nimmi siin ees seisab. Soe Ahwrika ja lõuna poolne Asiama on temma ellokohhad. D stindiamaal on innimestel temmaga paljo wöitlemist. Bengali makonnas pütakse tedda pea nisamma, kui meie maal karrusid. Saab ial üks perre ehk külla tiigridest waewatud, nenda et igga öse ikka jälle kord lamba, kord meise, kord lapse, kord mehhe ehk naese metsa meddawad ja ärramurdwad: siis saatwad innimessed  häddaga ühhe kuulsa kütti jure ja lassewad  tedda makso eest tulla. Tiger armastab nisugguses metsas ellada, kus paljo pillirogo, risso ja murdo on. Kõrgesse pude wahhele tehhakse labba üllesse, kuhho üks ehk kaks kütti warritsema lahmad, kumbagil paar tülidega  laetud püssi kasas. Siin istuwad nemmad  ja ootwad pu okste tagga marjul. Ni kaugele, kui püssid parrajast ullatawad, pannakse  üks surnud ellajas laggeda kohha peäle, agga risso lahhedale mahha. Selle haiso jarrele  peab tiger tullema, agga tullewad ka paljo muid kutsmatta woöraid, nenda kui hundid, kullid, rongad ja muud, kedda küttid  mitte ei lasse, muido pelletaksid nemmad tiigre arra, kes ehk tullemas on. Separrast peawad saggedaste pahha melega pealt watama,  kui need lomad söda kallale tullewad, kedda nemmad mitte ei tahhaks ja ei wöi ommeti  neid ärrapelletada. Agga kule, jubba padrik kahhiseb. Temma kassi wisil astumissest ja pitkast sabbalippitsemissest  tundwad küttid warsi ärra, et odatud woöras tulleb. Muud lomad pannewad warsi söda jurest minnema, teised pude otsa, teised metsa. Püssid tömbatakse winna ja küttid ei julge hingata, ni waggusi seiswad nemmad. Kuida ööldud, kassi kombel warritsedes ja lömmitades tulleb ta liggimale. Ta karw on wägga illus kollase ja tömmo kirjo, ta wahtiminne  nenda, et sa waggise mütsi mahha wöttaksid ja kehha hakkab warrisema. Enne wimast kargamist lasseb ta weel maoli mahha ja siis nago wälk surnud loma kaela peale. Agga ennamist enne, kui sedda tehtud saab, tulleb pauk üllewelt labba pealt ja tiger aeleb  omma werre sees ja surreb; mönni kord, kui küt põlle hästi sihtinud, kähhäb weel möirades  tük maad, ennego surreb. Et Hindud tiigrid ni tagga kiusawad, põlle mitte immeks panna, sest nemmad tewad hirmus  kahjo. Uks emmane tiger murrab mitto lammast järge möda ärra, joob nende werd, jätkab kehha mahha, künni wimaks, kui ta werre himmo tais on, ühhe löuge wahhele tõmbab ja omma poegadele wiib. Zgga mees, kes Bengalis tiigrit julgeb ja mõistab tappa, on Hindude melest söbber ja heateggia. Tiger on otsego mõrtsukas ja temma werrejänno  wägga suur. Mönnes paikas Jndiamaal  on wähhe sugguseltsi leida, kelle seast mitte tiger mõnda ep õlleks metsa weddanud. Uks Hindu tunnistas: „Minno issa, mo wanna-issa ja mo omma poega on tiger metsa weddanud ja nahka pannud." Mitmes paitus,  kus innimessed rummalad ja tiigrid rohkestc,  on rahwas nenda nende wallitsusse alla heitnud, et paljo ennam eest ei hoia, sest et mötlewad: mis se ommeti aitab? Enne, kui innimessed seäl maal weel püssidega ei mõistnud ümberkäia, olli luggu paljo hullem, kui nüüd; mitto sadda innimest said aastas tiigridest ärramurtud  ja kellegil ei tulnud mele, sedda immeks  panna, se olli ammo tuttaw assi. Sumatra  sare peäl auustakse tiigrit, nago suurt üllemat. Tulleb mönni neist küllasse, siis pannewad  rahwas temmale ohwrid külla tannawa ette, et ta armoga selle peäle wataks ja neid ülleliga ei tappaks egga murraks; et üsna ilma  murdmatta tagganeb, sedda nad muidogi ei ussu. Kord tullid waesed innimessed, kes teiste paktid kandsid, möda teed ja leidsid korraga sure tiigri tee peal pöigeti eest. Warsi jäid mehhed seisma, pannid pakkid seljast mahha ja hakkasid palluma: „Meie olleme waesed pakkikandjad,  lasse meid rahhoga möda! Kui sa mönda meitest arra murrad, siis jääb temma koorm mahha ja meie olleme keik kimpus." Tiger ei olnud se kord wist mitte nälgas, ehk näggi, et neid ni paljo olli, töusis maast üllesse  ja läks metsa; agga mehhed arwasid nüüd kindlaste, et nende palwe olli awwitanud. On tiger kord wihhane ehk hawatud, siis 7