wad jubba ööd pimmedaks ja ilmad willuks minnema ja nen.da lähhäb nüüd luggu eddasi, künni Oktobri kuus külm wimast lehti pudest risub, jeä wee peale ja kassuka innimeste selga panneb, kui kassukast on. Keige külmemad tuled talwe on pöhja- ja päwatöusme poolt, mis ninna kippitama ja körwad wallutama aiawad; muido puhhuwad Lihwlandis ennamiste  löuna- ja lode-tuled. Ma-sagid. a) Kiwwi-rigist. Kulda, höbbedat ja kallid kiwwa meie ma ja mäed ei anna; agga lubja - pasi, turblaid, tahho- kiww a, treppi- ja haua-kiwwa (Saremaal), Koiwa  ja Düna-jöe äres ka nattuke Gipsi ja mitmes paikus auro-mulda küllalt. Auromuld  on lubja, sawwi ja limaga seggatud ma ja- tuntakse sest, kui ta söötwakert peäle wallades kähhiseb ja aurab. Sawwi on ka meie maal küllalt, ni hästi pöllo- kui hundisawwi,  agga kattukse- ja telliskiwwid, mis sest tehhakse, põlle mitte nende wasto, mis Saksa- ja Hollandimaalt laewaga tuakse. l>) Taime-rigist. Kui keik suggu puud, rohhud, lilled, sened ja mis ülleültse meie ma seest kaswab, kokko arwaksime, siis õlleks neid peäle 1870 seltsi; agga kuhho se mahhuks?  Nissud, rukkid, odrad, kaerad, tatrad, kartohwlid ja linnad on meie tutwamad ja tarwilissemad wälja wiljad. Kuida isse teame,  willi ei kaswa kül Lihwlandis mitte, nago se Kanaanis ja Koseniö kaswaks, agga kui palle higgi sees tööd teme ja Jumma! korralisse  aasta annab, siis same omma tarwis leiba ka ja jääb mönni wak weel talwe ree otsa peäl linna kaupmehhele wia, kust ommad solad rauad tome. (Mis m'e sest salgame, pöllo -tö jures õlleks meil weel mönda öppetust  tarwis, agga pracgo põlle sest aega egga rumi räkida.) Enne ollime meie Eesti kele mehhed kaunis kohmetand linna- harriad. Sedda olleme aega möda Lätti wendade käest öppinud. Nüüd lähhäb jubba linna teggeminne  ka meie kele korda, isseärranis Willandi ümber. Keige parremad linnad kaswawad ommeti Marienburgi ja Oppenkali kih- helkonnas Wolmri makonnas ja seal ümderkaudo,  mis järrel Ria kaupmehhed keelt nilpawad  ja head hinda andwad.  Kartohwlid  lähwad, kui aasta on, iggal pool korda; agga peäle kümme aastat jubba aega on neil többi kulges ja se ei tahha ennam lahkuda. Misseb sa nähhä, mis neist tännawo walja tulleb. Ummalad kaswawad mitmes paikus isseennesest, kaswatakse ka möisa ja tallo tappo  - aedades, waewalt omma tarwis ja põlle kaugelt mitte nenda head kui Saksamaal, kust häid ummalaid laewadega mujale maile wiakse.  Tubbakas kaswaks meie maal küllalt, kui temma eest parremat hoolt peaks kantama. Wiljapuud lähwad meie maal parrem korda,  kui Inglismaal, agga nende kaswataminne ja holekandminne, isseärranis tallorahwa jures, on alles koggoni lapse pölwes ja tehhakse otsego  mango - asjaks. Metsa-puid on meil 38 seltsi, mis jo keik tunnete, kui ka sedda, mis neist iggast ühhest tehhakse ja pölletakse, keik ei tunne. Ka mönnesuggused metsmarjad  kaswad meie maal, nenda kui masikad, puhlakad, sinnikad, mustikad, murrakad ja mitmed muud; ka mitmesuggused södawad sened,  mis agga tallorahwas mitte toiduks ei arwa. 6) Ellaja-rigist. Jmmetajaid metsellajaid  on meie maal ülleültse 49 seltsi; lindusid 238 seltsi; kahhepaiksid (konnad, ussid) 29 seltsi ja kallo 199 seltsi. Puttukaid ehk ilma werreta lomi (Jnsecten) on keige ennam, sest neist ütlewad mönned 1599 seltsi ollewad. Nimmetud lomad põlle agga mitte üksi Lihwlandis  waid nisamma hästi ka Eesti- ja Kuramaal. Weiste ja hobbuöte polest on meie ma kaunis rikkas, agga nende seltsid põlle mitte sured asjad, mis ka muist kehwast söötmissest tulleb. Möisade peäl petakse ka jubba wöerama loma seltsisid, nenda kui Ropka mõisas Tarto jures, Lisoni mõisas Walga makonnas,  Torris Perno lähhedal, ja mitmes mu möisades. Kül õlleks hea, kui parrem assi ka jubba meie sekka üllataks. Lambaid on mitto seltsi: tallo lambad jammeda karmi  willaga, (mustad ja walged) saksa lambad, penikesse pehme willaga, (üksi walged); Sare- 51