jälle mele. Kui paljo on se kurvi södda innimessi  ärramurdnud, kui jubba üksi 382 arsti on surma sanud! Paljo aega, paljo öppetust ja rahha on tarwis, ennego 382 arsti jälle nende assemel seiswad! Wägga mitto nende arstide seast ollid kidowäärt mehhed,  kes tuld egga surma ei kartnud, waid kesk lahhingis igga häddissele appi tötsid, künni isse ka ello jätsid. Paljo on neid waesid innimessi, kes keik, mis nad waewaga ollid korjanud, ses hirmsas söa kärras piddid ärra andma, ja teggid sedda hea meiega, et agga armas issama saaks waenlaste eest hoitud.  Musta merre ja Asowi mereäärsed linnad on kül hirmus paljo kannatanud. Sewastopol, Eipatoria, Kerts, Balaklawa  ja mitmed muud linnad ja ülle IVO külla on ennam ehk wähhem löhhutud ja risutud. Agga terraw ninna waenlane on ka näinud ja maitsnud, et Wenne allamad enne keik omma warra ja ello jätwad, enne kui omma Lssamaad. Agga paljo leski naesi ja waesid lapsi on mahha jänud, kelle warra risutud ja maiad pölletud on. Jubba ennam, kui poolteist miljonid höbbe rubla on armolik  Keisri Herra nende heaks kinkinud. Sepärrast römustab meie südda, et Odessa linna seitungis loeme: „Keisri Herra lubbaga  on peale sedda, mis rigi wallitsusse polest isse waeseks jänud rahwa kassuks antakse,  ka nõuks woetud, keiges Wenne rikis andid korjada. Keik Wennema teab jo, mis waesed musta merreäärsed innimessed neil raskil  päiwil on kannatanud ja kui mitto kord piddanud tulle ja risumisse kätte jätma, mis sure tö ja waewaga ollid korjanud. Ka need keige wähhemad anded woetaksa tännoga wasto ja sadetakse Odessa linna, sealtse kindral kubberneri  kätte, kes neid sedda möda, kui tarwis, wäljajaggab." Kui nüüd monni meie rahwast ka tunneb, et südda peäle aiab ja tahhaks middogi anda, kelle kätte siis peab andma? Parrem nou on ikka se: Pällu omma öppetajat,  et temma sulle asja pitkemalt ärra selletaks ja kui siis südda jarrele ei anna, so koppikad ka wasts wöttaks ja senna sadaks, kuhho neid tarwis on. Tallinnast.. Siit linna koggoduste Lutterusse  usso innimessi arwatakse 20 tuhhat hinge ollewad, jg 20mast künni 27ma ZM ku pawani, se on Lerwe näddal ei olle neil mitte üht surnud matta olnud, mis Tallinna rahwa head termist tunnistab. Sannumed woöralt maalt. Noh, kuida loud on? Mis üdist kuleme woöralt maalt? On igga ma alles omma endise kohha peäl? No kes nad assemelt ärraligutas? Seisivad  nago ennege; agga kül ma tean, kust ma peäle hakkan. Kust muido, kui Ktssingtst. Sealt tullewad sannumed, et meie armolinne Keisri Proua Maria Aleksandrow na ka seal ennast, kui helde süddamega innimenne üllesnäitnud. 1200 rubla olli Ta Kissingi waestele ja paar sadda rublakest ka sealt teenritte piddali kassuks kinkinud.  Peale sedda teadwad weel mitmed waesed, mis maggo Temma heldus olnud. Põlle siis mitte immeks panna, kui keik Saksama  seitungid temma kiitmist täis on. Agga rahha pärrast, mis Ta wälja jaggab, ei auusta meie Tedda mitte üksi, waid Temma helde süddame pärrast, mis Tedda aiab head teggema. Sest on Zummal Temmale heldet süddant annud, et waeste hädda Tedda ligutab,  siis põlle jo mitte imme, et Temma jäljed  raswa tilkuwad. Keisri Proua tunnistab  isse, et ni hästi Kissingi kui ka Brükkenau hallika wee prukiminne Temma ihho termist wägga kossutanud, mis ülle igga allama südda Zummalat tannab. Pitkendago Zummal Temma kallid ello päiwi Keisri ja keige rigi römuks. Austriamaalt. Siin maal wallitseb üks kaunis noor, agga tubli keiser. Ta käib isse omma silmaga keik omma maid watamas ja se on kallis assi. Esmalt kais ta lõuna -i- 5 69