meel" ehk: „Jummal suus ja sadan süddames"  üsna terws tössi on. Tössise näoga wallelikkud ja sallalikkud põlle weel ammogi keik kaddunud; nemmad on maltsa seltsi katzsud, separrast nad ilma külwita kaswawad.  Kui Judt olli Pernust ärra läinud,  jäi waeste maia ilma perremehheta ja waesed lapsed ilma issata. Nenda ei wöinud se kaua jäda. Et meie maalt, kus nisuggusid maiasid weel wähhe on, sündsat meest polnud leida, separrast kirjutadi Berlini linna ja nöuti seält nisuggust, kui tarwis olli. Kes senna male innimessi tunneb? sest wöeti üht meest, kedda kulus Berlini öppetaja, nimmega Kuntse,  (nüüd ka Jummala ees) Perno waestelaste  - issaks sowis, ja selle mehhe nimmi olli E. F. Sul ts, libbeda kele ja tiggeda melega.  Ta kandis Pernus kül waestelaste - issa nimme, agga mitte üht armastajat ja allandlikko  süddant, nago nisugguse mehhel peaks ollema. Aega möda tullid asjad walge ette. Sesinnane Sults olli norest pölwest sadik Berlinis üks tulekot ja libbekals olnud, kes sedda ammetit, rahha laenada ja tassumist Jummala holeks jätta, wägga hästi mõistis. Berlinis olli mehhike jubba enne, kui meile tulli, mõnda ja isseärranis 15 aasta eest üht tempo teinud, mispärrast kohyus tedda mitmeks  aastaks wangitöösse mõistis. Mis teggi ta nüüd? Ta teggi nüüd ommas isse tehtud önnetusses ni wagga näo ja waggad sannad, et helde melega Preisi kunningas temma nuhtlust  koggoni nenda kergitas ja lühhendas, et mees peage jälle omma jalge peal käis. Sesinnane  rebbase waggadus olli wist ka önsa Kuntse silmad petnud, et kelmi ausa innimesse  ammetisse Perno satis. Olli ta nüüd Pernus, siis tundsid kül mitto warsi, et ta kaugelt Judt ei olnud; agga ta olli kord waestelaste - issa ja piddi seks ka jäma. Ta omma südda ei arwanud sest allandlikkust ammetist  ka middagi, agga tal polnud teist ja seks olli ta Perno tulnud. 9 aasta eest sai Lemma ammetist lahti ja nüüd korraga  kaupmehheks.  Kust rahha tulli? No Sultsil olli libbedaid sanno ja teistel rahha. Ta assutas sidipodi üllesse, käis Saksamaal kaupa otömas, wiis paljo rahha senna, töi wähhe kaupa sia, ostis pärrast isseennesele maja ja ellas nenda, kui õlleks ta juvba 500 aastat kontorist olnud. Rahha laenas ta priskeste eddasi, sest kelle kassi näitab hästi käiwad, sedda ustakse ja sellele antakse. Wimaks hakkasid laenajad ka mönda koppikut taggasi pärrima ja nüüd olli luggu lahti. Kolme aasta eest ühhel kennal  hommikul tulli Pernuö korraga kolla wälja:  „Kaupmees Sul ts on pankrottiks jänud ja kohto pitser poe ukse peäl!" Säh nüüd! Pisteti mehhike ka eest otsa mönneks aiaks torni ja kui ommeti middagi pölnud sada, läks ta Berlini jälle taggasi ja kel sada olli, wsatsid takka järrele. Berlinis hakkas ta neste peäle. Ta walletas, et söa pärrast Peruust  ärra tulnud, et ta kaks maia ärra münud  ja 6999 rubla sada jänud, mis igga pä piddid järrele tullema. Keik paljas tuul. Ta pettis mitto meest omma libbeda sannadega ja pea ellas Sults jälle illusas maias ja maggas  pehmes wodis, mis keik teiste olli. Agga kaks meest, kelle käest ta 899 taadrit olli ärra petnud, hakkasid peäle käima. Ta pid.di 299 taadrit trahwi weel jure maksma ja peab nüüd aasta otsa Berlini keldris parremaid möttid otama. Nenda on petja loud. Pernus tundsid tedda keik innimessed, agga teistele olleme  temma luggu sellepärrast könnelenud, et kegi teist hea sannade pärrast weel heaks innimesseks  ei wöi piddada. „ Töega j a teoga", seisab kirjas, mitte üksi sannadega. Waestelastele piddi Sults issaks ollema ja isseennast ei tahtnud temma taewa issa waeseks  lapseks anda, sepärrast läks keik wilto. Töstama kirrikomöisa pöllemissest olleme  minnewa kord lühhidelt teadust annud, tänna wöime sedda nattuke selgeminne tehha. 10. Junil enne lõunat olli wägga kange tuul, mis tulle pöllewast küttismaast ülle krawi männikusse olli aianud ja seäl laggunes ta tormiga ni rutto laiali, et ükski ennam kustutud  ei sanud. Kirriko möisa seisis al tule ning üsna männiko lähhedal. Keige esmalt hakkas kirrikomöisa ellomaia pöllema, pärrast sedda wilja ait; teisest kohhast kargas tulli 396