Danimaal ellas mannast üks suur kulus  kunningas nimmega Kanut. Sel aial seisis ka Znglisma temma wallitsusse al. Uhhel  päwal, köndis kunningas Kanut merre äres ja üks temma üllemist nimmetas tedda „mailma-merre  issandaks." Warsi laskis kunnin- gas toli tua, üsna mee are panna, istus senna peäle, tõstis käe merre pole ja ütles: „Kule merri, minna, kedda praego ma ja merre issandaks nimmetadi, kässin sind, et sa mitte minno külge ei puru!" Merre laened ei holinud sest middagi,' maid kaisid toli alt läbbi ja piddid igga silmapilk kunningast keige toliga ümber wiskama. „Kas näed nüüd, melitaja libbekeel", ütles Kanut, „et sa walletanud  õlled? Kus on mo wäggi merre wasto? Peäle sedda läks ta kirriko, panni  omma kroni Önnisteggia ristikuio ette mahha ja pällus: „Jssand, Sebaot, kes on ni wäggew Jummal, kui sinna? sa wallitsed ülle merrede ja waigistad temma laened! Hädda sellele, kes lihha ommaks käewarreks panneb!" Kauba hinnad. Postimehhe kirjawastussed. 13) M. T. U —s. Teie kirja olleme kül kätte sanud, agga  tühhi mõistab, kust se tulleb, et kui läbbiwatajatte käest neid taggasi same, siis on ikka riipsud peäl, mis ni paljo tähhendawad, kui: põlle tühja tarwis trükkida! No mis sa wennike teed, kui ei lubbata. Jo Teie willi wist nattuke  kerge on. Mönnest jutto jätkust lootsime kord, agga ei peäsnud ka ilma nipsuta läbbi. Teie „Augusti ku laul" on nattuke lappitud assi, mis Postimehhe suhho ei sünni. 64 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostseeprovinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby Rigas. Tallin- nas. Tartus. Pernus. Rb. Kp. Rb. Kp. Rb. Kp. Rb. Kp. Wak rukkid 1 03 k 00 2 „ nisso 3 50 2 50 „ odre 2 1 50 k 50 „ kaero Püt sola, punnust . » ?/ . taNZO . . „ henngw, suri. „ Some räime. . Perkpund V-kinno . „ kroon-kinno Leisil, kinno, keskm.. „ woid .... „ rauda.... Nael tubbakast. . . . I 4 10 43 1 3 50 35 25 90 — 80 1 5 12 9 2 3 1 50 30 7 1 5 4 11 8 32 1 3 1 10 25 25 80 8 Teädaandmissed. Pörrawerre möisa wallitsus annab teäda, et se seal igga aasta petaw laat tännawo  15. Septembri ku-päwal saab petama, sest et 13mas ku-pääw, mil ta peaks ollema, laupääw on. Z Uhhe weikse möisa peale, 40 wersta Peterburgist,  otsitakse üht üllewaatjat, kes naesemees, wennekeelt möistab ja kedowilja ning heinakülwamissega  tuttaw on. Temma aMmet on tö rahwa järrele wadata ja õlleks wägga hea, kui ta abbikasa karja aedas pimatallitust ennest  peäle wöiks wötta. Temma palk on 10 künni 15 höbberubla kuus ja prisöök möllemattel.  Selgemat teadust sellepolest andwad: Lihhola öppetaja Spindler, Söttkülla herra v. Wistingshausen, Kaisma herra Höppener,  Krause herra Tallinnas ja Perno praosst herra Schultz. 5 Allamal nimmetud Perno kaupmees annab  siin teada, et temma ni hästi lojuste tuid kui takkusid hitpusid ja ride tukka üllesostab  ja nende eest naela ja puda wisi head hinda annab. Pernus, sel Z 9. Augustil 1858. J. A. Klein. 3 Perno allewil sure Ria ulitsa äres on wie toaga surem ja howi peäl kahhe toaga wähhem maia mu honettega  harritud aiaga ühhes tükkis müa; kes osta tahhab, wöib trükkimaias jarrele küssida. Willewerra weske jurest (Haggerse  kihhelkonnas Kohhila möisa al) on jubda 1. Junil hobbune ärrakaddunud:  punnase-körw, keskmisi surust, 8 aastat wanna, lühhike lak ja sabba ja kaks walget lappi selja peal. Kes sedda hobbust leiab ja Haggerse köstre ehk Willewerra möldre Ado Sibergi kätte wiib, saab 3 rubla leido.