Nimmetame esmalt ssdda maad, kus Abraam, Jsaak, Jakob nälja aial käisid, kus Josep wilja müüs ja Jsraeli lapsed telliskiwwa teggid, ja kuhho ka Önnisteggia isse emma rindas kurja Herodesse eest pöggenes se on Epiptussema. 1) Egiptusse-, Nubia- ja Abissiniama. Egiptussema on punnase merre kaldas ja Nilusse jöggi jookseb lemmast pitkuti läbbi. Sesinnane ma, et Kanaani maast kaugel ei olle, sai wärrakult Issanda sanna kuulda, ja ristiusk, kui ka mitte ennam, kui nimme järrele,  on ennast tänna päwani seäl wanna suggu rahwa jures, mis Koptiks nimmetakse, weel hinges Arwatakse weel IW,WO pead neist rahwast Egiptussemaal ellawad. Neil on ? saakramenti, nago Roma ussulistel  ja Arübia Muhamedi usso kombede järrele on neil ümberleikaminne ja igga päised palwetunnid,  agga mitte Waimus ja töes. Nemmad  pühhitsewad ristirahwa pühha päwa ja Juda rahwa laupäwa. Õmma Jummala tenistust  piddawad nemmad ösel: laupä öhto parrast päwalodet essimest korda ja pühhapä hommiko puhte teist korda. Seäl wahhel jowad  preestrid kohwi, tombawad pipo ja maggawad  kirrikus. Keik luggemissed ja palwed Petakse wanna kopti kele, mis ükski ei mõista, kui waewalt preestrid isse. Nende usso pea»  wannem, kes Kairus, Egiptusse pealinnas ellad, on ka ilmalikkus asjus nende üllem. Temmal üksi on õigus jutlust tehha ja mitte ennam, kui kaks kord aastas. Keik Kopti rahwas on wägga waesed ja Türklassed, kelle wallitsusse al Egiptussema seisab, on nende üddi wälja immenud. Ellawa wee soned on nende kirrikus wägga ärrakuinud! Ommeti on neil omma koggodusse koddade ümber kolid,  kus lapsed luggema ja kirjotama öppiwad.  Kopti mees on keige sealt ma rahwa seas tuttaw kirjotaja ja kirjotusse nõud on tal allati taskus, nago meie meestel piip ja tubbaka kot. Nende waeste poolsurnud ussowettdade jure sadeti 1826 Inglismaalt 2 missionäri, kes praego weel seal on. Muhamedi  ussuliste jures ei woinud nemmad middagi tehha. Üks Muhamedi tüttarlaps Olli ristiusss tähtisid kandma hakkanud ja sai warsi Nilusse jöes ärraupputud. Kopti rahwa jures on missionäridel teine luggu. Seal kolitawad nemmad lapsi, jaggawad ramatuid  ja peawad jutlust. Kopti usso peawannem  on. tännini sellega rahhul. Lõuna pool Egiptusse raia äres seisab Nubiama, kus tännini weel üht ainust missioni paika ei olle; iggal pool on alles Muhamedi walleusk, nago tek rahwa silme ees. - Weel ennam lõuna pole tulleb Abissiniama. Siin hakkas  liggi 4W aastat parrast Kr. s. ristiusk juurduma. Surem hulk Abissinia rahwast, ka nende kunningas, on ristmsko. Omma usso peawannemad nimmetawad nemmad Abuna, se on issa, kes Kondari linnas ellab, agga omma ammeti polest Kopti usso peawannema al seisab. Ka Abissinia usk on waimo polest wägga surnud ja külm. Nende usk ja kombed  on nisamma, nago Kopti rahwa jures, üks wäljaspiddine assi; waim ja ello pudub iggal pool. 1826 sadeti ka sia Inglismaalt 2 missionärL. Teist wöttis Jummal warsi ärrä, agga teine, nimmega Kobat, teggi 3 aastat Issanda abbiga siin tööd, ehk ta kül häddise terwisse pärrast ka wimaks piddi ärraminnema.  Sesinnane Kobat on praego Zerusalemmas  ristiusso piiskop. Söad ja muud seggadussed, mis seal maal saggedaste ette tullid, on tännini missioni tööd keetnud; agga mis Issand tahhab, peab sündima ja sünnib ka. Kes siis missioni tö pärrast Issa meie mõistab palluda, se tehko sedda. Sannumed pöllo harrimissest, lomade  ja wiljapude kaswatamissest. Wiljapudest. Olleme mõnda korda. mõisa karnäri käest ja linna turrult lapsele ouno ostnud, kas se öige temp olli? Eks pöllomees nisuggust  asja pea linna wima, agga mitte linnast toma, rahha nende eest sisse wötma, agga mitte wälja andma? On kül ka paigoti perremehhi leida, kes meie maal ka puwilja linnast ei to, waid linna wiwad; (Sia jure üks Lissa-kirri.) 8