ja lubbasid sure suga, mis öhto ms rahwas tahtsid. Rahho seädus tehti walmis, lubba olli kaubelda, ristiusko lautada :c. ja seks lubbas  keiser Prantsusse ja Inglisse sadikud ehk asja tallitajad omma pealinna Pekingi wastowötta  ja kes teab mis weel. Se kontraht seisis  keik selgeste pabberi peal, agga Hina keisri süddames mitte sanna, waid ta teggi keik Warao modi: kui hädda ka, lubbab innimenne keik tehha. Ni pea, kui waenlaste söalaewad ja suredtükkid ennam ta silma ei paistnud, mõtles  Hina keiser: ota senni! Selle kauba järrele saatsid nüüd tännawo sui Prantsussed ja Inglased ommad sadikud senna ja asjad piddid  kordas ollema. Agga mis sannumed tullid minnewa kuus taggasi? Sadikud sanud Hiinlastest  suretükki kulidega wastowöetud ja Hina  keiser teinud nendega, nago küllamees wöera  weistega, kes wäggise temma wilja tikkuwad.  Seal on nüüd Hinameeste sannapiddaminne.  Kui nemmad nenda wallo ei sa, et luusse möob, siis põlle ial parremat lota. Et sest jälle head walja ei tulle, on muidogi mõista. Küllab same eddespiddi kuulda. Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. Muhamedi wihha Kristasse wasto. Meil sn kül Ameri ka ma alles pole! watamatta,  agga peame se kord hädda pärrast nattuke Asiamale minnema pärrast lähme Amerikale omma järjega jälle eddasi. Pimmedusse würst kurrat, kurn mailm, kurn lihha:c. need kül keik on küünde ja hammastega  missionitö wasto ja ei salli Zummala rigi tullemist, nago ö-kuttid päwa walgust; agga Zummala rigi tullised wastopanniad ja ristirahwa werriwaenlased on ning jäwad ikka ülle teiste Muhamedi ussulissed. Mannast künni tänna päwani sünniwad Kristus  ja Muhamed ni wähhe kokko, kui tulli ja wessi ning se tülli ei löppe enne, kui Muhamed  Kustusse risti al kummardab. Agga senna  lääb weel aega, ehk kül Jummal keik pea wöib kehha. Asia js Ahwrikamaal on Muhamed  keige öelam missionitö waenlane. Kust hakkas  India södda ja need hirmsad tapmissed, mis seal ette tullid? Kust se tulli, et Hermannsburgi  missionärid Ost - Ahwrikamaal Galla rahwa jure ei peäsnud, mis peale nad ollid wäljaläinud? Kust se tulli, et Dsedda linnas  ja ni mitmes paikus Türklaste seas ristirahwa  werd on jooksnud? Ja wimaks, kust se tulli, et tännawo kewwade Ostindias Borneo sare peal 5 missionäri naeste lastega ja mitto kümmend muid ristiinnimessi wäggiwaldset surma piddid surrema? Kust se tulli? Ei kuskilt muialt, kui Muhamedi wihhast tusse wasto. Tööde peab allati walle pead röhhuma, agga walle ei jätta töe kanda enne surma röhhumatta. Leppitust nende wahhel ei olle, künni walle surreb. Seeb se on, missest  Paulus (Kal. 5, 1?—-21.) ka könneleb. Agga rägime nüüd Borneo sarest. Borneo saar *) Eiropa rahwal ennamist tundmatta ma, ja süggawasse kesk sare peale põlle weel kennegi Eiroplase jalg sanud. Pärris  saarlased nimmetakse Dajakkid; nad on tored ja pimmedad pagganad, kelle südda innimesse  lihha sömissest just mitte sandiks ei lähhä. Malaii rahwas ollid Jndiamaal Muhamedi  usko wastowötnud ning ka Borneo sare peale weddanud; sest Malaiid on Jndiama  Inglased, kes keik ma nurgad ja merresared  omma kaubaaiamissega labbilusiwad. Sellega  ühhes lautasid nemmad ka Borneus omma  uut walle usko, mis wanna assemele ollid sanud. Nenda sai Koran Borneo sare peale ja hakkas seal möega abbiga, nago ikka, pagganatte  seas ommal kombel wallitsema. Malaiid assutasid senna mönda suremat ja wähhemat riki,  mis omma Sultanide al seisid. Nenda tousid aega möda rannaäärtsed Sultani rigid: Bandsermassin,  Sukadana, Pontsiana, Samas, Bruni,  Sulu, Koti ja muud. Kussa Malaiide rigid assusid, said Dajakkid muist arrakautud ja muist Muhamedi usko sunnitud ja sultanide allamaks  pandud. Sedda tempo tewad Malaiid weel *) Wata Asia kaardi peal al otsas kesk Ekwatori al, pea ni suur saar, kui tenve Saksama. 93