tulluke illusa metsa sees kange tulega eddasi jooksnud, siis woime kül arwada, mis head ta seal teinud. Põlle kül weel kohto läbbi selgeste teada sadud, kas tulluke meiega pandud ehk koggematta lahti peäsnud, agga ma sowin essimest ja kardan teist. Agga mikspärrast  ma omma suggu rahwast ni pahha kardan?  Missuggune innimenne, kennel weel ninnatubbaka  wäärt arro peas on, hakkab meleg  a metsa pöllema pannema? Oh, et sedda  ial põlleks olnud ja ial ennam ette ei tullsks!  Agga parrago, mis sest salgame, meie rahwal on weel mönned laitusse ja kibbeda nuhtlusse wäärt wead jures! Mitmedel ei olle rummalussest egga süddame kurjussest koggoni  pudust. Uks wagga pahha luggu meie keskes on weel se, et mitto pärris Mötsa Matsi*) alles selle meletuma mötte sees wangis  on, kui põlleks pahhandus ja kahjo, mis nende holetusse ehk kurjusse läbbi sünnib, siis mitte suur assi pat, kui sedda üllemat suggu ehk rikkad innimessed peawad kandma. Hopis  paggana wiis on se, et ülleannetumad end sellega wabbandawad: „Mis sest suurt wigga, temmal on muidogi küllalt." Möisa rehhest warrastada,  möisa metsa rikkuda, möisa tööl laisk olla ehk sedda kölwatumal ja holetumal kombel tehha: sest ei pea mitto suurt luggu seal on jo küllalt. Tohho jölle innimenne, kust katekismussest  sa sedda õlled öppinud? Kus se kirjas seisab, et Jummal ühte patto wähhem sallib, kui teist ? Wöib ka wagga hölpsaste olla, etUe-Pöldsama  meestel sesamma wannemattest pärritud tek silmade ees seisis, et nad mitte ei näinud, kui hölbus õlleks tuld hoida olnud ja omma südda õlleks ka rahhule ja nahk terweks jänud. Sepärrast, armsad luggejad, isseärranis perrewannemad, kuiwad sui päwad on jälle ka, hoidkem iggaüks ommast kohhast silmad lahti, et rummalatte ja holetumatte sü läbbi mitte suur kahjo ei sünni, mis muido ni hölbus  hoida on. Metsa hoidmisse polest on meie suggu rahwa seas weel paljo holetust ja *) Aitummal, on ka hea hulk jubba neid, kes teawad ja jöndo möda peawad, mis Matt. 7, 12. seisab. Wata isse järrele. põlle mitte walle, mis M auwäärt metsawaht ütleb: „Kui mitte ausad möisawannemad selle eest hoolt ei kannaks, tallorahwa OMM« hõidmisse  parrast ei kaswaks puladwa ennam kuskil  pool." Ränk kuulda, agga tössi. Kartkem ennam Jumma lat, kui kohtv keppisid  ja wangi koddasid, siis lähwad keik asjad  isseennesest parremaks. Sest õlleks paljo räkida, agga olgo seks korraks kül. Wennemaalt. Keisri Nikolai I. ausammas. 25. Junil sai Peterburgi linnas  önsa Keisri Nikolai mällestusseks üks suur ja wägga illus ausammas üllesseätud, mis 750,000 höbberubla on MCksnud. Sellesinnatse  mällestusse-kuio ehhitaja olli sefamma  meister, kes ka suurt Zsaaki - kirriAtt 4hhitas,  nimmega Montwerand, ja lvdame sest eddespiddi pirkemalt könnelda. Wina mahhajätmissest. Kas jubba  jälle? No eks ma wöi sest räkida, egga wina söbrad ommeti sured Postimehhe söbrad ei olle. Ma rägin jo omma söbradega ja kui wöimalik on, nende läbbi ka wina söbradega  , et nad sedda rahha polest wägga kallist  ja hinge polest wägga kahjulist söbrust mahhajättaks,  nago Wennemaal nüüd saggedaste ni mitto tuhhat innimest tewad. Uht suremat warrast  egga rööwlit *) minna ei tunne, kui wiin on, kes inniMeste au, mõistust, terwist, rahha, rahho ja õnnistust ärrarisub, ja siiski nöudwad mönned tedda nenda tagga, kui õlleks ta se keige surem önnetoja ja kasso saatja ja ütlewad: „Unname  parrem mitto rubla körtsimehhele, kui üks rubla Postimehhele, siis teame ommeti, mis m'e same!" No teadke ja sage peale; omma tubba omma lubba; egga Postimees keddagit karwopiddi ei tömba; agga kui hea nimmi ja ihho terwis, rahhakoppik ja maiarahho ja muud sellesarnatsed asjad kaddund on, siis ärra küssige  neid minno käest: minna põlle neid risunud  , waid teie omma kallis söbber wiin, *) Sest asjast on üks Postimehhe söbber kenna laulo teinud, mis eddespiddi omma söbradele ka luggeda annan. 18