nenda könnelewad Jngliömehhed iöse. Nende ello ei woi Zndiamaal mitte kidswäärt olla. Ka lk utta on Ostindiama pealin ja siit kirjotakse, et luggu igga pääw hullemaks tahhab  minna. Agga Delhi lin, kui sest ükskord jaggo samad, sedda lubbawad nad ma tassa tehha, et ta nimme mällestust ei pea ennam ülle jäma; agga lm põlle weel kä. Agra linna al woitlesid 500 Jnglismeest 16,000 Hindumehhe wasto 3 tundi ja põlle ennam kui 550 meest kautanud! ? Nenda kidawad  nemmad iöse, minna põlle seal jures olnud.  Hädda on neil kül; keik ma söa tuld tais, keik nurgad werri waenlasi täis, kollera-többi  murrab söbra ja waenlast mis ello woib seal olla? ehk kül sedda ei woi salgad  a, et JngliSmehhed, nago loukoerad, wapraöte  söddiwad. Amerikamaalt põlle mul se kord muud teädust tua, kui et sealt rahwas nago Jtaliaja  Hispaniamaal olleksid kolis käinud. Halkamad  narrilased ka rahho pölgama ja tülli armastama. Mitte selle parrast, et nad Jnglismeestele  lubba annud ommal maal mehhi korjada, kes Asiamaa! peawad awwitama, mis Wenne söa ajal keeldud olli, maid sellepärrast, et nad isse ühhe teisega kokko ei sünni. Ei olle öiget kohhut, ei õiget wallitsust. Pissukeste  süde parrast puakse innimessi tossina kaupa üllesse ja mitto suurt kelmi lahmad naerdes omma teed. Mitto kord leitakse 12, 15 ehk 20 innimest tee arest pu okstest kölkumast  ja ükski ei tea, kes neid ülles ponud. Uhhed morimehhed möksid koormat alwemalt peale, kui teised, teised läksid järrele ja posid neid üllesse, mitte koer ei haukunud tagga. Kelmidele ma annaks nou, minge Amerikamale  et hõlpsamalt köie kaela sate! Agga kelmide pudust potte seal muidogi, neid jookseb  iggalt poolt senna kokko. Kus maal assi hakkab hukka minnema, seal halkamad innimessed  esmalt körtsa ja körtsmikko ammetit armastama ja Amerikamaal peab luggu nenda ottema. Parrandago Jummal! Sannumed kirrikutest ja kolidest. Wolmrist. Just tänna kolme uäddala eest, se on 14mai Augustil (wats Postimees nummer 7) tullid piiskoppi herra, vr. Walteri,  kutsmisse peäle Lihwlandi öppetajad sm kokko. Kirriko lähhedal kreis-koli maias olli nende esstmenne kokko tulleminne. Suurt römo teggi se keige öppetajattele, kui auustud üllema piiskoppi kohto wannemaid, üllempiiökop vr. Ulmann ning üllema piiskoppi kohto noumeest  Hillner enneste keskel woisid kerretada.  Enne lõunat kello 10 keige kirriko kellade  hellistamisse al, astus piiskop vr. Walter  nende eel ja keik öppetajad paris tagga, esmalt üllema piiskoppi kohtowarmemad, Ulmann  ja Hillner, pärrast keik praused ja sedda pärrast keik teised öppetajad nenda läksid nemmad kirriko. Terretamisse könnet piddas kirrikus Lembergi koggodusse öppetaja, endise önsa piiskoppi poeg v. Klot ning räkiö selle kirja salmi ülle, mis Wilipp. ram. 3, 12. seisab:  „Ei mitte, et ma olleksin sedda jo kätte sanud" n. t. s. Pärrast sedda piddas piiskop vr. Walter üht wäggewat jutlust  nende sannade ütte: ~Ärra anna ennast  kurjast ärrawoita, kuid woida sinna kurja ärra heaga." Rom. ram. 12, 21. Kui nad nenda Issandale ollid au annud ja Lemmalt omma noupiddamisse päwade  peäle önne ja õnnistust pallunud, tullid keik öppetajad parrast lõunat Wolmri öppetaja  maiasse kokko, kus rumikas luggejatte saal on ning allustasid omma essimest noupiddamist.  Pärrast sedda kui laul „OH pühha Waim, meil tulle sa" otti ärra lauldud, piddas piiskop üht lühhikest agga wäggewat könnet, mis ta süddamelikko palwega löppetas.  Nenda hakkas essimenne noupiddaminne. Ülleültse ollid 73 öppetajad kokko tulnud ja üllema piiskoppi kohto wannemad, vr. Ulmann ja Hillner, kui armsad woörad nende seas. vr. Ulmann räkis sanno, mis süddamest tullid ja süddamesse läksid, kui wastuseks  selle önnesowimisse kirja peäle, mis öppetajatte  selts temmale satis, kui ta üllema piiskoppi ammeti peäle sai. Ta tännas Jum- 80