ehhitanud. Seal piösukesse Rauba-jöe äreö ehhitas pater Taniel 1205 üht kirrikut, mis selle aegsed Eestlased, kes alles pagganad ollid, 1220 puhtaks risusid ja ärrapölletasid. Weel olli üks kolmas, Kristian Rosen, se on 1272 Augsrosi lossi ehhitanud. Wöib ka olla, et sel aial üllemal nimmetud Rauba lossid  kloostrid olnud, kus katoliki munkad sees ellasid ja siit ommal kombel risti usko wälja lautasid. Sannumed wõeralt maalt. Saksamaalt. Et Preisi kunningas talweks  sojemale male läinud ja wallitsust wenna katte jätnud, on meil teada; nüüd tullewad sannumed, et Würtembergi kunningas, kes ka jubba manna innimenne, seddasamma teinud ja talweks Sardiniamale Nitsa linna ellama läinud, kus ka meie önsa Keisri Nikolai  lesk Proua ülleminnewa talwe ellas. Möllemad kunningad on meie Keisriga suggulased;  Preisi kunningas meie Keisri onno ja Würtembergi kunningas Temma öe äi. Ultenburgi linna koddanikud on nöuks wötnud meie Keisri wenda, Suurwürst Konstantin  Nikolajewitsi ja temma Prouat kes seäl linnas sündinud palluda, et nende linna aukoddaniko nimme wasto wöttaksid,  mis ka Suurwürst ja temma Proua on lubbanud. Sellega on seält linna rahwas üht wagga suurt meest omma koddanikude kirja sanud. Prantfussemaalt. Sea! maal on üks manna seädus, mis 1830 mahhajäeti, jälle üllesse wöetud. Selle seadusse järrele on sealt ma merre - ministeriumil öigus tarwilessi laewa ehhitusse puid seält wötta, kust neid ial leiab, olgo krono ehk pärrismöisniko metsas.  No selle mõisnikule, kel head mastipu metsa on, ei wöi nisuggune seädus mitte sureks  troostiks olla. Puud märgitakse ärra ja peawad siis, kui tarwis, seätud hinna eest walja antud sama, tingimissest põlle seäl juttoge.  Egiptusse kanali tarwis peab nüüd holega  rahha kokko pandama; 3 ja 400 rahhameest  peawad päwas tullema kulama, kes omma rahha sel kombel intressi peale tahtwad panna. Saab nüüd ilma immeks nähhä, kas se ettewötminne  peaks korda minnema. Kassin palk. Muidogo ollete rikkast judist Rootsildist mönda jubba kuulnud? Se rikkam mees Eiropas on temma. Agga wanna Rootsild ei ella ennam, waid Lemma  pärnad, ja neil on kolm suurt rahhakontori  Parisis, Londonis ja Wrankwurtis Saksamaal. Minna nende rahha põlle kül luggenud egga jõuaks luggeda, agga targad mehhed, kes keik teadwad, ütlewad et neil peäle 500 miljonit höbberublakest peab kukrus  ollema. Se wöib kottike olla! Kes sedda luggeda tahhaks, peaks ilma sömata ja unneta peäle 15 aastat luggema ja kui süddant kinnitada  ja wahhel puhkada tahhab, siis lähhäb kaks kord ni paljo aega tarwis. Se on inneto!  Ztgga Rootsildid põlle mitte nisuggused judid, kui meie siin ommal maal näeme, waid nemmad on Baroni nimme al. Baron Rootfildil, Parisis, olli hiljuti kammertenert  tarwis. Jgga mees nisugguse mehhe jures tenistust ei sa; peawad head tunnistusse kirjad taskus ollema. Wimaks tulli üks, kedda mitmelt poolt wägga olli sowitud. Terretas, kummardas ja räkis, mikspärrast ta tulnud; andis ka omma tunnistusse kirjad kätte. Baron  Rootsild watas neid läbbi, ütles: „Sind on mulle wägga sowitud ja sa õlled ka mo mele pärrast." Tener kummardas jälle ja wastas: „Baroni herra on liig lahke minno wasto, ma põlle ni sure kitusse wäärt." „Mis palka sa aastas küssid?" küssis Rootsild,  kui sa mitte liig kallis ei olle, tahhaksin  ma kül kord katsuda. Kui paljo arwad  omma aastase tenistusse wäärt ollewad?" Tener: „Baroni herra annab mulle, mis isse arwab." Baron: „Ei, wanna liggimenne,  küösi agga, küssi; kelle laps, selle nimmi;  ma jöuan maksta." Tener: „Noh, kui Baroni herra just kässib, et pean küssima,  olgo siis: kui se liig ei olle, palluksin  600 wranki (pankorubla)." Baron: 172