pulmarahwas öhta lauda istusid/ kuuldi õues üks püssipauk ja kuul tungis läbbi akna peigmehhe  seljast sisse ja eest kaelast wälja, kes seddamaid surnud mahhalanges. Peale sedda sai ka ämmaeit sest sammast kulist ni raskeste halvatud, et teadmatta on, kas ellusse jääb ehk mitte. Kuida seal keik ehmatand ollid, wöime muidogi arwata. Pruut jäi silmapilk peast rummalaks  ja hakkas jamsima. Hirmus õnnetus! Ugga kuida se tulnud? Olli sedda waenlane teinud? Ei mitte, waid norepari hea söbber, kes isse ka pulmalinne olli ja kelle naene pulmalaudas  istus. Mees tahtnud sömaaego weel norepari auuks öues paugutaba, sanud püssi kätte ja läinud stdda teggema ja temma hing põlle teadnud, et kuul peal olnud. Agga et temma römo paugust kahhe kolme kordne surmahoop  olli tulnud, olli mees ni hirmo ja kurbdusse  sisse langenud, et kolmandamal päwal ennesele ka otsa peale teinud. Parrast olli üht kirja leitud, kus sees ta omma naest ja keik suggulasi wägga halledaste andeks pallub. Waatke armad sõbrad, mis õnnetus sest wöib tulla, kui püssiga ette ei wadata! Jtaliamaalt. Kas ma jälle sedda manna  söapärrandusse jutto pean aiama? Ota senni!  Se mässitab teid ja mind. Kannatame parrem, künni kuleme, mis sest saab. Mawärriseminne. Sedda juhtub Jtaliamaal saggedaste ja on minnewa ku 15. päwal Nsrtsia kohhal jälle suurt kahjo teinud,  kus 200 innimest langenud maiade al surma sanud ja 9000 inn. ilma peawarjota lausa taewa al peawad ellama; keik mis neil olli, on maia warremette alla maetud ja waesed  innimessed, kes ellama jänud, keigest ilma. Tänname Jummalat, ehk kül meie ma mitte sidi egga sitronid ei kanna, siis on meil tännini ka mawärrisemisse hirm tundmatta. PrsKtsNsfemsalt. ALshiriama wiljasaak peab tännawo wägga rohke ollema. *) Wata Ahwrika kaardi peal üllewel otsas. Sesinnane ma on jubba liggi 30 aastat Pranisusse  wallitsusse al. Keiges kolmes kubbermangus (ni paljo neid seal on) olla willi imme wisi hästi korda läinud, et wiljahinnad mürrinal allamaks minna, ja se on allati römus kuulda, kus Jummal annab» Prantsusse keiser on käsko annud, et keige nende kindralide ja pealikutte nimmed, kes Jtalia söas on surma sanud, peawad marmori  kiwwi sisse tikkutud ja Wersalje linna mällestuste koggus üllewel hoitud sama, et keik järrele tullejad wöiwad nähhä, missuggused mehhed enne neid ellanud ja kus ja kuida nad surma sanud. Kidowäärt asja ei wöi kegi laita, sündko sedda kus maal ehk rahwa jures se sünnib. Ilma asjata ella j akte waewamist ei sallita  Prantsussemaal ka mitte. Se on nago olleksid nemmad meie Tallinna poiste luggu kuulnud. Hiljuti on sealt minister keige kubbermango  *) ja makonna üllemattele käsko annud, kangeste selle peale wadata, et kölwatumat  ja ilma asjata ellajatte waewamist kuskil  ei pea ette tullema, ehk kus sedda tulleb, se mitte nuhtlematta ei pea jäma, ja se on wissist aus tük. Hea jääb heaks, kui sedda ka pahhad peaksid laitma. Agga wägga Lärmis  õlleks, kui möistlikkud wannemad, midda warrem sedda parrem, omma lapsi harjutaksid keige lomade wasto halledat meelt tundma ja ei kellegi lomale liga teggema. Minna ei tea seal parremat rohto kui se, mis Lutterus igga kässo jure on pannud: „Meie peame Jummalat  kartma ja armastama zc." Sünnib  se, siis tulleb mu assi isseennesest; senna ei aita middagit: „Jummala kartus on keige tarkusse hakkatus", ja on sedda ka ses asjas. - Wägga rohke peab tännawo Prantsuste  melonide-saak ollema. Uhhes ainomas  linnas on neid poolkuet miljoni sadud. Uks ainus kärner on sellega 25,000 wranki teninud. Melonid on sesamma aia willi, mis järrele Jsraeli laste suud kõrbes ka nenda wet jooksid, agga se polnud mitte öige. *) Prantsussemaal ei öölda mitte kubbermang, maid Departemang. Sedda nimmetame sepärrast,  et kui ehk juhtume eddespiddi sedda nimme prukima, rahwas siis teaksid mis se tähhendab. 85