surma ja ello issandat teninud. Nemmad kartsid  tedda, nago kunningast ja auustasid nago Muhameti ennast. Meie olleme minnewa kord jubba kuulnud, mis tembud ta teggi, et temma au ei piddand kahhanema, waid kaswama.  Samil olli Tserkesstde messilaste emma,  kelle ümber nad seisid ja kedda nad wahhemehheks  piddasid Muhamedi ja enneste wahhel.  Agga kuida nisuggune mees ommeti mangi  sattus? Noh, rattas jookseb senni kui lagguneb,  tulgo mil tulleb. Senni kui ta! ennesel meel hinge rumi olli, ei tohtinud allaheitmissest ükski sanna lausuda, se olli temma silmas surma  sü ja pat; agga parrast piddi mehhike isse sedda teggema, mis enne teistele ni kangeste ärrakelis. Wenne wäehulgad said pääw päwalt  ikka ennam wöimust, et Augusti kuus Samilil ennam muud nöu ei janud, kui Gunibi  kindla kantside tahha marjule minna. Agga  mis segi aitas? Wenne waggi tungis peale ja ta tundis arra, et temma wallitsusse wiimne  tund olli tulnud. 23. Augustil satis ta kaks sadikud Wenne üllema kindrali würst Barjatinski  jure ja laskis kulata, mis tingimissega ta Wenne wallitsusse alla wöis heita? Würst Barjatinski laskis temmale üttelda: „Kui Samil mitte seddamaid wibimatta minno ette ei tulle, siis ollen minna, enne kui 2 päwa möda lähwad, söawäega Gunibis temma jures."  Ohho, Samil olli ommast kohhast ka uhke ja lotis omma maggede ja kantside peale, kuhho kül waene olli liggi sada ja kostis: „Teie ei sa mitte kahhel päwal, ei ka mitte kahhel kuul, wöib olla, et ei ialge minno jure;" sest Tserkessid arwasid, et Gunibi kantsid, mis Allaa  isse teinud, ükski innimenne ei jöua ärrawötta.  Se põlle ka mitte kerge; sest Gunib on körge mäe labba pealne kindel paik, ja se mäe labba 15 wersta pikk ja 8 lai, kuhho kegi teed ei tea, kui Tserkessid ja neil olnud seal ni hästi söamona, kui ka innimesse toito küllalt. 24. Augustil hakkas waen jälle peale. Ösel ronnisid Wenne soldatid möda kaljosid ja otsid Tserkesstde jalgtesid üllcsse. 25. Augustil  olli jubba üks töug üllewel ja hakkasid palja möegadega Tserkesstde peale. Teised tullid  järrele. Se hirmutas Tamilit nenda är- ra, et warsi Gunibist walge lippoga sadikud tullid,  kes pattusid, et ta würst Varjatinski juttule wöiks sada, agga ta tahtis, et wäehulgad  ennast piddid taggasi hoidma. Selle peale laskis würst temmale üttelda: „Sa mil peab werend tunniga ilma tingimisseta  minno ette tullema; kui mitte, siis lassen ma Gunibi peale tormi jooksta." Nüüd otti hea nöu kattis. Keik Wenne wäggi seisis malmis  ja otas, kas Samili tullemist ehk sedda käsko: „Poisid andke tuld!" Keikide silmad ollid Gunibi pole pöördud. No wimaks näggid 16 Tserkessi emalt tullewad, nende järrele tulli üks ratsamees, kumbagi pool hobbuse  su körwas käis üks söamees ja 25 meest meel tagga; kes hobbuse selgas istus otti Sa mil. Kui Wenne pataljonid sedda  näggid, öiskasid nemmad, et Gunibi mürid  wärrisesid; sest sellega olli pitka ja werrise  söa! ots peal. Würst Barjatinskil olli se kord haige jalg ja istus kimmi otsas maas.. Peälikkud, kes würsti ümber seisid, ei tahtnud Samili mitte söariistatega würsti liggi lasta; agga würst tundis Tserkesside prügid parrem, et nende söamehhed sedda keige hirmsamaks  teutusseks piddawad, kui nende söariistad  käest ärrawöetakse, sepärrast andis ta käsko, et Samili söariisto ei piddand mitte ärrawöetama. Parrast reisi pea! tunnistas meel Sa mil, kui kegi sel korral temma söariisto õlleks tahtnud ärrawötta, siis otteks ta esmalt sedda meest ja pärrast isseennast tapnud. Teised  Tserkessid piddid kaugelt seisma, kui Samil  ette läks. „Sinna ei tahtnud mitte minno jure tulla ütles würst sepärrast piddin minna sinno järrele tullema. Nüüd ei jä su! ennam mingisuggust tingimist. Keik on otsas.  Sa õlled söas wangiwöetud ja minna ei wöi sulle ja so ommaksetele muud, kui paljast ello kinkida; mis Keisri He.r raisse teeb, se on tehtud." Sa mi! mõtles: kuida mul, nenda teistel. Temmal ollid ommas wallitsusses allati kerwemehhed  kasas, kes nende pead otsast mahha löid, kelle peale ta sörmega näitas. Sepärrast  ei wöinud temma muud möttelda, kui et need, kes würst Barjatinski ümber sei- 146