latte otsas kinni. Keige ennam on meestel nüüd temma mastidega tööd, mis rauast tehtud  , keige lühhem 130 ja keige pitkem 170 jalga pitkad sawad. Kuida üllemal nimmetud,  sawad needsinnatsed mastid seest öned ja nenda tehtud, et neid hadda aial woib kokko surruda ja mahha wötta, ehk kui hadda öige suur, siis 5 minnutiga lahti tehha ja merresse  wiskada. Peale 600,000 rublakest arwatakse  weel ärra kulluwad, enne kui parrast Jani pawa ni kaugel on, et jooksma woib hakkata. Agga siis hoia alt ärra, kust nisuggune  jömmikas lähhab. Ni paljo Lewiatanist. Olgo sest küllalt. Pitkemalt temmast könneleda, wennikS liig pilkaks. Amerikamaalt. Sest mailma jaust on meil arwa könnelemist olnud. Siin on monned asjad alles wagga tored ja lihtimatta. Nord-Ämerika ühhendud rigid, kus ennamiste Eiropamaalt läinud innimessed ellawad ja isseennast  ilma kunningatta wallitsewad, neist õlleks  küllalt könneleda, agga põlleks ka keik kenna kuulda. Siit tulli esmalt minnewa süggise pankrotti többi wälja ja woin nüüd üttelda, mis ta seäl omma koddomail kurja on teinud. 337 kaupmeest on seäl koggoni metsa jooksnud  ja 5,220,W0 rubla *) wölgo järrele jätnud; 512 kaupmeest on kokko 20,306,000 rubla wölga teinud ja sest ei sanud wölla pärnad  mitte punnast koppikut ennam taggasi; 3839 kaupmeest on kokko 197,080,500 rubla läbbi lönud ja wöllapärriad ei olle keigest nende kramist mitte ennam sanud, kui 40 ja 50 kopp. rubla peält; peäle sedda 435 kaupmeest, kel kokko 77 miljoni 188,000 rubla wöllaramatus seisab, lootwad eddespiddi omma wölga terwelt  ärra tassuda. , Näeme siis, et hopis ennam,  kui pool ossa keigest wölgadest koggoni tuhka on läinud. Kas nüüd immeks woime panna, et sähhärdune hädda Znglismale ja Saksamale üllatas? Kontoristid on kauba aiamiSse läbbi keik ennamiste ühhe teise külges kinni; ühhe käest sada, teisele anda. Tulleb siis luggn, nago tulli, et monni surem langeb,  siis langemad mitto järrele. *) Amerikas arwatakse Dollari järrele ja üks Dollar on surem, kui meie höbberubla. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Saremaalt on meile ka teäda antud, kui paljo wanna aasta löppetusses Kurresare piiskoppi - kohto makondas ülleültse Lutterusse usso innimessi ellamas olnud. Sedda põlle head innimessed mitte Postimehhe, waid temma armsa  luggejatte pärrast teinud. Kuulge siis kui paljo neid seal iggas kihhelkondas ja ülleültse kokko on. Kurresare linna piiskoppi makondas olli 1857 aasta löppul Lutterusse usso rahwast: Terwisse hoidmissest. Monnesuggused on lojuksed, monnesuggused ka nende häddad ja wiggad. Tänna rägime parist weiste wiggadest. 1) Muhhud. Weistele sünniwad monni kord muhhud, mis nende pakso nahha parrast pitkalt kaswawad ja sepärrast ka pitkalt parranewad.  On luggu nenda, siis peab aw.oitama,  et muhk ruttemalt ärrapuhkeb. Selle tarwis woetaksewalge Lilie jured (Lilienwur- 279 Kirrikutte nimmed. Mecste- rahwast. Naeste-' rahwast. Ühte- kokko. Muhho kihhelkondas 510 546 1056 Pöide kihh 800 872 1672 Jani kihh. 285 304 589 Karja kihh 1293 1523 2816 Waljalla kihh 1490 1826 3316 Pühha kihh 1520 1657 3177 Kaarma kihh 1626 1917 3543 Kurresare linnas 1210 1658 2868 Mustjalla kihh 970 1155 2125 Kihhelkonna kihh 3073 3205 6278 Kerla kihh. 7 848 956 1804 Ansekülla kihh 955 1125 2080 Jamma kihh 1223 1544 2767 Runo sares 189 178 376 Ülleültse 15992 18475 34467