Sardiniama on omma kunninga tütrele 500,000 wranki kasarahha annud, peäle  sedda weel s OO,OOO wr. eest prudi-ehtid ja Tuvini lin on üht höbbe laua-ehted kinkinud,  mis 20,000 wr. maksab.  Laulatamisse  jures on keik teised sured üllemad nähtud,  kuid Jnglisma sadik pudunud ja selle ülle köngutawad mönned pead ja küssiwad: miks temma ei tulnud? mis se peaks tähhendama? sest Inglased ei kida sedda ühtmeelt mitte, mis Sardinia ja Prantsusse wahhel söa polest on. Mis pöhja pool Jtaliamaal innimeste süddamed tewah, sedda teeb löuna pool manna  kulus mäggi Wesuw, se on: ta purtsab tuld. Jubba mönda aega peab Wesuw üsna käest ärra ollema, ikka peäle tuld ja wirna slawa) wälja aiama ja ikka ennam pöldo ja maad omma wirnaga katma, ümbertringi küllad ja linnad on hirmo täis, et wirn pea ka nende paigad ja honed kattab ja pölletab, nago sedda enne küllalt on olnud. - On waene luggu, kellel nisuggune Wesuw naabriks on, olgo ta Sitsiliamaal ehk teise innimesse rindus. Türgimaalt. Mis woib Türklastest  head tulla? Kreta ehk (kuida sedda nüüd hütakse) Kandia saar on wahhe-merreö ja Türgi Sultani wallitsusse al. Apostlide Tegg. ram. tulleb se nimmi tihti ette, ja sealt sare rahwas ei olnud wannal aia! mitte sure au sees. Ristiusk teggi pärrast keik teiseks. Titust jättis Paulus neile piiskoppiks. (Tit. l.) Kui keik Kreka riik Türklastest 400 aasta eest jalge alla sai tallatud, langes ka Kandia (Kreta) saar nende küünde wahhele, kus ta weel praego on. Siin ellawad liggi 250,000 innimest kreka usko ristiinnimessed. Türklassed on perremehhed ja tewad nendega saggedaste, mis Warao Jsraeli lastega teggi: käskusi küllalt, õigust põlle kuskil.  Möda läinud aastal olli neil ka kibbe kül kä. Siin sare peäl on nüüd hiljuti luggu sündinud,  mis neile näitab, mis hea nõu Türklaste!  ristirahwa wasto on. Hommikopoolt Türgi rigist (Weike-Asiamaalt) tullid 15 Türgi preestrit  Kandia sare peäle ja läksid küllade sisse laiale; mis nad sia otsma tullid, same marsi kuulda, ühhes weikses linnas küssis üks neist wöeraist preestrist, kus linna-wannem (purjemeister)  piddi ellama. Se, kedda ta küssis, olli ristiinnimenne, agga möistis selgeste Türgi keelt. Ta tahtis Türklase kawwalust teäda sada ja nimmetas isseennast linna-wannemaks. Türklane  tulli nüüd temma maiasse ja tunnistas, et nemmad üht suurt mässamist tahtwad kehha ja siis oh sa pea waenlane!... keik ristiinnimessi  Türgi rikis ärra hukkata ja pällus, et ristiinnimenne, kedda ta Türklasseks ja linna-wannemaks  piddas, sedda teiste Türklastele ka piddi teada andma, et keik ühhes nöus olleksid. Näete nüüd, kuidas Muhamet Kristussega kokko sünnib. Muidogi se kurri loom ni hölpsaste ei peäsnud, agga sest põlle middagi ennam üllespandud. Hans ja Marri, ehk: kurbdusse järrel tulleb rööm. (Löppetus.) Paar tundi pärrast sedda küssis kindrali herra: „No Hans, kas õlled parremad mõtted  sanud? kas tahhad mo wäimehheks tulla wöi mitte?" agga ta ei pannud tähhele, et Marri ka seäl liggi kordas toas olli. Warsi kostis Hans: „Zah, aus kindral, keigest süddamest, ja midda warrem, sedda parrem!" „Mis pcrgel, - ütles kindral sinno tuul on wägga järsko ümberpöörnud; esmalt kümme kord ei, ja nüüd kakskümmend kord jah; kust seni rutto tulli?" Agga m kui ta Marrit näggi, ütles temma: „Nüüd ma mõistan; oh teie luawörrud! Kas sa enne  ka jubba teadsid?" „Ei, aus herra kostis Hans kui Teie ärraläksite, läksin ma kirriko aeda, ja leidsin Marrit omma önsa emma haua pealt; muido ei teadnud mo hing temmast middagi." „Minna ollen pettetud ütles kindral sedda ma näen; agga olgo nüüd peäle. Agga ma ussun teie ei wöi teine teist sallida. Kui ma Marrile meest pakkusin, räkis temma nisamma, kui sinna, kui ma sulle naist pakkusin."  Ta naeris isse. 254