ärratunnud ning sepärrast hiljuti üht „Amuri-Kompaniid"  (rahhameeste seltsi) assutanud,  kes Amuri jöe peäl auro- ja muud laewad tahtwad jooksma panna. Sesinnane Amuri - Kompani toob uut ello senna male, kus nisuggune kaupleminne, isseärranis aurolaewad,  tundmatta assi olli. Nende nou on 1) Amuri jöe äärtsid rahwast ka kaubale ärritada, 2) keige Wenne rahwale, kes ennast Amuri kaldale assutanud, keik tarwitussi kätte murretseda, 3) Ohhotski ja Hina merre peäl woöra madega kaupa aiada, 4) Amuris ja mu jöggedes, mis temma sisse jookswad, kailapüki  assutada, 5) seäl merredes wallaskallo püda, 6) nisuggusid paikasi assutada, kus seält ma sagid woiwad kaubaks walmistud sada, 7) keige tarwiduste murretsemist, mis ni hästi kronul, kui mu innimestel Ost - Siberiamaal waia on, enneste peäle wötta, 8) et Amuri kui ka Silka jöe peal aüro- ja mu laewa pudust  ei pea ollema. Selle sure asja hakkatuse.  peale on meestel esmalt 4 miljon walgid  rublasid kokko pandud; kui peaks puduma,  pannewad meel jure. Kui Jummal önne annab, siis hakkab külm Siberiama ka aega möda ennam likuma ja ellama. Kaukafiast. Kaukasusse mäggedeö ellab  üks rahwas, nimmega Tserkessid, kellest  mitto teitest jubba-mõnda on kuulnud/ mis mitte illus ei olnud. Nemmad armastawad priust, agga nisuggust, kui kiskja metsellajattel ka on. Omma mäggiselt maalt ratsa mahha tulla, laggeda ma rahwast paljaks risuda, mõnda ka mahha lüa, küllad ja linnad pöllema  panna ja siis jälle ülle pea kaela risutud sagiga mäggedesse taggasi se on Tserkesside  priusse armastus. Ratsa söita, püssi lasta, peatoidust risuda ja muud keddagit tehha, no sedda ma arwan! se on Tserkesside mele parrast. Neid on hea hulk ja nende mäggsdest neid kätte sada, põlle mitte kerge assi. Omma weikesse mäe - hobbostega, kes nago kassid möda kaljosid ronniwad, on nad, kui kurja ärra teinud, silmapilk jälle silmist kaddund. Nemmad risuwad keik, mis kätte juhtub, olgo rahha, rided, lojuksed, innimes- sed, kust agga ial üht kasso lootwad sada. Mis nad isse ei woi prukida, sedda müwad Asiamale ja Türgimale teiste enneste sugguste katte ärra. Mitto emma last öhkawad orja ikkes, kedda nemmad kurjad innimessed wangi weddanud ja kui sure hinna eest taggasi ei lunnastud, siis pärrisorjaks ärramünud. Önsa Keisri Nikolai wiimsel elloaastal sattus weel üks Wenne würstiproua selle õnnetusse sisse ja piddi 40,000 rubla höbbeda ning Tserkesside  üllema poia wasto, kedda Wenne söamehhed  ollid wangi sanud, taggasi lunnastud sama. Nisuggusest Tserkesside teggudest woiksin  pitkad juttud könnelda, kui mul rumi õlleks.  Mis pühhas kirjas Amaleki rahwast üllewel seisab, sedda on Tserkessid. Kui tapmisse  ja risumisse peäle lähwad, siis hüüdwad  Muhameti omma walleprohweti appi, et nende werrist tööd wöttaks korda sata. Nemmad  on Kaukasusse ümberkaudse madel selgeks ristiks ja hirmuks. Kas neist siis ükski jaggo ei sa? Kui Kaukassusse mäed neil mitte marjuks ja rööwlipessaks ei õlleks, siis õlleks Wenne Keiser neid jubba ammo kautanud ja taltseks  teinud. Põlle neil ka kaugelt sedda julgust  egga ennam, mis enne olli. Wenne  mäed on järgest seäl laggeda ma allamaid kaitsmas ja Tserkesside kurjust nuhtlemas. Tük tükkilt kistakse nende mäggist maad käest arra ja Sa mil, Tserkesside üllem, kes enne ni uhke mkes olli, lasseb jubba hästi körwad lonti. Enne joulo piddi ta jälle happo meiega  peält watama, kui üks mäggine makond, nimmega suur Tsetsna, temma käest ärrakisti. Januari kuus on nad jälle wallo sanud ja kül neile aega möda luk ette pannakse ja neid kautakse, ehk kui nad pöörwad ja waggusaks  allamaks heitwad, siis pörab ka wist Keisri Herra pahha meel nende peält ja woiwad rahhoga ellada, nago meie keik Temma  warjo al. No sedda andko Jummal! Sannumed woöralt maalt. Woöra ma sannumettega on sel näddaall jälle nap assi. Seitungid on neist asjust, mis 285