ees, kus rahwas nags messilased messipu ümber kous on, näikse ka kaunis hästi musta kudesid ja walgid tannusid teiste wahhelt wälja paistwad.  Nisuggusil päiwil koggub mondasuggust rahwast kokks: seäl on ka kommediandid ja mängomehhed, pilliajajad ja willepuhhujad; igga mees tahhab rahha, kui agga neid on, kes anda tahtwad ja joudwad. On ka üks wsörama mees sia tulnud, kes tükki 30 koera ja ahwi, wist sure waewaga, keik suggust kommetid  öppetanud, nenda kui: kahhe jalla peäl tantsima, pilli mängima, püssi laskma, kedrama,  upperpalli aiama ja muud sellesarnast tempusid  teggema. No teäda muidogi, kel koppik kaas on, jookseb sedda immet watama, issearranis  meel lapsed ja noremad innimessed. Posti wahhe aial, kui nattuke aega olli, on ka Postimees paar korda rahwa hulga seast läbbi tunginud ja üht ja teist waatnud. No laat on laat: Ostja panneb küssitud hinda paljuks, ja müa panneb pakkutud hinda kassina  ks ja tulleb peält kuuldes wäggise mele, mis Salomon ütleb: „Nago nael seina sees, nenda on pat seäl, kus ostetakse ja müakse." Kaupmehhi paljo kous, üks koggoni Kaukasiamaalt;  agga kui paljo neid on, kes kallid perlid  noudwad: kel se otsa ette on kirjotud? Ostjaid tulleb ka kokko; agga kui paljo lada kissa seas selle peäle mötlewad, mis ristiinnimesse  teekonna ramatus mailma turrust ja ladapiddamissest  rägitakse: kes teab sedda tunnistada?  No eks taewatadil olle iggal pool paljo kannatust tarwis, nendasamma ka ladal, sago laat mõisa wälja peäl ehk linna turrul petud. Möda läinud näddalatte sees on ka monnesuggusid  önnetussi meie maal sündinud, mis nenda tullewad, kuida Zummal neid meie kassuks  tulla lasseb. On tulle kahjusid olnud,  kus ka muist innimeste holetust woib jures olla; on äkkilessi surma önnetussi olnud, kus innimessed ilma walmistamatta mailmast  piddand minnema ja omma sure kohtomoistja  ette astuma, mis wagga kurb luggu on, kui innimenne uppub, surnuks kukkuv ehk muud wisi äkkilisse surma saab; on ka ni- suggusid olnu'., kes Zummal parrago isseennestele  otsa teinud, mis hirmus kuulda, et innimenne, kes Issandale piddi ellama ja surrema,  ni hirmsaste omma armo aega isse löppetad;  agga neist ööldakse ommeti, et nemmad sedda kas mele nödrusses ehk sojas jamsimisse haigusses teinud. Zummal olgo nende hingedele  armolinne ja tehko se läbbi meie silmad lahti, et öiged raiad woiksime käia. Agga se keige hirmsam ja halledam assi on se, et kahhest  sündinud lapsokessest kuleme, kes omma enneste emmade katte labbi enneaegse surma sanud! Teisel Mai k. p. leiti Tartomaal, Kerraswerre mõisa al, ühhe sündinud lapse surnokehha laudast sönniko seest. Kes olli tedda senna pannud, kui mitte Lemma emma, üks tallo tüdruk, nimmega An Sups, kes tedda üllekohto kombel olli sünnitanud? 23mal Mai k. p. leiti Kurresare linnas üks surnud lapsokenne peldikust, kelle issa egga emma ükski ei tahha olla l Muidogi on waene  lomake ta jälle üks neist lapsokesist, kelle emma ärrakeeldud pu wilja maggusaks piddanud,  ja sadan tedda esmalt juukse karmaga  , pärrast köiega ja wimaks ahhelattega siddunud. Peaksid ommeti keik tüttarlapsed sedda kuuldes wärrisema ja hästi. saggedaste kuet palwet palluma. Se aitaks missist, kui süddamest tulleks. (Gouv.-Z.) Sannumed woöralt maalt. Nüüd waatkem jälle nattukest ülle piri walja,  kuida woörama rahwas ellawad. Ro otsima rahwas, meie wannad naabrid,  woiwad jälle silmad kuiwatada ja lummalat  tännada: nende aus kunningas on parremaks  sanud, kui ka mitte weel üsna terwe. Põlle ka mitte ennam laps, waid pühhitses hilja aego omma sündinusse päwa ning sai 59 aastat mannaks, ja teame jo isseennesest ärra: innime lähhäb ikka wannemaks, agga többi noremaks. (Nig. Ztg.) Baierimaal, Kis singi linnas ellawav meie armolissed Keisri Herra ja Proua 36