wedbawad ööd ja päwad wägge Sardiniamale; keik tuakse Genua linna al mäele ja sealt lahmad,  kuhho neid tarwis on. Kui luggu nenda  lähhäb, kuida innimessed mötlewad, siis wöib Austria wäe assi kül aega möda nattuke kirjuks minna; sest keskelt tungib suur Sardinia ja Prantsusse wäe hulk nende pole, pöhja poolt Garibaldi ja löuna poolt (Toskanast) prints Napoleon  omma mehhega (mis weel keik kous ei olle) püüdwad Austria wäe selja tahha sada, ja siis õlleks ta kahhe kolme tulle wahhel. Olgo seks näddalaks söast kül; wöi se seks jäeb! Söasannumed on mind tänna üsna ärrawässitanud,  et muist wöera ma asjust (neid põlle ka se kord suurt asja) ennam lusti põlle paljo könneleda.  Olgo siis meel nattuke. Ungrimaal *) surri Märtsi kuus üks mees ärra, nimmega Peter Banksow, kes 3 aastat wannemaks ellanud, kui Moses. Se manna  issake olli jubba 1736 mailma sündinud. Aastal 1750 olli ta Bulgariast (Türgimaalt) kui 14 aastane poisike Ungrimale tulnud ja seal 123 aastat mannaks ellanud. Oh, kui mitto korda  on temma ello aial lund ja wihma saddanud!  kui mitto head ja kurja on temma näinud  ! Agga ni paljo antakse teada, et temma nago tamme pu ellanud: kegi põlle näinud tedda haige ollewad. Keik omma pitk ello aeg on ta keigis asjus kassin, ussin ja hoidlik  olnud, ja põlle temmal ka mingist asjast pudust olnud. Omma laste, laske-laste ning laste - laste - lastele on ta ni paljo pöldo maid pärrida jätnud, et neil tööd küllalt on, neid ärratehha. Saksamaal kaebawad innimessed, et neil tännawo kewwade hopis wahhem päsokesi olla tulnud, kui muil aastail. Meie siin ei tea selle ülle mitte kaebada; näitab omma jaggo ka ollewad;  kes neid on lugge?lud, kui paljo minnewa  aasta olli? Wöib olla, et külm kewwade  neid eest otsa taggasi hoidnud. *) Wata 9. kaardi peal parrem pool külgis. Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. Sioni kirri?. MisfionSr Nikolais»». (Löppetus.) Esmalt sai üks palwe-maia assutud, kus Jummala tenistuft peti, mis tünnini wägga kitsas toas olli tehtud. Seal tullid jöulud 1846 ja töid uut piiskoppi kasa. Preisi kunningas  olli tedda wallitsenud; sest nenda olli Jngliömaga kaup tehtud, et möllemad kunningad  korda möda Zerusalemma piiskoppi piddid wallitsema. Temma olli üht tutwat missionäri wallitsenud, kes Egiptusse- ja Abessiniamaal  Jummala sanna nota wälja heitis, nimmega Samuel Gobat. Jöulo laupääw öhto (1846) terretas Nikolaison uut piiskoppi Joppe linnas, kuhho ta temmale Jerusalemmast  olli wasto tulnud. Gobat olli jubba enne temma söbber. Mändlik Nikolaison kirjutab  isse sest kokkosamissest nenda: „Mo südda  olli wägga römus, kui liggi 26 aasta tagga omma söbra ning endist ka töteggiat Issanda winamael, kui omma piiskoppi nüüd terretasin !" Jõuluks jäid nemmad Joppe linna,  pärrast läksid Jerusalemma. Pea linna liggi tullid keik Ewangeliumi usso rahwas, ni paljo kui neid Jerusalemmas olli, ue piiskoppi  wasto. Äbessinia rahwas, kes Jerusalemmas  ellastd, said wägga röömsaks, kui piiskoppi  suust omma kelemurret kuulsid. Nende essimenne te läks jonelt Sioni mäe peäle palwe-maiasse.  Siin peti essimest Jummala tenistust,  ja siin terretas Nikolaison Jerusalemma  koggodusse nimmel uut piiskoppi nende saunadega: „Jumma!a armust on keik, mis ia! on ja temma armust on ka tulnud, et ma Teid, aus piiskop, Sioni mäe peal, kui meie hingekarjast wöin terretada. Issand on Teid meie ülle pannud meid temma koiast õnnistama  ja meie wöttame Teid wasto, kui sedda, kes tulleb Issanda nimme! ja meile armoöppetusse  täiust toob, mis rahho kulutad. Ma tean et Teie Issanda armust nenda tete, kui jubba enne meile kirjutasite: „„Jnnimestest põlle ühtegit, piiskoppist põlle ühtegit, waid Kristus olgo keik keige sees ja meie keik ühhes 373