pibel ärra ja katsuge, kuida ilma läbbi sake. Teie mehhikessed ollete (5?93) kord weel hullemat  teinud ja Jummalat ennast Prantsussemaalt  ärraaianud, keik aasta ja päwade arro ümber teinud: miks t'e siis Jummala trükkitud  sannast jaggo ei sa? Agga paljo önsam  õlleks, kui teie ja keik teised piibli waenlased  järrele mõtleksid, mis se sanna tähhendab:  „ —se tulleb sulle raskeks, astla wasto takka ülleslüa!" —- Dsedda linna läbbi on naabride! jälle nattuke nurrinat. Inglaste söalaew seisis Dsedda linna al ja otas, kas ristirahwa mõrtsukaid  piddi nuhheldama, ja kui assi pitkalt näitas minnewad, hakkas linnale pihta andma. Et ta sedda ilma Prantsusse meesteta teggi, pannakse Parisis wägga pahhaks. „Türklased Dsedda linnas ütlewad Prantsussed on kul piitsa wäärt, agga meie ei salli sedda, et Inglased neid üksi peawad nuhtlewad. Seält näeme jälle et Inglased truid sõbrad ei olle." Säh, just kui nad isse parremad olleksid. Prantsussemaal on tännawo 17,922 noort meest ennast kunninga tenistussest lahti ostnud, ja seal on paljo kallim mehhe hind, kui meil. Siin maksab tännini, kui waskrahha  järrele arwame, mees 1959 rubla, agga seäl 1899 rubla. Inglismaalt. Telegrahwi santi  ume d. Omma surest römust merretelegrahwi  parrast ei wöi weel Inglased waggusi jada. Agga illus on kuulda, et keige suurde töde jures, mis nad ettewötwad ehk walmis sawad, ikka nähha on, et nad ka lummalat ei unnusta.  Nenda on essimessed suremad sannumed, mis Inglismaalt läbbi merre Amerikamale läksid,  need olnud: „Nüüd on Telegrahw Inglis  ja Amerika wahhel walmis. Au olgo Zummalale körges, rahho maa peäl, ja innimeStest  hea meel!" Senni kui ühhe rahwa jures weel Zummala kartust leida on, senni on temmal ka tuma ja joudo middagi; kus se pudub, seäl on keik tühhi surnud mässin. 7. Augustil läksid essimessed sannumed, mis Inglis kunninga proua Amerika präsidentile satis merre põhjast läbbi. Kirri olli 99 san- na pitk ja tarwitas 67 minutid aega, ennego teise are sai! lühhemad kirjad lähwad paljo ruttem; massinad põlle ka weel keik nenda hüüdmas, kui kohhus on, küllad pärrast lähhäb  keik weel ruttem. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Walga kõstre - kool. Tõest, mannal endisel aia! Ollid meie loud monne asja polest weel wägga waesed. Öppetajattel  olli waewalt werend ma keelt suus, iggas kirrikus lauldi isse wisi, (mönnes pai kus igga kirrikulinne isse wisi), koolmeistriks pandi nisuggused, kes muiale ei kölbanud, kelipalka makseti nisamma, tui sandile kannikast anti, kolid ollid laste ja mannadele seddasamma, mis wangihoned kelmidele, luggejad loetadi ärra, agga wähhe mõistsid neist luggeva, kuid se temp piddi tehtud sama. Mitmed asjad, nenda kui orrilad ja nende mängiad, nodid ja nodi tundjad, kitjutaminne, rehkendaminne ja muud tarwilissed tundmissed ollid keik nisuggused „saksa asjad", misga tallu-inuimenne teggemist ei teinud. Ja kuida olli luggu köstrega? Waene kül. „Köstre-Jakob,"  „Köstre-Tomas,"  - "Köstre - Prido," ollid tutwad nimmed. Nimmi põlleks töeste mingisuggust kahjo teinud, sest meil põlle jo tarwis laewaga Saksamaalt köstrid tua: agga meeste mõistus  olli kassin. Kui kolide eest hakkati ennam murret kandma jakihhelkonna-kolid assutama, siis hakkas mõistusse pudus wälja paistma. Köstrid ollid selle ammeti peäle muido otsego lodud, agga peaksed tühjad! Seati orrelid kirriko, jälle otti köster kimpus, sõrmed ei mõistnud teed, ja sedda kimbatust on paiguti weel praego. Pärrast ollid köstrid ennamist keik handwärgid, üks rätsep, teine kingisep, mönni tisler, mönni pumeister:c, ja et päwast päwa said, olli sedda ja on weel praego tarwis; agga nende pärris ammet piddi ollema kihhelkonna-koolmeister. Handwärgi riistad leikasid kül, agga sulg ei tahtnud hästi leikada. Aega möda on aitummal  assi kül parremaks läinud ni hästi kirriko, 68