ta parrisorjade n?ahhel muud wahhet, kui et palgaliste nimme kandwad. Tulleb nüüd nisugguse  Prantsusse laewale Inglisse laew tee peal wasto ja küssib: mis tempo t'e tete? siis pannewad nemmad käed puuska ja kostwad:  egga meie neid põlle ostnud, maid palkanud!  Ni hästi se kui mönni mu assi annab Prantsusse rahwast paljo möttelda ja - ohkada. Portugalist. Kel wäggi sel wöimus.  Prantsussed on omma Negri-orja-kaupmeest  ommeti wäggise Portugalimeeste käest lahti peastnud ja Inglased waatsid waggusi pealt, kui Prantsussed üllekohhut teggid. Nemmad  ollid Ahwrikas Negri-orja-kaupa aianud, Portugalimehhed ollid neid kinni wötnud ja nüüd ollid Prantsussed warsi söalaewadega waljas,  ööldes: Kuida teie nõrgemad julgete kangema  külgi putuda? Inglastel olli kül jöudo, naitsid esmalt ka, kui aitaks nemmad, agga mõtlesid  parrast: Prantsust pahhandada, on raskem,  kui Portugali ja ollid wait. Portugali! ei jänyd nüüd muud nõu, kui järrele anda ja rahho  -«hha. Agga se on nisuggune rahho, kui surem ütleb wahhemale: Ma söön sinno jao ka ärra, pea sinna illuste su, siis on rahho ja olleme jälle sõbrad; agga kui sa omma õigust aiad, siis õlled sa kiusakas ja ma annan sulle, kui rahho rikkujale wallo: sest sa näed jo, et mul õigus on. — mul on jo wöimus. Mitto rapputawad sedda nähhes pead ja mötlewad: saab nähhä, kas Prantsus sedda teed käies kaugele saab? Jtaliamaalt. Kuulge immet, 5. Oktobril  sai Jenua linnas essimenne Ewangeliumi  usso kirrik sisse õnnistud, ja se on kesk katolikide  seas jubba suur assi; sest nemmad turtsuwad  hirmus meie usso wasto. Et meie usko  Jummala tenistus keikil üsna uus olli, tulli wagga paljo innimessi kokko ja said kuulda ja nähha, kuida pühha kirja pöhja peäl Zummala tenistust petakse. Agga mis teggid waenlased? Awwalikkult ei wöinud nemmad kül middagi tehha, agga teisel päwal tulli musta ärega seitung wälja, mis ni kurwas leinandes olli, nago õlleks nende paawst isse ärrasurnud. Ennäh,  nemmad peawad meie kallist usko m sureks  önnetusseks, et leina - rided selga pannewad,  kui essimenne öige usso kirrik nende seas sisse önnistakseü Agga kui röwimissel ja wargussel  nende seas arro egga otsa ei olle, siis ei leina nemmad isse egga nende seitungid. Inglismaalt. Hina suredtükkid. Inglased on Hina rahwa käest söas mitmed suredtükkid ärrawötnud, kellest monned hirmus sured on. Londonis on üks nisuggune mallestusseks  teiste sekka pandud. Tulleriistake peab hea suur ollema, kui 3l) naela püssirohto igga laengi tarwis ärrakullub ja 12 leisikasse kuli minnema sadab. Siiski ei aitnud Hina rahwa suredtükkid neil Prantsuste ja Inglaste wasto  suurt middage, waid piddid järrele andma ja rahho teggema, muido õlleks neile palla tahha tehtud. Se tulleb sest, et nende söa kunst weel ammo ni kaugel ei olle, kui Eiropa rahwal. Türgimaalt. Kas Türgimaal ka seädust on? Selle järrele, mis tännini seält olleme kuulnud, ei wöi sedda kül paljo mitte arwata; ehk kui seal ka nattuke seädust on, siis põlle ommeti seädusse piddajaid ja ilma selleta on seadus surnud kirja taht. Nüüd kuleme agga immeks pannes, et Türklased ka nöuks wötnud seadusse ramatuid walmistada ja wäljaanda. Nende tannine seadus olli se: kel surem russikas, sel surem öigus; nüüd on nemmad keik Eiropamade seädussed kokko seädnud  ja läbbi watanud ja nende järrele enneötele  ka ühte malmis punnunud. Küllad saab eddespiddi kuulda, kas nad ued waljad suus piddawad ehk wäljaaiawad. Amerikamaalt. Kuba sarepeäl Hawanna  linnas on üks püssirohho maggasin pöllema läinud. Pörrutus on ni kange olnud, et paljo innimessi, 512 surma, 528 raskeste hawatud ja liggi 90 suhkro wabrikut rikkutud sanud. Neüorki linnas on suur maia arrapöUenud,  mis peäle miljon höbberubla maksnud 148