Omma kunninga terwise ülle on Preislased  wägga röömsad, sest kunningas minna Tegernsees (Baierimaal) igga päwaga Lahmakamaks.  Meie Keisri Emmal ööldakse ka nöu ollewad omma wenda Tegernsees watama  minna. Jummalikkohhus. Meklenburgimaal kais üks pöllomees Janipäwa ümber, kus ta rukkis jubba enne aego walmis hakkas sama, omma wäljal ja su ning südda nurrisesid. .Ta watas pahhase melega taewa pole ja ütles  : „Sinna, seal üllewel õlled wist maggama jänud ja wihma andmist unnustanud! Mis Jummala temp se on? Esmalt peame ennast palle higgi sees hirmsast waewama, ja nüüd keigist ilma jama! Kelle Jummal nenda teeb?" —Oh sa jölle muld ja pörm!! Mees tulli wäljalt koio ja heitis purruks wässind wodisse. Sest sadik ei sa ta ennam silmi lahti ja on ikka ühte wisi wässind. Töstab ta kord pea üllesse, siis langeb warsi jälle uinudes taggasi; sööb ja joob wähhe ja ni unniselt, nago karjalaps  sui warra hommiko. Rapputav kegi tedda ja küssib: „Mis unni se on? mis sul wigga?" siis wastab ümmisedes üksi need sannad:  „„Arge eksige mitte, Jummal ei anna ennast mitte pilkada!""  Küllad  meie pöllomeestel on mönnel tännawo sellepolest ka wasto rindo lüa. Ztaliamaalt. Jälle mawärrisemissest!  Teame kül, kui kurwad loud wanna aasta löppetusses Sitsilia kunningrigist kuulda ollid ja kui mitto tuhhat innimest seäl mawärriseminne tappis. Zubba minnewa kuus olnud wanna kohha peäl jälle sesamma luggu. Kolme linna ümberkaudne ma on hästi jälle jalge al kömmisenud ja wärrisenud, agga tänno Jummalale, ei õlle weel tännini suurt kahjo sündinud ja rahwas alles kohkumissega peäsnud.  Wötko Jummal suremat hädda hoida! Katk! Tännawose sure pallawaga otasid Jtalia rahwas kartussega, et Juli ja Augusti kuus kolera-többi piddi lahti ollema. Ommeti põlle weel kuulda. Agga sedda ennam  wärrisewad Ztalia rahwas ühhe öelama ello waenlasse eest, kui kolera, se on ... katk! Jtalia wasto teine pool wahhemerd Ahwrika randas peab Tripolis ja Bengasis (Barka körbes) katk lahti ollema. 12 aastat on hommikomaal  ja wahhemerre ümber sest nuhtlusest  rahho olnud, agga nüüd peab jälle lahti ollema, mis Jtalia rahwale, kes neile keige lähhedamal ellawad, tullist hirmo teeb. Waene „pühha issa" (paawst) Roma linnas on üsna kimpus. Ta on kunningas ja kirrik'sand, ehk piiskop ja pealik ühhel hobil  ja tahhab hingekarjatse keppi ja kunninga kroni korraga kanda sest lähwad mitto asja wilto. Kuskil ei olle praego ennam kelmissi, rööwlid ja mõrtsukaid, kui just temma  cikis. Ta aujärg tikkub wist limist lahti minnema, sest Prantsussed ja Austriamehhed hoidwad jubba mitto aastad ommad suredtükkid,  püssid ja möegad toeks al. Kus öigus ja rahho peaksid teine teisele suud andma, seäl kubbisewad metsad ja mäed rööwlid täis. Postmaantede peal seisab ratsawäggi wahtis, et rööwlid teerahwast rahhule jättaks, agga körwal tewad Parrabasse wennad, mis südda lustib. Kül rahwas palluwad ka: „Pühha issa! aita ommeti, et omma raske maksude eest nendage paljo same, et julgeste tee peal wöime käia! agga ei tahha middagi awwitada.  Hoidko Jummal nisugguse willetsa lou eest! Prantsussemaalt. Türgi lubbaminne.  Prantsussel on kül Türgi peäle wahhel  ka südda täis, agga omma häbbi pärrast peawad tedda ommeti ni paljo wabbandama, kui wähhe wöiwad. Nenda püüdwad nüüd Prantsussed  keige mailma körwo puhhuda: „Kas teate rahwas, mis nüüd tulleb? Wanna hea Türgi Sultan on meile omma suga töötanud, et Dsedda mõrtsukaid hirmus kangeste tahhab  nuhhelda ja Arabiama wallitsust koggoni teise korra peale seädida. Temmal on köwwa nöu ja peab sanna." Agga meie wastame:  Ja jah! Nüüd teeb Türk paradisi Arabiamale,  kus keik rahhoga, kui wennad ellawad.  Ootke senni, kui meie sedda lapse jutto ussume. Näitke esmalt, mis Türk jubba hästi on teinud ja siis räkigem sest, mis ta 43