paar esmalt kous, siis tulleb möllemilt poolt abbi jure ja pissuke södda on ?ä, nago Wrankwurti  linnas kolm öhtut järge möda olnud, et linna rahwas põlle tohtinud ennam ulitsatte  peale wälja minna. Berlinis, Preisima pealinnas tahtnud  rahwas teäda, kui paljo neid seal ühhes kous peaks ollema, wötnud katte ja luggenud innimessed järrele. No paljo sanud? Püssi ja möega kandjad jäetud keik luggematta, agga teisi olnud just 439,000 hinge. Peab leiwakest  ollema, kui need keik sönuks sawad. Angerja-katk. Dani-japöhjapool Saksama merre randas peab koggoni uut asja nähhä ollema. Luggematta paljo surnud angerjaid  peab wessi kaldasse ajama, et rahwas ei tea, kust need keik walja tullewad, ja nimmetawad  sedda angerja-katkuks. Wöib ka sedda  olla. Muid surnud kallo ei pea nende seas mitte nähtama. Jtaliamaalt. Sardinia kunningal on nüüd tööd küllalt omma ue made toimetamissega.  Selle ku sees on ta Mailantis keige ministridega sealt asjo korrale seädimas. Solwerino lahhingi-platsi peale tahhetakse suur mällestusse-sammas üllespanna nende mällestusseks,  kes selle eest omma ello on piddand jätma, et Lombardiama ue perremehhe sai. —- Turini linnas tahtwad rahwas Prantsusse auuks ja römuks ka nende Napoleoni - pawa sure lusti ja römoga piddada, et praegune Napoleon ni paljo head neile teinud ja nende rigi pirid Prantsusse werrega laiemale aianud. Paawst on ka Prantsusse keisrile mön- ne rea kirjutand, kus sees ta selle eest tännab, et tedda Jtalia rikide-koggodusse au-peawan.nemaks  tahhetakst panna, lubbab ka seks heita, kui temmale esmalt keik selgeste teäda antakse,  mis wisi assi saab ollema ja kas tal omma  „pühha issa" ammeti parrast wöimalik on nisuggust ammetit ennest peale wötta. Ommast  ilmalikkust auust ei tahha stsinnane „waimolik  würst" ka mitte juukse karma wäärt kautada. Sardinia kunninga peale on ta meel wägga pahhane, ja st ei tahha jälle milgi kombel rikide-koggodusse seltsi heita, kui paawst peaperremehhe nimme kannab. - Roms linnak  on Jtalia langenud söameeste pärrast üht leina-Jummala tenistust petud ja ööldakse, et Roma rahwas wägga Prantsusse söameeste pärrast leinanud. Toskana luggu peab kennakül ollema. Terwe riik on nöuks wötnud Sardinia üllamaks  jada sa endist wallitsejat mitte ennam taggasi wötta. Ulleültse peab seal 1722 koggodust  ollema ja üks ainus neist on wee! hertsogi  nöus, -- mis sest ennam saab? Küllad saab kuulda, kas Prantsus sedda asja nenda waggusi pealt watab. Temmal ööldakse kül lust ollewad wanno perremehhi jälle kohha peale panna. Prantsussemaalt. Kolmandamal Augustil  olli Prantsustesuur Napoleoni pääw, kelle peale nad ennast ni walmistasid. Mis sea! sel pawal tehtud ja rägitud, sedda põlle weel siamale üllatanud, küllad tullewa kord same kuulda; ni paljo teame, et Parist linna wannemad on omma kubbernerili üttelnud: „mingo rahha ni paljo wälja kui lahhab, kui agga hästi illus saab!" Sel päwal piddi ka üks uus sild, nimmega „Solwerino-stld", sisse önnistud sama. Pöllo tömeestest peab Praatsussemaal suur pudus ollema. Noh, sedda tewad söad ja sured wabriko ja raudmaantee tööd. Mönnes  kohhas peab luggu ni immelik ollema, et willi tahhab pöldo puddeneda, ei sa maimessi, kes töösse tullewad, ehk kül 5 ja 6 wranki päwapalka pakkutakse. (Se on ülle 1 rubla 5l) kop. päwas!) Prantsuste rahha korjatus omma hawatud  söameestele ja neile, kes neist lesseks ja waeseks lapseks jänud, peab jubba sis male 1,158,122 wranki ollema. Kartohwli haigus peab jubba Prantsussemaal  Juli ku hakkatussest savik lahti ollema,  et waesemad innimessed hirmoga nä-- wad, kuida nende talline toit jubba pöldus raisko hakkab minnema. Augusti ku allus- 52