Kuramaalt. Röugs-seädus. Kuramaal  on uus röuge-seädus wälja tulnud ja kindral-kubberneri herra poolt kinnitub, mis järrele igga innimenne omma lapse pöllist röugepannemist  peab uendada laskma ja sesinnane seadus on ka lättikele trükki pandud, et igga tallo innimenne sedda wöib luggeda ja teada sada, mis ta omma kassuks temma kohhus on. Kus paikus ial pärrisröuged likumas on, seal peab marsi teistele, olgo aeg mis tahhes, ueste röuged pandud sama, ka neile, kes jubba hästi wannadusse pole jõudnud, et külge hakkaminne  saaks keeldud. Igga aasta peab selle peale wadatama, et nored innimessed 12 ja 18 aasta wahhel, olgo nende lapsepöllised röugemargid kül hästi tunda, jälle ueste peawad röuged sama. Selle jures ei pea mitte küssitama, mis suggust ussust ehk seisussest innimenne on, ja kui se teist korda röugepanneminne põlle enne 18. aastat tehtud sanud, siis peab sedda pärrast ikka meel tehtama. Keige kolidele on käsk antud, et lastel,  kui neid wastowöetakse, mitte ükspäinis essimesse, maid ka teise kordse röuge-täht peab kasas ollema ja kennel sedda põlle, peab murretsema,  et temmal keige hiljemast 6 kuud pärrast  sedda teine röuge-täht peab näidata ollema.  Keik öppetajad peawad aasta hakkatusses,  keige hiljemast Küünla ja Paasto kuus, rahwast kantsli pealt 3 pühhapäwa järrestikko maenitsema, et ettetullewa luggeja-lastega röuge-seädus  mitte täitmatta ei õlleks. Igga kewwade  peab 1. Mai ku päwaks tohtritte ja röugepannijattele  nende nimmed üllesantud sama, kennele künni 18. aastani teistkorda röuged tulleb panna. Nenda on nüüd Kuramaal seädus. Otame siis künni se ka meie male üllatab. Wennemaalt. Peterburgi seitungid ku-- lutawad, et Keisri Herra minnewa kuus Moskwa linna watamas käinud. 16. Augustil,  öhto kello söitnud Temma Sarskoje-Setust  wälja ja teisel hommikul kello 10 olnud Ta Moskwas ja 700 wersta selja tagga. Nenda hõlbus on Leekäiminne raudmaantee  peal. Wennema suur raudtee-selts peab Keisri  Herra ja Temma ommaste tarwis Parisis isseärranis äurowankred tehha laskma, mis jubba  malmis ja ni illusad olla, kui sia male meel kuskil maal raudmaüntede pealt ei leita. Löuna poolt Wennemaalt tullewad leitusse  - sannumed, mis mitte röömsad ei olle. Talli-nisso põllud ollid ennamist kewwade keik mustad ja piddid ümberküntud sama. Mis neist üllejäeti, on ni waene olnud, et pöllomehhed  waewalt seemne kätte sanud, ja et innimessed  seal wägga paljo nisso tewad, sest ep olle kahjo mitte weike. Mu willi peab korda minnema; agga winamäed olla hillise ö - külma  parrast üsna paljad, ja nendasamma ka mu puwilli wägga waene, kuid kirsimarja saak peab üksi hea ollema. II. Tallinna kubbermang. Terre ka, Tallinnama naabrid! Ollete minnewa  aasta Ria kubbermangust, temma sündinud  asjust ja paikadest lühhidelt mönni sanna  kuulda sanud (paljuks mul rumi on?), siis lubbage tännawo enneste poolt ka nattuke könneleda.  Eks olle tössi: meil on üks» usk, üks kelemurre, ühhesuggused ellokombed, kurbdussed  ja römud, siis olgo meie asjad ka, nago naabridel sünnib, wastastikko tutwad? Teate teie kus meie Pöldsama on, noh, siis üttelge ka meile, kus teie Lihhula seisab ja mis seal sündinud? Ja nüüd paljo head terwissid meie poolt, kuid hakkame peale. Pirid. Tallinna kubbermang, *) nago keik merre äärsed maad, on muist kuiwa, muist märja piriga. Hommiko pool on Peterburgi kubberm., löuna pool Peipsi-järw ja Ria kubberm.,  öhto pool Läne-merri ja pöhja pool Some-lahhe  temma piriks. No kuhho ta nende wahhelt peäseb? Surus. Küllad teate jubba issegi, et Tallinna kubberm. keige Wenne rigi kubbermangude  seast omma kaswo polest keige pissemaks on jänud; nago äbbarik teiste seas, agga se põlle minno süüd. Sellegipärrast on temmal 376 iü pennik. ehk 18,269 wersta maad Wata 8. kaardi peal „Läne - merre kubbermangud"  põhja pool otsas. Kaardi wndmisse parrast  ma ennamist sedda kirjutan. 82