Peterburgist Windau ja Libau ... 35 18 9 Tallinnast Hapsalo 5 4 3 Tallinnast Kurresare 6 5 3 Tallinnast Windau ja Libau 20 15 7 Kurresarest Hapsalo 4 3 2 Kurresarest Windau ja Libau.... 15 10 5 Hapsalust Windau ja Libau 16 12 6 Libaust Windau 3.2 1 Lapsed alla kümme aastat mannad, maksawad agga  pole wori - rahha. Jgga 1. platsi reisis woib sadda naela, 3. platsi reisia 50 naela ja 3. platsi reisia 30 naela omma asjo ilma hinnata kasa wötta. Söök ja jook on laewa peäl omma rahha eest sada. 1. ja 2. platsi innimessed makswad  lõuna sögi eest: essimessed üks rubla ja teised 60 kopp. höbbedat. 3. platsi rahwast ei olle nimmetud, wist on neil lubbatud omma  leiwakot, kui ta peale 30 naela raske ei olle, kasas kanda. Se õlleks ka öige. Nende laewadega woime ka kaupa ja muid asjo tua ja wia lasta, kellel omma parras wori - rahha jure pandud; agga se wöttaks siin paljo rumi ja mis kaupa meil weddada on? Peaks monnel seddasuggust ollema, se woib ka peagi teadust sada, kui mitte muido, siis Postimehhe käest. Passid ja reisi - tähhed peawad keige hiljemast  öhto enne wäljaminnemisse pawa laewa asjade tallitajatte kontori ärra antud sama, kus ka igga mees teäda saab, mil tunnil laew teisel hommikul ärra lähhäb. Laewa asjade tallitajad on: Rigas C. Deubner ör Co., Peterburgis Arnold Jakobson, Tallinnas T. Klaihills öc Sohn, Kurresares H. J. Jürgens. Wennema raud-teed» Teine assi, mis meie wannemattel tundmatta  olli, on raud - maanteed. Sure tänno wäärt assi, kes sest arro saab. Tünnini  on meie maal ülleültse arwata IWl) wersta malmis raud - teed. Se on nimmelt: Nikolai - raudtee Peterburgi ja Musko mahyel, Warsawi ja Krakawi - raudtee, Sarökoje-Selo- ja Peterh omi-raudtee. Nende jure tullewad nüüd need ued teed, kelle ehhitamisse lubba Keisri Herra 26. Januaril  1857 andis, mis essimesses Postimehhe numres jubba olleme könnelenud. Need teed käiwad Moskwast Weodosia linna ja Nisni- Nowgorodi, Kurskist Liban linna, Peterburgist Warsawi ja Warsawist Preisima piri peäle, kust Preisima raud-maantee wasto tulleb. Keige  nende tede pitkus on ülleültse 4666 wersta,  mis 16 aastaga (1 aasta 3 kuud on jubba möda) peawad walmis ollema. Senna jure tulleb weel hilja aego allustud Ria- Düna burgi-raudtee, mis 216 wersta pitk saab. Sesinnane tee on meile keige lahhem ja kes nelja aasta pärrast, kui Zummal ellopäiwi  jätkab, Riga lähhäb, ja seäl auro-wankrisse  astub, se on üks, kaks, kolm, warst Dünaburgis ja seält sure raud - maantee peal Nowgorodis, Kurskis ja kuhho muido minna tahhab. Kas se põlle kallis assi? Peäle sedda on weel rahha meestel nõuks wöetud usi raud-teesid ehhitada 1) Moskwast Saratowi, 2) Orelist ülle Kiewi Odessa linna, 3) Rübinskist sure Nikolai-raudtee peale wälja, 4) Odessast Majakowi küllasse, 5) Dubowkist Wolga jöe ärest alla Kassakatte male Doni jöe äre; peale selle on Wiätka ja Astrahkani kubbermangus ka innimestel raudtee ehhitamisse  nou. Keik nimmetud teed wenniwad jälle ühtekokko peäle 3666 wersta pitkaks. Wägga suur kergitus tulleb sest keige innimestele.  Andko agga Zummal kallist terwist. Wennema on suur ja Zummal on tedda mitmesugguse  sagiga rohkest õnnistanud; agga linnad ja maad ühhest teisest wägga kaugel ja teed pitkad ja waewalissedz sedda tarwilissemad  ja kassulikumad on raudmaanteed. Sannumed woöralt maalt. Saksamaalt. Tannawone talwe teggi innimeste pead öiete kirjuks. Kewwade peab ka selle järvele ollema. Minnewa aasta on neil 1. Aprillil jubba wiljapuud õitsenud ja talli - orras pool jalga pitk olnud; agga tännawo  selle aiaga olnud keik alles külmetanud ja surnud. Jah, aastad, ehk kül ühhe issa 334