mist ollid nad ennast kullapessemisse jure töösse palkanud. Siin maal on mitmel herral paljo palgatud törahwaft, kes kullaterri liwa seest waljapesscwad. Se on wägga raske tö, hommiko  kello äiast künni öhto kello märja sees tööd tehha ja rikkub ennamist ihho ja hinge  termist. Kes kord kullapessemisse jure saab, se on ka otsas. Siin wöib sedda igga paaw silmaga nähhä. Siin on ka wiin innimeöfi kiusamas! Et kül wallitsus winamümist kangeste  ärrakeelnud, siiski on kurjad kassopüüdjad  innimessed otsego sadana teenrid, metsades ja mu sallaja nurkades awwatellemas ja sedda pörgo-wet, mis ihho ja hinge rikkub, waeste patto orjadele kalli rahha eest pakkumas. Oh se wiin, wiin! (ka siin Siberiamaal tulleb ta peäle attati südda tais) kui mitto tuhhat hinge  uppuwad aastas temma sisse ärra! Kaks näddalat enne Mihklepäwa on kullapessemisse  aasta ümber ja igga päilinne saab omma  palka, nenda kui tö olli, ?0 ehk 80 höbberubla.  Ja parrago Jummal! kes ussuks  sedda? mönnel lähhäb se sure waewaga  tenitud palk ühhe ainsa öga kurku! Ja miks mitte, kui ühhe winaklasi eest ni paljo rublasid maksetakse, kui teie jures koppikuid, se on sutäie wina eest I—2 ja —3 rubla, ja on mees ennast lojukse wisil täis lakkunud ja seisab metsas tee äres maas, siis tulleb warras  ja wöttab weel taskust, mis minast ülle jänud. Mis kasso nüüd waesel innimessel sest on, et ta keik sui otsa ni hästi hargipäwal kui pühhapäwal rasket tööd on teinud ja waewa  näinud? (Hingamisse päwa kullapessejattele  ei anta!) Wähhe on neid, kes kurja wina himmo wasto jöudwad panna ja taggasi tulles omma rahha küllasse kasa towad, ning selle rahhaga  lehma ehk hobbusse ostwad ja hakkawad maiapiddamist allustama. Se kurwastas mo süddant ning ma läksin üllematte jure ja pallusin,  et neile, kes kulda lähwad pessema, mitte ennam passi ei peaks antama. Agga üllem wastas: „„Mis woib siin jures tehha? Need önnetumad innimessed tullewad Eestimaalt *) 5) Eestimaaks nimmetakse siin keik, kus eestikeelt  rägitakse; Eesti kubbermang on jälle issi assi. palja käega sia ja lastakse küllas lahti. Mil wisil peawad nüüd ihho toidust sama? Palja käega (mönnel pollegi ennam ride hilpo ümber)  ei woi jo ükski maiapiddamist allustada, kus möndasuggust asja tarwis on. Kust wöttab  waene innimenne maia, kust hobbused, lehmad, sahhad, äkked, wonkred, sanid ja mis muido tarwis on? Mönnel on kül se ön, et küllaperremeeöte jures, kes jubba mönned aastad assunud, (maad annab krono ilma hinnata)  peawarjo ja tööd leiab, agga surem hulk peab muialt tööd ja tenistust otsima."" Teine wigga on se, et ennamiste üks päinis naeseta ehk poismehhed sia tullewad, ja siin tühjal maal naest hölpsaste ei sa; sest need mönned külla tüdrukud, mis siin on, sawad jubba 17. aastast nende naesteks, kes kauem siin olnud, ja ilma naeseta ei maksa siin maiapiddamist  allustada. On ka nähha, et naesemehhed  koddo jäwad pöllotööd teggema, agga poismehhed, kes kord hulkumisse sisse sanud, lähwad raisko ihho ja hinge polest. Sepärrast  pallun Eesti rahwa öppetajaid nende naesemeestele,  kennel se õnnetus peaks juhtuma, et neid mönne wähhema süpärrast tühja male pri-külladesse sadetakse, üttelda, et ommad naesed  kasa wötwad. (Neile, kes kui wangid krono töösse pannakse, ei sünni sedda nöu mitte anda.) Mönned on mind ka jubba pallunud omma naeste pärrast kirjutada, et järrele tulleksid. On pitk tee-reis käidud ja essimessed paar hakkatusse aastad läbbi aetud, siis ei tulle töteggia  innimessel ennam leiwa pudus.  Teiseks  pallun neile üttelda, et nemmad ommad lapsokesed, mis selle pitka tee peäl peaksid sündima,  isfe ärra ristitawad ja kui nad sia Irkutski *) linna jöudnud, siis omma öppetaja  järrele küssiwad; sest ma wöin mönnele head nöu anda ehk mönne eest palluda, et wöiwad sia liggemale jäda. Kuida ma neid önnetumaid siin muido keik wöin üllesse leida? Agga kes emale Nertsinski **) linna pea- Irkutski lin on meie maalt peale 6000 wersta kaugel ja kes jalla senna lähhäb, peab 300 päwa teel ollema, kui päwas 20 wersta ärrakäib. **) Nertsinski lin on meel 400 wersta kaugemal.  5 » 291