se hirmus töboi seal peale ja nago enne, peab ta ka tannawo ilma armota innimeste kallale kippuma, neid rutto hauda wima ja laste peale iösearranis maias ollema. Hamburgi lin põlle meitest ka just mitte ilma tagga, sepärrast  teate kül, mis sähhärdused sannumed meile mele peaksid tulletama. Ristilapse kingitus. Kallis assi on, kui üllematte ja allamatte wahhel luggu on nago  wannematte ja laste wahhel teised armastusses  wallitsewad ja teised armastusses sauna  kuulwad. Saksen-Meiningimaal on ka nenda. Üllamad armastawad omma hertsogi,  nago omma armast issa, hertsog neid wasto nisamma, ja nenda on se jubba wannematte pölwest  sadik olnud. Aastal 1800 sel 5. Detsembril, kui praegune hertsog Bernhard sündis, olli rahwas  ni römus, et temma issa keik omma allamaid .wadderiks kutsus. Et keik ei mahtund wadderiks  ollema, sepärrast waliitses rahwas selle aastase  luggeja-laste seast mömied wälja ja need seisid siis teiste assemel seal jures, kui hertsogi poega ristiti. Surem hulk on neist jubba Jummala  ees. Nende seas olli ka üks nahkparkia, keö praego alles ellab ja ,3. Jutil omma kuldpulmi  piddas, se on üht mällestusse päwa, et ta jubba 50 aastat abbiellus ellanud. Nisuggusel  aupawal towad lapsed, lastelapsed, suggu lased ja söbrad omma kingi tussi. Agga  kuida sai wanna pari südda röömsaks, kui neile Mawallitseja polest üks suur seest kullatud  höbbe peker kingitusseks todi ja selle peale olli tikkitud: „Sedda kingib hertsog Bernhard omma  armsa ristiissa Timoteus Suhwnerile." Waat säh! ristipoeg olli ristiissat melespiddanud.  Teine on hertsog, teine nahkparkia, agga sest põlle wigga; sellega ei allane mitte hertsogi au, waid kaswab. Kas põlle kenna? Jtaliamaalt põlle mu! tänna paljo üdist kulutada. Jtaliama olli söa aial nago  kangeöte seggatud weösi, mis nüüd aega möda selgumas on. Mönned kiitwad rahho, teised laitwad sedda, nenda kui kennegi sowi- *) Wata Saksama kaardi peal sedda hertsogiriki  M 18. missed ja tahtmissed ollid; mönned tännawad Prantsust temma abb! eest, teised kirruwad tedda  temma poliko tö pärrast, isseärranis Wenetsia  maksud, mis Austria alla jäi, ei sowi temmale mitte head und, ja mönned arwawad,  et Prantsus omma abbiga Jtalia asjo ennam segganud, kui selletanud. Paawst turtsub ommalt poolt, et temma allamad ni hea melega Sardinia kunninga tiwa alla joseksid,  kelle peale ta südda täis on. Kas ta rikide-koggodusse au-peawannema ammetit wastowöttab  ehk mitte, sedda ma weel ei tea. -- Hertsogi rikides keeb nago pudro padda, mönned  wöttaksid ommad wannad herrsogid jälle wasto,  agga ei tohhi selle polest mitte suud lahti tehha.  Nenda on keik alles likumas ja aega möda selgumas; küllad same eddespiddi kuulda,  kui suur tolm ärra heidab, kuida assi jäeb. Hea tük önnetust on seal ka juhtunud. Prantsusse  wäggi wetakse nüüd raudtede peal jälle koio pole ja 14. Julil juhtus õnnetus, et kaks suurt auromassinat wastastikko kokko läksid ja wankrid purrustasid ning innimessi tapsid. Massina meistrid said surma ning ka 11 Prantsusse  soldatid ja 60 meest peawad wägga raskeste  hawatud ollema, kellest surem hulk wist ennam üllesse ei töusse. Teised soldatid, kes omma seltsimeeste purrustud surnokehhad näggid,  on nago lapsed nutnud: „Magentas ja Solwerinus olleme ellusas tulles ellama jänud ja siin rahhulisse tee peal piddid meie waprad wennad ni hirmsa surma sama!" Prantsussemaalt. Ka Prantsussemaal  on asjad alles, nago minnewa näddala ollid. Jnglisma wasto ööldakse Napoleoni kulm nattuke kortsus ollewad. Prantsussed ütlewad: „Znglased -karjuwad allati et meie söalaewo ehhitame, agga mis nad isse tewad? Seddasamma kissa wöiksime meie ka tösta. Inglased ehhitawad söalaewo, et rahwas ei tea ennam, kust ni sured maksud waljawötta, siis lükkawad südi meie peale, kui peaksid nemmad  meie hirmo pärrast nenda walmistama." Nenda rägiwad Prantsussed. Inglastel on jälle omma jut. Wötta kinni, kelle! öigus on. 43