agga meil on võtmist ja walmistamist wägga tarwis. Berlinist, Preisima pealinnast tullewad röömsad sannumed, et meie aus Keiser hea terwissega senna sanud ja seäl omma onno maal ja maias römoga wasto woetud. Preisi kunningas olli Temma auuks Spandau lossi peä! suurt wäe muntserdomist seädnud, mis Keiser ka römoga watamas käinud. Siit sõitnud  Ta omma armsa Proua wasto, kes Darmstattis Temma tullemist otab. Minnewa ku 3()mai päwal on meie ausa Keisri Herra nimme pääw ka siin Darmstattis  , Temma äia linnas ning maias, sure au ja illoga petud ja pühhitsetud. Enne lõunat Jummala tenistus, kus Keisri Proua, Temma  lapsed, mis tal kasas on, ning Temma wannemad ja liggidalt suggulased jures olnud ja pärrast petud muud römo, kui ka suurt sömaaega Keisri aia lossis ja 101 suretükki pauko kulutanud keige rahwale, et tänna Wenne Keisri nimme päwa petakse. Jgga mees püüdnud  sel röömsal päwal meie armsa Keisri Prouale näitada, et La Tedda ja Temma suurt abbikasat armastab ja Temma nimme päwa auustab. No se on iggal Wenne allamal,  kes omma armsat keisrit süddamest armastab,  wägga römus kuulda, et ka woöra ma rahwas Temma headust tundwad ja tunnistawah.  Pitkendago Jummal meie armsa Keisri, Temma kalli Proua ja laste ello päiwi  ja andko neile kallist termist! Prantsussemaal woiwad rahwas tännawo  Zummalat tännada, (mis keik allati peaksime teggema) sest Zummal on nende pöllotööd  lasknud rohkeste korda minna. Kidawad,  et neil mitmel aastal sesuggust wiljasaki põlle olnud, kui sel tännawosel aastal. Tössi kül, Zummal annab iggapäwase leiba keigile kurja innimestele, peaksime agga sedda tannoga  mõistma wastowötta. Ka Prantsussemaal on Znglismeestel lubba antud rahha parrast wäggi korjata, agga ommeti  mitte Prantsusse mehhi wasto wötta, mis seält ma keisril ennesel tarwis lähwad. Salongis on ta üht suurt söaleri ülleslö- nud, kuhho paljo wäggi on kokko aetud, kes seäl iggpääw keisri silma al omma tempusid tewad. Ehk kül keikis Eiropamaal rahho on, tewad Prantsussed ommeti, nago neil Home södda odata õlleks. Söa mangud on nende meestel wägga armsad, kui mitte toe pärrast, siis ommeti naero pärrast, agga nad peawad sedda tempo ikka teggema. Kuida ööldud, keiser Napoleon on isse ka nende seas, tõuseb igga hommiko kello 5 üllesse ja watab keik isse' omma silmaga ülle, kuida loud lähwad. Parisis on ka nattuke tullekahjo olnud. Suur maia, kus nende keige surem seitung nimmega Monitöör (meie kele: meletulletaja) trükkitakse, kel peäle 34,999 luggejad, on ärra pöllenud. Hoidko Zummal, et Postimehhel  nisuggune õnnetus juhtuks; se õlleks liig temma mehhikesse kohta. Prantsusse keiser peab omma kaddund onno („Punnaparti") nimme mällestust wägga meles.  Keige wanna söameestele, kes sest aiast weel ellus on, antakse mällestusseks ued tähhed  rinda ja neid peab ülle Prantsussema weel 199,999 wanna halli peakest ollema, kes sel aial Punnaparti lippo al söddisid. No tehko kuida tahtwad, neil woib temma mällestus armas olla; agga meil ja mitme mu rahwal on ta mällestus nago kollera-többi,  kui möda läinud. Kui mitto meest on temma auahnus maggama pannud ja kui mitto linna ja külla pölletanud! Meil on kül igga ühhel omma korem kanda, agga Zummal isse teab, mis ta mehhike peab wastama,  kui wiimsel kohto päwal küssitakse: „Punnapart, miks sa sedda ja sedda teggid?" Inglismaalt ehk Jndiamaalt könnelda, on nüüd pea üsna üks. Jnglisrahwas on tais kurbdust ja pahha meelt, et nende asjad Ostindias ni pahhaste lähwad. Põlle ka mitte nalja assi. Pagganad on nüüd seal nende wasto, nago hul hobbone, mis lõhkuma hakkanud. Olgo kül Inglismehhed targemad ja muido kangemad, kui nemmad, ommeti on neil nüüd löhkumisse iuio käes, kes nad ennam  kinni peab? Kuida sest jubba enne olleme  räkinud, neil on kül monni sü süddame 94