peäle Kupsi mäggi ka ärrakaewetud ja tassaseks  tehtud. Praego ellawad 66,000 innimest  Ria linnas ja käiwad nago sippelgad igga pä ühhe teisest läbbi ning neist on 18,800 Wennelast, 14,000 Lätlast, 5000 Polakast, 2000 Eestlast, 1000 Zuti ja keik teised on Sakslaste kirjas. Rigas ellad meie ma üllem wallitseja kindral-kudderner, keik üllemad kohtud,  ka meie usso piiskop ja piiskoppi kohhus.  Rigas on 20 kirrikut, ja neist 10 wenne  usko, 7 Lutterusse usko, 1 paawsti, 1 kalwini ja 1 anglikani usko. Kahheksa wärrawad  ollid muido Ria linnal, agga nüüd kauwad mitto ärra, kui mallid mahha kistakse. Peäle pärris linna on seäl kolm allewit: Peterburgi-,  Mosku- ja Mitawi-allew. Kimmi ulitsaid loetakse 64 ja kolme aasta eest olli jubba kimmi maiade arro linnas 1258 ja allewites  pu maiasid 3616. Ria linnal on hea tük pärrismaad linna ümber, arwatakse 6 ehk 700 ruutwersta ollewad, kus 4 kihhelkonda  peäl seiswad. Sedda maad on lin mannal aial wallitseja piiskoppi käest palgaks sanud, kui Liwide wasto söddida aitas. Peäle sedda on Ria linnal meel 7 mölsat, kelle sissetullik  linna rahhakotti jookseb. Nelli purjemeistrid  ja 16 rae-issandat on linna wannemiks.  ja asja tallitajaks. Koddanikud on, nago iggas linnas, kahhes kildas: kaupmehhed  ja hantwärgid ja igga seltsil omma olderman  ees. Kauplemisse peäl on Ria lin wägga aggar. Kui need 10 möda läinud aastat  läbbi matame, siis leiame, et ülleültse 1400 laewa aastas Riga tullewad, mis kaupa towad ja wiwad. Tuhhat nellisadda laewa! oho! need towad ja wiwad ka jubba nattukesse ärra, se on miljoni eest wälja ja miljoni eest sisle. Aastal 1847 olli Ria laewa kaup keige rohkem, kus 2455 laewa Riga tullid ja 22,409,607 rubla eest meie ma kaupa wälja wisid. Pea kaup, mis meie maalt wälja wiakse, on linnad, linnaseemned,  kannepw, rukkid, nissud, odrad, kaerad,  palgid, plangid ja lauad zc. Pea kaup, mis sisse tuakse, on: sool, heringad, jodaw miin, suhkur, kohwi, wärwid, riis, sago, kiwwisööd,  terras, tinna ja muud sellesarnast, mis meie ma ei kanna. Ka wabrikutest põlle Rigas ja ümberkaudo ennam pudust. Ria kaupleminne, kuida näeme, lahhäb jubba nüüd korda, agga weel paljo teisem luggu saab ollema,  kui raudmaante malmis saab. Pool neljat aasta eest sai ka Ria telegrahw malmis, et sannumed Peterburgist 7 minutiga senna jõudsid; se olli 17. Junil 1855 essimest korda. Nüüd käib telegrahw ka jubba ülle Wolmri, Perno, Tallinna ja Narwa jälle Peterburgi linna taggasi. Kes essimest korda Riga lähhab, ja isse torro-lorro ei olle, sel on seal paljo imme asjo tähhele panna; agga I) isseärranis Heetri - kirrik omma kolmekordse torniga, mis peäle 400 jalga körge ja ülleültse keige körgem torn Wenne rikis ööldakse ollewad; 2) ritteri-maia, kus meie ma mõisnikud kous käiwad ja tallorahwa seädussed esmalt ilmale tullewad; Z) wee-rennid, mis labbi linna rahwale  wessi isseennesest koio katte tulleb; 4) suur uus kauba-maia (Börse); 5) wanna ritter-ordeni  loss, mis jubba aastal 1330 allustud,  agga 1515 ordenmeistri Plettenbergi  aial malmis sai; pärrast on tedda mönda korda ümberehhitud. Wöiksime meel paljo nisuggusi nimmetada, agga mis m'e rumi raiskame. Allewi ja linna wahhel seisab „Wöhrmanni park", kenna jallutamisse paik ja Ria rahwa paradis, kus sui öhtul kous käiwad meelt lahhutamas;  on ka weel teisi lusti paikasi, nenda  kui „keisri aed", mis keiser Peter isse allustanud; siin seisab kindral-kubberneri suimaia.  Ria linna ümberkaudo on ka mitto paika wagga tähhelpannemisse wäärt, nenda kui Aleksander-hö, üks paik kus nödra melega  innimessi wasto wöetakse ja muido ka haiged terweks ja laisad ussinaks tehtud samad.  Ännis keiser Aleksander I. on sedda paika assutanud ja just selle kohha peäle, kus 1718 würst Mentsikow keiser Peetri kasso peäle kantsi ülles teggi, kui Ria linna ümber pirati ja pea pärrast sedda Wenne wallitsusse alla pandi. Pleskodaal, 6 wersta lin- Hr 5 163