Tännini on siis Ztalia söss 4 nimmetamisse  waärt lahhingit olnud: y Msntebello-, 2) Marest-, 3) Palestro- ja 4) Magenta-lahhmg,  agga wümne olli keige surem. Saab kuulda, kas Sardo-Prantsussed warsi Magentast  Mailandi linna läinud ehk kas Austria selle sure hawa järvele weel enne nendega rammo  katsunud. Mailandis ööldakse rahwas neid üsna ootwad, ehk kül Austria hirmo pärrast  waggust peawad seisma. Saksamaalt. Uttelgo Prantsus mis ta tahhab, Saksamaal tedda ei usta. Nad agga walmistawad ja hoidwad püssid minnas, kui astuks ta igga pä ülle Reini-jöe Saksamale.  „Jtalia södda on mängo allustus ütlewad Sakslased kui ta seal malmis sanud,  kül t'e näete, siis tulleb meile wöeraks. Egga kabba kännust kaugele ei kukko. Kuida onno, nenda onnopoeg. Napoleonide au ja made ahnus on meil ammo tuttaw ja Saksama  on temmast küllalt tallata sanud, sepärrast  hoidkem silmad lahti." Se on kül kössi, Saksama on manna Napoleoni aego hirmust wallo tunnud ja paljo üllekohhut kannatanud  ; agga et uus Napoleon praego Saksama  järrele käppa wälja sirrutab: sedda ma ei ussu. Belgiamaalt. *) Liig wihm. Kanget  mürristamist ja ränka wihma on Belgias wägga rohkeste olnud. Pealinnas (Brüsselis) olnud äkkilinne saddo ni ränk, et keik toad ja keldrid wet täis tulnud. Üks kohtotubba jooksnud  ni järsko wet täis, et kohtomöistjad, süallused  ja tunnistajad üllekaela katsunud, kuiva  hingega peäseda. 28. Mail olnud assi keige rängem. Mönnes paikus olnud küllatannawattes  6 jalga wet. Paljo maiasid on rikkutud ja paljo lojuksid ärrauppunud. ühhes  lautas uppunud 50 lammast ühhe korraga ärra. Paljo innimessi on ka ärrauppunud; ühhes ainomas küllas 10 waimo. ühhes kohtas  on pitkne emma körwas lapse mahha ja emma pimmedakö lönud. Teises kohhas sur- *) Wata 9. kaardi peal pahhem pool kulges. manud pitkne issa ja kaks poega korraga, teine  olnud 12, teine 14 aastat; keik kolm olnud  wälja! töös, kui se äkkilinne surm neile tulnud. Wägga mitmes paikus on maiad ja kirriko tornid pöllema lönud. PrantsuSfemaalt. Prantsussed peawad  omma keisri proua ümber ollema, nago messilased emma ümber ja igga wisi püüdma nenda tehha, et tal ilma abbikasata mitte melehaigust  ei pea ollema. No se on illus. Jubba hakkatakse Prantsusse randas keisri kasso peale 40 suurt laewa keige sugguse kramiga  täitma ja Jtaliamale weddama, mis kindla  malliga linnade ümberpirimisseks tarwis on. Se tähhendab, et neil Austria wasto pahha nöu süddames on. Tännini on Prantsusse laewad 17 Austria laewa ärrawötnud ja koio saatnud, mis seal oksjoni wisil ärramüakse ja Austria on neist iggaweste ilma. Nenda on söa assi: seddasamma  teeks wist Austria ka, kui tal merrewäggi  käas õlleks. Inglismaalhakkawadinnimessed merre-telegrahwist  jälle jutto teggema, mis nüüd tük aega üsna waggusi seisis. Wallitsus  lubbab ommalt poolt ka nattuke appi kulla, saab nähha, eht nüüd lahhab wimaks ommeti korda. Mitto on jubba wist muialt kuulda sanud ning ka Postimees on sest räkinud, et essimenne  suur piibli-sel ts aasta! 1804 Londonis assutadi; nüüd on neid aitummal jubba suur hulk mailmas. Neist essimestest assutajattest ellas weel üks wanna saksa suggu öppetaja künni 18. Mai ku päwani Londonis ja on sel päwal ärrasurnud. Ta nimmi olli vr. Steinkohw.  Täiest 55 aastat olli temma sellesinnatse  essimesse ja keige surema piibli-seltfi lige  olnud. Keik teised ollid jubba enne ammo  mulda läinud. Sesinnane Londoni piibli-selts  olli esmalt nago pissuke taimeke, agga Jummala abbiga on ta sureks puuks kaswanud  ja mitto kümmend miljonit piiblid on sealt jubba mailma sisse wälja läinud, keik täis Zummala ellosanna ja igga ühhe sees se kal- 381