teine suur maia on ärrapöllenud. Kustutamisse  jures sanud kaks meest õnnetuma surma. Kahjo on kaugelt ülle 100,000 rubla suur, agga et möllemad maiad Assekurantsis seisnud, saab kahjo sealt jälle tassutud; agga meeste ello, kes surma sanud, ei wöi kegi ennam tassuda.  Sannumed wõeralt maalt. Ztalia födda. Surest lahhengidest põlle ka tänna weel middagi kulutada, waid on alles karta ja odata.  Pissumaid kokkojuhtumessi tulleb neil saggedaste ette. Wertselli linna jures on üks Sardinia kindral omma wäehulgaga Austriamehhed  ülle Sesta-jöe taggasi kihhutanud ja m ülle kaela, et waenlased muud põlle aega sanud kasa wötta, kui omma söariistad, mis neil käes olnud. Paljo seal möllemilt poolt langenud, põlle weel üllesse pandud.  Sardinia  rahwa südda näitab Austria peale kül wägga täis ollewad se mönnesugguse waewamisse  pärrast, mis nad nende läbbi peawad kannatama. Jubba on ka sedda ette tulnud, et mönned Austria soldatid, kes surest hulgast emale läksid, raud hangude ja labbidatega surnuks said lödud. Agga parrago, se ei te rahwa luggu mitte kergemaks, waid raskemaks. Nüüd lastakse neid saddade kaupa kokkoweddada  ja nende seast otsitakse suremad wälja, petakse pandiks ja ööldakse: „Selle eest, mis teie rahwas meile pahha ja wastomeelt tewad, peate omma elloga wastama." Uhhest ainumast  linnast wöeti 46 meest pandiks, kes suremad  linna koddanikud ollid ja sadeti Lombardimale  wangi ja ei küssitud mitte, kus ellud  maiad ja naesed lapsed jawad? Muidogi wöib nisuggune wäewalla temp waest rahwast kül hirmutada, agga sedda tullisemat wihha ja wihkamist öhhutab ta nende süddames ja sealt põlle Austriameestel eddespiddi mitte önne  odata. Msntebello lahhingist tullewad tag- Wata, 14. kaardi peal, kus keik Jtaliama seisab. gajärrele weel pitkemad sannumed. Ni pea kui Prantsusse kindral Worei teäda sanud, et Austria wäe poolt nende peale tullakse, arwand  ta esmalt neid wähhe ollewad ja läinud neile 500 mehhega wasto. Pea näggi se käppotäis  mehhi 55,000 waenlast ennese peale tullewad ja püdis nende aega wita, künni kindrali  kasso peale teised Prantsussed senna jõudsid,  Agga nüüd olli tulli õieti lahti. Sandi platsi pärrast ei olle Prantsuste suredtükkid mitte warsi hüüdma sanud; siiski mönned suredtükkid  sanud ommeti nenda seätud, et Austria  sure hulga sisse wöinud nita, isseärranis weel siis, kui Prantsussed 2 suurtükki ühhe mäekingo  otsa üllesse sanud, kust neil mönnus lasta  olnud, ja kui nüüd Prantsusse mehhed tullise waimoga Austria peale läinud, on nad neid Montebello küllast sadik taggasi ning ka sealt pajonetti ning mõegaga minnema saatnud. Õlleks  kindral Woreil ennam ratsawäggi ja püssirohto kasas olnud, siis põlleks Austriad mitte taggaaiamatta pöggenema sanud ja nende  kahjo õlleks surem olnud. Montebellus on nad rind rinna wasto söddinud ja iggas maias ja tannawas olnud tulli ja werri tagga. Kui paljo mehhi langenud, olleme ülle minnewa kord jubba teäda annud. Hawatud obrist, mis Prantsuste kätte sattunud, peab jubba surnud ollema ja nende 200 Austria wangi seas olnud ka 20 peälikud. Worei ööldakse üks koggoni ilma surma hirmuta kindral ollewad,  kes keik se aeg isse ka tulles olnud ja kulid ümber temma pea ullunud; üks teine kindral on temma körwas kuli otsa ette sanud ja warsi surnud. Prantsusse poolt olla ka paljo peälikkuid langenud, sest et nemmad soldatite  seas ühhes söddinud ja mundrist wägga  tunda olnud. Montebello on jubba wannast  lahhingide läbbi kulus külla. Ka wanna Napoleoni aial sai Prantsusse kindral Lannes seal Austria wäe peale wöimust ning tedda nimmetadi pärrast hertsog Montebello. Agga mis kuulsa külla rahwa südda nisuggusil  päiwil sees ütleb,sedda wöime iösegi mõista! Toskanamaal, kellest jubba minnewa kord räkisime, on keisri Napoleoni onnopoeg, prints Napoleon, Toskana rahwast selle kirja-5  5 371