ka saksa Latterusse ussulissed Kippewa rahwa  halkas missionitööd allustanud, mis neil enne ennam pöhja pool olli. Hiljuti tullid nende jure Metodisti *) ussulissed, kennel mitmed pärdikud kombed jures on ja tahtsid seal ommal kombel missionitööd allustada. Agga Kippewa rahwa üllem, ehk kül alles paggan, wastas neile wägga targaste: „Saksa mustakuemehhed on enne meie jure tulnud ja meie olleme söbraks sanud ning tahhame seks ka jäda. Teid ma ei salli. Teie ullute ja hüppate,  peksate kätte ja jalgega, kui tahhaksite taewasse hüppata, ja põlle ommeti middagi selle tagga. Minna ei üssu mitte, et ss usk ja Jummala tenistus puhhas on, mis nenda otsekui auroga aetakse. Hiljuti, kui mo poeg ärrasurri, ullusin minna ka, ta olli mo poeg; agga teie ullute omma Jummala tenistusse jures ilma asjata, künni Jummal teile üht asja sadab, siis ullute asja pärrast."  Paggan  räkis öigust; sest Metodistidel on nisuggused  wariseri tembud jures ja peale sedda se pahha wiis, et nemmad hea melega senna peale tungiwad, kus teised ees on hakkanud, otsekui tahhaks Jummal nende läbbi täielist ja pärris armotundmist anda. Siin hakkas missionäride  tö esmalt öiete löbbusaste peale; agga midda lähhemale Eiropa walged innimessed tungisid ja pealege weel wina enneste ees saatsid, sedda willetsamaks laks luggu ja 1856 ni pahhaks, et missionarid piddid 8 aastase waewa järrele platsi mahhajätma ja teist paika otsima, kus mitte ristitud innimessed Kustusse  rigi tullemist ei kela! Kui ma keigest Jndianide sugguarrudest lggast  ühhest isseärranis hakkaksin rakima, siis puduks ruum ja aeg; agga ni paljo pean ütlema: kui nemmad ommas hulkumas ellus weel kauaks nenda jäwad ja Ewangelium neile ka appi ei tötta, siis põlle neist pea muud kui paljas nimmi järrele janud. Mönned seltsid  on jubba nenda kahhanenud, et waewalt *) Metodisti usk on ka ristiusk, agga kust se hakkanud ja mis temma jures kido- jä laidowäärt  on, sest pitkemalt räkida leiame ehk eddesviddi  rumi ja aega. weel mönni sadda üllejänud. Möek, wiin, rõuged ja kolera tewad nende seas igga pa omma kautamisse tööd. Missionärid, kes seal armo kulutawad, peawad otsekui awwalikkult pörgowärrawatte wasto söddima. Sellegipärrast  (armastus ei lõppe ial ärra egga anna järrele) on nende seas mitmes paikus ka usso wilja leida, mis süddant jälle kinnitab. Üksi löuna pool Kerokesi rahwa seas leitakse praego 12 kirrikut, 24 koli, mis neile aastas 89,999 Dollarit makswad. Nende seas on ka jubba piibliseltsid ja mönni 3990 hinge, kes wina mahhajätnud, mis peale nad muido ni maiad on. Sepärrast, missionitö põlle ial ilma asjata olnud, waid kes sedda ütlewad, neil pudub silma salwi, et wöiksid parrem nähhä. Tulleb Jummala riik mönnes paikus kül pitkalt ta tulleb ommeti. Uskmatta ristirahwa häbbiks peab ööldud sama, et nernmad  missionäride tööd seal suggugi ei salli; sest midda möistlikkumaks Jndianid lahmad, sedda raskem on neid petta, risuda ja muud üllekohhut neile tehha. Amerikama asjad kesk ristirahwa seas põlle muldogi sure kido wäärt. Kuhho keigest mailma rikidest rahwast kokkojookseb,  mis just mitte need parremad ei olle, seal peab jo paljo seggadust ollema ihholikkus ja waimolikkus asjus. Öppetajarte polest on ka ristirahwal seal pudus ja on neid jubba mitto Eiropast nisamma senna sadetud, nago missionarid pagganatte jure. üks neist kirjutab  taggasi: „Minna kulen, et Amerikama nimmi Eiropamaal  peab nago lõhkise kella heäl ollema, mis mitte hea kuulda ei olle. Ehk se aitab, et ennam ni paljo rahwast sealt sia ei tungi, kes pärrast kahhetsewad, kui hiljaks on janud.  Umbusso wöimus on siin kül wägga suur. Keik pahhad asjad mühhawad, nago nöggesed hea pöllo peal, agga Jummala riki jäetakse Jummalale ehk nõutakse wägga wähhe!  Oh, et abbi Sionist tulleks! Keige mannadele  õlleks siin Lutterusse katekismust ennam  tarwis, kui lastele. Ni targad kui surem  hulk siin on, tühjad asjad tagga aiama, ni rummalad on nemmad Jummala tundmisse ja hinge önnistusse polest. Jummala sanna 119