Zaroslawi kubbermangus, Uglitsa linnas,  on 15mal Jani ku päwal üks suur tullekahjo  olnud. Kuida Makses kubbermango seitungis kulutakse, on seäl üks pabberi Vabrik,  mis kaupmeeste: Warguni ja Bans-?- teri pärralt on, ärrapöllenud. Kahjo,< mis neil meestel olnud, arwatakse liggi kümme tuhhat rubla höbb. ollewad. Kuida tulli lahti peäsnud, ei olle mitte teäda. Sannumed woöralt maalt. Rootsuna alt. Räkisime wimati, et Rootsima rahwas, meie wannad naabrid, woiwad  jälle silmi kuiwatada ja Zummalat tännada,  et nende auus kunningas parremaks janud  ; agga tänna peame ütlema, et nende kurwastus  jälle suremaks läinud, sest et nende ausa kunnmga többi tedda ueste jälle mahha wötnud, ja ei tea nüüd, mis Zummal wöttab  tehha. Saksamaalt. Tür ringi mäggiselt maalt antakse meile jälle wanna önsa Latterusse  mällestussest nattuke teada, ja Postimees  kuleb sedda isse hea melega ning rägib ka teistele. Lutterusse ello-luggust teame jo, et kui temma Wormsi linnast taggasi olli tullemas,  tedda Türringi mäggedes äkkiste kinni woeti ja tundmatta innimestest Wartburgi lossi peäle wangi widi. Agga sesinnane wangiwötminne  ei sündinud mitte wihha parrast, waid armastusse pärrast, mis Sakseni hertsog temma wasto üllesnäitis, et Lutterusse waenlased,  kes Wormsis temma suud ei sanud kinni sulguda, temmale ehk salläja tee peäl kurja ei saaks tehha. Oh kui mitto kord teeb taewa taat omma lastega nenda, et neid karreda käega kord ilma teadmatta rapputab; nad kohkuwad, wahtiwad, ja küssiwad palwes: Issand, miks nenda? ja pärrast tagga järrele sawad arro: sure õnnetusse eest olli ta neid äkkiste ärratombanud, nago emma omma kallist  last monni kord tulle ehk wee kahjo eest karwo piddi taggasi tõmbab. Nenda olli L.utteruöse  luggu ka, ja temma kallis mehhike olli Ellega jubba harjonud. üks wanna pu, mis torm 1841 katki murdnud jä hallikas seal jures, kandwad weel praego Latterusse nimme. Siin paikas sai temma üllemal nimmetud  kombel wangi woetud. Selle asja mällestusseks on nüüd Saksen - Mei - ningi hertsog senna üht mällestusse-sammast püsti lasknud panna, ja IHmal minnewa ku päwal M sedda wagga kennast tehtud kiwwisammast  Lutterusse mällestusseks Jummala sannaga pühhitsetud. Mitto tuhhat innimest on seäl kous olnud, isseärranis ka mäe-kaewajad,  kes selle peäle öige uhked on, et Lutterus  ka mäe-kaewaja poeg olnud. Keige esmalt  lauldud Lutterusse omma laulo: „Meil tulleb abbi Zummalast", ja siis teinud üks öppetaja jutlust, mis kuuljattele süddamesse läinud ja pärrast lauldud jälle. Ka Meiningi hertsog isse ja paljo muid üllemaid olnud seäl jures. Löppetusseks on üllemad ja allamad palja peaga weel waikist palwet teinud ja siis läinud jälle igga mees ommale pole. Minna ei tea kül mitte, mis nemmad seal on pallunud,  Zummal teab; minna ei tea ka, mis teie olleksite pallunud, kui Lutterusse mällestusse  samba jures olleksite seisnud; agga minna olleksin nenda öhkanud: „Zssand aita, et Sinno kallis puhhas sanna, mis sesinnane Sinno sullane meile jälle kätte saatnud, meile ilma asjata ni rohkeste ei sa jaggatud, waid et se paljo wilja sadaks iggawesseks elluks!" Ööldakse ka, et paljo Lutterusse lihha polest  suggulasi seäl jures olnud, kedda rahwas otsego temma nimmel terretanud. Olleme jubba sest räkinud, et Wormsi linnas Lutterusse mällestusseks üht suurt ausammast  tahhetakse üllespanna ja et selle tarwis  rahha korjatakse. Uemad sannumed Fulutawad,  et Jnglisma kunninga proua Wiktoria  ja -Lemma abbikaas prints Albert kokko ka selle auwäärt asja tarwis 480 höbbe rubla on kinkinud. Ai tummal! Preiskmaalt. Zummala sanna polest ei olle Preisimaal mitte pudust, kellel agga körwad on kuulda; tolide polest on sesinnane ma üks neist essimestest; agga ommeti, kus 4- 4- 61