praego iggal maal ja ülleültse Eiropas neid mehhi on, kes püssi ja möeka kandwad, et öigus ja rahho sees ja waljas pool rigi piri wöiks üllewel petud sada. Targad mehhed, kes msuggusi asjo tundwad, nago meie omma sahhad äkked, on keik järge möda üllespannud, ning nenda same selzeste teäda, kui suur igga ma rammo söameeste polest on, kellest kirjas seisab: „Temma ei kanna möeka ilma asjata :c. ;" sest söawäed on karristusse-wits ommale  ja wöerale, kes kurja teeb. Ägga nende  arro on nenda üllespandud: -Z /Meie sure Wenne Keisril . 833462 soldat. F. ! Austria keisril 700000 „ «A c Preisi kunningal 541108 „ iPrantsusse keisril 409062 „ S (Inglis kunningal (proual). 222874 „ Keik pissemail Saksama kunningattel,  hertsogidel ja würstidel kokko 361596 „ Türgi Sultanil (keisril)... 209152 „ Hispania kunningal (proual) 200401 „ Rootsi ja Norwegi kunningal 158337 „ Sitsilia (Neapoli) kunningal 143586 „ Sweitsi pri-rigil 108000 „ Belgia kunningal 73000 „ Hollandi kunningal 58495 „ Sardinia kunningal 47915 „ Dani kunningal 27420 „ Portugali kunningal 25194 „ Modena hertsogil 19956 „ Toskana hertsogil 17205 „ Roma paawstil 16959 „ Kreka kunningal 9686 „ Parma hertsogil 5672 „ Nüüd näete omma silmaga, kuida igga rigi  rammo on. Wiis essimest on need peamehhed  Eiropas, ni hästi made, rahwa, kui söawäe polest; mis nemmad wieksi kokko ütlewad,  se peab jäma. Kui ma nüüd watan Austria paljo ja temma tülliks naabre Sarvini  a pisko peäle, siis pean wäggise küssima:  Sardinia! kas sa mitte põlle luggenud, mis Luk. 14, 31. 32. seisab? Agga temma lodab Prantsusse peäle. Paljo parrem õlleks, kui ta lodaks lummala peäle ja jättaks hammaste ja möega ihhumist järrele; sest kes södda otsib, se södda leiab. Sesamma luggu  on, kui pissukese Danima ja sure Saksa  ma peale matame: ikka püüdwad pissemad surematte ja nõrgemad kangematte wasto tülli tösta. Miksparrast? Minna arwan omma nödra Postimchhe mõistusse järvele, et se sest tulleb: sured on muidogi sured ja paistwad kaugele, agga pissukesed tahtwad sure kissa läbbi ka kaugele paista. Se luggu peab üksiko  innimeste wahhel ka mönni kord nenda ollema. Saksamaalt. Sakslased ei tahha Prantsuste mahhedaid sanno se kord mitte paljo uskuda. Pilkades ütlewad nemmad: „Tohho sögge, egga Prantsussed söa peale ei mõtlegi! Need 20 tuhhat hobbust, mis nad ostwad, tahtwad nemmad liwa weddamisse peale prukida, ja need 3000 hobbueeslid selle peale, et tahtwad järrele prowida, kas need lomad peaksid nenda törksed ollema, kui nende  möistosanna ütleb: „tõrges nago hobbuesel."  Se märato hulk suredtükkid, mis nad järgest wallawad, tahtwad nemmad Napoleoni nimmepäwal (15. Augusti!) römopaugutamisse peale prukida. Ommad sured söa-aurolaewad ja 300 suretükki-pati, mis nad ruttoga malmis  pannewad, peawad heringid püüdma minnema  ja muid kallo, mis ette juhtub ja Prantsussemaal  süakse. Kuida wöib Saksama ennast  sellepärrast pahhandada?" Et nisuggune  jut muud ep olle, kui terraw pilkaminne,  sedda wöib iggamees käppoga katsuda. Austriamaalt. „Kongress." Tülli  asjad on ikka alles polel. Eiropa „sured rigid" andwad nöu, tülli enneste wahhel ärraselletada.  Meie Wennema wallitsus on sedda  nöu annud, et keik 5 suurt riki iggaüks ommalt poolt ommad ministrid kokko saatwad, nisamma kui Krimmi söa aial Wieni ja Parist  linnas ministrid kous käisid nöu piddamas. Nisuggust nöupiddamist nimmetakse wöera kele sannaga Kongress. Austriama on lubbanud omma ministrid Kongressi peale sata, agga mis Prantsus teeb, on mul teadmatta, kui ka se koht, kuhho Kongress kokko peab tullema. Nenda on mailma asjad. Sähhärdusse Kongressi  peale tullewad üks tosfin mehhi kokko, peawad nöu, waidlewad lukkupandud uste tagga,  igga üks omma keisri ehk kunninga nimmel, 309