neid mitte ärra egga jätta ilma abbita; agga tal on hea meel, kui ka röömsad innimessed nende peäle mötlewad. Kui üks kunninglik printsis, nago Preisimaal, ehk mu rikkas emma mahha saab, ja on Zummal omma abbiga seäl jures: noh, siis põlle muud middagi ennam pudu. Mis innimessed anda ehk awwitada jöudwad, on käepärrast. Agga kuida on luggu  sellega mitto kord waeste kattukse al? Mitme emmal, kes lapse ilmale toob, ei olle muud, kui tulli ja wessi ja saggedaste mitte nartso hilbukest, kuhho sündinud loma sisse mässib, weel wähhem ennest! middagi wötta ehk lapsele anda. Kül sünnib lapsokesi mailma,  kelle essimenne kaste emma waesusse kibbe silmawessi on! Waesus on kül iggal aial kibde kannatada, agga kui kibbe woib st nisuggustl  emmal olla, kes titkewodis maas, sündinud  lomake pool paljalt rinna otsas ja ta ainus toit ja süddame kinnitus on st wessi kannus, kus paar kuinud leiwa korokest sees liggunewad. Mis ta südda sees peab ütlema, kui weel teisi lapsi wiis, kuus ehk ennam leiba peäle aiawad ja waese emmal põlle anda, ehk kui peälegi mees ka kölwato holimatta loom on, kes naese wallust ei holi ja temmale weel alwo sanno nurka annab? Sedda on Zummal  parrago, ja ennam kui mitto rikkast mötlewad!  Ehk kuida weel siis, kui waese emmal kaksikud*) juhtuwad!? Oh, kui rohkest  wöiksid jöukad wannemad, kui taewa Jösa nende kät önnistanud, nisugguste wasto omma  tänno üllesse näidata, mis neil Jummalale  anda on! Armsad emmad, teie assi on st isseärranis: kas sest peaks monne waese emmale kasso tullema, kui ma teile könnelen, mis Berlini emmad omma nore printsi mallestusseks  on teinud? Neil tullid nisammasuggused  mötted, kui praego teile ollen üttelnud ja nemmad on warsi nöuks wötnud üht seltsi assutada „waeste titte - emmade kas - su ks." Ja nüüd üttelge isse, missuggune putomp  st õlleks, kes sähhärdust seltsile mitte *) Nago mönne päwa eest meie lähhedal sündis, kus emmal kaksikud rindas, 5 last enne, külm tubba  ja tühhi kõht ja muud middagi! Jummala önnistust ja rohket sissetullikut ei sowiks?  Nimmetud „titte-emmade-se!tsi" liikmed annawad isse ja korjawad reiste käest armastusse  anded kokko, ja kust üht waest titte-emma  omma linnas leidwad, seäl murretsewad siis, mis emmale ja lapsele tarwilisseks toiduks, katteks ja wallo wähhendusseks tarwis on, ja ei tahha muud makso, kui anna Jummalale tänno ja sowi nore printsile head önne ja kallist  termist. Nenda tehhakse nüüd Berlinis; mis teie arwate, kas nisuggune assi siin pool Preisi radda ka mitte ei peaks sigginema ja rarwis ollema? Sedda luggejatte omma  wastata ja Jummal aitko teid öiget wastust  leida. Jtaliamaalt. Jtalia söa assi kohhiseb  alles isseenneses. Mönned hakkaksid warsi peäle, agga teised, kes targemad on, ütlewad: ärgem jooskem ni üllekaela; södda on pea hakkatud, agga mitte ni pea löppetud. Jnglisma  annab ka head nöu ja ütleb: naabred, jätke parrem järrele, rahho kaswatab, riid kautab. Saab nähha, kuida asjad jäwad, kui kukkulind laulma hakkab. Agga selle wasto  walmistamist on ni hästi Austria kui Tarbima  poolt ning ka Prantsus ostab hobbusid ja parrandab aurolaewa masstnaid, et kewwade  keik korraparrast ja heales peab ollema, kui ehk tarwis on. Agga kui nad head nöud kuulda wöttaksid, siis õlleks kül paljo parrem waggusi jäda; sest arwa on neid, kes söast ilma werrise peata taggasi tullewad. Ja on naabridel, olgo se maiade ehk rikite wahhel, teine teisega nurrin tulnud, kas siis parremat öiendajat ei olle, kui paljas möek ja suredtükkid?  Peälegi tundwad ja tunnistawad Jtaliamehhed  isse, et Austriamaga, kes omma 6saddatuhhat  ja weel ennam mehhi püssi alla wöib panna, mitte ni hölbus ei olle walmis sada; agga nende silmad waatwad Prantsusse abbi peäle, kellega nüüd languks said. Prantsussed  on jälle Jnglastega söbrad ja need ütlewad:  kui teie Jtaliamaal möeka tõmbate, kes teab kas siis meie omma söbrus katkema ei hakka? Nenda on neil nüüd mötted ees ja tagga, et issegi ei tea, mis peawad teggema. 253