rattud wurrama panneb, on kewa mee aur, mis massingi sees essimesse wankre peal järgeste  kötakse. Pallawal aurul on wägga suur wäggi sisse lodud, mis innimessed mannal aial meel ei tunnus, agga meie päiwil ni hästi raudtede peal, aurolaewade jures, weskides  ja mitmes muus kohtas sure kassoga prugitakse. Kül se üks imme assi on! Suur rong töldasid seisawad ühhe teise tagga, essimesse  wankre peal, nago pildi peal nate, seisab  auromassing ja tõmbab, teised nago mängid,  ahhelattega temma külgis kinni, muud kui tulge järrele! Omma wersta 50, kui rut tagga on, tundis arrasöita, põlle suur arro assi keddagi. Sel hobbosel põlle Heino egga kaero tarwis, kui agga kiwwisüssa hästi kääs on, et tuld woib alla tehha, siis jookseb, et teekäiatte körwad ulluwad. Raudtede läbbi tullewad maad ja linnad teine teisele otsego lähhemale. Kuhho innimenne muido päwa otsa kibbedaste piddi söitma, saab ta auromankris  xaudtee peäl pari tunniga. Et nüüd Wennemaal, mis ni suur ja lai on, ka reisiminne ja woriminne ruttem ja kergem  eddasi lähhäks, on Keisri Herra täcinawo  aasta 26w.al Nari k. p. kasko annud, et sest aastast kümne aastaga nellituhhat wersta raudteed peab malmis ollema. Uks arro sest raudteest tulleb ülle Dünaburgi linna Kuramale Ltbau linna wälja, kuhho siis ni hästi auro- kui kaubalaewo arroto kokko jookseb. Keik sedda suurt tööd ja walmistamist on Keiser ni hästi omma ma, kui ka woöra ma rikkaste meeste kätte annud, kes omma kulloga tö malmis tewad ja pärrast söidorahha ommale wötwad. Agga se tö maksab inneto rahha ja nende meestel peab tedda luggematta paljo ollema. Möttelge 16 6 6 wersta peawad kümne aastaga malmis ollema ja üks ainus werst raudteed tehha, maksab, kuida ma on, monni kord 62,566, ka 69,666 ja monni kord ka liggi 166,666 rublakest! Agga rahha koggo, mis need mehhed selle sure tö peäle tahtwad kullutada, on ka hirmus suur, arwage:  kaks sadda seitsekümmend wiis miljoni höbberubla! No paljo sedda siis on? Sedda on nenda paljo, et kui üks innimenne luggema hakkab ja iggas tundis ilma  unneta ja sömata ööd ja päwad 3666 rubla loeb, siis kullub tal ommeti 8 aastat ja 15 näddalid ärra, enne kui mi mast rubla peust wiskab. Mis sa sest arwad? No ma mötlen, nisugguse kukruga woib jubba innime middagi peale hakkata. Sedda hinda makswad  need 4666 mcrsta raudteed, mis nüüd Wennemale ehhitama hakkatakse. On ka jubba malmis arwatud, mis hinda innime raudteed sõites wersta pealt peab maksma. Igga mees ehk naene, kes aurowankris tahhab rutto eddasi sada, peab wersta pealt maksma, kuida lind, nenda hind: Essimesses platsis . 3 kopp. höbb. Teises platsis.... „ „ Kolmandamas platsis „ „ Kes lomasid, nenda kui hobbosid, hargi lehmi ja muid suri lomi raudtee peäl tahhab  eddasi sata, maksab 3 kopp. höbb. tükki eest; sea ehk wassika eest 1 kopp. höbbedat,  lamba eest kopp. höbbedat wersta pealt. Keige mu kauba asjade eest arwatakse weo-rahha puda peält ja sedda möda, kuida kaup on, kas kopp., kopp. ehk kopp. puda peält. Kalub rukki wak 120 naela, siis maksab se 100 wersta peält kopp. weorahha.  Jättan so ennese holeks arwata, mis 7 wakka ehk terwe korem 100 wersta peält maksma tulleb. Eks olle kopp. höbb. ? Kas monni wiib hobbosega selle hinna eest koorma  puhtid rukkid 100 wersta eddasi? Ei wi! 4