keppi alla püaksid, ja mönda korda jubba on katsunud, agga ikka werriste peadega taggasi sadetud. Hiljuti on sesamma luggu jälle olnud.  Türklased tulnud sure kissa ja karraga Montegrinia rahwa peale: „Kas heidate meie alla, ehk ei heida? muido tallame teid ma pöhja!" Teised jälle wasto: „Ei heida!" ja sarwed kokko. Agga Türklased sanud jälle wallo ja kes weel elloga peäsnud, se wötnud jallad selga ja pannud punnuma. Parras! mis sa otsid teise kallale. Türklased, nende usk, Ms koht jn kombed. Mönne aia eest olleme lubbanud, et Türklastest  mönni sanna tahtsime könneleda ning sedda lubbamist tahhame nüüd taita. Wöiksime  jutto kül wägga pitkaks wennitada, agga  pitkad juttud ei peta meles ja Postimehhe paunas põlle ka ni paljo rumi. Teme sepärrast  lühhidelt, et eddasi same. Türklased on Tatari rahwa suggust ning isseenneses neist, kes weel praego hommiko pool Kaspia merre äres ellawad ning Tur - komani rahwaks nimmetakse. Peale 5W aastat p. Kr. hakkati neist jubba middagi kuulma. Pärrast wöttis neist suur hulk Arabia  Muhamedi usko wasto ja et nad sel aial waprad mehhed ollid, wotsid Kaliwid, se on Muhamedi järgmissed, nende seast ommad kaardisoldatid. Üks selts neist, nimmega Seldsukkid,  kiskusid mitto kubbermango hommiko poolse Roma rigi küljest ärra ja assutasid isse ennese nimme peale üht riki weike Asiamale,  kelle pealin Ikonia olli. Mongoli rahwas kautasid sedda riki parrast jälle ärra, agga ommeti tõusis 1281 nende laiali pillatud  Türklaste seast üks wapper söddamees ülles,  nimmega OSman, kes neid jälle kokko korjas ja temma nimme järrele nimmetawad Türklased isseendid tänna päwal alles Osmani  rahwaks ja temma järreltullejatte käes on praego Türgi aujärg Konstantinopoli linnas. Nende keel on Tartari rahwa kelest tulnud, peab öige kenna, agga saunade polest waene ollema ja sellepärrast wägga paljs Persia ja Arabia kele sanno seas. Tallopoiad ja muud öppimatta innimessed rägiwad üksi Türgi keelt; keik teised, kes wähhe middagi õppinud, rägiwad  kas Persia ehk Arabia keelt ja peawad möllemid mõistma, kui rummalatte sekka ei tahha arvatud sada. Arabia keles tenitakse Zummalat ja Persia keles öppetakse keik tarkust  ja tundmist. Türklased loewad ja kirjutawad  nisamma, nago Judid, wasto päwa, parremalt pahhema pole ja nende ramat lõppeb seal otsa, kust meil peäle hakkab. Nende üllem wallitseja, keiser ehk Suursultan,  ellab Konstantinopolis ja lasseb ennast  „mailma lotus", „Zummala warri", ehk ka wahhel sekka, sest et ta keige omma üllamatega  woib tehha, mis mele tulleb, „ kõrri  lei kaja" nimmetada. Suremast künni wähhemast  sadik on Türgi rahwas keik Sultani pärris ommad ja temma tahtminne on nende ainus seädusse ramat, ja et innimenne ennamist  nenda on: „kust tuul, seält meel", siis on Türgimaal ka nenda: kust tuul, seält seädus; tänna nenda, Home nenda. Sultani ülle ep olle mingisuggust seadust, waid mis tahhab, sedda teeb, olgo õige ehk köwwer. Temma on omma allamatte ello ja surma issand ja keige ma pärrisherra; kus tal ial mele tulleb, seäl annab ehk wöttab. Osmani järrel tulliad Sultanid ollid eest otsa waprad mehhed. Keik ümberkaudsed rahwas  wärrisesid nende ees. Sel aial, kui Eiropa  söakunst alles otsego lapse eas olli, kardeti  Türklasi, nago tuld. Agga nüüd põlle neist ammo ennam suurt asja. Nimmi on janud, agga jõud kaddunud. Türgi riik on nüüd, nago wanna köddund pu, mis mitte omma ennese köwwadusse pärrast ennam püsti ei seisa, waid teiste wahhel ei peäse mahha langema. Kas neil usko ka on ja mis nad ussu- — Jgga rahwal on üks usk, ka umbpagganattei,  olgo ellaw ehk surnud, öige ehk walle usk. Nenda Türklaste! ka. Nemmad uskwad Muhamedi, kui Zummala aino prohweti sisse. Muhamet olli Zsmaeli suggu mees, nago keik Arabia rahwas ja ellas Ara- 359