wäin" Sarema ja Hioma wahhel 7 wersta lai. 3) Järwed. Kui meie keik pissukessed ja sured järwed Riamaal hakkaksime kokko arwama,  siis saaks neid peale 1000 tükki; agga se õlleks ilma asjata tö, sepärrast nimmetame üksi suremaid. a) Peipsi järw, ülleültse 51 ruutpennik. suur, kellest 21 pennik. Riama peale tulled; sest hommiko poolt küljest on muist Peterburgi kubbermango ja pöhja poolt otsa muist Esstima  parralt. Peipsis on ka üks saar Põrka ehk Perisaar, tük maad parrempool Emmajöe  suud. Peipsi järwe pitkus on 75 ja temma  laius 45 wersta. Räbused on Peipsi räimed, agga seäl on ka muud suggu kallo küllalt sees ja suremad kallamehhed seäl järwe peäl on ennamiste Wenne rahwas. b) Pihkwa jarw põlle muud, kui löuna poolne Peipsi jarwe ots, 24 wersta pitk, mönnest kohhast 2, mönnest 18 wersta lai ja hspis soppilissem, kui Peipsi jarw; ka on seal kümmekond sarekessi sees, mis nimmetamisse wäärt ei olle. 6) Wirtsjärw, Tarto ja Willandi wahhel,  33 wersta pitk ja keige laiemast kohhast 12 wersta lai. Emma jöggi jookseb temmast pitkuti läbbi ja mu teiste körwas on kisad temma kuulsad kallad. e) Willandi järw, wersta pitk, laius sünnigi nimmetada. Temmaga on se kenna luggu, et otsego pöigeti mäeringatse otsas seisab  ja wessi teisest otsast teise külge joseb, mis weelahkumisse seljaks nimmetakse. K) Saadjärw Äksi kirriko jures, Ii) Pühhajärw Ottenpä kirriko jures Lenardi ja 11 Munnamäe wahhel ja i) Waggula ehk Tamm ula järw Wörro linna jures; keik kolm on nago Willandi jarw, ehk weel nattuke pissemad. Need ? suremad jarwe on selle Riama jao sees, kus mustad kued kantakse ja meie armast Eesti keelt rägitakse, et Postimees teistest  ja teised temmast arro sawad; agga nüüd waatkem ka neid suremaid järwesi, kus halli kuega naabrid Latti kele soudwad ja kallo püüdwad. j) Burtneki järw, Wolmri makonnas, kelle kaldal Burtniki kirrik seisab. Sedda järwe hüti enne Astjärw, on I I wersta pitk ja 5 wersta lai. Temmast joseb Sallatsi jöggi wälja, mis Sallatsi kirriko al merde lahhäb. k) Alluk sne järw, Walga makonnas, Allukse kirriko jures mäggisel maal, 3 wersta pitk ja pea nisamma lai, seisab 589 jalga kõrgemas, kui jöe su merre äres. !) Lubani järw, Wönno makonnas, kellest Ewsti ehk Aiwekste jöggi wälja tulleb, on 14 wersta pitk ja 9 lai. Sest järwest on agga kaks ossa Witepski ja kolmas Ria kubbermangus.  Wennema poolt jookseb paljo pissemaid jöggesid temma sisse, agga meie pole üks ainus suur jöggi wälja. m) Kuldingi, n) Allukste, 0) Janis  se ja p) Löseri järw Wönno makonnas ehk „Lihwlandi Sweitsis" põlleks muido paljo sured asjad, kui nad seäl körgel mäggisel maal omma kõrgusse pärrast mitte immelikkud  ei õlleks: sest keik nelli on peäle 790 jalga merre pinnast kõrgemad, ja Kuldingi ja Allukste järw on sure Aa-jöe essimessed sünnitajad.  »') Lobe järw, Ria makonnas, 5 wersta pitk ja .3 lai ja Ria linna lähhedal s) Jägel järw, 5 wersta pitk ja 2 lai. 5) Tintjärw, 7 wersta pitk ja 4 lai. l) Babitjärw, Kura pool Düna jöggi, 13 wersta pitk ja 3 lai, kelle wessi Kurama Aa-jökke joseb. Sesinnane järw on täis kõrkjaid  pillirogo ja sepärrast wägga rikkas weelindude  polest. 4) Jöed. Jöggesid on Riamaal wägga paljo, agga keige suremad neist on 1) Düna-, 2) Aa-, 3) Sallatsi-, 4) Perno-, 5) Emma- ja 6) Ewsti-jöggi. 1) Düna - jöggi ei häbbene omma surusse pärrast mitte teiste Eiropa jöggede körwa astuda;  ta põlle mitte ennam ühhe, waid mitme  kubbermango jöggi; sest ta on 140 pennikoormat  ehk pea 1000 wersta pitk ja tulleb  Tweri kubbermangust ühhest wäiksest järwest,  nimmega Dwines, keige esmalt wälja. Temma laius on peält poolt Ria linna, kui ülle jöe saarde möedetakse, mönnest kohhast 19