laste meel. Seal on üks ainus mees jubba kuus korda minister olnud ja kuus korda jälle lahti sanud. Sultan urriseb kül, agga ei julge waljuste aukuda. Wallahhi ja Moldau würstirikides/mis Wenne-, Türgija  Austriama wahhel Donau jöe kaldas seiswad  ning tännini Türklaste üllema wallitsusse  al ollid, on rahwal suur lust kahhest würsti rigist ühte kunningriki wallada ja risti  usso kunninga al ellada; agga selleparrast tewad Türgi Sultan ja temma nõuandjad ni happo nao, kui olleksid nad ädikast jonud. Agga et sesamma Wallahhi rahwas, kes palluwad  ja sowiwad, et Zummal nende ettewöt- mist peaks õnnistama ja korda saatma, ka ühhelhobil ni kanged Juda rahwa waenlased on: se põlle mitte illus kuulda. Judid on iggalt maalt ning ka Wallahhimaalt leida ja nemmad on iggal maal ühhesuggused Judid; agga minna ei mõista mitte, kuida ristiinnimenne  neid selleparrast, et nad Judid on, woib pinada ja risuda, nago seält ma rahwas hilja aego öiete hulgani on teinud. Nemmad on kül üks petlik, saggedaste ka kahhekeelne rahwas, agga üks wägga önneto rahwas, kel issamsad egga pärrispaika ei olle. Mis mötted peawad kül ristiinnimestele tullema,  kui mele tulletawad, et meie kallis On- nisteggia ja Kunningas sündinud Zudamees olli? Eks õlleks jubba jälle aeg ka Ostindiamale minna, esmalt nende söast paar sanna ja parrast nende ussust ja ellokombedest  räkida? Eks me' woi sedd.a ka tehha. Körwad kikki! Delhi linna jures on nemmad kolm ööd ja päwa järge möda tullist ja werrist tööd teinud, ennego purrustud lin Jnglismeeste kätte jäi. Werri jooksis möda ulitsaid ja kegi ei woinud muido sammo astuda, kui ülle surno - kehhade. Jnglismehhed ei annud pagganattele, egga pagganad Jnglismeestele armo; mis ette juhtus, piddi mahha lödud sama, Ommeti on armas kuulda, et Inglisse  wäeüllem omma söameestele enne tormi- jooksmist käsko annud, naeste ja laste peäle armo heita. Agga et sesinnane käsk mitte igga kord täieste petud ei sanud, sedda näeme  sest, et üks Inglisse soldat, kelle naese ja lapsed pagganad enne ollid tapnud, kui polemeelne  Hindu naesi mahha löi, ja kui peälik temma jure astus ja ütles: „Jnglismees, kas sul häbbi ei olle, naesi tappa, kes wasto ei jõua hakkata?" kostis mees: „Mis häbbi? neist kurjateggiattest on need pörgo koerad sündinud, kes meie naesi ja lapsi tappawad!" Jndiama kindral - kubberneri proua isse kirjotab seält: „Jgga pa tuakse sia, (Kalkutta)  linna waesid naesterahwast, kellel pagganad  kord silmad peast wälja pistnud, kord körwad ja ninna arm leikanud, et südda tahhab  lõhkeda sedda nahhes. Mis siis immeks panna, kui meie söamehhed ennam norele egga mannale armo ei tahha anda? Nenda on loud praego Ostindiamaal. Nende ussust  ja ello kombedest rägime teine kord. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Pernust. Uhheksateistkümnest künni 28. minnewa ku päwani ollid meil siin waimolikko  ello polest wägga röörnsad päwad. Meie armas piiskop Vr. Walter Ria linnast,  olli meie koggodussi ülle watamas. Ta olli nenda seädnud, et öige usso ülleswötmisse pühha meie keskes wois pühhitseda. Laupääw (19. Oktobril) olli saksa - kirrikus enne lõunat  Jummala tenistus. ja parrast lõunat jälle jutlus ning laste katsuminne. Pühhapääw olli ma - kirrikus üllewataminne ja Jummala tenistus, esmalt ma kele laste katsumissega, ja pärrast saksa kele. Siin olli piiskoppil Saarde kirriko öppetaja abbiks ja suuks, sest et kallis piiskop meie ma keelt paljo ei mõista.  Agga need pissut sanno, mis ta meile  altari ees räkis, läksid süddamesse, sest et armastajast süddamest tullid. Teeb ta agga  ommas keles su lahti, siis ei peäse kuulja, waid peab jah ja amen järrele ütlema. Praego  helliseb meil körwa ees, kuida ta saksakirrikus  könneles: „Ma ussun, sest ma rä-5  5 149