Prantsussemaalt. Seal maal on nüüd se pea jut: kulda peame Hinameestele wallo andma? Enne kui nad ued sannumed sawad Hinamaalt, ei tahha nemmad kül weel tossist nöu wötta; agga 6500 meest ja 24 suremat ja wähhemat söalaewa seiswad jubba malmis, kuid „mars!" ja siis lahmad. Kaup peab nenda tehtud ollema, et' Prantsus annab üks ja Inglane kaks jaggo laewo ja mehhi. Mönned seitungid kulukamad, et Hina keiser  peab jubba kuklataggust süggama ja kahhetsema,  et se luggu on sündinud, ja peab ähwardama  omma üllemattele, kes tale sedda pahhandust teinud, mitto korda pead otsast mahha lüa. Agga kes Hiinlaste uhkust ja surustamist tunneb, ei olle mitte ni ussin sedda  jutto uskuma. Enne kui need, kes omma riki „taewarigiks" nimmetawad ja keiki Eiropa  rahwast „metsalisseks", enne kui need järrele  andwad, peab neil hästi penike peus ollema. Inglismaalt. Inglased peawad nende  laewade körwa, mis. neil jubba enne Hinamaal  on, 40 söalaewa weel kotto saatma, kennel igga ühhel omma jaggo püssirohto ja tinna kasas on. Õnnetus püstongi wabrikus. Birmingh äm on üks suur ja kulus Inglaste wabriko-lin, kus suri aurokorsnaid ennam suitseb,  kui teiste linnade sees muid korsnaid. Seal on 15. Septbr. suur õnnetus juhtunud. Uhkes  püstongi wabrikus sündis korraga wosworusse  pölleminne, mis nago püssirohhi keik kodda löhhus ja paljo törahwast tappis. 70 naesterahwast olnud hone sees, kui õnnetus tulli; agga kuida se tulnud, ei tea kegi üttelda.  Tulli sai kül pärrast kustutud ja 17 innimest  weel hingega walja, agga keik teised ollid söeks pöllend ehk muido mahhalödud. Meesterahwast  olnud 6 ehk 8 sel korral wabrikus. Üks mees peästnud kül omma naest walja agga  isse janud palgi alla sisse. Türgimaalt. Mönned Türklased ollid omma Sultani wasto kurja nöu piddanud ja sawad nüüd kurja palka. Nemmad ollid teistele  auko kaewanud ja langemad nüüd isse sisse. 150 suremat suggu Türklast peawad jubba löksus ollema. Neil kurjaellajattel on se nöu olnud Sultanit keige suggu seltsiga ärrahukkata  ja üht ainust wenda ellama jätta, kes siis temma assemel eht wanna Türgi modi piddi  wallitsema hakkama. Suur hulk Türklasi on weel, kelle melest nende Sultan ristirahwa wasto liig pehme on, ja sedda nende südda ei salli. Nüüd sawad tenitud palka. Uks mässajatte  peameestest sanud ennast weel enne kinnitabbamist  ärrauppurada. Teado parrast, põlle neil kes ahhelas istuwad, miAe head odata; agga head põlle nemmad ka mitte wäärt. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Perno mako««ast. Saarde ue kirriko pühhitseminne. Taw. Laul 46. Sedda peab igga ristiinnimenne tunnistama,  kes omma usko armastab ja kell' kimmi rindus ei olle, et se süddamele römo teeb, kui ikka uest kuleme, et siin ehk seal manna kirrik  pissukeseks janud ja uus assemele tulnud. Kes ei sowiks siis mitte, et Sioni telgi nörid  ikka laiemale saaksid wennitud? „Tulgo meile sinna riik", on jo meie iggapäine öhkaminne,  ja kui uest kirriko pühhitsemissest, kuulda  sama, siis on jälle, kui ütleks Issand: „Amen, minna ollen keik päwad teie jures, künni  mailma otsani." Jah, wötko Issand omma ellosanna küünlajalgu meie keskel ikka ennam kinnitada, agga ei ial nihhutada! „So saakrament ning sanna heäl. Siin olgo ikka puhhas meil!" Saarde koggodussel olli 24. Septembril suur süddame rööm. Sel pawal sai nende uus kirrik sisse õnnistud ja pühhitsetud, mis nad ammo süddame iggatsemissega võtsid. Jubba laupa öhco oüid Perno makonna praos Schultz ja temmaga 5 teisi öppetajaid  ning nimmelt: Perno saksa öppetaja Girgensohn, Audro öpp. Paul, Jakobi Õlleks piddand jubba minnewases numris ollema. P —s. 116