suust tulnud; Astas on Kanaanima ja Kanaanimaal  Zerusalem, Betlem, Naatsaret, Tabor ja Kolgata. Agga kuida näitab luggu praego Asiamaal wälja? Mis on seält Jummala rigi polest könneleda? Sure mailma jao kohta wahhe kül! 1. Sibberiama. Se inneto suur ma seisab meie Keisri wallitsusse al ja on- rahwa  polest waene. Pärris Sibberiarahwas on pagganad ja kedda meie maalt senna wiakse, wida mitte sepärrast, et nad wägga waggad olnud. Õnsa Keisri Aleksandre aego ollid siin ka mõnnes paikus Inglismaalt misstonärid,  parrast ka Saksamaalt, agga se on järrele jänud. Missionarid piddid üks senna, teine tenna minnema. Zummal parrago need waesed  ärrasadetud innimessed on seal ka sures Jummala sanna pudusses, kellest nad ommal maal paljo ei holinud, muido põlleks nende tö mitte nisuggust palka sanud. 2. Kesk - Asia. Turkistani-, Tartarija  Mongolimaal, ni sured ja laiad need on, wallitsewad alles paggana umbusk ja Muhamedi  walleusk. Kellegi missionäri jallad põlle weel sia male üllatanud. Ommeti on nemmad jubba seal lähhedal ja Jndiama poolt senna sisse tungimas. Kaks meest, Wennastekoggodussest  wälja sadetud, öppiwad seal liggi korral mongoli keelt, ja kui sellega walmis on, siis Issanda nimmel eddasi. Issand önnistago  nende hakkatust ja saatko paljo teisi järrele. Suur hulk pagganaid on seäl Lama-ussulissed,  kes omma üllemat preestrit kui Zummalat kummardawad. Ommad palwed pannewad nemmad punnase tindiga ride peäle,  pannewad siis pitka ridwa otsa ja lassewad  tuult enneste eest palwed tehha.  Asiama  on hirmus suur ja lai ja surem hulk temma  rahwast istub alles pimmedusses ja surma warjus. » Sannumed pöllo harrimissest. Minnewa kord ütlesime: kui ölgist pudus ja lauda tarras ülle pölwe wirtsa on, siis ärra käi mitte rided kaela tõstes seält rahhoga läbbi, waid wea sisse, mis kätte saad: mul- da, mättaid, samlaid, turbla purro, ka katki raiutud kuse oksi ja mis sa muido leiad, ei se sulle kahjo te. Ommeti, et innimestel ja lojuste! parrem käia õlleks, on mönnusam, kui sa tarra sisse, ehk wäljapole tarra äre üht kaewandust teed, mis jalga 3 süggaw ja ümberringi  kiwwi ja karrosammaldega arra müritud,  põhja ka hundisawwiga pasi pandud on, wirtsa-tigiks wägga kölwab. Senna lasse nüüd wirts sisse koggoda ja on sul sönmko unnikud, wiska siit aeg aialt wilkoppaga peäle, egga ta kahjo ei te. Ja sedda kallist kaapsa kastmisse wet, mis sa siit saad*) Keige parrem sönnik on ikka laudast warfi põllule weddada ja sisse künda. Siiski kui warsi külwada tahhad, on mäddand sönnik tullusam. Et.sul selle järge woikS taggawarraks  olla, on wägga kassulik, kui isseärranis  penema wilja tarwis, sõnniks jätkuks mulla- ja mättaunnikuid, mis sönnikoga seggaminne  kokko pandud, walmis hoiad. Sesuggusest  mullast on pöllomehhel arwa pudus. Ta kaewab krawid ja saab seält saggedaste ennam korraga musta mulla mättaid, kui tarwis  on; ta puhhastab aia assemid, krawi kaldaid,  oue tikisid ja muud sellesarnast ja saab seält ni paljo, kui tarwis on. Sönnikoga läbbihappand mulla unnikud (komposti u.) on sureks sönniko jätkuks ja sepärrast pöllomehhe  kassuks. Siiski, ni hea ja tarwilinne kui sönnik on, ei woi temma mitte üksi pöllomehhele nahkpüksid  jalga panna, kui pöllomees pöldo õigel kombel harrida ja külwada ei mõista. Wilja wahhetamissest tulleb suurt luggu piddada, et mitte wilja seltsid, mis ühtsuggust rammo ma seest tahtwad, saggedaste teine teise järrele ei tulle. Ammo ärrakatsutud assi on, et körrewilja  seltsid lehtwilja ja jurewilja seltsidega saggedast peawad ärrawahhetud sama.  Körrewilli: rukkis, odder, kaer ja nisso, tahtwad pea üht ja seddasamma *) Ommeli pead ette watama, et nisugguse weega mitte kukude semet kaapsa juurde peäle ei walla, mis pärrast kaapsa aedaS suurt kahjo tewad, se on, nende jured wiggaseks söwad. 57