praego räkinud; peale selle Rootsi kunningas  ei olle ka weel omma endise terwise jure sanud. Loud selle polest üsna waesed. Manna  sanna ütleb kül: „Rikka többi ja waese öllut on mollemad kuulsad", se on tössi; agga  wallo on ka mollemi! ühhesuggune, ja ihholikkust  warrandussist põlle ükski surem, kui kallis termis, olgo üllemal ehk allamal. Austriamaal on ka se kord suur lei- M naminne. Neil olli seal üks manna kulus üllem kindral, nimmega Radetski, kedda nad keisrist tallopoiast sadik wägga auustasid ja se mees olli auustusse wäärt. Arwage isse,  kui mannaks ta sanud: ta olli 2. Nowembril  1766 sünd. ja 18. Detsembril  1857 Ztaliamaal Mailandi linnas surnud. Austria keisril olli ta toeks ja parremaks  käeks; agga mitte üksi temma wannadusse  (ta ellas nattuke peäle 91 aastat mannaks)  maid temma tarkusse, wahwusse ja trutenistusse  pärrast. 18 ello aastas astus krahw Ra detski jubba wäe-tenistusse ja on peäle 79 aastat omma keisrit üht joont truiste ja ausaste teninud. Ta on selle pitka aia sees monnes söas käinud ja mõnda tuld näinud, ni hästi Türgi-, Prantsusse- („Punnaparti"),  Ungria-, ja Italiama wasto. 52 aastat ja 4 kuud on ta kindrali mundrit kandnud  ja et ta moök terraw olnud, sest teädwad  Türgid ja Prantsussed monni hea sannake  könnelda. Manna „Punnapartile" on ta mitto mutso annud, mis ommal aial küllalt  wallutasid. Aastal 1813, pärrast sedda, kui „Punnapart" Wennemaalt häbbiga taggasi  olli aetud ja önnis Keiser Aleksander, Austria keiser ja Preisi kunningas ühhelt poolt ja „Punnapart" (kes nüüd keik jubba ammo Jummala ees on omma patto wastamas) teiselt poolt Saksamaal Leipsigi linna al mailma lahhingit piddasid, kus „Punnaparti" kael murti siis olli Radetski kaseäl tulles  ja ööldakse, et temma se meister olnud, kes söa-plani seäl wälja arwanud. Weel omma  manna ea sees uskus Austria keiser Lombardi  ja Wenetsiama wallitsust, kus kärsitumad  innimessed ellasid, temma kätte ja wannake hoidis asjad kohhe ning Sardiniamehhed,  kui monne aasta eest tülli teggid, said ta hambaid katsuda ning teädwad kül, kui wallusad nad on. Senni kui temma ellas,  ei julgunud waenlased ennam urriseda. Autähta ja tarnisid olli tal ennam, kui rinda mahtus. Ka meie Keisri rüggementidest kannab  üks ~kindral -weltmarsali krahw Radetski"  nimme, ja kui ta surmasannumed sia male jõudsid, satis Keisri Herra au parrast  wäe - üllemaid senna mattussele ja käskis wägge kolm päwa leinamärgid kanda.  Austria  keiser kirjotas omma wäele nenda: „Sure Jummala tahtminne on olnud, mo keige wannemat ja truimat teenert, kes woidokroniga  mo wae eel kais, weltmarsali krahw Radetskit siit mailmast arrakutsuda. Ta kitus ja sured teud on keikile tutwad. Agga et selle wapra mehhe nimmi seisma jääks, peab mo wies husari-rüggement, senni kui ta seisab, ikka temma nimme kandma. Keikis paikus, kus wäggi seisab, peab üht leina Jummala tenistust  petama ja kaks näddalat peab keik mo ma- ja merrewäggi leinamärgid kandma. Wini linnas, 23. Detsembril 185?. Wrants Zosep omma käega." Wetstorw on selle paiga nimmi, kuhho Radetski, kedda Mailandist, Lombardi pealinnast  kirstuga ärra todi, mahha maeti, se on: kabbeli pandi. Monne aasta eest on üks rikkas Austria wäe-mona murretseja Wetsdorwis  suurt illust surno-kabbelit ehhitanud „Austria kuulsa söameeste matmisse paigaks", kus jubba enne üks weltmarsal hingab, sia pandi ka Radetski hingama. Ztaliamaalt. Mis ma sest maast pean rakima? Hakkame põhja poolt otsast peale. Sardinia kunningrigist? Põlle üdist keddagit.  Lombardi - Wenetsia rigist? Muud middagi, kui et Radetski surnud. Parma-, ToskanaLukkamaalt? Pissukessed  rigid, pissukessed asjad, mis seält könneleda saab; seisa neist ka seitungides se kord mitte märki. — Agga mis wanna paawst teeb, se ellab jo ka Ztaliamaal? Ellab seäl kül, ja öige keskpaikas, nago karjane lammaste 5 221