jälle suur sulle-södda. Mis Moldau-Wallahhi  rahwas agga isse tahtwad, sedda olleme  mmnewsl näddalal üttelnud: nemmad tahtwad, mis Jsraeli rahwas Samueli käest tahtsid: „Sada meile kunningast, kes tneie eel käib!" Tahtwad kaks würstiriki kokko heita ja ühheks kunningrigiks sada, mis nõus ka monned jarrelkulajad on, agga teised jälle koggoni senna wasto ja seält tulleb nimmetud sulle-södda. Agga Sultan süllitab tuld ja urriseb, et seinad wärrisewad. Temma üksi ja kegi mu tahhab Wallahhi rahwa kunningas  olla, ehk rahwas kül tedda keige wahhem himmustab. Ka siin lodame meie, et Jummala  abbiga suud ja sulled asjad ärratallitawad  ja moögad tuppe jawad, mis ka Lummal  andko. Preifimaal on innimestel jubba silmad hopis lahkemaks läinud: Kunningas saab jälle parremaks, ehk kül parraneminne wagga pitkalt  eddasi lähhäb. Rigiwallitsusse murredest, mis nüüd wenna öllade peäl seiswad, hoitakse tedda täieste emal. Ni pea kui La terwis wähhe kannab, tahhetakse tedda soema Jtaliamale  wia, kus wanna kuulsa Wenedigo  linna lähhedal, mis ta wagga peab armastama,  ülle talwe woib ellada. Ma arwan, egga se kahjo ei teeks, kui meie Preisimaast ja rahwast, kes meie keige lähhemad naabred, ja kelle haige kunningas  meie Keisri Emma wend ja Keisri lihhane onno on, nattuke pitkemalt könneleme? Preisi kunningriik on kahhes jaus: surem ossa  hommiko pool, wasto Wenne- ja Polamaad,  ja wahhem ossa wasto Prantsusse-, Hollandi- ja Belgiamaad ja ülleültse peäle 510 l) ruutpennikoormat suur. Lõunapoolsed Preisi naabred on Bömi- ja Saksenimaad ja pohjapool pessewad hommiko merre laened temma kaldaid ja ennam öhto - põhja pool on Meeklenburgi ja Hannoweri rahwas ellamas,  (kus Lüneburgi nöm ja Hermanburgi missioni maia seiswad.) ülleültse ei woi Preisimaad mitte just hea made sekka arwata, waid on ennamiöte, isseärranis põhjapoolses jaus, limane; ommeti sure holega harritud, toitmad need 5100 ruutpennikoormat maad 17 miljoni innimessi, kellest 6 miljoni Roma-katoliki  ja miljoni Zuda usko, agga keik teised  meie Ewangeliumi usko tunnistawad. Hommiko pool külgeö rägiwad 4 miljoni Pola  keelt, agga 13 on saksa kele könnelejad. Kuida ööldud, nende ma headus on wägga  keskminne agga rahwa ussinus ja holekandminne,  ni hästi pöllotö, kui kättetö jures, on essimenne. Maanteed on head, kanalid käiwad  ühhest suremast jöest teise ning raudtedest  ühhest rigi serwast teise, põlle mitte ennam pudust ja tulleb neid igga aastaga meel jure. Holakad ja ussinad on Preisi mehhed, nago sippelkad. Üksi nende mäekaewaminne toob aastas 50 miljoni kaadrit sisse ja 200 tuhhat innimest leiawad seal jures omma iggapäwast leiba. Sood ja rabbad moistwad nemmad kuiwatada ja pöllomaaks tehha ja liwased paigad kunstlikult nisutada ja rammotada, et ka wilja peawad andma. Preisi rahwas külwawad  80 miljoni wakka igga aasta semet mahha seal peab hea plats maad ollema! Se teeb igga ruutpennikoorma peäle 15 tuhhat  882 wakka wälja ja igga pennikoorm ei woi jo ommeti terwelt põld olla. Keiksuggused  kunstid ja ammeti tööd on neil lahti. 60 tuhhat innimest kudduwad üksi kallewit 20 miljoni künart aastas, mis 40 miljoni taadrid wäärt on, peäle miljoni meistrid ja sellisid tewad muud hantwärki tööd; 23,000 möldrid jahwatawad ja wötwad matti; 120 klasiwabrikus puhhuwad 3 tuhhat wabrikanti puddelid ja aknaklasi malmis; 200 tuhhat innimest leidwad rauataggumissega omma leiba;  peäle 1000 laewa merrekaldal towad ja wiwad kaupa ja keik rutto ja ussinast, nago messi lased tööd tewad. Mis tössi, on tössi, Preisi rahwas on tark ja aggar rahwas. Ei ella nemmad ka mitte, kui lojuksed, waid kassinaste ja puhtaste, nago innimessed. Jsse on rehhetubba, isse ellotubba, issepaikas innimessed  , issepaikas lojuksed. Preisimaal on innimessed jubba ammo arro sanud, et se Zummala egga kunninga käsk ei olle, et tallopoeg  suitsusse urtsiko sees omma silmi peab 157