Agga on neil ka usko ja missuggune se on? Usso polest on Hinalased nisamma pagganad,  kui Hindud. Ellaw ja helde Jummal on seal tundmatta mees. Neil on kolm pea .ebbausko. Surem rahwas nende seas, tunnistab  ennast Konwutsiusse, teised Budda-usso  pole, mis nad siin Wo- ussuks nimnetawad,  ja jälle teised Toatse-usso pole. Kolmest ebbaussust põlle ükski usk. Konwutsius ellas 500 aastat enne Kristust, ni arwata sel aial, kui Jsraeli rahwast  Pabeli wangi widi. Ta olli kunninglikkust  suggust, agga heitis rahwa öppetajaks. Ta öppetas Zummalat ja wannemid auustama;  teadis ka sest räkida, et innimessel ilma  surrematta hing on. Temma öppetusse pole hoidwad üksi kõrgemad ja targemad innimessed.  Temmast kulutud taewa Jummala nimme peale on üks tempel P ekenis, nende  pealinnas, kus keiser üksi tohhib ohwerdada.  Paljo rummalaid kummardawad Konwutsiust  ennast, kui Zummalat, ja ehhitawad temma nimmele templid. Wo- usk põlle muud, kui Budda - usk, kus ni paljo allamaid jummalaid ustakse ja se on rahwa mele pärrast; sest midda ennam jummalaid, sedda julgem ello. Lama usko on ka paljo, agga se põlle muud, kui Buddausso  isse wiis. Lama ussulissed *) arwawad, et Jummal ühhe innimesse sees ellad, kedda nemmad Lam  a nimmetawad ja selle kaes on siis keik ilmalik  ja waimolik wallitsus (Tibetimaal). Surreb  üks Lama ärra, siis lähhäb Jummal teise innimesse sisse ja uus Lama on jälle malmis. Preestrid peawad sähhardust innimest siis otsima,  sest nemmad tundwad Jummala märgid,  agga sedda nad ei ütle kellegile. Kuida ööldud, Tibetimaal on se usk koddo, agga tedda on ka paljo Hinamaal Mongoli rahwa seas. Ta otse-usk on ka pea Konwutsiusse modi ja tulleb Laonkungi öppetussest, kes enne Wägga immeks on panna, et Lama ussulistel paljo tempusid on, mis Roma - katoliki usso tempudega ühte lahmad. ehk parrast Konwutsiust on ellanud. Ta otse ussulissed ütlewad: innimenne peab kassin ollema,  muido suur tük ajab su lõhki; agga mis südda kutsub (lihha ja werri tahhab) woib ja peab ta prukima: sest üks kord innimenne  ellad. Ommeti kiitlewad selle usso pagganad, et nemmad sedda kunsti mõista, mis labbi innimenne iggaweste woib ellada; sest Ta otse tähhendab: iggawesse ello pöiad. Nende keskes on ka ennamiste Hinama nöiad ja sola-puhhujad, kes rummalat rahwast omma  tempudega pettawad. Hina pagganatte templid, kussa omma monnesuggusid  jummalaid kummardawad, ei olle polegi ni kennaste ja sureste ehhitud, kui Hindu templid. Seest kubbisewad ebbajummalatte  kuiusid tais; agga wäart põlle nad suurt asja seest egga wäljaspiddi. Wannast ellas ka paljo Muhamedi ussulessi  Hinamaal, agga '1784 on ss usk arrakautud;  nendasamma olli ka wannast Katoliki rahwast hea hulk leida, agga rasked taggakiusamissed  on neid wägga wähhendanud; sest taggakiusamiste al kahhanewad keik ussud,  kuid üksi öige usk, mis ellawaks teeb ja uut süddant annab se kaswab. Kuida on nüüd Hina rahwa iggapäine ello? Noh, kuida pu, nenda willi, kuida usk, nenda ello. Paggana usk, paggana ello. Konwutsius andis haid öppetussi, sedda ei woi laita; agga kust joudo ja tahtmist wötta, selle jarrele tehha? Keige parremad purjud ei aita middagi, kui tuul wagga on. Keige kallimad surno ehted ei te surnud mitte ellawaks.  Hinamees loeb ja kuleb Konwutsiusse illust öppetust, kidab ka: se on illus! agga kui toit kallis on, wöttab ta ommad wäetimad  tüttarlapsed ja wiskab neid ülle aia mis nad tühjad muido kallist toito raiskawad, mis kasso neist ommeti on! Ehk on tütred sureks sanud, siis põlle se mitte uus assi, et iösa omma tütred kurja himmo kustutusseks isse wälja ürib ehk koggoni äM müüb; sest wannem woib jo seäl omma lapsega tehha, mis tahhab. On süallusid nuhhelda, ehk hukkata,  siis midda kirmsam, sedda illusam; 297