antud/ kui paljo neid just praego ülle Preisi rigi peab ollema. Minnewä aastase hinge kirjutusse  järrele on siis Preisimaal 17,739,913 innimest, kennel keigil iggapäwast leiba tarmis on, agga kas nad keik neljat palwet möistwad ja prukiwad, sedda ma ei tea. Pitk elloigga. 23. Augustil panni  Preisimaal üks wanna issake silmad kinni, kes !. Septembril 1759 olli sündinud. Ta 89 aastane wäimees ellab ka alles ja üks temma  laste-laste-lastest on jubba 19 aastat manna.  Uks ainus näddal pudus meel, siis õlleks ta saddamas sündimissepääw ka kätte tulnud. Weel pari aasta eest taggasi on ta alles jalla kirrikus käinud ja kvddo ilma prillita ramatut luggenud. Teine meel wannem mulla tük ellad Bömimaal praego alles, nimmega Anton  Bronekker; temma on jubba 119 aastat  manna. Uks temma poegadest, 85 aastane poisike, ellab ka alles Praga linnas ja on ennam  kui 69 aasta eest essimestes Prantsusse söddades priskes te liggi söddinud. Temma issa on siis jubba 1749 sündinud. Se mees on wist ka mönda näinud ja wöiks paljo könneleda, kui tal weel jöudo õlleks. Meie pölli ei tahha  sähherdust wannadust naljalt ennam mäljaanda.  Ungrimaalt. Rahhe saddo. Seal maal on tännawo isseärranis raskeste mürristanud  ja rahhet saddanud, ennam kui ümberkaudo.  Juli kuus et agga ühhest ragime on seal ühhes paitus kange tormiga jäe tükka pilwist  mahha langenud, mis rohkeste mehhe käe surussed olnud ja keik purruks lönud, mis al olli. Kattuksed, aknad, aiad, keik purruks. Maia seinad näitnud wälja, kui õlleks neid waenlaste  kulid purrustanud. Keik waljad ja asad olnud täis surnud lindusi, mis rahhe mahhalönud.  Uhhes paitus kus pitkne kirrikotorni pöllema lönud, kandnud keik külla rahwas pirn  a kokko, et sellega kustutada. Sellega ollid kül omma pimawarra korraks raiskanud, agga kirrik pölles mani mahha. Seddasamma ebbausko  vlleme ka ommal maal kuulnud, etröösk piim pitkse tuld peab kustutama. Muidogi mötlewad sedda üksi möistmatta innimessed. Rohhotirtsud. Põlle nimme polest sured asjad, agga wöiwad wägga suurt kahjo tehha, ja on hommiko maal koggoni teised lomad,  kui meie siin rohho sees näme. Seal maal on rohhotirtsud aedade ja wiljawäljadele seddasamma, mis meie maal rängad rahhesajud.  Nemmad lendawad mitto miljonit ühhes  salkas, nenda et päikese ärrakatwad ja hädda  selle kohhale, kuhho nad mahhaheitwad: seal ei jä muud, kui must ma järrele. Al Türgima  serwas Id rai la linna jures on 12. Augustil  se önnetus olnud, et üks hirmus suur rohhotirtso karri senna mahhalasknud ja keik laggedaks teinud, mis eest leidnud. Sealt rahwas  on kül nisugguse asjaga tutwad, siiski põlle keige wannemad innimessed neid ni paljo korraga  näinud, kui nimmetud päwal. Pude kulges  on neid ni paljo rippunud, et keik oksad katki läinud. Pool tolli jämmedad ja liggi 4 tolli pitkad lomad nisuggused wöiwad kül middagi ärraraiskada. Se on jälle üks nuhtlus, kellest meie siin ommal külmal maal aitummal middagit ei tea. Jtaliamaalt. Nursia linna kurwa luggu olleme minnewa näddala lühhidelt nimmetanud. Sesinnane lin on jubba mannast aiast sadik mawärrisemisse  läbbi kannatanud. Aastal 1703 sai ta paljo ja 1730 üsna löhhutud. Se kord ei olle temmast ka mitte paljo ennam, kui kiwwiwarre  järvele jänud. Esmalt olli kuulda, et 200 innimest surma sanud neid peab paljo ennam ollema. Wagga halle luggu on kuulda, kui üks terme lin nenda ühhe minnutiga  surma hädda ja önnistusse sisse langeb! Kas teate ka, et Paawst haige on? Joosja olnud „pühha issal" jubba mönda aega jalgus ja nüüd on möllemis jalgus hawad sisse lönud, mis temmale nisammo, nago teiste innimestele,  wagga haiget peawad teggema. Selsamma!  kombel hakkanud ka endise paawsti wiimne haigus, mis tedda wimaks hauda winud.  Se mitmesuggune melepahhandus, mis tal muido tännawo Italia söast ja omma allamatte  jäggelemissest on, põlle ka just terwisse kinnitusseks; peale sedda ei sa kegi lapsepöl- 91