sima kohta praego ! 43,000 messipuud, kelle hulk tannawuse perreheitmisse järrele weel suremaks  sai. Need messipuud tewad aastas sisse 2 miljon wranki, ja siiski peawad nemmad  ni wahwad mee raiskajad ollema, et 400,l)l)0 wranki eest weel wöeralt maalt peawad jure murretsema. Näitwad wägga maiad ollewad. Turgimaalt. Mönni ütleb: Türk on Austria nöus! teine jälle: Türk on Prantsusse  nöus! Omma nödrusse polest peab Türk keikide nöus ollema, agga omma walle-usso ja süddame kurjusse polest ei olle ta kellegi ristirahwa nöus, waid keikide waenlane. Kui tal endine jöud kaes õlleks, küllad siis nääksime,  midda modi ta söbrus wälja näitaks. Türgimaal peab kül ka Austria söameeste heaks rahha karjatama, agga ei olle mitte üllesse pandud, kas sedda Türklased isse tewad, ehk Austria rahwas, kes seal maa! ellawad. Sultanil ennesel peab te jalge al ollema ja tahta Egiptussemaad watama minna. Seal olla mönned asjad nattuke seggased, mis peaperremees  isse omma silmaga tahhab üllewadata.  Taggasi tulles olla temmal ka nöu Kreta sare pealt läbbi tulla, kus ristirahwa taggakiusamisse pärrast minnewa aasta suur mässaminne olli. Mawarriseminne. Ertserumi  linnas olli 9. Mail hirmus suur mawärriseminne.  Surma said 375 innimest, hawatud  616, praego alles kaddund (wist prüggi  al surnud) 63 innimest. 2909 maia on kokko langenud, 1954 wiggastud sanud mis piddo seal ennam wöis olla! Trööstigo Jummal  isse neid waesid innimessi, kes ni raske witsa alla langenud! Sel 25. lunil on Türgimaal jälle hirmus assi sündinud. Aurolaew „Silistria" läks Konstantinopolist tele, 359 reisiad kasas.  Tee peal tulli laewal' õnnetus, 77 innimest  uppusid ärra, kipper ja madrussed said Türklastest arratappetud ja ristiusko reisiad, kes hingega kalda püüdsid sada, puhtaks risutud.  Se on Türgi sõbrus! Hannowri koolmeister, Juhhan Prits. Ehk: lummala kassa ei seu ükski kinni, kai ta meid awwitada tahhab. (Löppetus.) Kunningas olli mödas ja külla rahwas teggid  jälle igga üks omma tööd ja räkisid weel sest asjast, mis kellegi! mele tulli. Teisel päwal  pärrast sedda istus koolmeister Juhhan omma armsa Mariaga öhto hilja laua äres ja ajasid jutko. Öhto palwe olli petud ja lapsed  maggama läinud. Marial olli sukka warras  näppo wahhel ja Juhhani südda räkimatta raske. Se hirmus sanna: „kui kunningas mödas on, müün ma omma lehma ja maksan  wölla," seisis nago kimmi rink ta rinna peal. Kuida wöis ta omma armsa Mariale üttelda, mis ta süddant piggistas? Maria, se tru ja armas naene, kelle südda nüüd ni römus olli, et kunningas temma mehhega räkinud,  tedda kiitnud, temmale koggoni weel kat annud, römustas ennast ülle wägga, ja olli uhke omma wahwa mehhe pärrast. Kuida piddi Juhhani südda andma, sedda römo rikkuda?  Ja ommeti oh rikkad, kes teie omma intressi pabberide eest murret kannate  ja igga wölglast käggistate, kui teil paar rubla tuhhandest weel pudub, et peab walja saatma, wötko kust tahhab: kui teie teaksite, kui wallus waesus on, siis möistaksite omma  rikkusse eest ennam tänno anda ja wähhem  juutlased olla! Igga joobnud peab ennast  targaks ja igga ahne intressi - juut ennast heldeks innimesseks. Wiin teeb pea ja rahha  süddame joobnuks ja rummalaks. Siiski on ka rikkaste seas pehme süddamega innimessi, ehk kül arwa, nago öunapuid leppikus. Ugga rägime parrem waesest koolmeistrist. Ja ommeti piddi Juhhan -Prits jubba Home pä keik Maria römo nutto lauluks teggema; sest mis ta ennam piddi otama? Ta olli omma sanna annud ja kingisep otas rahha. „Minna ei möista, mis innimenne sinna õlled  ütles Maria pool nukra melega. Minna ollen ni römus ja mv südda tännab 22