HMSpfslus on jälle assi waggusam, ehk kül se aasta isseärranis paljo sakso merre wee parrast seäl kouö on. Senni kaua, kui Keisri pöiad, Suurwürst Aujärje pärria Tsesarewits Nikolai Aleksandrowits ja Suurwürstid Aleksander ja Wladimir Aleksandrowits seäl ellasid, olli luggu koggoni teine. 60 öppind rüggemendi mosekanti  mängisid igga öhto ni illust pilli, et rahwal kuuldes wessi suust ja silmast wälja tulli. Kaks kord näddalas anti pinema rahwale  ka lubba lossi aeda tulla, mängo ja laulo kuulma. Õnneks ollid ka keik se aeg wägga head ilmad. Nattuke ennam, kui ku aega ollid  Suurwürstid siin olnud: sest 15. Junil tullid nemmad ja 20. Zulil ollid issaga jälle Peterhowis. rahwal on sureks  önneks, et Temma ommaksed neid jubba teist korda watamas ja nende merrewet prukimas käiwad. Selle eest sünnib wägga tännolik olla. Kuramaalt. On wägga armas kuulda,  et Kurama rahwas minnewa Janipärvast tännawo Janipäwani 800 rubla höbbedat kokko pannud, mis muist Leipsigi, muist Barmeni  linna missioni koggoduste kätte sadetakse,  kes sedda pagganatte walgusseks peawad prukima. Kui siis meie maal ka öppetajad sest asjast monni kord räkiwad, no siis teadke,  mis meil tehha on. Uht röömsat andjat  armastab Zummal. Sannumed woöralt maalt. Belgiamaalt. Siit kunninga tüttar ning wäimees on jubba Jummalaga jätnud ja ärraläinud. Wannemattest lahkuminne olnud  wägga halle. Kas se imme on? Brüsseli  linnast Triesti ehk Mailandi, mis Lombardi  rikis, on koggoni teine assi, kui peältperrest  allaperresse; ja ommeti teame kül, mis näggo noriko silmad on, kui kirst jubba wiakse  ja pulma naesed ommad luggud laulawad, ning kui weel öhto hakkab Jummalaga jätma siis koggoni südda sulland! Tölda as- tudes sowind keik rahwas weel silmameega omma armsa kunninga tütrele pitka igga ja head önne ja nenda läinud nemmad. Kunninga tütre wiimne käik enne lahkumist issamaalt ja maiast, olnud weel önsa emma haua peäl, ja sest näeme jälle, et ta hea laps olnud, ja nisuggusid Jummal ei unnusta. Inglismaalt. Znglismshhed on ikka monne asja peale ka märka mehhed. Suurde töde ja ettewötmiste sees, kus nad kasso näewad,  põlle naljalt nende sarnatsid. Aurolaewade,  raudteede, massinade ja telekrahwide ehhitamisse peäle on nemmad wägga aggarad. Nüüd on neil praego jälle üks inneto suur tö käes. Amerika ja Jnglisma wahhel on omma 3500 wersta puhhast merd ja seält tahtwad nemmad, weidrad mehhed, telekrahwi  läbbi tehha. Ehk on ka tühhi tö? Ei ussu mitte. Nemmad on jubba monned  immetembud teinud. Kas nad siis postid merde püsti pannewad ja traat senna otsa, nago meie maal maantee  ares? Küllad nad sedda teeksid, kui merri mitte wersta kaupa süggaw ei õlleks. Nemmad on ühhe tradi teinud, mis Inglismaalt Amerikamale  üllatad; sedda trati on nad suurde rullide peäle aianud ja need rullid on kahhe sure laewa peäle seatud, kust nemmad trati rulli peält nago lönga poli peält lassewad mahhajoosta, kui laew eddasi jõuab; tagga järrele waub traat järgest põhja ja kui Amerika  kaldasse wälja sawad, on Lelekrahw malmis.  Se on kül paljo kergem üttelda, kui tehha; agga kuida ööldud, Jnglismehhed on jubda monned sellesarnatsed tembud teinud. Lähhäb se neil korda, siis on jälle üks imme assi mailmas ennam, kui enne. Siis ei tohhi Inglismaal santi sanna Amerika mehhest üttelda  , se on tal selsammal päwal teäda, ehk kül 3599 wersta mailma - merd seal wahhel on. Oi wanna pappa Kolumbus, kes sa 369 aasta eest (1492) esmalt Amerikamaad ülles leidsid, mis sa kül sest arwaks, kui sa weel ellaks? 5 4- 53