keste sanud wasts woetud. Wötko nüüd ka Jummal neile head önne rohkes te jaggada. Meie armsast Keisri Prouast olleme ka jälle kuulda sanud, et Ta omma kahhe norema lapsega suggulaste keskeS rahhuliste ning röömsaste  ellad. Andko Jummal Temmale kallist termist! Wiimsed sannumed kulukamad, et Ta omma wenna prints Aleksandre jureS woörussel olnud. WõrvV makonnast. Waene Sangaste  köster on ellud maiad tullekahjo läbbi arrakautanud ja põlle muud walja sanud, kui need särgid, misga nad abbikasaga wodist wälja kargades, teine uksest, teine aknast, on walja peäsnud. Keik on sisse janud. Kust tulloke hakkanud, ei tea kegi, kuid et kesk ösel korraga maia tuld tais olli, kus Mes ärkasid ja keik kustutaminne olli hiljaks jänud. J osis parrast kül weel paljo rahwast kokko, agga mis se ennam aitas, tullid weel.tuhha-unnikut  watama. Harkowi Unnas on üks prohwesser üht kenna ramatud wälja annud, kust seest meie ka omma luggejattele mõnda asja woime teada  anda. Sesinnane prohwesser on wälja rehkendanud, et Wennema 31 kord surem on, kui Prantsussema, 39 kord surem kui Austriama  ehk kui Jnglisma ja Preisima kokko. Harrimatta maad on Wennemaal teiste wasto keige ennam. Pöllomaad tulleb igga innimesse  peale Wennemaal 18, Austria-, Preisija  Prantsussemaal 3, Inglismaal 2 wakkamaad.  Ulleültse annab üks wakkama Inglismaal  15, Preisimaal 7?, Prantsussemaal Austriamaal 5 ja Wennemaal 4 wakka wilja. Siin on parremad ja sandimad pöllud keik kokko arwatud. -- Zöggede ja kanalide polest on meie ma ka alles teistest tagga. Raud maanteed on Inglismaal peale 2999, Prantsussemaal 790, Preisimaal äO9 ja Wennemaal  alles 199 pennikoormat.  Preisimaal  on 1969 innimesse peale üks kirrik, Wennemaal 1369 innimesse peale, Inglis- maal 1414 inmmeSse peäle ja Austriamaal 182 V innimeSse peäle üks kirrik. Sannumed woöralt maalt. Rootfimaalt. Siit maalt piddin jubba mmnewa näddala üht kurwa asja kuluDma, agga ei janud lehhe. nurka ennam selle tarwis ülle. Mis siis? kas kuttmngaS surnud? Ei sedda kül mitte, ehk mul ka temma terwisest suurt põlle kita. Agga ärge ehmatage  mitte paljo: Rootsimaal on ...» kollera-többi  lahti! 60 innimest on jubba haigeks jänud ja 40 neist ärrasurnud ja maalt peawad saggedaste sannumed tullema, et mitmes  paitus innimessed kollera-többesse haigeks janud ja ka surnud. Ma mötlen, egga se kahjo teeks, kui meie ka saggedaste palluksime:  „Jssand, hoia meid katko ja kalli aia eest!" Surm peäseb iggast uksest sisse. Saksamaalt. Ms Rootsimaal rahwast  hirmutab, on ka jubba siin monnes paitus  kuulda. Glükstatti linnast tullewad sannumed, et ftäl lühhikesse aiaga 174 innimist  kollera-többesse haigeks janud ja nendest 120 ärrasurnud. Monni pääw pärrast sedda olli haigede arro jubba 200 peale tõusnud. Brombergi linna ümber kaudse! mail on sured lojuste önnetussed. Siggade seas müllab  kurri pörna-többi ja murrab neid karja kaupa mahha; teises paitus, seäl lahhedal, jä- > wad weiksed hulluks ja peawad sepärrast warsi mahha lödud sama, et kahjo suremaks ei lähhä. Preisimaalt. Wimaks räaksime sest, et siin Põseni makondas Bojanowo linnas suur tullekahjo olnud ja paljo innimessi sisse janud. Esmalt arwati, et se önnetus laste rummalussest olli tulnud, kes tulletikkudega mänginud; agga se põlle mitte nenda. Kei? se suur kahjo, et peale 2VVO innimest keik omma warra ja mitto ka omma ello kautanud,  on ühhe ainsa innimesse tö. Uks tisler seal linnas, on sedda hirmust tööd teinud, et 76