusftd olnud, ülle Prantsusse  rigi on möda läinud aastal 622 kaubalaewa  üsna hukka läinud ja 962 wigga sanud.  Kui mitto meest on seäl ommast ilma jänud! mitto ka merre põhja hingama läinud. Ehk kül pibo pölletajad mehhed Postimehhe  ennesele pibo on suhho pistnud, kellega ta nüüd möda maad käib, siiski on pibotombaminne  keige wähhemast tühhitö, maksab paljo hinda ja ei sada mingisuggust kasso. Mis monned rägiwad, et nad haige hambaste, rindade,  silmade ja mu hädda pärrast pibo mehheks  sanud, on nisamma tühhi jut, kui kegi ütleks: ma hakkasin selle ehk selle hädda pärrast  rahha raiskama, siis jäi hädda järrele. Prantsussed on ka kanged pibo mehhed ja siggari suitsetajad» 36 miljoni panko rubla (wranki) eest ostab krono seal aastas tubbakast  kokko, kellest siggarid tehhakse ja ommeti tulleb pudus kätte, et 4j- miljoni eest weel muialt maalt jure ostetakse. Peale 40 miljoni  lahmad üksi tubbaka nahka kui paljo head õlleks settega waes tele woinud tehha, mis muido tule katte puhhutakse! Ma ei ütle sedda mitte, nago Judas Petanias, maid igga mõistlik innimenne tunneb ärra, et ma töt ragin. Se wigga põlle üksi Prantsussemäal,  maid ka meie maal petakse sedda sureks auuks, kui poistel, kel körwataggused  weel kuiwad ei olle, piip suus kölgub ja pealt pipo ninna-allune ei olle weel puhhas.  Poisi piip ahjo ja paar tükki tale körwa  are, aitaks ehk ennam, kui keik pitkad maenitsussed. Nisuggune kahjo teggeminne liggimesse ihhule, ei olle uuendamas käskuö mitte keeldud, waid kästud. On pahha ammet  kord kä, siis on raske mahha jätta; agga  ni hästi lihhased, kui ka leiwa-wannemad woiksid paljo selle wasto tehha. Inglismaalt. Siit innimessed ei tahha söa karrast mitte lahti peäfeda. Hi na maaga olli tülli tõusmas, Ostindia södda tulli wahhele  ja kelis ärra. Nüüd on Ostindia södda löpmas, agga Hinamaal jälle hakkamas. Suur Kantoni lin, lõuna pool Hinama serwas, mis jubba minnewa aasta mallo sai, on nüüd öiste  tuld näinud. Inglased ja Prantsussed on ses söas ühhes nõus Hinameeste wasto. Kantonis  on paljo maiasid pölletud ja innimessi tappetud ja assi lähhäb weel hullemaks, sest ilma asjata ei olle Inglisse ja Prantsusse söa laewad  seäl ni kaua pörmitsenud ning ootnud, kas Hinamehhed järrele andwad ja rahho palluwad: agga et nad sedda põlle teinud, maid omma manna kiuso sisse jänud, sepärrast on nüüd tulli lahti. 28. Detsembril tungisid Inglased ja Prantsussed  tormiga Kantoni linna sisse ja nüüd woime isse arwata, kuida luggu läks: lööd sinna mind mahha ehk minna löön sind mahha, on jo tuttaw söa wiis. Tulli ja werri, muud ei nähtud. Maiad pöllesid, surnokehhad ollid 262