peale 1000 sülda lai ja Ria linna jures 235 sülda. Düna jöe hakkatus Tweri kubbermangus  on 800 jalga körgem, kui temma löppetus  Ria linna al merre randas. Mitmesuggused  joad ja sared on temma sees, kedda keik nimmetada meile middagi kasso ei sada. Sedda märga teed möda tulleb igga aasta Wennemaalt  wagga paljo kaupa Riga; sest igga kewwade towad mitto sadda suurt parme, mis talwe jubba malmis tehhakse, sure meega Wennemaalt  wilja, nahko, raswa, törwa ja muud Riga müa. Need parwed põlle agga mitte witstega palk palgi körwa seutud parwed, nago neid kewwade! Perno ka küllalt tulleb, maid tahhutud palkidest suurde jalla pitkusse raud naeldega kokko lödud kindlad pitka tee riistad, nimmega Strusid. On kaup Rigas ärra müdud ja antud, siis müakse ka Strusid ärra (egga neid kegi wasto wet ennam taggasi ei mi) ja Ria rahwas-samad oddawalt puid. Samad raudteed malmis, siis jääb se suur maewalinne parwitseminne, kus saggedaste ka mönnesuggused önnetussed juhtuwad, muidogi wähhemaks ehk üsna järrele. Zubba enne, kui Düna Riamale jöuab, wöttab ta möllemilt  poolt arroto paljo wähhemaid jöggesid ennese sisse; agga neist, mis Riamaal temma sisse jookswad, nimmetame u) Ewsti-jöggi, mis Lubani järwest tulles Peddesse jögge wasto wöttab (Peddes tulleb üllewelt 1. Munnamäe  ja Wastselmna kirriko poolt pissukessest Kirkuma järwest); !>) Pärse- jöggi, cl) Ogerjöggi,  ja al pool Ria linna Müülgraben, mis Tintjärwest tulleb; keik kolm tullewadWönns  mäggiselt maalt esmalt alla ja peale neid meel teisi wähhemaid, mis nimmetamatta jäwad. 13 wersta al pool Ria linna lahhäb Düna jöggi kahhes arrus merresse, mis uus ja manna Düna nimmetakse ja nende wahhele jääb saar Magnusholm; agga „wanna Düna" põlle suur assi, ennamist maddal ja lima täis uhtunud; „uus Düna" on pärris Düna - jöe su. Jöe suust künni linnast sadik saab keik jöggi ennamist laewa saddamaks prugitud. Ruum otsas; teistest jöggedest rägime teine kord. (Jääb polele.) Sannumed woöralt maalt. Prantsussemaalt. Prantsuste koli tarkus. Mitto meie luggejattest on wist mönni kord mörtelnud: „OH, Prantsussed,  need wöiwad targad mehhed olla, egga nad muido mailmas ni paljo kissa ja kärra ei te." Agga walle! Kusepuud praggisewad eunam, kui kassed, ja andwad ommeti hopis wähhem soja. Prantsuste allama rahwa kolidega  on weel luggu waene küllalt ja sedda wöime pea ärratunda, kui kuleme, et seal tännawo  ühhes kubbermangus 2231 nore mehhe seas, kes krono tenistusse piddid astuma, ennam  kui põled ei luggeda egga kirjutada ei möistnud. Kas se kido wäart on? Kus jääb seal Prantsuste kiitleminne? Seäl on tarko mehhi küllalt, sedda meie ei salga: agga kus neid siis mitte ei olle? Mis se allama rahwale  aitab, kui üllemad üksi targad on? Sedda tundwad nemmad ka ärra ja on nüüd holega nöu piddamas, kuida nende walla- ja kihhelkonna  kolid wöiksid parrema korra peäle sada  ; tahtwad ka koolmeistride palka nenda seädida, et nad ilma leiwa - murreta omma tööd wöiwad tehha ja mitte ennam, nago enne, üksi need koolmeistriks ei hakka, kes parremat  ei möista. Waene luggu on iggal pool, kus rahwas omma seemne-wilja ja kaswo-ellajatte  eest suurt hoolt kannab, agga omma lapsi rummalusse sisse jättab! Serburgi piddud. Serburgi linnas  merre äres walmistawad Prantsussed selle ku sees märka sured piddud. Seäl peawad  kolm uut asja sisse önnistud sama: uus saddam, uus raudte ja wanna Punnapardi raud pild ehk ausammas. Tullewa näddala peab luggu jubba kätte tullema. Keiser Napoleon  on ka omma naabrit Inglis kunninga prouat senna pallunud sedda immet watama. Tullewa kesknäddalal (23. Julil) on ta lubbanud  seäl olla. Kül siis seäl illo ja au, mängo ja suretükki paukumist wöib olla. Ommeti sowiksid Inglased, et Serburgi saddamat  ei ollekske; sest sellesinnatse kindla söa- saddamaga on Prantsussemale nago uus sarw pahhä kaswanud, kelle ots Jnglisma 20