walgust seal warjo, isseärranis suurde linnade sees. Egga sadan weel surnud ei olle, waid käib alles ümber, kord möirades, kord sukkes tassakeste, walgusse ingli kombel ja otsib, kedda ta woiks ärraneelda. Hilja aego läks Berlini linnas üks noor tüttarlaps Judi mehhe pärrast judiusko, nüüd jälle teinud üks ramato trükkia sell, tempo Judi naese pärrast. Tühhi paljas ussu nimme antakse, nago rahha kauba jureö, peäle, et agga kaup sünniks. Sessammas linnas todi monne näddala eest ühhel pühhapäwal' korraga 26 last ristmissele ja mitte üks ainus pallutud wadder ei tulnud kirrikusse. Wimaks sai köster kaks meest kätte, kes wadderiks piddid  ollema ja sel kombel kumbagi korraga 26 ristilast said. Kas nisuggune assi illus on: Ma ussu mitte. Kolme näddala eest on Põseni kubbermangus  (Preisimaal) Bojanowo linnas suur tullekahjo  olnud. Pea terwe lin on ärrapöllenud.  Ennam kui 2000 innimest on korraga keigest, mis neil olli, ilma jänud. Ka mitto innimest on sisse jänud; 15 surno kehha leitud  jubba tuhha ja prüggi alt üllesse, agga 20 olla weel kaddund. Ka monni on neist . omma ello mammonale ohwerdanud. Nenda leiti üht rikkast möldrit omma emmanda ja tütrega temma pöllend maia alt keldrist, kes sealt weel ollid läinud rahha walja toma. Keik kolm ollid läkkatusse surma sanud. Surnult  piddas wanna mölder weel möllema kattega  ühhest su rest rahhakottist kinni, ja leiti sealt keldrist weel peäle 20 tuhhat tadert; agga rahha perremees ja temma ommaksed ollid purruks surnud. Tawetil on wägga öigus,  kui ta pallub: Issand, annad sa mulle rikkust, siis ärra lasse süddant külge kaswada! Ka Tantsigi linnas on suur tulle kahjo olnud, agga sest põlle weel selgemaid sannumid  tulnud. Prantsnssema keiser on jälle Inglismaal  nattuke küllas käinud. No egga se imme põlle, eks nad olle naabred ja sobrad,' kes ka kord teine teist nähhä tahtwad. Ööldakse  ka, et keiser Napoleon aurolaewast wälja astudes nattuke kommistanud -ja mahhakukkunud,  agga mitte suurt haiget sanud. Kui mitto kord on Postimees jubba libbeda teega kommistanud, agga kes sedda seitungi sisse panneb? Põlle ka tarwiö. Uks uus mood, mis tännawo suwwist sadik  Prantsussemaal wälja tulnud, on ka se, et nüüd igga aasta seäl maal lojuste hingekirjotamist ettewoetakse; se on: igga mees, keiges Prantsusse rikis, peab Joulo ku hakkatusses, selgeste üllesandma, mitto, ja mis seltsi neljajalgsid temmal maias on. No seäl woib kirjotajattel küllalt kirjotamist olla.. Wieteistkümnemas Augusti ehk Leikusse ku pääw, mis minnewa neljapä olli, on Prantsusse  rahwal igga aasta suur römo pääw. Mikspärrast nenda? No se on nende „Napoleoni paäw", ja Napoleon on nende keisri nimmi. Essimenne Prantsusse keiser, wanna „Punnapart", olli ka Napoleon ja temma nimme peawad Prantsusse  mehhed wägga kalliks. Agga kas se nimmi meile ka kallis on? Meile? Kui Musko linna ja Ria linna pölletamisse peäle mötleme, siis tänname Zummalat,  et „Punnapart" jubba peäle 30 aastat  mulla al maggab. Nüüd on Prantsustel jälle Napoleon ja kellel ei tulle wäggise mele, mis tempo ta Sewastopolis hilja aego teggi? Agga on meie armolinne keiser rahho teinud, no siis olgo rahho; mis sus minno suggune ennam nurriseb. Agga 26. ja 30. Augusti  k. p., sedda ma ei salga: need on päwad,  kus ma mütsi töötan ja ennast römustan;  ses 26. on meie Keisri kronimisse ja 30. Temma nimmepääw. Ramatuid kirjotawad ja trükkiwad nemmad Prantsussemaal, nago sippelgad pessa tewad. Monne päwa eest olli seitungis luggeda, et neil 1037 trükki-maia ja 1092 isseärranis seitungi peab ollema ja monne seitungil on peäle 30 tuhhat luggejat. Mis sest arwad? Meie Postimehhel on alles 1300 luggejat ja on ka jubba assi; agga Prantsussed näitwad selle polest terrasemod ollewad. Seal on ühhes  ainsas trükkimaias 22 massinat, mis 350 risi päwas pabberit kirja alla pannewad ja 62