ommale head platsid wallitsenud, kuhho teised ni hölpsaste liggi ei peasnud. Agga Prantsuö  ei anna sarvele. Ä?itto korda kalus woit kord ühhele, kord teisele pole ja waprad söamehhed  langesid, nago hein wikkati ees. Austriamehhi  olli kül ennam, agga Sardo-Prantsussed  wist tullisemad olnud, et Austriamehhed jubba 10 tunni järrele (kello 4) Solwerinus tagganema hakkasid ja platsi waenlaste katte jätsid, kus ka warsi 14 suurtükki, 2 lippo ja 1500 roangi Vaenlastele piddid jätma. Selsammal  aial hakkas ka Austria keiser, kes Kawrianus  korteris olli, isse pöggenema möda suurt maanteed Goito linna pole, mis Mintsio jöe ares, ja sealt ülle jöe. Temma waggi on ni hulgani jöe pole pöggenenud, et temma esstkuttel suurt tööd olnud, omma keisrile rumi  tehha. Austria õnneks olli selsammal aial hirmus kange mürristaminne ja saddo, mis Prantsussi keelnud taggaaiamast; ka olnud  nende püssi rohhi otsas, ilma kelleta waenlase järrel ei maksa minna; kui mürristaminne möda  läinud ja püssirohhi järrele tulnud, olnud Austriamehhed jubba läinud. Nenda kui Solwerinus, ollid ka teiste platside  peal loud läinud. Jggal pool olli paljo werd Vallatud, agga Sardo-Prantsussed ollid wimaks ommeti wöimust sanud. Kawrianus wötsid nemmad 3 kord linna ärra ja said 3 kord jälle taggasi aetud, künni Prantsusse kaardiwäe  abbiga ka se paik wöetud sai ja Austriamehhed  kello 5 tagganema hakkasid. Sel aia! läks taewas korraga pimmedaks ja ränk mürristaminne kange tormiga panni taplejad möllemilt poolt korraks seisma: agga waewalt olli mürristaminne mödas, kui suretükki  mürrin uest jälle peale hakkas ja Austriamehhed  igga mäe-kingo orsast, mis Kawrianv  ümber seiswad, ärra said aerud. Kello hakkasid nemmad iggal pool esmalt tagganema,  pärrast pöggenema. Nisamma wapraste kui Prantsussed, ollid ka Sardlased pöhja pool wasto Garda-järwe omma werrist tööd teinud. Siin olli Austria wägge nende kohta hopis ennam ning Sardlaste  tö sedda wallusam. San Martino külla  sai 4 kord wöetud ja 4 kord jälle kautud, künni wiet korda ommeti külla ja 8 suurtükki waenlaste käest ärrakiskusid. Õhto kello 8 ollid Austriamehhed iggalt poolt pöggenenud ja lahhing lõpnud. Se olli hirmus pääw. Liggi 46,666 meest ollid ülleültse  sel päwal langenud ehk hawatud sanud ja Austria 36 suurtükki, suur hulk püssirohho wankrid, 4 lippo ja 6666 wangi kautanud. Et se hirmus lahhing 16 tundi turinud, olli isseärranis se läbbi tulnud, et söamehhed kahhe keisri ja ühhe kunninga silma al kummagilt poolt järrele ei tahtnud anda ja Austria! eest otsa ni kindlad platsid kä ollid. Prantsusse poolt on sel päwal 11,666 meest ja 726 oh- Mikseri surmatud ehk hawatud. Nelli kindrali said hawatud ja 13 oberstit tappetud. Uema sannumette jätrele on Sardo-Prantsuste  waggi ka jubba ülle Mintsio - jöe Austria  järrele läinud. Sedda põlle immeks panna,  sest mis nad siis ennam piddid otama; agga sedda panneb keik mailm immeks, et Austriad omma waenlasi ni ilma möegs hobita  rahhoga ülle jöe lasknud ja isse eest ärra- Lagganenud. Mis nöu neil sellega olnud ehk praego on, ei tea kegi. Arwatakse, et snemmad ka öhto pool Etsi-jögge ennam wasto ei hakka. - Nüüd on siis Sardo-Prantsuste wäehulgad  jubba kuulsa kindla linnade wahhepaikas Wenetsia makonnas ja nüüd jäwad wist eest otsa sured lahhengid seisma, ja hakkab linnapirimisses tullepombide tö. Need kuulsad  paigad on Pestsiera, Werona, Mantua ja Lengano, otsego nelli Sewastopoli, ehk kül keik mitte ühhe köwwadussed.  Küllab saab kuulda, kuida loud eddespiddi  lähwad. Pestsiera on jubba Sardlastest  ümberpiratud, Mantua jäetakse prints 1) Pestsiera, kindel lin, lõuna pool Gardajärwe  kalda peal, kus Mintsio-jöggi jürmest malja tulleb. On praego Sardinia mäest ümberpiratud. 2) Werona, mönni pennikoorm hommiko pool Etsi-jöe kaldal, kus peale 60,000 innimest ellawad. Lin on wägga illus, kus paljo illusaid kirrikuid ja muid wanno ja illusaid marmorist ehhitud maiasid. 2) Mantuast olleme jubba räkinud ja Lengano, ka Etsi-jöe äres, kellest suremat põlle üttelda, kui et kindel lin on. ch H- 11