sured kaewandussed läbbi, et Austria Vaenlased  eddasi ei pea sama, Sardinia linnades pannakse söamakso Austria wäe polest peale ja ei küösita mitte, kas teil on ehk ollematta, muud kui anna kätte, kas kuub ehk särk seljast! Nad peawad risuma ja piggistama, mis ial möistwad. Uhhes ainumas linnas on nemmad peale pannud, et rahwas peab neile 3VOMV wranki wäärt rahha ja mona saatma, wötko kust tahhab. Oh waesid innimessi! Suurde lahhengidest põlle kül tännini kuulda, sest Prantsussed polnud weel mitte keik kous; agga  salgad on jubba saggedaste kokko juhtunud ja werri jooksnud. Wöimussest ja ärrawöitmissest ei wöi weel kegi könneleda, sest södda hakkab alles, ja pealege põlle se kumbagi  möegaterra egga püssiraua peale üllesse pandud, kes wöimust peab sama, waid se tulleb  nenda, kui peaperremees/ kes üllewel, sedda tahhab. Möllemad wäed süllitawad wastastikko  tuld ja tahhaksid teine teist ma pealt kautada. Austriat peab ja Sardinial  ja Prantsussel meest söa platsi peal kous ollema. Kes rahwast ial peäseb, se pöggeneb ja wötkab kasa, mis wähhe wöib. Sardinia olli söa allustaja, agga ka teised wähhemad rigid, Parma, Tvskana :c. peawad Austria wasto ollema, kui ka mitte wallitsussed, siis ommeti rahwas ja Prantsus on iggal pool nende nöus. Mönned wähhema  rikide wallitsejad on jubba pöggenenud ja wallitsust Sardinia essikude kätte jätnud. Modena hertsog on kül ommalt poolt selle wasto, agga üks ainus post püsti jöes, ei pea wet kinni. Jtalia rahwa köwwa nöu on Austriat Jtaliamaalt koio sata ja nende wägge  ja wallitsust seal kustutada; mis sest wälja tulleb, sams nähhä, kui ellame.  Sardiniamaal  on käsk antud, et keik pöllud ja maad wee alla peawad pandud sama, kust Austria wäggi tullemas on. Sillad löhhutakse jöggede  pealt ja igga sadda sülla peale kaewetakse süggawad krawid maantedest läbbi, et Austria wäggi mitte hõlpsal wisil nende pealinna Tunni  peale ei peäse. Sardinia wäggi on Alessandria  ja Kasale kindla linnade pole tagganeuud.  Prantsusse wägge joseb ööd ja pä- wad jure. Keik Austria kaubalaewad, mis weel pärrast söa kulutust Sardinia saddamattest  wäljas ei olnud, on kinni, otsekui jeä sees. Sardinia wallitsus on neid ärrawötnud, olgo tühjad ehk tais. Ulleültse on Austria laewadel,  mis kotto wäljas, merri korraga kinni; sest kus saddamas nemmad ial olleksid, ei tohhi  nad pead walja pista, muido noppiwad Prantsusse söalaewad neid sure merre peal ärra,  nago kallakullid widikaid. Et Prantsussed seal risti ette ei lö, on meil alles meles, ehk kül sel aial Inglased risumisse peale meistrid ollid. Se kord põlle Inglastel tülliga asja. Prantsusse abbi-wägge, kuida ööldud, joseb Sardiniamale nago purro. Keiser Napoleon  tahhab isse nende eel astuda. Enne kotto wäljaminnemist on ka temma 21. Aprillil  omma rigi rahwale kirja kirjutanud, kellest  terwe miljon tükki trükkiti ja keige Prantsusse  rahwale luggeda sadeti. Sesinnane Prantsusse keisri kirri on nenda: „Austria on omma söddawägge ülle Sardinia,  meie söbra, piri sisse saatnud ja sellega  meie wasto söa hakkatust teinud. Austria  rikkub rahhoseädust, rikkuv öigust ja ähwardab  meie piride peale tulla. Keik sured rigid on sedda tempo laitnud ja pahhaks pannud.  Kui Sardinia olli tunnistanud, et omma  rio asja selletust kongressi *) holeks tahtis  anda, miks on siis Austria enne aego temma  peale läinud? Se ei wöinud mu pärrast olla, kui et Austria ni kaugele olli läinud, et Alpi mäggedest sadik tahtis wallitseda, ehk et Ztaliama Adria-merreni temma ikke alt piddi peästetud sama. Sest seal maal on igga nurgake  maad, mis temma wallitsusse al ei olle, temmale tülliks ees. Tärmini on kannatlik meel mulle eeskirjaks olnud, nüüd agga pean töeste ja terrawaste peale hakkama. Wötko siis Prantsussema söariistad kätte ja ma tunnistan  awwalikkult keige Eiropa kuuldes, et maid wöita minno nöu mitte ei olle; agga omma wallitsust üllewel piddada, kuida sedda *) Seddasinnast „kongressi", mis rahho piddi sünnitama, on södda enne sündimist surretanud ja sest põlle middagi sanud. 347