kül sia male ollid kiskunud. Muidogi terretasid  möllemad wägga lahkeste, nago sure rahwa  wiis on, söid esmalt ühhes laudas prukosti keige omma kasa wöetud üllemattega, ja siis laksid möllemad keisrid nelja silma al ühte isseärranis kambre pariks tunniks jutto aianm  ja nöu piddama. Siin isseärranis kambris  on nüüd Jummala abbiga 29. Junil keiöride  leppitus ja Jtalia werrise söa löppetus sündinud ja rahho tehtud; andko Jummal, et selle rahhul praggusid sisse ei tulle. Sesinnane  rahho seadus saj 30. Junil alla kirjutud.  Marsi selsammal päwal andis keiser Napoleon  telegrahwiga Parist teada: „Meie olleme  Austria keisriga rahho teinud. Sellesinnatse  rahhoseädusse allus on nenda: Jtaliama saab ühheks rikide-koggodusseks, (nago Saksamaal praego on) ja paawst nende au? peawannemaks. Austria keiser jättab Lombardiamaad Prantsusse keisri kätte ja se annab sedda Sardinia kunningale.  Wenetsia makond jäeb kiil Austria keisri wallitsusse alla, agga sellegipärrast Jtalia rikide-koggodusse liikmeks. Peale selle antakse keik ja keikidele andeks, mis söa asjus ja aial sündinud." Nendasamma annab Austria keiser ka selsammal  päwal pealinna Wieni teada: Austria? ja Prantsussema aitawad Jtaliamaad üh? heks rikide?koggodusseks assutada. Austria heidab (Wenetsia parrast) selle koggodusse liikmeks. Lombardia makond Mintsio-jöest sadik jääb Sardinia kunningale. Pestsie? ra, Mantua, Borgoworte ja terwe We? netsia makond jääb Austria kätte. Tos? kana, Modena ja Parma hertsogid tulle? wad jälle taggasi. Keik, mis söa asjus ja aial sündinud, antakse iggalt poolt andeks." Luggege nüüd weel, mis igga keiser omma söawäele kirjutanud, ja lasknud ette luggeda: Austria keisri wäe-käöso kirri: „Om- *) Borgoworte, pissuke kenna lin Mantuast  löune pool sure Po-jöe äres. ma õigusse peale ja endiste rahhoseäduste *) eest ollen ma sötta läinud ja omma allamstte issama-armastusse, omma wäe waprusse ja omma lodud suggu ja pirinaabride abbi peale lotes söddinud. Mv allamad on hea melega ohwrid tonud, ms wäggi, kes waenlasestwähhem olli, wapraste söddinud ja mitto tuhhat peälikkud  ja soldarid on omma truust surmaga tunnistanud ja kes weel ellawad, on weel praegs walmis söddima. Agga et mul abbimehhi  ei olle, löön ma taggasi ja ei tahha omma allamatts andid ja söameeste merd mitte ilma asjata raiskava. Ma teen rahho ja pannen Mintsio-jögge omma rigi eddespiddiseks  piriks. Keigest süddamest tännan ma omma söawagge, kes mulle ueste jälle on näitnud, kui julgeste ma eddespiddises söddades  temma peale wöin lota. Pran ts Josep." Werona linnas, 30. Junil 1859. Prantsusse keisri wäe-kässokirri: „So!datid! Rahho allus on Austria keisriga jubba paigale pandud. Pea assi, mis pärrast  olleme söddinud, on ka Italia rahwas  saab essimest korda ka ühheks rahmaks. Keik rigid samad ühheks rikide - koggodusseks ja pühha issa nende au-peawannemaks. Wenetsia  jääb kül Austria wallitsusse alla, agga sellegipärrast Italia makonnaks ja rikide - koggodusse  liikmeks." „Sardinia saab Lombardiama läbbi meile tuggewaks naabriks, kes meid omma peästmisse  eest peab tännama. Keik teised Italia madewallitsejad samad ärratundma, et aeg oa tullusat wallitsusse parrandust ette wötta. ülleüldne  andeksandminne ja leppitus löppetab keik tülli ja rido. Italia on nüüd isse omma perremees ja kannab eddespiddi isse südi, kui ta õigusse ja wabbadusse tee peal ei mõista eddasi käia." „Teie sate marsi Prantsussemale taggasi pöörma ja tännolik issama saab römoga neid soldatid wastowötma, kes meie söariistade au Montebello, Palestro, Turbigo, Magenta, Ma- *) Austria keiser nimmetab siin neid rahhoseädussi,  mis aastal 1815 tehti, parrast sedda kui „Punnapart" olli Helena sare peale sadetnd. 29