Sioni tütred nutwad siin, Seäl löppend risti waew ja piin; Siin ühtepuhko wöitlemist, Seäl wöido römo öiskamist; Siin pillatud mailma laiale, Seäl kokkopandud önsa paigale. Nüüd seMa inä'le rnttagem, Kus taewane Jerusalem Kui malmis ehhitadud pruut Peigmehhel' annab römosuud! SM ellopude palmid meie käes, Seäl Hosianna kuulda taewa mäes! (Kirjotud Mustjalla kirrikul Saremaal.) Sannumed ommalt maalt. Muhhomaalt. Kuida suur hulk luggejaid  teadwad, on Wirtso, Muhho ja Sarema  wahhel kaks maina (merreki tsüst ehk kaela), kust igga mees, kes Saremale lähhäb ehk sealt tulleb, peab üllekäima, olgo merre wessi kaneta ehk kane al. Teist waina nimmetakse  „pissuke", teist „suu r " wain. Agga need wäinad wänawad ennamist igga aasta monne emma poia marga hauda. Kord tulleb õnnetus, et innimenne ei woi ette teada  egga eest ärrajoosta; agga mitto kord ka holimatta süddame parrast, mis omma molliga ikka nenda teeb, et innimenne pärrast peab kahhetsema, kui silmad weel lahti on. Hiljuti uppusid Muhhomaalt Tamse wallast kaks noort naesemeest pissukesse wäina ärra, kes kui merremehhed liig julgussega nörga jeä peale aiasid ja mõtlesid: ~no eks ta kanna agga ei kannud! Hobbosed ja mehhed wausid tükkis; hobbosed tullid walja, mehhed jäid sisse. Oöldakse, et meestel kõrtsist ostetud  julgus süddames olnud, mis liikmed nõdraks  ja pead raskeks teeb. Teine mees tombatud  kül marsi walja, agga surnud; teist leitud alles teisel pawal. Minnewa ku essimeste päwade sees on ka üks worimehhe hobbone wäinale ohwriks läinud  ja jeä alla janud. C. W. Fr. Siberiamaalt. Imme kül: küssime Siberia maast, kus maal? siis on wastus: ommal maal; sest Siberia on meie Keisri rigi sees. Küssime, kui kaugel? siis on Siberia kaugemal, kui keik woörad maad, mis Eiropas on. Kui neid õnnetumaid innimessi, kedda nende kurja teggude parrast meie maalt ärra sadetakse, Türgi Sultani ehk Roma Paawsti jure peaks sadetama, ehk minno parrast  weel Paawstist möda alla Neapolimale,  kus ma wärrises ja 40,000 innimest surma said, ehk Portugali, kus kollatöbbi möllas: siis olleksid nemmad ikka weel lähhedamal,  kui Siberiamaal, kus ka hilja aego Vawärrisemist olnuU et monned maiad tantsima  ja akna rudud köllisema hakkanud. Siberiama  on kaugel hommiko maal Asiama jaus ja hädda kedda senna wäggise wiakse. Siiski ma on ma ja ilmasüta süddamel  põlle ka seäl mu pärrast tarwis wärriseda,  kui külma parrast. Talwe on seäl pitk ja külm kibbe, kuida se ka põhjamaal ja jeä-merre äres teisiti ei woi olla. Pärrato sured jöed, nago Ob, Lena, Jenisei ja muud, jookswad põhja pole jeä-merresse ja ei woi sepärrast seäl külma, tühja randades laewa  söido ja kaubale mingisuggust kasso sata.  Sellegipärrast on monned, mis lõuna pole jooksewad, nago üks neist, nimmega Amur, mis Mongoli mäggedest tulles, Mantsureist läbbi käies hommiko pole Okhotski  merresse jookseb. Amur on kül ennam  Hina, kui Wennema jöggi, (sest suur Siberiama on nisamma põhja poolne Hinama naber, nago pissuke Tallinnama põhja poolne Riama naber on); ommeti on Nertsenski, Selenjinski, Irkutski lin (Baikali järwe äres) Amuri liggikordsed linnad, kui ka isseärranis Hina raia äärne Kiahta lin, kust igga aasta arroto teewee lehta Hinamaalt Wennemale tulleb. Et Amuri  jöe peäl, kui asjad selle järrele seätud, wägga kassulist laewa kaupa woib aiada ja u«rolaewadega jögge möda rutto Ohhotski merresse ja ülle merre nurga Kamtsatkamale sada: sedda on monned Wenne allamad jubba 284