tahha omma pahha kombid mitte mahhajätta, ehk kül se seädus, kelle järvele igga Prantsuöse allam omma ussotunnistusse järvele Jummalat  wöiv tenida, jubba peäle 60 aastat wanna on. Kui Napoleon mönne aasta eest aujärje peäle istus, lubbas temma ka sette polest suri asjo, agga keik need illusad töotussed hakkawad  aega möda karwa kautama ja Ewangeliumi  ussule, mis paawsti pappide sureks pahhandusseks ni priökeste kaswis, Lahhetakse (kui mu nöu ei aita) wäggise jälle tammi ette tehha. Agga põlle wigga, lummal ellab alles. Tagga kiusamissed on algmissest sadik ristiussule, ehk kül walluks, ommeti ka sureks kassuks olnud. Keik taimed, mis lummal istutab, ei tohhi sadan mitte wälja katkuda. Jmmelik juhtuminne. Kui Serburgi linnas sured piddud ja arroto söalaewo  kous ottid, nähti ka üht weikest Belgia aurolaewa nende seas, mis wäljanäitas, nago  kitsetal weiste seas. Prantsused ja Inglased  hirwitasid, agga keiser Napoleon ei hirwitanud mitte, waid pissukest Belgia lae/lva  wadates, tullid temmal koggoni isseärranis  mötted. Kuida nenda? Jah Jummala teed on immelikkud. Ennam kui 10 aasta eest, kui üks teine kunninga suggu Prantsuöse maal aujärje peäl istus, olli praegune keiser Napoleon ühhe lossi peäl wangis. Siit pöggenes  ta Inglismaale, ja kes wiis tedda senna? Sesamma pissuke Belgia auro laew, mis Serpurkis  teiste hirwitada olli. Aastal 1848, kui endine Prantsuöse kunningas, Ludwig Wilip, maia peält lahti sai ja Jnglismale läks, tutti Napoleon Prantsuöse male taggasi, ja kes töi tedda taggasi? Sesamma pissuke Belgia aurolaew,  mis Serburkis teiste hirwitada olli. Napoleon sai esmalt Prantsussemaal rigi-prä- sidentiks, (nago Buhhanan praego Amerikas on) töusis siis tassa hiljukeste wanna onno „Punnapardi" jälge möda kõrgemale, panni mönne aasta eest Zöulo ja Mardi wahhel kroni pähhä ja on nüüd keiser. Kui ta nüüd kümne aasta parrast kesk keiserlikko au ja illo sees seddasamma laewa Serburkis näggi, mis tedda kui kadakast Jnglismale olli winud ja seält pärrast jälle tonud, ja laewa ning kippert tundis: siis mõistame kül, miks ta teistega ühhes ei hirwitanud. Jummala Lmmelikkud  teed piddid temmal jo wäggise silma ees seisma. Jnnimeste wäggi on ajalik, agga  Jummala wäggi iggwenne ja temma üllendab  ja allandab et tedda ülle keige asjade peame kartma, armastama ja temma peäle lootma. Jtaliamaalt. Pöllo-rööwlid. On üks inneto ja önneto assi, et kui Jtaliamaast rägin, ikka rööwlidest pean räkima. Agga mis tehha, mis isse kulen, sedda pean räkima. Pimonti - ehk Sardiniamaal peawad nüüd asjad sette polest koggoni raiskus ollema. Sest potte weel kül, et Mannetumad innimessed  muido paljo kurja tewad, nüüd peawad  koggoni koggotud wilja pöllo peält ärrarisuma!  Pöllo-margad tullewad hobbuse ja wankrega kuhhela are, pannewad koormad peäle ja lahmad; tulleb perremees urjutama ja keelma, siis on werri tagga. Kas hullemat marga ja rööwli pessa weel wöib olla? Önnistago  Jummal meie wallitsust ja maad, kus nisuggune assi tundmatta on! Hinamaalt. Ude sannumete järrqle, mis Hinast tullewad, peab Hina keiser hästi kukro lahti teggema. Rahho seädusses, mis ta öhto ma (Inglis ja Prantsusse) meestega teinud,  on ka üllesse pistetud, et Hina keisril miljonit wranki (peäle 1W miljoni höbberubla)  söakullo maksta on. Seäl on jubba tük koppikut ja meie ei tea mitte, kas tal se taskus malmis on. Juttud ja jutto jätkud. Kolwato koolmeister. „Ehk rägid jälle winast ja jodikutest?" küssib mönni. Winast jah! Ollen armsa  küllawenna käest kirja sanud, kes muM kurwa  melega kaebab, kuida nende pool üks mees selle kurja lauka sisse ärrauppunud, ehk ta ihho polest kül alles ellab. Ta ei nõua mitte lan- 85