näidata, kust se tulleb. Minna ollin omma kessa 2 naddalat enne sönniko alla pannud, kui sinna ja wöisin 2 naddalat enne korrata kui sinna ja kui need rasked wihmahood tullid,  siis olli minno pöld külwi tarwis malmis. Sinna õlled omma pöldo marjalt kordanud ja märjalt äastanud, mis labbi ta pärrast padunud. Peale sedda olli minno pöllul ennam  aega parrast kordamist seista ja end seemne  wasto walmistada, mis pöllul suur assi on. Sellepärrast on pöllo hapneminne ni tarwilinne assi ja warrane sönnikoweddo kidowäärt  tö. Mäe Tomas: Kui kaua peab pöld ühhest künnist teise hapnema, et tal parras jaggo on? Rein: Oi, Tomakenne, kui sedda keik wöiks künarpu ja marganuia järrele tehha ja pähhä öppida, siis õlleks pöllo tö tühhi assi ja igga karjapois tark pöllomees. Agga nenda  se ep olle. Meie peame allati silmad lahti hoidma ja aega ning Jummala ilma tähhelepannema. On pöld enne rammus ja puhhas, siis hapneb ka sönnik ruttem, kui lahja ja umbrohhuse pöllo sees, sest tal on ennam jöudo maad sojaks tehha ja sedda on pöllo teggemisse jures ülle mude esmalt tarwis.  Parras märg on tullus, agga liig niiskus  teeb pöldo külmaks ja hoiab kassulist hapnemist  taggasi. Sarwe Andres: Ärra panne pahhaks, et ma küssin: mis ette pöllo hapnemist ni tarwis  on? Minna mötlen, kui ta muido illuste harritud, umbrohhust puhhas ja pudde on, siis peaks sedda mitte ni wagga tarwis ollema. Rein: Parrast künni seismisse ja hapnemisse  läbbi koggub pöld omma wägge, nago igga nuum - ellajas (ka teised) parrast sömist puhkama heidab ja nenda toito ihho rammuks teeb. Keik mis ellaja- ehk taime-rigist temma  sisse maetud, peab nzäddanema ja nenda jälle ue taimede ellorammuks sama. Umbvöhhi  hakkab nüüd mühhama, agga kordaminne  rikkub sedda ärra ja kust pöllust ta kaswanud,  selle rammuks peab ta jälle sama. Kui nüüd keige selle tarwis pöllule aega ei anta, siis leiab seme tedda walmistamatta, umbrohhi kaswab wiljaga ühhes, risub wilja rumi ja rammo, mis head woib sealt tulla? Wira Mihkel: Se on imme, kuida tutwad  asjad innimessel ni tundmatta wöiwad olla. Nüüd, et sest ragid, muidogi teäda, agga enne ei möttelnud kegi selle peale. Ma saan nüüd kül arro, et meie ilma mötlematta  middagi ei pea teggema, meel wähhem omma pöllotööd, kellest ellame. Rein: Teine tarwilinne assi seemne tegge-, misse jures on öiget aega tähhele panna. Se ei tahhenda nüüd mitte, et pöllomees allati  peab Kalendrisse wahtima, mis saggedast middagi ei aita, waid pöld isse ja Jummala  ilmad peawad pöllomehhe pärris Kalender  ollema. Uks aasta tahhab sedda ja teine teist wisi. Kerge pöld leppib kergema ja raske raskema töga. Kuiwal aastal wöiwad waud, arwemad olla, kui wessisel. Allati peab pöllomees  teadma: nüüd on tarwis sedda ja sedda ehk nenda ja nenda tehha. Keik assi ei lasse ennast mitte selletada, waid pöllomees peab aega  möda harjuma ärratundma, mis Hea ehk pahha on, nago lambad waljal warst tundwad, missuggune rohholibbe wötta sünnib ehk ei sünni. (Jääb põiele.) Postimehhe kirjawastussed. 16) M. 5. L—s. Teie kirjade parrast, mis kaua tee peal olnud, olleme wägga römustanud. Peaks meile nisuHgusi  igga postiga tullema! 20. Augustil saime neid kätte. Mkspärrast sowite, et mönned lehhed peame ärrapölletama  ja keik „ristheina lehhed" ärrawiskama? Ei, kullakenne, ei se lähhä korda! - Pallume wägga, saatke meile need unnustud „ad.ressid", mis meil wägga tarwis on muido ei tea meie wastust anda. 17) T. M. T-—s. Teie höbbe lussikatte luggu jäi se kord nattuke hiljaks. 18) M. J. P—s. Nendasamma ka Teie püssiõnnetus. 19) C. Gr. H-—s. Teie teist kirja, mis essimesse jätkuks saatsite, olleme tännoga kätte sanuo; agga essimest on jubva  parist kohhast nattuke näppistud. 72 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Neile, kes „Perno Postimeest" piddada tahtwad, agga sia male tellimatta jätnud,  antakse teäda, et tärmini weel essimessest  numrest sadik keik lehhed sada on.