ma middagi parrata, minno naene ei olle mitte rahha eest müa." Wimaks ütlesid selge sannaga, et keisril temma naest omma lapse ammeks tarwiö õlleks,  kui ta annaks. „Noh, se on teine assi ütles tallopoeg temma le ma annan hea melega, wötko peale, ma annan armastusse ja römo pärrast, et Jummal keisrile ka poia kinkinud, agga ma ei anna mitte rahha egga palga pärrast." Nenda sai tallo naene keisri ammeks, ja ilma palgata ei jä ta muidogi mitte. Körgedel  on maddalaid ja maddalattel körgid tarwis  keik sure Jummala seädus. Prautsussemaalt. Teine kässi pesseb teist. Mönne ku eest kinkis Inglis kunninga proua Prantsusse keisrile wägga illusa  suretükki, sest Napoleon armastab nisuggusid  asjo ja olli wägga römus. Kingitus küssib kingitust wasto. Ta laskis ka üht wägga kenna suurtükki wallada, ehhitas illuste wälja ja laskis tulleriistale nimme panna: „Alliangs", se on: söbrusse seädus, ja sedda kingiti Znglismale wasto. Imme kül, minna ollen muido kuulnud, et sõrmuksed, lillekronid  ja muud sellesarnast söbrusse ja rahhomärgid  piddi ollema, mis ka naesterahwale paljo ennam passiksid, kui ni hirmsad tulleriistad,  mis otsego kinnise suga ütlewad: „korjame  agga hästi nisuggusi riisto, meil on wist eddespiddi tarwis." Minna ei sa nende söbrussest arro, on se prudi ja peigmehhe ehk kassi ja koera söbrus: sest nemmad nokki wad paigal teine teist. On Serburgi kulus saddam  walmis, kus tulli egga wessi peäle ei hakka, siis öiskawad Prantsussed, et kurgud kibbedad, ütlewad: „Znglased, ennäh, säh, öiskage ka! agga Inglased urrisewad wasto: „Oho, kas.m'e arro ei sa, mis teil' möttes on? Öiskage isse, kui tahhate, kül meie öiskame  ommal aial." Sai Inglaste merretelegrahw  walmis, siis öiskasid nemmad ja Amerika rahwas, et pilwed wärrisesid, agga Prantsussed urrisesid ja teggid, nago ei kuleks nemmad. „Säh nüüd, ütlesid Inglased seält paistab teie söbrus wälja. Õlleks teile ni suur assi korda läinud, teie olleksite endid löhki kissendanud ja tuhhat passUnaga mailma täis puhhunud." Nenda pesseb nende wahhel teine kässi teist. Tulleb nüüd ka se rööm weel jure, et nad Hi na keisrist jaggo  sanud ja se mehheke omma pitka patsiga  nende ette piddand kummardama. Prantsus  peab 25,666,606 wranki ja Inglane weel paljo ennam söa kullo sama. Agga küllad se „paljo ennam" aiab neid jälle nurrisema. Inglismaalt. Essimessed kunninglikkud  sannumed Atlanti merre  pöh j a st. Znglis kunninga proua ja Nord- Amerika präsident on jubba uut merretelegrahwi  möda sanno wahhetanud ja needsinnatsed on nenda olnud: l) „Inglis ehk Brittaniama kunninga proua Nord-Amerika präsidentile. Kunninga proua sowib präsidentile paljo önne, ja römustab ennast wägga, et sesinnane suur tö, mis ni wissa olli korda minnema, ommeti on korda läinud. Kunninga proua lodab, et präsidentil  ka sesamma rööm ja sowiminne on, mis temmal: et uus merrerelegrahwi traat, mis nüüd jubba Inglis- ja Amerikamaad kokkoseub,  eddespiddi ka möllema made ja rahwa söbrusse-siddemeks jääks, kel teine teist omma kasso pärrast ni wägga tarwis on. Kunninga  proua on wägga römus, et nenda präsidenti  ennesega wöib könneleda ja sowib Amerikamale  paljo head ja önne." London. Wiktoria. Nenda olli kirri Inglismaalt ja nüüd tulleb wastus: 2) „Nord - Amerika ühhendud rikide prasident  Inglis kunninga prouale. Präsident sowib kunninga prouale nisamma önne wasto, et möllema made rahwas omma tarkusse ja kindla, järreleandmatta mele läbbi ni suurt asja korda saatnud.*) Sesinnane wöit on surem,  kui keik söalahhengi wöidud, sest ta saadab  innimestele ilma werrewallamisseta ennam kasso, kui söalahhengid tulle ja werrega. Sa- *) Ma mõtlen, se keik ei õlleks ilma Jummala abbita middagi awwitanud. PosLim. 76