Kalihwid Egiptusse-, Kanaani-, Weike - Asta-, Persia-, Sina- ja Mesopotamiamaad enneste alla wöitnud. Mis nende usko ei heitnud: pea otsast mahha! Keik templid ja kirrikud tehti ma tassa ja Muhamedi öppetus pandi, nago rangid, rahwa kaela. Wannad ramatud juttustawad, et 12 aastat pärrast Muhamedi surma usso -lautajattel jubba 36,M1) linna ja lossi wöidetud ja MM ristiusso kirrikut löhhutud olnud. Wöib ehk nattuke liig olla. Ni paljo on töeste tössi, et nende wöit, nago tulli kullo sees, eddasi laks. Terme Ahwrika pöhjapoolne merrerand olli ristikoggodustega täidetud: keik on Türklased jureni ärra kautanud.  Kuhho nende jallad üllatasid, sealt on ristiusk kaddunud, nago taimed, kui kewa wet peale wallatakse. Egiptussemaal jäid kül meel Kopti ja Persiamaal Nestoriani rahwas ristiusko, agga ni wautse alla, et nende ja pagganatte wahhel pärrast ennam suurt wahhet  ei olnud. Õnneks olli ristirahwale, et Türklased pärrast  isse ommad Kalihwid wallitsedes karwopiddi  kokko läksid, ja 36 aastad sellega aega mutsid. Selle aia sees said ristirahwas natruke  hingada. Pärrast sedda tülli .lahkusid walleprohweti kummardajad kahte jakko; üks jaggo nimmetas ennast Siiti ja teised Sunniti  ussulisseks. Siitid ellawad ennamist ja peawad üksi Koranit pühhaks j ramatuks; Sunnitid, se on pärris Türklased,  piddawad nelja essimesse Kalihwi könned Muhameti, ka weel pühhaks kirjaks. - Aastal 668 hakkasid nemmad waenlased omma  söariisto ueste jälle teiste innimeste wasto pöörma. Seitse aastat pirasid nemmad Konstantinopoli  linna ümber, agga piddid wimaks ommeti werriste peadega ärraminnema. Pärrast  risusid ja pölletasid Ahwrikama randas, ja kust läbbi läksid, olli tulli ja werri tagga. lubba ollid keik merreranda ärrawöitnud ja tahtsid Gibraltari kohhalt ülle wahhemerre kaela Hispaniamale minna ja siis pitkuti Eiropamaad üllesse ma poolt jälle Konstantinopoli  kallale. Hispania kunningas panni wasto, mis jöudis, agga kautas ello ja maid ja nüüd tungisid Arabiamehhed, nago paiso wessi, Hispaniamaalt labbi, ülle Pirenäe mäggede Prantsussemale. Prantsusseja  Saksama wärrisesid. Ommeti ei heitnud  nemmad meelt ärra, waid lootsid Zummala  peale ja hakkasid wasts. Prantsussemaa!,  Poatjari (Poitiers) linna jures tulli suur lahhing, mis terwelt 6 pawa kestis. Jummal  aitas, ristirahwas said wöito ja Türklased  aeti Hispamamale jälle taggasi (732) ja sest sadik ei julgunud nemmad ennam ülle Pirenai  mäggede tulla, mis Prantsusse- ja Hispaniama  wahhe! seiswad. Agga Hispaniamaal  ellasid Jummal parrago, nago hundid lammaste lautas. Hirmus suurt kahjo teggid nemmad ristikoggodussele!  Mitto sadda tuhhat innimest said tappetud, mitto tuhhat heitsid hirmoga Muhamedi usko ja ristikoggodus, isseärranis hommikomaal, näitas wälja, nago laggund maia, ehk siggadest tungitud orrase põld. Se olli Türgi usk ja usso lautus! Agga Jummal parrago, mis olli ristirahwast enne? sest? Tühhi koor ja tühjad kombed. Keik lummala tenistussed paljas wäljaspiddine kissa ja karra. Paawstid ja piiskoppid ellastd, nago tõugud raswa sees, agga Issanda lunnastud  koggodüssed piddid nende jalge pealt tolmo lakkuma! Mis immeks panna, et Türklased  ni paljo kahjo teggid? Eks Issand põlle üttelnud: „kus raibe on, senna koggowad kotkad?" (Jääb polele.) Sannumed põllo ja mu maia tööst. Öunapudefi. Kuida sured õunapuud (ka muud puud) tulleb ümberistutada. Kes sured õunapuud ühhest kohhast teise tahhab ümberistutada, se tehko nenda: Kaewago  kewwade pu ümber kraaw, mis 3 jalga ümberringi puust kaugel on, (weel kaugemal on weel parrem) ja kaewago sedda ni süggawaft,  kui pu jured ullatawad. Keik jured, mis krawi kohhal ette tullewad, samad läbbi raiutud, agga pu isse jääb ligutamatta. On 369