künni 1826. aastani ellanud, hambaid kirristanud  ja parrast surnud. Temma surno-raam sai sest wankre kerrest tehtud, kellega ta seal sare peal mönni kord wälja sõitis. Parrast said keik kuulsa mehhe asjad ning ka nimmetud  surno-raam Jnglismale widud. Seäl on ta tännini wanna krami seas seisnud. Nüüd et ta wennapoeg jälle Prantsussemaal keisriks  sanud, tulleb Inglastel korraga mele, rami ueste ülleskohhendada ja wennapoiale kingitusseks  wia. Eks olle kenna kül: Jnglassed  piddasid kurja sel aial wangis, ollid temmaga ello aia werriwaenlased,  nende wangi on temma ka surnud ja nüüd on Inglased ja Prantsussed ni sured  söbrad, et teine teisele „Punnaparti" surno  - rami kingiwad. Se on üks tükkikenne, mis mõtlejale paljo möttelda annab. Jnglisma körwas ja temmaga üks riik on Jrima (Jrlandima). Paljo on siin rahwast,  agga waesed on nemmad ka; ehk kül rikkal Inglismaal, põlle ommeti keik mitte rikkad. Kartohwlid on siin pea ainus waeste innimeste toidus. Jrlandis hakkas ka meie teäda esmalt kartohwli haigus tekkima. Siin on mönne pawa eest üks mees ärrasurnud,  nimmega Jakob Rolan, kes 116 aastat mannaks sai; sest ta olli aastal 1742 sündinud ja se kord keige Inglismaal keige wannem mees. Ommeti ellad Malta sare peal - kuida wimaks olleme kuulnud üks paar rahwast, kes peäle 100 aastat jubba paris ellawad. Wanna Jakob Rolan olli ello aia rentnik. Inglisse kunninga proua laskis tedda mönne aasta eest ärramalida, ja sest sadik olli ta kulus mees. Omma ello aia ep olnud ta ial sureste ellanud, waid kassin olnud, isseärranis sömisses ja jomisses; igga pä on ta omma pead külma weega pesnud. Egga se kül ihho terwisse ja rammule ial kahjo ei wöi tehha. Hollandimaast olleme kord üttelnud, et sealt paljo sannumid ei tulle ja se on ka nenda. Sellegipärrast ei magga nemmad sea! hommikust öhtoni egga põlle tummad ka mitte. Hollandi kunningriik ei olle suur; arwata 3 miljoni innimest; maddal merreäärne ma, täis jöe arrusid ja kanalisid, kus ennam padiga, kui wankrega sõidetakse, paljo häid lehma mullikaid  petakse ja kallist juusto ja wöid tehhakse': agga Hollandi mees ei armasta mitte, nago Prantsus, paljo lobbiseda. Ommeti peab nende  maal 999 ramato kaupmeest, LB9 trükkimaia,  134 pabberi wabrikud ollema ja 159 seitungi aastas wälja tullema. Belgiama on Hollandi ja Prantsusse wahhel, ka weike kunningriik, mis mannast Hollandiga ühhes olli, agga aastal 1830 isse  paika sai. Jnnimessi on ka nattuke ennam, kui Hollandis (4 miljoni) ja hopis ärgemad, kui Hollandimehhed. Belgiamaad kidetakse koggoni  keige ennam harritud maaks ülle Eiropa. Siin kaswawad keige parremad linnad ülle teiste. Nende linnad ja küllad peawad wägga illusad ollema. Agga ebbausko peab rahwa seast meel paljo leitama. Usso polest on nemmad  manna Roma paawsti lapsed.  Kuida  ööldud, Belgiama on pöhja pool Prantsusse  piri äres. Agga üks riik Prantsusse piri äres, on nisamma, kui lin tullepurtsaja mäe äres; öiget julget rahho ei wöi ial olla. Ikka peawad körwad kikkis ja silmad pärrane ollema; ei tea, mis ehk Prantsustel jälle mele wöib tulla. Hiljutl on Belglased ka wist pahha und näinud, et nüüd end nenda walmistawad,  nago õlleks neil Home sötta minna. Keik söariisto seätakse sure holega korra peäle,  ehk kül södda kuskil ei olle; agga Prantsussi  ei wöi uskuda. Turgimaalt ka nattuke. Tännagem Zummalat, et meie Sultani keppi al ei olle. Temma passad immewad rahwal wiimse räsiv  a tilga seest walja. Maksa ja maksa, muud jutto ei kule. Luggu peab jubba mönnes nurkas ui kaugel ollema, et waesed innimessed  ommad sahhad (adrad) äkkid makso assemel  pakkuwad, muud põlle ennam anda! Türgimaal on üks weike Kreka usko würstiriik nimmega Montegrinia, omma würsti al, kedda Türklased hea metega omma 358