muud asjad 42 rubla. lummal aitko sedda  waest leske, kes ni pu paljaks janud, omma  heldussega ja tehko keikide süddamed lahti, kelle jure se waene omma palwetega tulleb. Nowembri ku päwal põlles Töstama möisa sullase Andres Tironi pissoke ellomaia ärra. Kust tulli wälja läinud ja kui suur kahjo olnud, on teadmatta; agga se on teadaw  assi, .et nisuggune õnnetus ilma kahjota möda ei lähhä, waid kes omma ellomaja tulle läbbi kautab, se jääb ennamiste ikka pu paljaks  järrele. Kes sedda loeb tulletago mele, mis Issand ütleb Luk. Ew. 6, 36 ja 38. Wörro makonnast. Tullega on allati wägga holekandmist ja ettemaksmist karmis. Warras jätkab warna seina, agga tulli wöttab seina, warna ja mis warna otsas seisis, keik ühhes tükkis ärra. Kubbermango seitung toob selle polest saggedaste sannumid ja tänna jätte. Wörro makonnas on Urbsi möisa metsawahhe ellomaia ja saun 14. Septembril ärrapöllenud ja kahjo peab 2ZO höbberubla suur ollema, ja tulloke peäsnud holekusse läbbi wälja! Popsil on ommast sauna urtsikust nisamma ja meel ennam kahjo, kui würstil ommast lossist. Nenda ka waene metsawaht. Kes annab lemmale  nüüd 250 höbberubla? Seälsammas makonnas on Pallamöisas  Reo meski 2. Oktobril ka ärrapöllenud, suur kimmist wessiweske, kahjo arwatakse 3300 höbberubla peäle ja jälle seisab jures: Koletusse  läbbi!" Kui mitto teadwad, et holetus önnetusse teejuht on, ja on siiski kadduwais  ja kaddumatta asjus holetumad. Mis rahwas watawad nüüd omma tannawo  suise tö peäle, mis nad issearranis omma mallide lautamisses on teinud, ja römustawad, et ni hästi on eddasi jõudnud. Kewwade ollid  nad nöuks wötnud künni 15. Oktobri ku päwani 30,000 kupiksülda mulda ärrakanda ja mõtlesid isse: „egga meie ni kaugele ommeti  ei jöua." Agga wata immet, neil 35 on tühhat sülda mulda ärrakantud, ja tunnistawad  tännades, et nad ni paljo põlleks jõudnud,  kui tännawused ilmad ni kuiwad põlleks olnud. Ka on nemmad 3 uut kiwwi Ma walmis sanud, nimmega Nikolai-, Aleksandreja  Suworowi - sild, mis keik 56 jalga laiad on. Kui keik se tö walmis on, siis arwawad wanna Ria linnale otsego ue kue selga sawad. 1. Riama. Kulda Wama praego on. Riamaal on 5 maksnda, 26 linna, 9 silla-kohhut, 36 kihhelkonna-kohhut, 228 kihhelkonda ja 983 möisat. Neid on hea hulk, agga lehhe peal on nad warst loetud. Möisadest on 839 pärris  ja 244 krono möisat. Kihhelkonnasid on: Ria makonnas 28, Wolmri makonnas 23, Wönno makonnas 26, Walga makonnas 22, (nende innimessed lassewad ennamist keik latti keelt). Tarto makonnas 7, Wörro makonnas 27, Perno makonnas 9, Willandi makonnas Bja Saremaal 24, keik need kihhelkonnad rägiwad jälle meie armast makeelt; kui ka Tarto ja Wörro pool koera „penniks" ja hunti „sussiks" söimawad:  se põlle teine keel, waid teine murre ja selle polest olleme ühhed wennad ehk led" keik. Keik kihhelkonnade ja möisade nimmed  järge möda üllespanna, oi, se wöttaks paljo rumi ja jadaks wähhe kasso, sepärrast ma mötlen, ragime parrem warsi linnadest ja mis muido seä! jures suhho juhtub, ja hakkame  1) Ria linnast ja makonnastpeäle. Ria linnal wöiksid wannadusse palest kül jubba lummiwalged juuksed peas olla, sest ta on aastal  1201 ehhitud ja tännawo just 657 aastat  manna. Kui mitto kord on jubba wihm ja lummi ülle temma kattuste mahha jooksnud!  Temma essimenne allustaja, katoliki piiskop Albert Appeldern, on ammo jubba  muld ja pörm. Eest otsa sai ta pissikesse Rige-jöe kaldasse Kupsi mäe äre assutud ja olli isse ka pissuke; aega möda on ta seks sanud,  mis ta nüüd on. Rige-jöest on lin smma  nimme sanud. Aastast 1733 sadik põlle jöekessest ennam muud järrele, kui üks kitsas kanal ja 1784 sai keisri Katarina 11. kässo 162