ja Inglismeestel 50 surnud ja 160 halvatud.  Nenda ollid nemmad kolm tundi linna Valli tagga teine teisega heitlenud ja wiimne ots olli, nago igga kord: pagganad piddid linna sisse pöggenema, kuhho Inglismehhed järrele ei pease. Aega möda tulleb Inglismeestele'Ma  pä abbi jure ning nad lootwad pea ni kaugel ollewad, et linna peale woiwad tormi joosta ja lähhäb se korda, agga siis hoidke ennast pagganad! Ommeti on Inglismehhed  ristimmmessed ja wötwad wist sedda ka üllestunnistada, kui Jummal neile woito peaks andma, ja mitte nenda tehha, nago Rena  Sahib ja temma sarnatsed. Uks Amerika missionar, nimmega Hai, kes emma silmaga Delhi linna on näinud, arwab,  et Inglismehhed tedda paljo enne Zoulo kätte ei sa. Senna on ränki suritükka karmis,  mis neil praego meel ei olle ja mis tännini senna sadeti, on tee peäl waenlaste kätte sattunud, mis neid sedda julgemaks teeb. Söamehhed, kes Kalkuttast Delhi linna lähwad,  peawad 50 päma teed käima, enne kui senna samad. Keik assi widab hirmus aega ja ruttem ei woi sada. Pagganattel on se keik sureks kassuks, nemmad lahmad se läbbi sedda upsakamaks. Tännini pölles söa tulli ennam põhja pool Ostindias, -kus üllemal nimmetud linnad Delhi, Agra, Luknau, Allahabad, Benares:c. seiswad, agga uemad sannumed kulukamad, et södda, nago kurri többi, ka jubba lõunapoolse  kubbermangude külge hakkab. Ostindia  on kolme sure kubbermango sisse jäetud, kelle pealinnad Ka lk utta, Bombai ja Madras on. Essinienne hommiko pool, teine öhto pool, kolmas lõuna pool. Bombai olli tännini söa többest terme, agga nüüd peab luggu ka seäl hukka minnema. Akkiste on söa tulli Puna linnas lekima hakkanud ja keik Eiropa rahwas Bombai linnas, kennel hing armas olli, on linnast wälja saddamasse laewade peale töttanud, et pagganatte kätte ei peaksid langema. Zggal pool, ni hästi Bengaliamaal, põhja ja hommiko pool, kui ka siin, on salla koerad Muhamedi ussulissed ikka tülli allustajad ja need öälad innimessed kiskuwad ka Hindurahwast enneste järrele. Ka siin, nago Bengalis, olli nende hirmus nou, Eiropa rahwast soutumaks ärrakautada, agga Jummala armo labbi peäsid kord meel hingega otsego tukkid tullest. üks manna paggana usko naesterahwas Puna linnas olli pagganatte nou ristirahwale teada annud, et oigel aial woisid pöggeneda; agga selle eest piddi waene innimenne isse omma ello kautama; sest kui pagganad neid ei leidnud, kedda nad otsisid, ja kuulda said, kelle sü se olnud, sai waene naesterahwas hirmsat surma ja just sellepärrast, et omma liggimessi surmast  olli peastnud. Woiksin Ostindia söast kül weel paljo räkida,  agga olgo seks näddalaks küllalt. Hinamaal on se kord asjad üsna waggust,  se on: Jnglisrahwa polest; nende enneste koddone massaminne, mis neil jubba 8 aastat maad ja rahwast laastab: se lahhäb ikka wanna wisi eddasi. Ostindia söakarrin teeb, et nüüd Jnglismehhed keik muud peawad seks korraks körwale jätma. Uks suur üllem, nimmega  Elgin, kedda Inglismaalt Hinamale sadeti, et Hina keisri silmad selle polest piddi lahti teggema, kui suur kahjo temmal sest tulleb, kui Jnglismeestega mitte öigel aial ja kombel ei mõista rahho tehha sesinnane Elgin on ka Hinamaalt jubba 700 mehhega Ostindiamale töttanud, et nõuks ja abbiks woiks olla, kus tarwis on, ja head nou ja abbi on sea! wäggs tarwis. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Holekandminne waeste eest. Mis ma siin könnelen, tahtsin ma jubba ammo könneleda, agga muud asjad wötsid tannini rumi käest ärraz olgo siis nüüd. On assi Issanda auuks ja liggimesse kassuks,  siis wötko Issand isse õnnistada, et mitto sest arro lawnd ja selle järrele tewad. üks wanna usso - issa on kord üttelnud: „Waesed on koggodusse warra," ja 103