kaswama ja tulli-händ warra tsma. Mil wisil? Wastus: Sel wisil, et Zuhhan hakkas pähhe  ma käega kauplema ning se põlle muud, kui nenda kauplema, kui Jnmmala ja innimeste seädussed  sedda keelwad. Ta olli wist lapse pölwes kuulnud, et warrastud kannad peawad hästi munnema, (mis selge walle on) sepärrast mõtles  prohwet Juhhan ka, et üllekohtussed koppikud  keige parrem kottis seiswad. Rahha olli ta kuld wassikas ja kukkur selle kabbel. Tulli rahha õiget ehk köwwerat teed möda kokko, selle peale Juhhan ni terrawaste ei waatnud, kui agga tulli. Temma pahhema käe kaupleminne läks pimmedalt poolt küljest ni hästi korda, et mehhel kolme aastaga omma  3000 walget rubla karmannis ollid ja teist sedda wört põlles weel temma süddames. Mõistaks seält poolt merrerand räkida, siis ma kardan wägga, et ta üht ja teist tunnistaks,  mis prohweti au mitte ei üllendaks; agga  rahha kaswis ja sedda Juhhan tahtis. Pärrast läks ta täie kottiga Tallinna ja ostis seäl aega möda kaks maia. Pahhem kässi likus tassa hiljukeste eddasi, ja Juhhanil olli jubba enne prohweti nimme need kombed jures;  sest mil Some rannast keige raswasem ja kassulikkum tuul puhhus, sedda tundis temma haisust ärra. Sel kombel piddi jo warra kaswama, kui ka Juhhanil mingisuggust ammetit egga tenistust ei olnud; sest temma kauples, agga näggematta podist, nago sedda ranna äres mönni kord peab juhtuma. Sellegipärrast mõtles temma - wöib innimessel wagga näggo  ees ja waggad sannad suus olla, siis kaup parrem sünnib, ehk kül pühha Jummala pühha käsko, mis wargust ja wargaid hukka mõistab,  maddalaks mulguks piddas, kust igga pä eddasi taggasi ülle astus. Sedda möda tullid waenlased Tallinna alla ja tullepombid ollid igga pä odata. Mis prohwet seäl ennam  piddi teggema? Ta müüs omma kaks maia ärra, pistis rahha tasko ja tulli ja ellas Paides, kuhho Inglaste egga Prantsuste kulid  ei üllatanud. Prohweti pettusse könned hakkasid jubba Tallinnas peäle, agga seäl nappis  aeg käest ärra. Paides üris ta korteri ja hakkas nüüd holega omma Pileami amme- tit peäle. Temma prohweti könned peawad targema innimessele selge jamsi lörri ollema, misga temma wallast walda ja küllast küllasse ümber hulgub. Pühha kirjaga on ta tuttaw, agga pörab habbematta koer keik omma tahtmisse  järrele wilto ja selletab sedda wöereti. Ta nimmetab ennast seks prohwetiks, kedda Jummal enne mailma otsa meel kord peab saatma. Mailma otsa on ta aggar kulutama, ja mönned kergemeelsed innimessed peawad tedda uskma. Ta nimmi on Juhhan Leimberg, agga ta kelm walletab, et Jummal temmale kolm kord ilmunud ja paljo muid asjo teäda andes ka kasknud, et prohwet Joannes peab temma nimmi ollema. Ennäh, eks olle uus Muhamed malmis! (Jääb polele.) Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Baierimaal on waewalt  Münkeni linna mällestusse piddud mödas,  kui jubba jälle kunninglikkud pulmad wasto paistwad. Alt Ztaliamaalt Neapoli kunningrigi kroni ja troni pärria tahhab Baierist  abbikasa nöuda ning seält ma sadik Münkenis  on käsko sanud, Baieri kunninga jures asjad nenda korda sata, et uel aastal wöiksid pulmad sündida. Prudike, kedda Ztalia prints tahhab, on minnewa ku löppetusses alles 17 aastat wannaks sanud. Prantsussemaalt. Jälle Türgi öelus! Dsedda linna hirmus luggu Arabiamaal  põlle meil weel melest läinud, kus Prantsusse ja Inglisse konsul üllekohtusse otsa said ja mitto muud ristiinnimest nendega. Wasto  Hispaniamaad teine pool wahhemerre kaela, Ahwrika randas on üks Muhamedi usko keisri riik, nimmega Marokko. Seä! on seddasamma  sündinud. Tetuanis, merreäärses linnas ellasid ka Inglisse ja Prantsusse konsulid omma rigi kauba asjo tallitamas; agga se polnud  ammo Marokko Türklaste! mele pärrast, se pärrast ka nemmad seddasamma surma sanud,  mis teised Dsedda linnas said. Et nim-  4° 131