za jöggedega, pabben peale panna, et nad seddasamcka on, muud kui palja pissumad. Nimmetud ramatus seisab nüüd 1. lehhe peal keik mailma-kerra, kus peal meie maad ja merred, mäed ja jöed seiswad,  et wöime tedda igga külje pealt otsekui laua peal ümber weretada ja läbbi wadata. Kuid ni palja pean meletulletama, et igga ma-kaart, mis ette wöttame, selle peal on ikka  pöhja-pool üllewel, löuna-pool al, hommiko-pool  parremat ja öhto-pool pahhemat  kät; muust palle mul siin rumi räkida, sedda tehko koolmeistrid ja kes muido möistwad. 2. lehhe peal on Eiropa keige omma merre ja madega ja igga! maal issi wärw ning selged nimmed jures. 3. lehhe peal seisab Asia Siberiamaast Malakka ninna ja Ambiamaast Japani saardest  sadik; peale sedda ka keik Ostindia sared, mis löuna pool Usiamaad seiswad. 4. leht kannab Ahwrikat ja hommiko pool külges Madagaskari saart. 3. leht näitab Amerikat pöhja poolt löuna  pole, ni pitk, kui se immelik mailma jaggo  on, mis Jtaliamees Kolumbus aastal 1492 üllesse leidis; hommiko pool Atlanti- ja öhto pool suur mailma- ehk waikne-merri. 6. leht on keige laggedam. Selle peab seisab  Uustralia ja Po linesia, se on: Uus Holland ja löuna merre sared, kui weiksed tappid kaardi peal. Need on esmalt sured mailma-jaud. 7. lehhe pealt leiame Wennemaad ja muud, mis temma külges on, ja 8. lehhe pea! meie Läne-merre-kubbermangud,  se on: Eesti- Liwi- ja Kuramaad ja nendega ühhes Hio- ja Saremaad, Ria lahhet  ja Peipsi-järwe, ommad linnad ja kirrikud. 9. leht wiib meid Saksamale, ja selle kirjo ma körwas omma mitme rikidega näeme  ka Hollandi-, Belgia - ja Sweitsimaad.  19. lehhe peal seisab külm Ro otsima, kus hea raud, Norwegima, kust meile heringid  tuakse ja löuna pool pissuke Danima, kus need Sakslaste wasto kiusakad innimessed  ellawad. 41. leht «Litab meile Sstti-, Jri- ja Inglismaad ehk ühlM mAmega Suux - Brittania; ümbertringi merre soss> 12. leht kannab soja  Uoxtugalimaad.  13. lehhega olleme Prantsussemaal; agga siin põlle se kord keisrit koddo; läind Jraliamale watama, kuida Sardinia languga Austriameestest jaggo sawad. Siin on ka Korsika saar, wanna „Punnaparti" sündimisse  paik. 14. lehhe peal on Ztalia, nago körge kannaga  sabas meil silme ees. Seeb se söapaik nüüd on. Temma põhjapoolsed maad, Sardinia  ning Lombard - Wenetsia, on teine teise peas kinni; neist löuna pool mönned hertsogi rigid, siis paawsti kirriko-riik ja keige al pool Neapoli- ehk Sitsilia kunningriik omma tulle purtsaja mäggedega. 15. lehhe peal name Türgi- ja Krekamaad,  nendega ka Zonisared, mis Inglaste  pärralt, ja wimaks weel 16. lehhe peal Palästina ehk Kanaanima  omma pühha paikade ja mällestustega, mis igga ristiinnimessele armsad on ja seks jawad. Ma küssin nüüd, armsad luggejad, mis wöime 1 rubla 26 kopp. eest weel tahta? Ollen  nüüd kül kaunis hulga temmast rakinud, agga kes isse silmad ramato peale lööb, leiad 16 kord ennam. Tehke siis, kes jöuab, isseennestele  sedda römo ja murretsege „Ma»Kaardi-Ramatut."  Kuramaalt. Rahhateggiad. Kuramaal  on kurja tehtud. Mis innimenne peab tö ja waewaga tenima , sedda on seal mönned ülleannetumad innimessed omma kaega teggema  hakkanud. Krono üksi on rahha teggia, keige teistele on se kangeste arrakeeldud. Rasked  nuhtlussed langemad nisugguste ülleannetumatte  peale, kes awwalikkult Jummala kartust  pölgades teiste kahjust kasso püüdwad. Sedda on ka ennegi olnud, et mönni meleto siin ja seal ennast kurjast maimust petta laskis, kes tale hädda sees körwa sisse puhhus: „sa wöid jo isse kehha, et kimmid leiwaks samad;  sa nääd, et Zummal smnust ei holi, M 354