mitte selleparrast, et Prantsussed ja nende söawäggi södda armastawad ja hea melega tülli tewad, waid sellepärrast, et seal keik wallitsus  ühhe ainsa waikse mehhe käes kous on, kes paljo ei rägi, agga paljo mõtleb. Tännine  on ta kül meie söbber olnud, agga kui pea wöib üks pahha silmapilk tedda meie waenlsseks  tehha. Temma wasto» holeto ja julge olla ning käed rüppe panna, se õlleks se hullem  jölledus. Küssib nüüd kegi, kui kaua meie nenda püssid minnas, peame otama? siis kostan  minna: senni kaua, kui Prantsusse luggu nenda jäeb, nago ta praego on. Senni peame ikka malmis ollema, et meie ja nende wahhel igga paäw södda wöib tulla. Meie ello ehk surm tulleb merrekaubast, mis meile allati peab lahti ollema, ehk muido on meil hädda kä. Sepärrast peame meie omma tännist merre wöimust keigest jöust ka eddespiddi üllewel hoidma, ehk muido langeme pea nende sekka, kedda mikski ei panda. Se on essiminne assi, kus waenlane meile wöib kahjo tehha. Teine assi on, kui Prantsus awwalikkult ülle kanali ehk merrekaela meie kallale tulleb, ja se wöib sündida ni pea, kui Prantsus ühhe ainsa ö ja päwa kanali perremees on ja selle peal tehha wöib, mis tahhab. Selle wasto ei aita muud, kui suur wäggi, head suredtükkid ja rahwas, kes issama eest hea melega wimast werretilka ärrawallab. Ma ütlen weel üks kord, senni kui Prantsusse ohjad ühhe ainsa mehhe käes seiswad, nago praego, senni ei wöi meie Inglismehhed mitte julged olla." Nenda rägiwad Inglased, ja küllad isse teädwad,  mis neid nenda aiab räkima. Sellesamma aia sees, mil Prantsusse randas 499, on Jnglisma randas 323 laewa hukka läinud ja 748 innimest surma sanud ja neid õlleks ühte kokko 1235 merre pöhjas hingamas,  kui mitte 487 innimest sure waewaga  polleksid peästetud sanud. Donimaalt. Sealt poolt tullewad sannumed,  et 5. selle ku pawal Dani kunningal ellud maiad ärraläinud. Temma illus kunninglik  maia, loss Pridiksburg, on mani mahhapöllenud  ja kustutamisse jures ka lvönned innimessed surma sanud. Kust tulluke walja peäsnud ja kust kunningas pühhadeks peawarjo  leidnud, sedda minna ei tea; agga sähhärdusse  mehhel wöib ikka ennam, kui üks maia olla. Amerikamaalt. Znneto assi. Parrago  sedda peab ka ollema, kui mitte muial, siis Amerikamaal. Kui ma omma Keisri Herra heldusse peale mötlen, kes nüüd Wennemaal  keige pärrisinnimestele priust kingib, nago meil jubba 40 aastat käes on: siis laulaksin  ma allati: „OH, wötkem Zummalat Suust, süddamest nüüd kita ic."; agga kui mu! Amerikama Neegriorja piddaminne mele tulleb, siis minnaks ma russikaga sekka. Sedda innetumat asja peab ikka meel ollema ja weel nende seas, kes ennast ristiinnimesseks nimmetawad  ja kelle su allati sest kiitlemissest punnis  tais on, et nemmad wabbadrigi rahwas  on! Kuulge kuida seal wabbadussega luggu lähhäb. Nowembri kuus peti ühhes lõunapoolses kubbermangus (Süd - Karolina) nisuggust lojuste, wilja ja mu pöllomeeste asjade  katsumisse ja watamisse päwa, nago meil sedda Tallinnas, Tartus ja Willandis ka mönni kord ette tulleb. Kennel keige parremad  lomad ollid, need said auu-kingitusst. Agga pange nüüd tähhele: Kaks rikkast pöllomeest  said kumbagi höbbe peekre kingitud, et nende „mustad lomad" ülle teiste prisked ollid. Mis lomad? Kegi muud, kui omma kaswatud  Neegriorjad, kedda mu lojustega ühhes ette todi! Ptüi! teie häbbematta innimesse lihha müad! Arwate teie Amerikamaal, et Jummal taewas surnud on, ehk Neegride õhkamist  ei kule? Ma ei tahhaks mitte teie assemel olla, kui temma kohhut hakkab piddama.  Waatke, need on Amerikamehhed, kennel su allati priust täis on! Terrane nöu. Kui ma kord waggusi Prantsuste peale mõtlema  jään ja mul seal jures 1812 mele ärkab  : siis tulleb füdda wäggiss täis, ehk kül 7 aastat päevast sedda sündinud ollen. Sel aial 206