nenda seisma ja kummardas. Herra tüttar, haKeda süddamega noor preili, andis omma käega temmale yöbbe kaadri mütsi sisse. „Mo südda on ni tannolik," ütles hulgus, „et ma teid aus preili, kohhe abbikasaks wöttaks, kui mul nattuke ennam ello rumi õlleks?" Kauba hinnad. 176 Jm Namen des General - Gouvernements der Osises- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Rigas. Tumn-i nas. Tartus. Peruus. Rb. Kp.üRb. Kp. Rb. Kp. Rb. Kp. Tsetw. rukkid .—> — 5 33 4 80 5 50 « nisso...... .— — — ,— >— 7 50 odre — .— 5 29 4 50 5 — „ kaero PüL sola, punnust . » . kungo . . » henngw, sun. „ Some räime. . Perkpund D-linno . „ Hoows I>-linno Tsetw. linna-seemnid Leksikas woid .... „ rauda.... Nael tubbakast. . . . 9 9 3 59 90 3 — 3 5 11 11 3 1 50 40 6 2 ' 5 4 9 10 28 32 7 3 1 70 50 00 25 40 6. Teadaandmissed. Kellel halli Ledo-jännese nahko on, se kuiwatago neid rebbase nahha modi laua peal ja jätko karw sisse pole, et werri ja laskmisse kohhad saaksid wäljapestud. Kellel sedda modi  kuiwatud nahko müa, se togo neid Tallinna  kürsner A. W. Ditzeli jure, kus „Vsillandimees"  pildi peal. 3 Rakwerre linnas on töldmaakre Frohse ellomaia  keige mude honetega, howi ja aia-platsiga ühhes tükkis müa. Kes sedda maia osta tahtwad,  samad kauba hinna polest lahhemat teadust,  Rakwerres kingisepmeistre J. Schmidti ehk Konda mõisas C. Frohse käest. I Tallinnamaal, Haggeri kihhelk., Kurtna möisas wöib üks aidamees, kennel head tun- nistusse kirjad on kasa wötta, kassulikko tenistust  sada; nendasamma ka üks tisler ja metsawaht head rendi - kohhad leida. Ka antakse,seal üks wessi-weske ja lehmata  rri tullewa Jürripäwast rendi peäle. 1 Et se aasta jälle Jäärja metsast palka ja puid saab raiutud ja se mets kust neid antakse  jõe liggida mal on kui minnewa aasta olli, antakse se läbbi teada ja kutsutakse neid, kes sedda tööd omma holeks tahtwad wötta Tallinna kaupmehhe E Thomsoniga, kes Peruus  ellab, kaupa teggema. 3 AMf- Pallutakse tähhelepanna! Älitw ei wöi ühhele, waid üks peab mitmele järrele andma. Nenda „Perno Postimees" ka. Mitme auustud ja armsa sõbra sowimisse peale ei Lahha ta mitte ennam wastopunnida, waid annab sellesinnatse  kulutusse läbbi teada, et onuna uut aastat ka, nago keik muud innimessed, Neäripäwast peale hakkab, ja tulleb siis, kui Jummal ello ja termist kingib, essimessel kesknäddalal parrast Neäripäwa neljandania aasta-jao M 1 wälja. Neäripäwast sadik ei hakka „Postimehhe" aasta mitte ennam Juli kuust Juli kuni, waid Januarist Januari, nago keik muud seitungid ka tewad, ja ta lodab, et sedda kegi ei sa laitma; sest mitto on öigussega kaebanud, et sui kibbedal heina aial kellegil õiget aega ei olle „Postimehhe" peale mõtteida, ja se on tössi. Et luggu nenda, sepärrast pallutakse keiki „Postimehhe" söbro, kes minnewa Juli kuus omma aasta hinda on ärramaksnud, weel 68 kopp. h. jure maksta, siis ei sa nemmad mitte üksi tullewa Juli kuni, waid Neäripäwast 1860 kuuni Neäripäwani 1861 korra parrast ommad lehhed kütte. Neid kes tünnini  weel põlle Postimeest piddanud ja uel aastal M 1 tahtwad peale hakkata, pallutakse aegsaste tellida,  et parrast seggadust ei tulle. Hind on: ilma postirahhata 1 rubla 25 kopp. ja postirahhaga 1 rubla 35 kopp. h. Tellimisse kohhad on tutwad: Tallinnas KlugeK Strömi, ja F. Wassermanni,  Tartus T. Hovpe, Kurresares J. H. Jürgensi ja Peruus W. Bormi trükkimaias; maal ja muial paikus pallugo iggaüks omma armast öppetajat, sedda asja nago tünnini, tallitada. > — Tahhab kegi kolmanda aasta-jao numrid, mis praega käes on, .veel 1. numrist sadik järrele tellida, siis on neid ka weel täielt sada.