dest (Tstmbarosso mäggede peal) keige kõrgemas  seisab, hirmus õnnetus juhtunud. 19» Märtsil on mawärriseminne sedda linna kiwwiwarremeks  teinud. 5000 inmmest sanud surma ja kahjo arwatakse 3 miljoni peale töuswad;  ka teisi wähhemaid linnast on mawärriseminne  seal ümberkaudo rapputanud! Oswegus, Nord-Amerikas olnud wöerad  katoliki paatrid ühhes nende usso kirrikus jutlust piddamas ja kirrik pu püsti innimessi täis. Justament kui pater kantsli peale läinud,  waunud altari poolt küljest kirriko põrmand  alt ärra ja innimessed unnikus ühhe teise peale põhja. Nüüd tõusnud hirmus kärra. Kes peäsnud, se uksest wälja ja minnema. Ulluminne  ja hammaste kirristaminne nende poolt, kes alla waunud, mitmel käe ja jalla luud murtud ja mitto ka surnuks tallatud! Ennä kütti! Häid püssimehhi on kül mitmes paikus, kes linno aiamisse peal otsekui noppiwad; agga Amerikas ellab üks, kelle jure keik teised wöiksid koli minna. Sesinnane  küt, King on ta nimmi, sai hiljuti 50 püssi paugo eest peale 5000 höbberubla palka.  No kuida nenda? Mis kallid lome Lemma  siis olli mahhalasknud? Temma olli teise mehhega nimmetud hinna peale kihla weddanud,  et ta wiestkümnest ellawast linnust, mis pari kaupa lahti lasti, 40 tükki linnust tahtis  mahhalasta, ennekui ülle sammudega möedetud  piri sawad. Linnud püti kinni, ring tehti walmis, ni suur kui iggale pole püs üllatas  ja küt, kihlweo mees, tunnistussemehhed ja linno-korw astusid keskele. Nüüd hakkas mäng. Linnud wöeti pari kaupa korwist wälja ja lasti lahti minge! Agga wata immet, ni pea kui lendus ollid, käis kütti kahherauaga  püssist: pim! pam! walmis! Kukkusid ringi sisse mahha. Wiestkümnest linnust tappis  küt 49 ärra; 46 kukkusid ringi sisse, 3 ringist wälja ja 1 ainus peäsis hingega minnema.  Mis sest küttist arwate, meie küttiv  ? Ma mötlen, st wöib kül mees olla. Mönni  kannab meie maal ka püssi stlgas ja ei sa mitte 10 sammo peal hobbuft pihta lastud; agga ta on püssimees ja kannab kütti nimmi. Seu jännes pu külge, siis lasseb 9 korda möda ja IWes kord lööb püssilaega pähhä, wöttab loma paelast wälja, wiib koio ja kiitleb: temma lasknud jännese 100 sammo pealt kangest joostes mahhs, nago rondiga lönud  otsa, ja naesed ütlewad: „Kustas lasseb ikka kohhe, olgo lind mödas ehk alles tullematta!"  No temmal on jo püs ja kannab kütti nimmi, miks ta siis küt ei olle? Eks ta wöi siis püssiga möda metsi joosta, tehko koddust tööd, kes tahhab. Tö ei jose jo mitte ärra, agga metsa linnud jookswad kül ärra. Nisuggused Nimrodid ja Esawid peaksid parreni  Amerika Kinga jure öppima minnema. Juttud ja jutto jätkud. Surno hauad. Persiamaal ei olle ka keik mehhed mitte jahhopead. Uks Persia mees tulli kord Roma linna ja temmale näidati keik Roma au ja illo, uhkust ja wägge ja küssiti siis, mis ta sest piddi arwama, ja kas tal mitte lusti põlleks  Roma linnas ellada? „Kü! on illus ja kenna ütles temma ja mo silmad jätvad  üsna kirjuks wahtides; agga ma pannen immeks, et linna lähheda! mönned aiad on, aedade sees paljo mulla künkaid ja neil ristid jures. Mis künkad need peaksid ollema?" „Need on surno hauad", anti temmale wastusseks. „Oho! surno hauad? Kas Roma linnas surrakse ka ärra? Kas keik illusad maiad ja kirrikud, tornid ja ausambad ei aita middagi? Kas „pühha issast", paawstist põlle ka abbi ühtegi? On luggu nenda, mis tühja ma siis peaksin himmustama Roma linnas ellada, kus nisamma wöin surra, kui Persiamaal? Surno  hauad katwad möistlikko targa innimesse silmas keik tühja aialikko illo kinni."  Luggejad!  kas se meite jures nenda on? Sweitfi koddanik. Prantsustel olli kord Sweitsimaga södda ja nemmad said Jenwi linna al ühhe Sweitsi 350