Hamburgi linnast, 15'>nal Jani k. p: Wenne Keiser ja Keisri Proua, Suurwürsti  proua Maria ja Suurwürstid Aleksei  ning Mihkael on tänna kello meie linna sisse sõitnud. Keisri Herra reisib woöral maal krcchw Borodinski nimme al. Keik Hamburgi lin jooksis kokko suri üllemaid aupaklikkult terretama. Hessen - Darmstatti linnas on suur rööm! Seal ellab ja wallitseb meie armolisse  Keisri Ai ehk Keisri Proua issa, kelle jure Keiser omma reisi peal ka tahhab woörussele minna. Zubba minnewa ku päwal kulutadi seal linnas, et nende auustud  Hertsogi Wäimees, suur Wenne Keiser, neile woöraks tulleb. 1?mal minnewa k. p. odati neid jubba senna ning ehhitadi maiasid ja ulitsaid lillekrantsi ja kronidega. Keik linna koddanikkud piddid pühhade ehtes ollema ja nende ees nored tüttarlapsed walges rides ja lilled kaes, Keisri-Pari wasto minnema ning aupakkumissega, mis truist süddamest tulleb, neid terretama. Zah, nende hea innimeste süddamed woiwad kül röömsad olla, kui omma üllema wallitseja Tüttart, meie armolist Keisri Proua Maria Aleksandrowna ja Temma  kallist Abbikasa, kedda iggal maal auustakse  ja armastakse, jälle monne aia parrast nähha sawad. Ka Prantsussema lõuna pool serwas on Marselje linnas 9mal Jani k. p. mawarrisemist  tuntud, mis kül mitte liig kange ei olnud, agga ommeti mitto minnutid järge möda maad jalge al wabbisema ja aknad ja uksed löggisema panni. Ma kannab meid igga pa, nago omma sülles: kui temma ka jubba jalge al wabbisema hakkab, mis siis kadduwal innimessel ennam lota on? se on, kui usko ei olle. Prantsussema pealinnast, Parisist, antakse üht weidrat asja teada. Seal on üks nikker mees, nimmega Sõra, sedda kuntsi walja arwanud, kuida kannad aasta labbi igga pä woib munnema panna. Ta södab neid selle türmis walmistud hobbose lihha purruga. Temmal on linna liggidal arroto suur kannade maia, kus neid mitme tuhhande kaupa kous on. Sadda naeste rahwast on tal nende tallitajaks tarwis. Ta on jubba 40,000 tossinad näddalas munne linna tonud,  mis eest ta keelmatta näddalas 5000 wranki ehk panko rubla saab. Mitte üht kanna ei lasse ta audoma minna, maid peawad igga pä munnema ja mitte audomissega kallist aega wiitma; noor suggu autakse seatud auromassinades  walja. Temmal kullub aastas 75,000 wranki omma kannadega arra, agga tulleb 260,000 wranki sisse ja saab 185,000 wr. puhhast kasso. Ütle nüüd weel, et kannad paljad wilja raiskajad on. Nääd sa, mis need kirjo peaga Prantsussed keik ärratewad! Sannümed kirrikutest ja kolidest. Kolidest. Kolid peawad kirriko taimelabbad ollema. Nisuggusid taimelabbasid on kül iggas koggodusses,  monnes ennam, monnes wähhem; agga ni paljo, kui peaks ollema ja woiks olla, põlle weel kussagil. Jgga nisugguse taimelabba jures  seisab omma kärner, kes nored taimed puhta Ewangeliumi pimaga ja eestpalwega peab kastma ja tallitama. Wägga tarwilinne, hea ning kidowäärt assi on, kui koolmeister üht ja teist olgo kirjotamist, rehhendamist, laulmist ja muud, mis tarwis - isse ausast  on õppinud ja lastele head öppetust mõistab  anda; agga pea assi on se, kui ta sedda öigel kombel mõistab: „Laske need lapsokessed  minno jure tulla, ja ärge keelge neid mitte, sest nisugguste pärralt on Ehk: „Hädda sellele, kes ühhe neist pissukessist pahhandab, sel õlleks parrem, et weski kiwwi " Teate jo issegi mis seäl weel seisab. Keik muud lastele öppetada, mis neile sellesinnatse aialikko ello kergitusseks tarwis lähhäb, on hea assi, ja ei tohhi teggematta  jäda; agga tössist Jummala kartust nende nore süddamette sisse istutada, on pea 22