wewodi jurest ärratullema. Et Jtalia asjad praego ni kirjud on, peab ka temma haigust ja hinge heitmist raskemaks teggema, kuida temma öhkamistest tunda on. Tüllikaid innimessi  on iggal pool: panneb kunningas silmad kinni, kes teab ette üttelda, mis tuled siis wöiwad tõusta? Ka peab sealt ma rahwal nälja hädda ukse ees ollema. Prantsussemaalt. Wanna Napoleon  ja uus Napoleon ei olle ni mitmes asjas mitte üks. Wanna N. pole saa aasta eest on kül Eiropale witsaks olnud ja södda olli temma armsam mäng; kui paljo innimessi seal jures surma said ehk wiggaseks jäid, sellega polnud temmal teggemist, kui agga üht maad teise järrele ennese kätte sai. Temma wiimne mapealne palk on meil tuttaw: surri kui waene  wang. Agga munkade söbber, kes keik mailma kottis tahhaksid piddada, ei olnud ta mitte. Olgo nemmad Kaputsinerid, Karmelitit,  Zesuitit, Dominikanid (munka seltside nimmed)  ehk kes taht muido olnud: wanna N. silmas nemmad ial paljo ei maksnud. Ta teadis,  et need mehhed allati Jummala nimmel teistele tuhka silma wiskasid, et sedda hõlpsam omma kasso wöiksid püda. Jubba liggi 70 aastat ei olnud nende wagga näoga ja kurja teoga meestel Prantsussemaal suurt awwalikko õigust, ja se ei teinud kellegile kahjo. Agga uus N., kes praeg Prantsussemaal ohjad peus hoiab, on nimme polest sesamma, teo polest teine. Södda armastab temma ka, nago  õnnis onni, ja et söatulloke ehk praego Jtalia maal küddeneb, on ennamist temma temp; agga Prantsussed issegi pannewad immeks, kuida temma ühhelhobil ka munkade söbber peab ollema.  Munkade seltsid peawad temma al nisamma  jälle õitsema hakkama, kui 70 aasta eest. „Mis peab sest wimaks wälja tullema?" küssiwad Prantsussed immetelledes, ja meie önsa Lutterusse laul ütleb: „Need kurjad wägga siggiwad Seal, kus need malle öppiad Siin ma peal paljo makswad!" üks möistosanna: „Kes tuult külmab, se tormi leikab" ei wöi ka mitte malle olla. Kongressi luggu on koggoni teadmatta. Mis teised nelli (Wenne, Preisi, Inglis ja Prantsussema) tahtwad, sedda ei tahha Austria ja on wasto teiste tahtmist ommad kässud (wata üllemal) Sardiniamaale saatnud  ähwardama.  Seeb se Prantsustel jallad alla teinud, Sardinia pole tõttama, et ka pärrast olleksid, kui Austria omma ähwardamist tõeks hakkab teggema, ja ma ütlen weel üks kord: enne kui tännane seitung teie jure jõuab, on ehk Jtalias suredtükkid mürrisemas. Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. Sioni kirrik. Misfionar Nikolaifo». Nimmetab meie pealkirri ka pagganaid, siis pean jubba ette ütlema, et meie tänna neid paljo suhho ei wötta. Meil põlle se kord aega. Olleme neist ka jubba mönda korda  könnelenud ja kui Jummal ello jätkab, tulleb sedda eddespiddi wee! küllalt ette. Agga  Zsrael, se wanna ärrawallitsetud töötusse rahwas, mis kesk meite seas weel pilkases umbusso  pimmedusses könnib ja se aino Önnesaatjale  selga pörab: Zsrael on wähhe meile süddamesse ja suhho tulnud. Nägime tänna Jsraelist, ja Issanda hea Waim olgo abbiks  körwas. Aastal 18V9 assutasid waggad mehhed Londoni  linnas üht Judi - missioni - seltsi: sest neile olli prohweti sanna: „sowige Jerusalemmale  önne" süddamesse läinud, ja tahtsid hea melega Jummala sanna senna Me taggasi sata, kust se olli wälja läinud. Sesinnane selts satis ommad missionärid ükspäinis Ebrea rahwa sekka. Agga judi missionär olla, on weel hea tük raskem tööd, kui paggana-missionär;  sest judid öppiwad lapsest sadik Kristust  wihkama ja arwawad, et sellega Abraami,  Zsaaki ja Jakobi Jummalat teniwad. Paulus, se essimenne judi- ja paggana-missionär,  on jo sest imme asjad üllespannud. Jsrael,  senni kui tal Mosesse tek alles silme ees seisab, on öelam Kristusse wastane, kui keik teised. Agga nemmad ei tea jo mitte, mis 333