metto ja Allo lv» Märtsil auksjvni wisil ennam pakkujale peawad ärra müdud sama ja sedda auksjoni tehhakse Tallinna linnas. Peterõurftist olleme jubba kord üttelnud,  et seal ausad linna wannemad ka waeste hantwärgi öppipoiste peale mötlewad. Tänna  woime jälle üttelda, et selle tarwis isseärranis  kommissioni kohhus seatud, kes selle ülle walwab, et meistrid ja leiwa wannemad mitte üksi omma öppiatte toido ja ihho katte, waid ka nende öppetusse ja hinge kasso eest peawad hoolt kandma. On ka kommissioni järrelkulamisses sedda leitud, et monned öppiad  mitte kolmel aastal jalga Jummala kotta  põlle sanud. Peterburgi kindral-kubberneri polest on sepärrast kowwa käsko antud, et need meistrid ehk wabriko piddajad, kes omma öppiatte eest öigel kombel ei tahha murret kanda, ei tohhi ka öppiad piddada. Meil põlleks selle asjaga middagi teggemist, kui ka mitte meite seas wannemid ei õlleks, kes ommad lapsed igga pä ilma öppetusseta möda ulitsat lassewad karrata ja parrast tulleb neil korraga mele: „Poib lahhab liig koeraks, panneme ta meistri jure!" Pois on öppetusse  polest püsti rummal, kuid hea hulk kelmi teggusid peas. Nenda lähhäb ta meistri jure, monni kord ka ühhe jurest teise jure; higgistab mitto aastat raske ikke al; saab wimaks selliks ja mis ta nüüd on? Ta on sel, on selle peale ka ommast kohhast uhke; agga südda täis körkust ja pea täis rummalust, ja ommeti surustawad wannemad:  „Ohho! Weltmann, põlle wigga, minus  poeg on ka saksa rätsep" ja mötlewad, neil on öigus. 7. Webruaril on Keisri Herra lubba  annud, et üks rahhameeste selts kirja pandud  seltsi - seadustega woib assutud sada, kes Ladoga ja Onega järwe, kui ka Senska ja Wolga jõe peäl korrapärralist aurolaewa tenistust omma kulls ja kasso peäle woiwad assutada. Tänno Jummalale, et nisuggused asjad ikka ennam meie maal õitsema hakkawad! Sannumed woöralt maalt. Rootsilmaalt pean nüüd wäggise middagi  könnelema; agga paljo ennam ma nurriseks  Rootslastega ja ütleks: ~Laisad Rootslased,  andke ommeti ka teäda, kas surnud woi ellus ollete! Minna pean teie parrast tappelda  sama ja teie istute waggusi ahjo peal ehk jooksete, susad salgas, möda lumme hange! Mis ma muud teitest woin üttelda, kui et teil külm on, „mis raksub, hambu hakkab", ja et kaks kord pawas tuld ahjo ja kaks kasakast  selga peate pannema? Ommast kunningast  ja temma haigussest ei rägi teie ka ennam middagi. Egga ma ommeti isse igga kord ülle merre ei woi hüppata ja wadata, mis te' seäl tete? Wimaks ollete mulle kül teada annud, kuida Rootsi tatto rahwas pulmi  peawad; agga se olli meie tallo rahwa pulmadega ni üks ja üks, et ma ei tea, ollete teie mcite, ehk meie teite käest pulma piddamist  õppinud. Justament sesamma peiopoisi ja noriko wenna, körwatsenaese ja saia wannema  luggu, nago meilgi, mis ma sest piddin  teistele könnelema?" Wata, nenda ma nurriseks Rootslastega, kui ma mõnda katte saaks. Agga suremat põlle mul neist tänna ka üttelda. Saksamaalt. Noh, se on se ma, kus monni arwab, et seal „sandid saia söwad" ja karjalapsed kuldtükkidega wainul mängo löwad.  Agga wötta näppust! Kehwus ja nappus,  hädda ja haigus tulleb neile ka, nago meile ja monni kord meel hullem. Teame kül, kuida luggu tännawo seal on. Lahhab tallomees  koormaga kurrule, siis on tahtjaid küllalt,  agga maksjaid jah, põlle rahha! - Preisilt woin teile üht tanno-kirja luggeda anda, mis noor paar omma ma rahwale on kirjutanud ja keige seitungide sisse trükkida lasknud ja se on nenda: „Sest silmapilgust sadik, mil parrast omma laulatamist Inglismaalt tulles ülle Preisi piri omma roodose ma sisse astusime, on armsad Preisi rahwas meile ni paljo armastust meie 5 5 269