aasta rummalaste ollen teinud; agga sedda sa ommeti walleks ei aia, et meie made peal warrane külli parrem on, kui hilline. Rein: Tossi kül, agga ommeti ikka nenda,  kuida ilmad on. Meil on pilkad talrved pahhad kewwadid; meie peame jo selle eest murretssma, et seemne pöllud öigel  kombel talwe alla sawad. Peate ka eddespiddi  selle eest suremat hoolt kandma, et teie rukki orras süggise ujuda ei sa, mis teile jubba kahjo küllalt on teinud. Waggusid ja wessiwaggusid aetakse küllalt pöllo sisse, agga mis se aitab, kui waud wet tais seiswad ja nenda lumme alla jäwad? Krawid on karmis  ja nenda, et messi ka mahhajookseb. Saggedaste  seiswad waud ja krawid wet tais. Teie aiate ommad waud kuida juhtub, ehk Zassete omma jullasid omma pead tehha, kes sest ei holi, kuida tö saab, kui agga walmis saab. Keige esmalt peame nöuks wötma üht pea-krawi kaewada, mis ülleültse keige külla kaösuks tulleb; selle sisse wöib siis igga perremees  omma pöllo pealt waud ehk wahhemad krawid lasta. Kui meie Lixtsonido wäljal nisuggune  kraaw õlleks, siis põlleks teil ammo ennam tarwis tedda „soppaauguks" ja „mäddasooks"  nimmetada. Pealegi wöiksid krawi kaldad pudega istutud sada. Saksamaal istutakse  nisugguste krawi kallaste peale õunapuud,  mis suurt kasso saatwad; ka krawi kaldad seiswad selle läbbi kindlamad, ja sedda tööd on üks ainus kord tarwis tehha. Sarwe Andres: Kule Rein, kui sa nenda arwad, eks meie wöi ka Home pa jubba peäle hakkata? Teised küllamehhed, mis t'e arwate? Nüüd õlleks meil selle peale keige ennam aega. Keik teised: Mis seal kaua möttelda? Nöu on hea, kasso käppuga katsuda ja parremat  aega meil muul aial ei olle. Rein. Teie hea tahtminne römustab mind ülle wägga, agga ni ülle kaela põlle just tarwis  peale hakkata. Esmalt peame holega järvele  watama, kuhho pole wet lasseme. et kraaw wastatud ei sa. Sant kraaw teeb ennam kahjo kui kasso. Sellegiparrast wöime krawi tännawo süggise weel küllalt walmis sada ja kewwade puud are istutada. Oh, se on illus ja tullus assi, kuida Saksamaal keik külla teed ja suremad krawi kaldad wiljapudega täis on istutud ! Keik se ei maksa meil ka suremat waewa egga kullo, kui neil seal; peale selle wöib weel iggal perrcmehhel omma isseärranis  öunapu-aed olla, nago mul näete ollewad. (Jääb polele.) 80 Jm Namen des General - Gouvernements der Oftsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Et nüüd pea maa! kolid peale hakkawad, sepärrast antakse teäda, et need tutwad „Lühhikesed  knsfimissed ja kostmiSsed Lutterusse katekismusse sannade möistmisseks" Pernus trükkimaias jälle sada on. 3 Perno kassa-kohto polest antakse teada, et keik runt-rahha, seädusse järrele, enne Mihkle päwa peab maksetud sama. Kes siis sellepolesi  holimatta ja seädusse wasto teinud, langeb  trahwi alla. Perno kassa-kohtus 27. Augustil 1859. Kassa-kohto peawannem Fr. Rambach. Oldermann A. D. Marsching. Oldermann G. Florell. Nr. 275 G. Lehbert, kirjutaja. 3 Sel 21. Augustil, öhto öse, on Pernus Heintzeli maia ukse körwast pengi pealt üks kastikenne, kus üks must wlõte (willepuhhumisse  mängoriist) sees olli, ärrakaddunud. Kes sedda wloti Heintzeli maiasse wiib, ehk temmast teädust teab anda, saab sedda wäärt tassumist. 3 Kahhe näddala eest on üks kollakas hobbone,  kel must lak ja must sabba ja üks tagguminne  jalg walge, ärrakaddunud. Kui kegi sest hobhusest ülle pissukesse jöe Aspe weske peale teab teadust anda, saab emma waewa ausaste tassutud. 1