sid ja se läbbi meiesuggustele tenistust andsid. Ja kui monni ütleks: „Ms meil sellega asja,  kas nad woöral maal rikkaks sawad ehk pankrottiks jawad?" Küllad kauba hinnad meile peage tunnistawad, kas meil sellega asja on, woi ei olle. Ma nimmetan üht ainust asja: Mis teeb pöllomees omma linnadega, kui neid kegi ei osta? Tal on ehk rahha tarwis  ja peab ärra andma, agga pole hinnaga. Mis hinda woib kaupmees anda, kui ta ei tea, kas ta nende eest woöral maal middagi saab ehk ei sa? Kui siis perremees, kes enne pari koorma linnade eest omma rublat 80 tasko pistis, neid parrast peab omma wadata aitas piddama ehk pole hinnaga ärra andma: kas se weel ütleb: mis mul woöra ma innimestega  asja on? Nenda on ka luggu mu asjadega, mis ostetakse ja müakse. Inglismaal üksi arwatakse kahjo, mis pankrotti jämisse läbbi tännawo süggise sündinud, 350 miljoni taadrit suur ollewad. Hirmus hulk rahha, kui se käes õlleks! Nende suur laew „Lewiatan" ei olle weel mitte wees, ehk kül tärmini sisse laskmisse jures  jubba 70,000 naela ehk 420,000 rubla on ärrakullutud. On ta ükskord wette sanud, siis woime temmast pitkemalt räkida. Sannumed kirrikutest ja kolidest. Preifimaalt. Öhto pool Preisima jaus (Westwaliamaal) said wiimsel aastal 6 uut Ewangeliumi ussu koggodust ja öppetaja kohta jure assutud ja mitto on pole! ja monned  peäle hakkatud. Issand aita! meie tahhaksime  wagga, et Sioni telgi nörid hästi pitkalt ja laialt saaksid wälja lautud ja laulaksime  Hosianna! Pari aasta eest ellasid Preisimaal iil) miljoni 534,750 Ewangeliumi, 6 miljoni 418,312 Roma - Katoliki, 1380 Kreka, 14,139 Menoniti, 234,241 ludi ja 9 Muhamedi usko innimest se on kokko 17 miljoni 202,831 hinge. Austriamaalt. Sesinnane keisri-riik on Roma - Katoliki usko, agga siin ellawad ka paljo Ewangeliumi usso rahwast, ja nende hulk ööldakse se kord wägga kaswawad. Katoliki  usso rahwast peab seal ni paljo meie usso öppetajatte jure tungima, et nad isse ei tea, kust aega wötta, neid keik ette walmistada. Ungriamaal on üks wabriko piddaja keige 300 tö - meestega ühhes meie usko heitnud. Sellesarnast sünnib Winis, Bömis, Määrnas ja muial. Katoliki preestrid tundwad töt ärra ja pöggenewad woörale male, kus omma usko keelmatta woiwad tunnistada. Slesiamaal, kus enne keik Roma usko olli, on nüüd jubba 31 meie usko koggodust. Weel pari päwa eest tullid alles Austriamaalt sannumed, et Olmütsa piiskoppikonnas 6 künni 9 innimest  näddalas Roma - Katoliki ehk paawsti ussust meie usko heitwad. Seddasamma sünnib  ka Praga linnas Bömimaal ja Winis Austria pea- ja pessa- linnas, kus assi rahwa hulga pärrast mitte ni wälja ei paista. Pühha - Peter. (Löppetus mis Nr. 25 polele jäi.) Agga kes se „Saksa - Jaan." olli? - Ka seält külla mees ja tallopoeg, nago teised keik; agga ta olli wannast mõisa toapois olnud, olli herraga sabbarakkiks ka woöral maal käinud,  monni sanna saksa keelt warrastanud, mis ta joobnust peast nüüdke weel lobbises, kiitles ja hooples, nago harrakas aiateiwas. Omma reisimissest herraga walletas ta teistele, et su wahhutas. Sesinnane „Saksa - Jaan" olli Peetri werri-waenlane ja endise körtsmikko süddame söbber. Porsund näo ja sinnise ninnaga  istus ta, kui esstmenne lakke - wassikas, allati körtsi laua äres ja kui keel weel käia andis, siis hooples ja walletas temma. Seeb se „Saksa-Jaan" olli, kennest kaks küllameest koio minnes räkisid. Tänna olli ta ka teistega körtsis olnud ja kirrudes ja wandudes siit läinud.  Ni waggust asja, kui tänna kõrtsis olli, polnud seäl ial olnud. Agga Peetri naene ütles: „Armas Peter, waggune assi on muido hea kül, agga kust rahha koppik tulleb? Eks tea, kui paljo sa esmalt seppisega tenisid?" 206