namas. Temma olli otse kui nende issa ja würst iggas asjas. Mis kegi ei teadnud, sedda  küssiti temma käest. Keik kohhad olli ta läbbikäinud ja keik asjad näinud ja temma ramatud,  mis ta omma ello aial olli kirjutanud,  on täis süggawat tarkust keigist lodud asjust, mis mailmast leitakse, ja neid otsitakse ja ostetakse, nago wärsket saia. Meie mailma  - kerrast keige temma ma , merre, tule ja tallega mõistis temma räkida ja keik tükkikaupa  selletada ni selgest, kui kärner ommast rohtaiast,  kus ta iggapä risti pöigeti läbbi käib. Temma tundis mäggede körgussed, merrede süggawussed, tullemäed seest ja wäljaspiddi ja ülleültse keik Jummala lodud asjad parrem, kui kegi mu tännini. Keik mailma suredkolid  ja prowessorid tundsid ja auustasid tedda, nago omma meistrit ja issa. Meie suggustele olli temma tarkus liig kõrge, nago kõrge okstega  wiljapu, kust madda! mees ei üllata nzötma;  agga sest põlle wigga, eks kaswame aega  möda ka pitkemaks, ja kui meitest ennam kegi ni kõrgesse ei tõuse, et Humboldti tarkussest  middagi üllataks wötma, siis ehk ommeti  meie järreletullejattest mönni; egga selle mehhe kirjad ennam ei kau, ehk ta kül isse 24. Aprillil Berlinis hinge heitis, pärrast sedda,  kui ta 4 kuud wähhem, kui 90 aastat olli ellanud. Printsid ja würstid ja pea terme  Berlini lm käisid temma pusärgi tagga, kui tedda senna samma kirriko kanti, kus ta liggi  90 aasta eest olli ristitud. Aasta wiimne nummer olli 9, kui ta sündis (2. Sept. 1769) ja 9, kui ta surri (24. Aprl. 1859). Keik mailma seitungid on iggal pool immekspannes kulukamas: Aleksander von Humboldt surnud! Surnud jah, andko Jummal head hingamist; agga mis seal immeks on panna? Piibli ramato wiendamas peatükkis juttustakfe meile meestest, kes ennam kui 10 kord wannemaks  ellasid, kui Humboldt, ja mis on wiimne sanna nende pitkast ellust? Eks se: „surri ärra!" Et ta ni kulus mees olli ja keik seitungid temmast könnelewad, ei tahtnud ka Postimees üksi järvele jada; agga olgo sest kül, meie põlle tedda ial tunnud. Tullekahjo. Brodi linnas on üks jummalakartmatta kurri innimenne melega linna  pöllema pannud! 8W maia on mahhapöllenud  ja 10 innimest tullesurma sanud. Aitso Jummal neid, kes kahjo sanud ja hallastago ka selle peale, kes sedda hirmust kurja teinud. Kas ta kätte sadud ja mis temmags tehtud, ei olle seitungi üllessepandud. Kirriko palwe. Saksenimaal on keige  rigi öppetajattele kask antud, et sel kibbedal aial, mil södda ni lähhedal Saksama pinde äres polleb, kirriko palwe peab pitkendud ja need sannad weel jure pandud sama: „Meie pallume ka sel raskel aial önne ja õnnistust keige omma saksa issamale; olle sinna temma tuggew warri ja kaitseja, ühhenda temma würstid  ja rahwast ühhes meles rahhosiddeme labbi,  hoia neid omma kartusses ning lasse usko ja truust, wahwust ja ühtmeelt issama kitusse  ks ja auuks olla. Ja kui sa temma söariistad  wäljakutsud, tödde ja öigust kaitsma, siis olle isse nendega keigewäggewam Issand Sebaot,  ja sada neid wöimust sama ning jädawat  rahho saatma." „Kes Jummalast ei taggane. Ei Jummal tedda unnusta." Prantsussema a lt. Mis me sealt könneleme?  pea - perremeest põlle ennast koddo, waid maiapiddaminne on abbikasa poleks. Ka siin on Aleksander v. Humboldt ni sure au sees petud, et temma mälletusseks üks kuiosammas  Wersalje linna teiste kuulsa meeste mälletusse kujude sekka seisma pannakse. Prantsusse mötted on nüüd ennamist keik teine  poo! Alpi mäggesid Sardiniamaal, kus nende  keiser Austria wäe wasto söddimas. Se on immekspanna, kuida Prantsussed, ni hästi kes koddo ehk kes söas, Austriamehhi ärrawoita,  se kord ni kergeks asjaks pannewad. Nemmad isse kiitlewad, et nende söawäed olla ennam» harjunud södda piddama, kui Austria!, nende söariistad olla parremad ja söamehhed keik ühte karwa, se on keik waprad Prantsussed,  agga Austria wäggi olla üsna kirjo, seal olla Ungrimehhi, Sakslasi, Dalmatsia ja muud rahwast, et üllem kindral allati ei teadagi, mis 358