wad, kes omma Keisri ja issama eest on ello jätnud, on Keisri Herra Pöiad: Aujärje pärria Tsesarewits, Suurwürst  Nikolai Aleksandrowits ja Temma  Wennad, Suurwürstid Aleksander,  Wladimir ning Aleksei Aleksandrowits  selle tarwis 2000 höbbe rubla kinkinud,  ja nende tullewane Täddi, Suurwürsti Mihkael Nikolajewitsi Pruut, Badenima  printses Tsätsilia on weel 500 rubla senna jure lissanud. (Rig. Z.) Telekrahwid, kedda minnewa kord nim,  metasime, on ka meie maal üsna uus assi. Kes Riast ülle Perno, Tallina ja Narwa Peterburgi  linna sõidab ehk sealt seddasamma teed Riga, se näeb keige tee äres pitkad postid püsti ja nende otsas üht trati ollewad, mis Riast Tallina ja sealt Peterburgi üllatab. No mis sellega tehhakse? Sellega antakse rutto sannumid. Se on se immelik sannumeandmisse  massing, misga kegi üht küssimist Riast Peterburgi woib sata ja se lähhab sedda trati möda ülle Perno, Tallina ja Narwa ni rutto, et enne kui piip tubbakast ärrapölleb, on wastus jälle taggasi. Sannumed ei ronni kül mitte, nago kärbsed (kärblased) möda trati eddasi, waid mis ühhe tradi otsa pannakse, on teises otsas warsi teada, nago kui kegi so ninna näppistab, tundwad seddamaid ka keik teised liikmed. Et näte, kui ruttd telekrahw sannumid wiib, siis kuulge. 29mai Aprilli ku päwal, kui Jummal Keisri Prouale nore poia andis,  mis üllemal ollete kuulnud, sai Keisri Wend, Suurwürst Konstantin Nikolajewits  Parist linnas Prantsussemaal, 3 tundi parrast lapsokesse sündimist teäda, mis Peterburgi  linnas olli sündinud , ja sedda wahhet  on keige õigemat teed peäle 2999 wersta. Agga Jummal hoidko, et kegi selle tradi külge ei putu, ei laps egga  manna! Kes sedda teeb, saab raske nuhtlusse alla. Mis telekrahw on ja kuida sellega sannumid antakse, sest same  eddespiddi pitkemalt könnelema. Sabbaga täht. Sest asjast ei olnud meil eest otsa mitte nou räkida, waid mõtlesime:  paistab sabbaga täht kord taewas, siis on ka aega sest räkida; sest targa meeste tunnistusse järrele, kes ku ja päikesse warjutamist  ette teadwad, peab üks nisuggune täht neil aastail odata ollema. Agga mis sündis? Belgiamaal, Lüttihi linnas, hakkas üks kerglane  mees, Matias Länsberg, minnewa talwe pölwes sedda jutto wälja teggema, et sesinnane sabbaga täht jubba marsi piddi tullema, ja tännawo sui IZma! Jani k. p. meie mailma wasto põrkama, ning sedda keigega, mis seäl peäl on, pihhuks purruks löma. Kes nüüd usko ei tunne, need ussuwad nisuggust jutto ja neid on parrago wägga paljo. Usklikkudel on Jummala iggawenne tõe sanna käes, mis ütleb: „Walwage, sest Issanda pääw tulleb, nago warras ösel." Usklikkud teawad Issanda  ommast suust, et wiimse päwa tullemist inglid taewaske ei tea, meel wähhem Matias Länsberg Belgiamaal. Agga uskmatta rahwas,  kes sedda uut asja kulis, uskus iggal maal, kuhho se kölla üllatas, mis ommeti uskuda  ei kölbanud. Monned ei sönud egga jonud ennam murre pärrast; teised hakkasid priiskama ja laisklema; jälle teised müsid arra,  mis neil olli ja püstsid rahha tasko, et käepärrast õlleks, saab nähhä, mis saab. Ja sedda on immeks panna, kuida üks tühhi jut ni rutto laiali lähhäb ; keik maad ollid sest täis. Kes töt ei ussu, wärrisesid selle malle eest. Nenda rägiti sest iggas paikus ja maal ja on wist wähhe neid olnud, kes meelt parrandanud.  Kuida kuleme, on ka monnes nurkas meie rahwa sekka se könne tunginud ja monnele hirmo ja tühja möttid teinud, sepärrast  ütleme sõbra polest: Luggege mis Joan. ram. 8, p. 12 s. seisab ja teadke, et taewas ja ma enne hukka lähwad, kui need sannad; - siis ei ussu teie tühja lobbisemist. Jani k. 13nes pääw on jubba selja tagga ja ei olle meel kuulda olnud, et mai lm õlleks hukka läinud; agga selle pärrast ärgo wiitko kegi aega, waid töttago iggamees meelt parrandama.  Sabbaga tähhed, kui neid ka mitto korraga taewa sl paistaks, on Jummala au 12