lasid. Tulli jut ka wimaks selle peäle, et targad laewamehhed saggedaste ümber mailma käinud ja et üks Austriama laew, nimmega „Nowara", stdda praego teggemas on. Rägiti ka sest, et 70 ehk 80 aasta eest Inglismaal  üks tark laewa kipper 3 korda mailma ümber käis, agga wimaks löunamerre pagganattest  mahhalödud ja ärrasödud sai. Rahwas  löid risti ette ja tark lapse issa küssis: „Köstre-pappa, kas se hirmus luggu sündis essimesse ehk teise reisi peäl?" Jölle tahhab ka jutto aiada. Teekäiad läksid worimehhega kaugele linna ja puhhusid aiawiteks plaanwankres maggust jutto. Tulli jut ka selle peäle, kui kawwalad mönned kelmid suurde linnade sees on teiste taskusid pühkima. Uks räkis sedda, teine teist, mis kegi teädis ja möistis. Wimaks ütles üks tark teiste seast: „Se ei olle middagi selle wasto, mis mul kord juhtus. Minnewa wastlapäwa öhto pistsin ma punnase kümnerublase  pabberi pöue tasko ja läksin trahteri peäle; püksi taskus olli mul nattuke penikest rahha. Hulga seas tundsin kül, kuida wöerad  näppud mo pöue ümber katsusid, agga ma ei kartnud, sest kue nöbid ollid kurguni kinni. Ztgga kui ma koio tullin ja kümnerublase taskust  wäljawötsin, näggin ma ommeti kohkudes,  et kelm 2 rubla 75 kopp. seält jurest ärra olli warrastanud." Waese tännolik allandus. Tallopoeg sõitis tühjalt linna sola ja rauda toma. Tee peäl lahhäb ta mannast linna naesest  möda, kes rasket korwi selgas kannab ja selle al äggab. „Jstu ka nattuke wankre peäle,  saad mönne sammo kergemalt eddasi", ütles mees. Naene tännas ja istus peäle. Nattuke aia pärrast watas mees taggasi ja näggi, et wannamoor rasket korwi alles selgas  kandis. „Miks sa korwi wankre peäle ei panne"? küssis temma. „OH minno Issake, -- wastas naene - sa wöttad mind muidogi  peäle, kas sa nüüd mo korwi ka pead weddama?  Ei ma ni häbbematta wöi olla". Naene hoidis korwi seljas ja mötles nenda hobbusel kergem ollewad. Wabbandus. Kaks kaupmeest ollid wennad. Teine neist reisis wöerale male, ja kui tal rahha tarwis olli, kirjutas ta koio, et wend piddi saatma. Koddune wend olli agga pilpa lakkuja, ja ei saatnud keddagit. Kui teine wend pärrast taggasi tulli, jooksis ta wasto ja wabbandas ennast: „Armas wend, arra panne mitte pahhaks,  et ma sulle rahha ei saatnud; sest ma ollen üsna ilma süta: sedda kirja, kus sees sa 200 .rubla pattusid, ei otte ma suggugi kätte sanud!" Wennake, kust sa siis muido tead? Postimehhe kirjawastussed. 18) Sktr. Gr. H—frs. Teie kirja olleme kül kätte janud,  aaga täielinne wastus ei mahho posti tasko, sepärrast  pallume sedda kirja läbbi odata. 1?) C. W. Fr. Teie laulud on kääs; kui wöimalu,  sus tahhame neile ka rumi tehha. 136 Jm Namen des General - Gouvernements der OstseeprovinZen gestattet den Druck.- Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Perno üllejöe allewilt, raehärra Spehti aiast, on 6. Oktobril öse 12 õunapuud ja 2 pirnipuud, mis keik jubba wilja kandsid,  juurdega wälja kaewetud ja ärra warrastud;  peale sedda ka üks rohhelinne plekkist tehtud kastmiöse-kan. Kes neist pudest ja kannust teädust teab anda, saab 3 höbberubla  ja nimmi jääb nimmetamatta. Pernus sure silla otsas (endises „Lani podis")  ostetakse linnasid ja takkusid rlde narrusid  ja antakse 60 kopp. höbb. puda eest. Kes nimmetud kauba wasto seepi wöttab, saab 10 koppikoga naela. 2 Uks kok, tisler, sep ja 8 noort tömeest - wöiwad tenistust leida Harjo Jani kihhelkonnas  Kaunisare möisas; agga kok peab poismees  ollema. - 1 Järwa Jani kihhelkonna Kuksema möisa tarwitakse  2 teomeest ja ühte seppa. Ka on sel möisal 2 kohta rendi peäle ärra anda. 1