munna surussed ja parrast anni munna surussed  rahhe terrad kange tormiga pilwist mahha ja nende seas ka sure hobbuse kabja surussi jeä tükka. Nüüd wöime isse arwata, kuida loud läksid. Keik wahhemad lsmad, mis wäljas  ollid, nago wassikad, lambad, warsad, pörsad, annid ja muud, said surnuks lödud, keik aknad wasto tuult ollid keige ramidegs purruks ja toad wet ja jeä tükka täis, kiwwikattuksed  nago suretükkidega purruks löhhutud ja rennid ja kattukse nurgad nago ärrapuhhutud.  Ka innimestest on need, kes juhtusid lausa taewa al ollema, isseärranis naesterahwas  ja lapsed, suurt hädda tunnud, et rahhe mönda pool surnuks lönud. Agga et mönni neist üsna mahha lödud, põlle sia male weel kuulda olnud. Hoidko Jummal igga ma nurka  sähhärdusse õnnetusse eest! Sannumed wõeralt maalt. Jtalia södda. Et Jtalias söatulli alles igga pääw pölleb, "siis pean sest ka igga näddalas könnelema, ni paljo kui isse teäda saan. Solwerino lahhing *) (tedda nimmetakse  ka Jani-lahhing, sest et wöeral maal sel päwal Janipaäw olli) on keigest surem, mis tünnini Jtalia söas on olnud. Terwe Austria wäggi on seal Sardo-Prantsuste wasto  seisnud ja neid olnud 250,000 meest, ülleültse  arwatakse, et sel hirmsal werrewallamisse  päwal 400,000 söameest ja 500 suurtükki  surmatööd teggemas olnud ja 16 tundi ühhe hingega ühte teist tapnud. On ka hirmsaste  möllemilt poolt langenud ja hawatud sanud. Prantsussed on 12,000 ja Sardlased  5625 meest kautanud, mis läbbi nüüd julgeste arwatakse, et Austria omma 20,000 meest, surem hulk mulda pannud ja muist piddalisse  saatnud, ehk kül nende ommad seitun- *) Solwerino, Kassiano ja Kawriano on sured Lombardia küllad, kellest wiimne ka linna  nimme kannab. Ni hästi need kolm, kui ka mitmed teised paigad näggid sel päwal tuld, agga  Solwerino keige ennam, sepärrast jäeb lahhingi nimmi temmale. gid eest otsa ennam ei nimmeta, kui 10,000 surnud ja hawatud. Austria olli enne lahhingit  ommad asjad ennese arwates kül targaste  teinud; olli waenlase eest iggal pool tagganenud  künni keik ommad wäehulgad kokko sai, olli koggoni (mis ükski põlleks uskunud) ülle Mintsio-jöe läinud, et waenlane sure õnnega  sedda julgem järrel tulleks ja lahhingi wasto walmistud ei õlleks; olli siis äkkiste jälle'neljast kohhast teine poolt jöe taggasi tulnud  ja kindlas paikades waenlast ostnud, et 12. Junil, walmistamatta lökso piddid minnema.  Agga wötta näppust! Kes Prantsust petta tahhab, peab wägga warra üllestöusma. Jgga sam, mis Austria wäggi astus, olli sallakulajatte  läbbi Prantsussel teäda ning nemmad  astusid winnas püssidega järrele ja püüdsid  keik kindlamad paigad omma söameetztM täis panna, isseärranis ka need söalahhengi peale wägga sündsad mäeringad, mis Lonato  ja Wolta linna wahhepaikas on, enneste  kätte sada. Sel 11. Junil andis keiser Napoleon keige söawäele kässud kätte) kuida igga wäehulk teisel hommikul kello 2 piddi marssima hakkama, sest päwa olli wägga palla. Kunningas Wiktor Emanuel piddi omma wäehulka  Potsolengo linna, üks teine üllem kindral ommadega Solwerino külla, kolmas ommadega linna ja neljas Medole  külla peale minnema; keisri kaardiwäel anti käsk Kastilgione linna pole minna ja keik ratsawäggi piddi ennast Solwerino ja Medole  wahhele laggeda peale koggoma. Austria wäggi piddi ülle Mintsio-jöe ollema; agga jubba  selsammal päwal nähti nimmetud linnade ümberkaudo saggedaste nende wäehulkasi, mis Prantsussed esmalt sallakulajaiks piddasid. Keik sündis nenda, kuida keiser olli käsknud. Teisel hommikul kulisNapoleonMontetsiarus, kus ö-korteris olli, jubba kello 4 Solwerino poolt suretükki mürrinat ja tõttas warst Kastilgione linna. Lahhing olli jubba lahti. Ösel olli Austria  wäggi, kuida üllemal ööldud, neljast kohhast  ülle Mintsio-jöe taggasi tulnud ja sure tullega waenlaste wasto läinud. Kui Napoleon  senna sai, ollid jubba mitto Prantsust silmad kinni pannud, sest Austriamehhed ollid 10