otsas weel üht kolmat suurt lahhengit peale hakkaks ja nad pöggenekö wist üsna eest ärra, kui nimmetud kindlad linnad neid ei marjaks, kuhho Prantsus ni hõlpsast jarrele ei pease. Ugga fecb se on, mis läbbi Austria jöud ja julgus jälle wöiwad kaswada; pealegi on Austria!  kergem uut wägge jarrele sada, kui Prantsussel,  kelle koddo hopis kaugemal ja körge maggede tagga on. Sedda keik teab kawwal Prantsus isse parrem kui meie, sepärrast on ta ka middagit teinud, mis kegi temma poolt põlleks wöinud möttelda ta on 25. Junil Austria keisrile omma käega kirjutanud: puhkame  wahhel nattuke, ja nenda on kaup tehtud, et werrewallaminne wieks näddalaks  peab seisma jäma. Kas sest puhkamissest  aega möda rahho peab sama, ehk kas Augusti  kuus jälle Bummerumbum lahti on, sedda teab Jummal taewas. Prantsusse keiser  on ka nöuks wötnud selle aia sees wahhel  kois minna, sest koddused asjad tahtwad ka perremehhe silma watamist. . Muidogi teeb Austria keiser seddasamma ka ja söamehhed möllemilt  poolt, no mis minna sia male tean, kuida nemmad omma aega wiitwad. Nenda armsad  luggejad, on luggu praego söaplatsis. Kui nüüd söasannumed eddespiddi nattuke wähhemaks  jamad, siis teate isse, kust se tulleb. Kui lahhengit ei olle, siis ei möi minna lahhengist  ka mitte räkida. Söariistad puhkawad. Lasko Jummal neid kauaks puhkama jada! Rootflmaalt. Mis ma kartsin, on töeks läinud: jälle üks kunningas siit mailmast lahkunud, pealegi Rootsi kunningas. Kunningas  Oskar olli Janilaupääw 1799 sündinud  ja läks Janilaupääw 1859 siit mailmast  jälle ärca. Kronprints, ta wannem poeg, kes haigusse aial issa nimmel wallitses, on nüüd kui Kare! XV. Rootsingi aujärge pärrinud.  Sesinnane noor kunningas Karel XV. on 22. Aprillil 1826 sündinud ja sai Hollandima  printses Lowisaga 7. Junil 1859 laulatud. Rootslastel on nüüd rööm ja kurbdus korraga, agga Jummal teeb, mis ta tahhab, ja surma wasto peame end keik walmistama.  SsUsmsalts Pitkse - kahjud on tannawo iggal pool wöeral maal ning ka Saksamaal wägga saggedad. Reini-jöe lähhedal  on ühhes ainumas makonnas innimest  pitkse läbbi akkilisse surma sanud. (Ka Danimsal on Jummal waljuste taplenud. Seal on Juni ku hakkatusses hirmus jeä-tükki-saddo  olnud. Liggi tund aega saddanud kanna munna surussi jea- tukka mahha, mis keik wilja purruks lönud ning innimeste ja lomadele suurt kahjo teinud. Mitto neist on surnuks, mitto uimaseks lödud.) -- Kölni linnast tullewad sannumed, et meie Keisri lesk Emma, .Keisri proua Aleksandra Weodorowna hea terwissega Emsi (linna) on jöudnud, kussa ta omma mele lahhutusseks ja terwise kinnitusseks mönneks aiaks tahhab jäda. Prantsusfemaalt. Siin korjatakse holega Jtalia wäe hawatud meestele rahha. Wanna rikkas Rootstld on üksipäinis 20,000, Bordoo ja Marselje lin 20,000, Psrisi lin üksi 100,000 wankri annud ja nenda paljo teised ka, kedda meie keik luggema ei hakw. Se on kidowäärt assi, et koddused innimeSsed, kennel middagi on, ka nende peale mötlewad, kes söas hinge peal wäljas on. Keik raudmaantee  perremehhed on rigiwallitsusseke teäda annud, et nemmad keik asjad, mis rahwas koddo Jtalia-wäe heaks kingiwad, ilma hinnata tahtwad kätte sata, mis ka sureks adbikS on. Prantsussemaal on rigiwallitsusfe polest käsk antud, et keik söasannumed, mis Jtalia wöidosamissest tullewad, koddo iggaS pois- laste kolis peawad etteloetud ja ärraselletud  sama, et lapsed jubba norest pölwest sadik nisugguste asjadega tutwaks sawad.  Minno  assi se ep olle, sedda kita ehk laita, agga ma kardan, et seal hea törts körkust jures on, ja sedda ei peaks laste süddamesse mitte külwatama, kus ta muidogi kaswab. Agga mis se aitab, wöi Prantsussed selle peale ommeti  watawad, mis „Postimees" nende asjust  arwab. -- Prantsuste meel on selle polest ka Austria wasts nattuke parremaks läinud, et 20