küssis mo pimmeda ja tumma tütre käest: „„Leno, anna se pörsas mulle!"" (Sest kuulda mo tüttar wöis kül, agga mitte räkida.)  „ „Ei sedda põrsast minna ei anna mitte!" " wastas tum ja küssia ehmatas ärra. Kui ma koio tullin, ehmatasin  ka ärra, agga tüttar olli jälle tum ja pärrast ei uskund ma mitte, et ta sanna olli räkinud. Agga aega möda läks luggu ikka parremaks. Leno hakkas kord korralt mönne sanna räkima, agga mitte muido, kui tal middagi  isseärralist asja juhtub, kus teisi temma eest räkimas ei olle: siis pahwatab korraga sannad suust wälja, agga mitte paljo. Nenda maggasin temmaga näddala eest perre rehhe al ja muid polnud se kord seal, kuid üks perre laps, kes temmale koerusse pärrast wet olli silma wiskanud. Korraga kulen läbbi unne tedda taplewad: „ „ Kas sa kassid siit ärra! Mis wallatus se on, et ei lasse teisi maggada?"" Tum rakis  jälle. Kui ma üllestöusin, wärrises mo kehha römo pärrast. Jah, sinna Issand Jummal  ! sedda piddid minno mannad körwad meel enne surma kuulma, et mo tüttar jälle ragib, kes liggi 40 aastat tum olli. Suur Jummal olgo kidetud ja tännatud!  Kirjuta  sedda mo pöiale ka, olle hea mees; agga öiete põhjani, siis on temmal seal umbkele rahwa seas ka hea meel, et meie Leno jälle rägib. Sadan temmale ka 2 rubla, ennam mul ei olle. Mis sa arwad, kas ta peaks kätte sama? Jummal teab, kus mo ihho laps seal on, ja mis ta praego teeb!" Nenda räkis manna Suigo emmake ommast  tütrest ja mul põlle muud senna jure panna, kui: Se Issand surest mäest, kes enne pimmedatte silmad lahti teggi ja keletumad räkima panni se ellab alles. Kallo on kül tüdrukul praego alles silmade peäl, agga kele pael on peäsnud. Torri wallast on mulle ühhest perrenaesest,  kes 20 aastat pimme olli, ja pimmedast  peast mitto last ilmale töi, paljo rägitud, et nüüd isseennesest on näggema hakkanud: agga selle ülle otan Torri poolt meel selgemat  teädust. Sewastopolt kirriko - aia tarwis, mis nende mallestusseks ehhitakse, kes seal issama eest söddides on langenud , on jubba tannini 63,935 rubla kopp. höbb. kokko tulnud.  Sesinnane suur summa ei olle mitte sunnitud makso, waid hea melelisse andede läbbi kokko tulnud. 1. Riama. Weed. (Merre lahhed, järwed ja jöed.) 1) Lahhed. Neid põlle Riamaal ennam kui 2: u) suur Ria laht ja selle põhja pool otsas l>) wäike Perus laht. Pissemaid merre karasid on Rin lahhel kül paljoge, isseärranis  Sare ma randas: <i) „suur ja sellega kitsa merre kaela läbbi kous, e) „suur laht", mis ka nisamma hästi Kurresare  lahheks wöib nimmetud sada; pissemad merre nurgad jättame järrele. Muido on Ria merre kallas ümber ringi ennamiste maddal, kussa suremat laewad mitte naljalt äre ei peäse; nendasamma on ka temma kuiwad kaldad  ennamiste walge limaga kaetud. Mitmest asjast on tunda, et Ria laht mannal aial hopis  surem olnud, kui nüüd, agga merre uhtumisse  labbi ikka ennam ja ennam lima kaldasse  aianud, mis läbbi limasid kaldad kaswanud,  agga laht isse kahhanenud. Nenda arwatakse, et Aa- (Koiwa-) jöe su enne 25 wersta ma pool olnud seal, kust nüüd suur maante ütte käib; nisamma ka Düna - ja Kurama Aa-jöe suud on enne kaugemal olnud,  kui nüüd. Ria lahhe süggawus arwatakse  ütteültse 30 sülda keskpaigast ollewad, mis ka jubba korda lähhäb. 2) Wäinad. n) „Suur wäin" Läne ranna ja Muhho sare wahhel, 10 wersta lai ja 10 — 12 sülda süggaw. !>) „ Wäike wäin" Muhho sare ja Sarema wahhel, 3 wersta lai ja ennamiste maddal. Möllematte ülle käib te Saremale, kus lodja patidega üllekäiakse;  agga on ilmad tormised ehk süggise ja kewwade jeä nörk, siis peab teekäiminne ettewötmatta jäma ehk teekäia Wirtsus ehk Koggowa jamas kaua ootma. ci) „Söäla 18