Sannumed ommalt maalt. Riast. Ria-Dünaburgi raudmaante kallal  tehhakse tubliste tööd. Põlle seal talwe ka käed rüppe pandud. Ma kaewamisse töga peawad jubba 53 wersta Riast kaugel ollema. Soo ja rabba tahhendamisseks on 3 kanali Düna-jökke wälja kaewetud, mis ka ümberkaudse  rahwale suurt head on teinud, et nüüd seal, kus enne weelaukad hallitasid ja innimest egga ellajast ei kannud, wöib willi kaswada ja üllespiddamist anda. Seitse kiwwi silda on jubba selle ma peal polel malmis. Agga kui ma selle koppiko peale mötlen, mis nisuggune  tö maksab, siis hakkab peake ümberkäima.  Tünnini on neil 3300 meest paigal tö kallal ja tahhetakse nende hulk suwwel 5999 peale tösta. Jggamees tahtwad neist päwapalka  ja kaunis head. Oh kukkurt, kus se rahha sees seisab! Tännawo Neäris olli neil jubba 1,313,983 rubla 23 kopp. wälja  antud. Hirm tulleb peale, kui mötlen: millal se keik jälle sisse tulleb? Agga neil ennestel on ni kindel lotus, et omma raudteed meel Witebski linnast sadik tahtwad pitkendada,  kui Keisri Herra lubba annab. Sealtsammast tullewad ka sannumed, et kahjo, mis poomwilla wabriko peal sündinud  (wata Nr. 35 taggasi), ülleültse 121,099 rubla suur olnud. 7 wabriko ja 7 muud maia on ärrapöllenud; peale selle paljo massinaid,  261 kangro telgi, märato poomwillo ja malmis riet keik on tulle roaks jänud! Tullokest arwatakse wabriko törahwa holetusse läbbi lahti peäsnud ollewad. Kuramaalt. Tarwilinne teädus. Meie luggejad mälletawad wist weel, et jubba  Nr. 34 sest räkisime, kuida krono-tattopoegadele  koggokonna maks peale pandi, Kuramaal  50, Riamaal 40 ja Tallinnamaal 30 kopp. mehhe hinge peält. Sedda rahha wöttab  krono nende möisade wallitsuste üllespiddamisseks,  sest muido ei sa labbi. Kuramaal on nüüd mönned krono - tallopoiad kubberneri herra  jures pallumas käinud, et sedda makso wöttaks  wähhendada, agga on sedda wastust sa- nud, et sesinnane maks Keisri Herra käsk ja seädus on ja sepärrast wibimatta peab täidetud sama» Et agga mönned muud krono-tallopoiad  sellesamma palwega ilma asjata ei hakka aega wiitma, teed käima ja rahha kullutama, peab nisuggune assi igga krono möisa pea! selgeste kulutud sama. Küssib krono tarwilist makso, siis tehkem, mis kirri ni selgeste öppetab: „andke Keisrile, mis Keisri kohhus ja Jummalale, mis lummala kohhus on." Seitsme uppunud mehhe leskede ja waeste laste heaks on liggimesse armastus iggalt poolt ni paljo rahha kokko saatnud, et jubba igga lesse peäle 499 rubla tulleb. Hiljuti on weel meie armolisse Keisri Herra  pöiad, Suurwürstid, ommast taskorahhast  59 rubla kokko pannud ja nende heaks Riga saatnud. Peaksid ka keik allamatte lapsed  sest märko mötma, et neil halle südda õlleks  aitama, kus ial abbi tarwis on. Wennemaalt. Kallis worirahha. Ikka olli se nenda, ikka jäeb se nenda: kus rosid, seal okkad kus soja, seal suitso kus kitust, seal laitust kus tänno, seal kaebdust zc. Peterburgi - Pihkwa raudmaante on malmis ja aurowankred wurrawad, et hoia mütsi, kui peal istud. Sedda wahhet on 257 wersta, agga raudtee peal tühhi assi. Seal mässib enne koorm, kui koorma meddaja. Keik on muido hea ja tännowäart assi, agga hind peab liig kallis ollema, isseärranis neljajalgsete  eest. Jnnimessed: I. plats 7 rubl. 71 kopp., 11. plats 5 rubl. 78 kopp., 111. 3 rubl. 21 kopp. höbb. Loj uksed: Lammas  I rubl. kopp., sigga 2 rubl. 57 kopp., wassikas nisamma paljo, lehm, härg, hobbune, (nago I. platsi innimenne) 7 rubla 71 kopp. 1 puud kaupa maksab, kuida kaup on, kas 19 kopp., ehk 12 kopp., ehk 9 kopp. höbb. Peterburgi-Mõskma raudtee wasto arwatakse Pihkwa worirahha liig kalliks,  ja se aiab risiatte pead süggelema. Petja palk. Wilna linnast kirjutakse nenda: Uks tallopoeg, kes igga pühhapawal ja mil muido „prasnik" olli, jöi omma 29 314