kastanis haigus tulnud. Kastaniad on neil seäl wägga armas puwilli, agga ka nende sisse on mäddaneminne tulnud. Seal maal on siis jubba kartohwli-, kastania-, winamarja-, sidi-ussi ja austri haigus. Keiki neid muid asjo meie maal ei olle, agga mis kartohwlihaigus  on, sedda teame parrago küllalt ja on tännawo jälle likumas olnud, kui ka mitte ni raskeste, kui mönni aasta. Amerikamaalt. Blondin surnud. Mis ma ammo kartsin, on sündinud: jubba Blondin kukkunud ja uppunud! Uhhe! päwal  ollid Niagara kaldad jälle innimessi tais ja Blondin walmistas ennast köie-käigo peale,  mis jubba mitto korda enne olli teinud, ja se piddi wimane kord ollema enne sedda, kui köis jöe pealt tahheti ärrawötta. Parrast sedda käiko tahtis Blondin Eiropamale taggasi  tulla ja ommast tenistussest ellada. Olli ta omma wisi järrele esmalt Grokki jõnud ja sigari tömbanud, astus ta köie peale. Keik suur rahwa hulk, kui tedda jubba köie peal näggi, kissendas ühhest suust: „hurra! teist temma sarnast ei olle ennam ma peal!" Se olli tössi kül, ei olle ka teist ennam; agga Blondin astus ka praego omma surma tee peale. Kaks kolmandikko köit olli jubba manna  wisi kergelt ärrakäidud, kui paike akkiste pilwe takka walja paistis ja temma silmi kirjuks  teggi. Ta peatas nattuke kinni, läks siis jälle eddasi, agga jubba tuikudes ja pitkalt.  Warsi pärrast sedda nörkus jubba teine pölw köie peale. Rahwa hulk, kes kaldast waatsid, ei julgend ennam hinge tömbada: Blondini nörkus olli silmaga nähhaja ükski  ei wöinud appi minna egga kät alla panna.  Ta astus weel mönne sammo eddasi, siis kukkus pöigeti köie peale mahha, köis hakkas se labbi köikuma, wiskas tedda jälle taggasi ja nenda langes ta liggi 200 jalga üllewelt kohhisewa  jöe pöhja ja kaddus. Et tal Vaesel önnetumal mehhel köie peal minnestus ehk uimastus  peale tulli, olli kül kaldast nähha, agga  kes wöis appi minna? Keik rahwas watas kahwatand näoga kaldast ja kissendas, agga Blondin olli wahhutawa' wee sisse kaddunud. Nenda olli temma surm. Temma surno kehha sai pitka otsimisse järrele  wimaks alt kaugelt üllesse leitud ja Neü- Jorki linna widud. Siin sai temma sure auuga maetud. Luggematta hulk innimessi käisid temma  pusärgi tagga. Kahheksa lummewalget hobbust on temma surnowankret weddanud ja 19 suretükki pauko ta wiimseks auuks lastud. Teine köietantsia, Hindr.Kolkard, keddaßlondin  kord möda köit ülle jöe kandis, käis liggi  temma pusärgi tagga, ja peale 39,999 innimest on temma matmist pealt waatnud. Keik lin on 2 tundi omma tööd seisma jätnud ja Blondini pärrast leinanud. Se on hea ja illus kül, agga ma mötlen, kui Blondin õlleks  teist ammerit öppinud, mis sees ta õlleks wöinud Zummalat ja liggimest tenida, siis õlleks  ta ennam auwäärt olnud. 144 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Pernus ja Willandis R. Jakobi ramato podis, kui ka mulal ramato podides on sada: 1) „Ma kaardi-ramat, kus sees 16 ma kaarti keigist mailma madest, hind: 1 rubla 26 kopp. 2) Tallinna- ja Tartoma kirriko laulo wifi-ramat, kus sees 202 ühhe heälega laulo ja nelja heälega wasto - laulud leida on, hind: 30 kop. h. 3 Sel 14. Oktobril on karjasma pealt öse üks punnase körw märra hobbune ärrakaddunud,  8 aastat wanna, pissuke lauk otsa ees, weikese lakka ja sabbaga, parras terrane lömaks.  Kes tedda peaks leidma ehk temmast teadma, pallutakse Tallinnas Tarto maantee äres Torropilli-körtsi liggi Martin Johannsoni  maias Nr. 819 teäda anda, kussa waew ja söötminne ausaste tassutakse. 3 Koppelmanni möisas Harjomaal (Keila kihhelk.) wöib üks tubli sep tullewa Jürripäwast  üht körtso kohta sada. 1