Auftriamaalt. Austria ja Prantsuöte nurriseminne tulleb ka üks tük sest, et Jtalia-. maal omma usso peawannema ehk „pühha issa" paawski pead möllemad tahtwad silleda  hoida ja hakkawad seal jures isse teine teise karwo sassima. Paawstil on pahhad lapsed ja ilma Prantsusse ja Austria abbita ei seisa temma pea mitte sille. Agga temma kaitsjad  kartwad, et ta üht ennam armastab, kui teist, ehk hoiab ühhe pole ja pölgab teist ärra. Prantsusse wäggi seisab Roma linnas ja Austria  wäggi mitmes muus linnas keik paawsti toeks ja abbiks. Saggedaste on temma!  kül möllemist himmo täis, agga muido ei sa ka labbi ja neist lahti sada, põlle ka ni hõlbus assi; sest kummagi ei tahha ärraminna  ja teist üksi paawsti toeks jätta. Nüüd on kord kuulda, et neil olla nõu, möllemad ühhel hobil omma wäggi seält taggasi kutsuda  ja paawsti Sweitsimaalt palgatud söameeste  kaitsmisse alla jätta ning siis uut wisi seadust  temma pärrast tehha. Inglased ommalt poolt andwad möllemile kindlat nõu, rahho rikkumisse eest hoida, ja heaga katsuda läbbi aiada. Peaksid nad head nõu wötma! Prantfussemaalt. Prantsustel on ikka ued wisid, kombed ja ride modid armsad  ja nende südda köddiseb sees, kui kegi kidad:  „se on Prantsusse modi!" Nüüd peab neil nöu ollema keik mailma seina- ja taskokellad  Ztalia modi tehha, kus tunnikellad 1. kuuni 24. näitawad ja löwad. Selle nöu ja arropiddamisse peäle kutsutakse iggalt maalt uurmaakrid Parist kokko. Agga minno arwates  olleksime ilma selleta ka läbbi sanud. Teine uus mood on se, et tahtwad omma  söasaddamattes sured aurolaewad ehhitada,  mis ni kindlad peawad sama, et waenlaste  tulli egga raud peäle ei hakka ja ni köwwa  seindega, et pari kümne tuhhande paugust ehk üks sisse tungib, keik teised pörkawad merresse.  Nende omma nöu on kü! kindel, agga kes teab, mis Zummal ütleb? Pabeli torni ehhitajatte nöu olli ka kindel: taewast sadik piddi ta üllatama; agga on pärrast ommeti nattuke lühhemaks jänud. Inglismaalt. Zubba Inglaste Atlanti-merre-telegrahwist  hakkatakse jälle jutto teggema.  Nüüd on rigi wallitsus muist murret ja waewa ennese peale wötnud ja neile, kes omma 666,666 naela ehk 3,666,666 höbberubla  selle peäle kullutanud, aastas 8 kopp. rubla pealt intressi lubband, kui nende tö mitte ei peaks korda minnema, ja se lubbaminne  kestab 25 aastad. Küllad nad nüüd tullewa kewwade jälle holega peäle hakkawad. Se on armas kuulda, et Inglased se kord ni töeste rahho püüdwad hoida ja ommalt poolt nöu andwad nenda tehha, kuida üllemal (mata Austria) olleme üttelnud. Prantsus kutsugo omma wägge ja Austria omma wägge paawsti rigist rahhoga taggasi, siis on tülli pea löpnud; Jtaliamehhed omma mäega ei wöi mitte Eiropa rahho rikkuda. Lobame siis, et Inglased mitte ilma asjata head nöu ei anna. Hinamaalt. Rahho seadus. Kuida  on nüüd luggu Hinamaal? Seäl olli södda ja tehti rahho, kas on nüüd rahho? Kas wastastikko lubbamissed petakse truiste? Selle peäle wastan ma ühhe kirjaga, mis Inglisse konsul seält Eiropamale saatnud; kirri ou minnewa Oktobn, kuus kirjuwd ja hakkab nenda: „Rahho seädussed ja wastastikko lubbamissed  Hinamaal, ei olle mitte sedda wäärt, mis needsammad Eiropamaal on. Hina rahwa uhkus, ehk nad kül ihho ja waimo polest ni willetsad, on ni suur ja pimme, et nemmad  endid paljo ennamaks ja suremaks piddawad,  kui Eiropa rahwast. Nemmad on kül mönda karristust jubba sanud, ommeti piddawad  nemmad igga järreleandmist enneste wasto  kui kässuks, mis teistel nende „taewalikko  rigi" wasto täita on. Omma maad piddawad  nemmad ülle keige made ja omma keisrit  ülle keige keisrite sureks. Nende arwates wallitsewad keik teised temma helde loaga. Ehk kül wastastikko lubbamissed hiljuti tehtud said, kus kinnitadi, et Eiropa rahwas julgeste  Hinamaal wöiwad reisida ja misstonärid keelmatta Zummala sanna kulutada ei olle 276