suurt kahjo teggema. Laewad, mis Reidi peal ankrus seiswad, samad kaldast emale aetud  ja se on neile önneks. Et monni neist se kord kahjo õlleks sanud, ei olle mitte kuulda  olnud. Odessas!. 28«al Augustil on siin tulloke  lahti peäsnud, mis paron Renaudi maia tuhha unnikuks teinud. Ses maias ollid Odessa kolm keige suremad kauba maggasini. Essimenne  suur maggasin olli kaupmehhe Gorni pärralt, kus arroto sidi, kallewit, portselani ja muud sees seisis; kaks teist maggasini ollid kahhe wenna pärralt, nimmega Stiewel: essimesse  sees seisid keiksuggused raud- ja terras-asjad  ja teise sees PrantsuSse ja Austriama  klawwerid müa. Keik kolm maggasini on arra pöllenud ja kahjo arwatakse keige wähhemsst 6M tuhhat rubla suur ollewad. Sannumed woöralt maalt. Saksamaalt. Kuida wimaks teada andsime: kollera - tödbi ei olle meitest mitte ennam kaugel» Königsbergi linnast, mis kaunis meie pool Preisi ma serwas, tulle - wad selle polest sannumev, mis ihho karmad püsti aiawad. Többi peab se kord koggoni äkkilinne ollema ja ni jarsko peale tullema, et innime püsti jalla pealt mahha kukkub ning wallo parrast kissendama hakkab. Surem  ossa neist, kes haigeks jäwad, peawad surrema. Agga immeks on panna, et se kord többi ennam üllema, kui allama rahwa kallale tikkub. Olgo kül nenda, siiski ei woi meie julged olla, kui kardaks többi allama rahwa jure tullemast. Kes keige julgem tahhab olla, se pallugo ja walwago, sest Issand tulleb, kui warras ösel. Berlinis on suur Ewangeliumi rahwa koggodus, kus iggast maast ja kelest ollid kokko tulnud, jubba mödas ning Preisi kunningaö olli isse ka mõnda korda nende seas olnud. Nenda olnud nemmad löppetusseks, kunningas prouaga mollemad kirrikus ja kulnud, kuida igga wa sadikyd ommas keles Jummala sured  asjad kulutanud. Kirrik-, kus nad kous käisid, woib 4000 innimest waSto wötta ja ommeti olnud ta igga kord püsti täis. Löppetusseks  lauldud „OH wötkem Jummalat suust, süddamest nüüd kita" ja sedda lauldes  on ka kunningas püsti tõusnud ja seisnud,  künni laul otsa sanud. Mis pärrast Ewangelmmi usso rahwas Berlinis nisuggust kokkotullemist piddanud ja kuida se laiemalt olnud, sest tahhame eddespiddi nattuke pitkemalt  könneleda. Ma pean tunnistama, et nende kous - olleminne lühhem on olnud, kui ma esmalt arwasin. Darmstattiö olli lust ja rööm lahti, kui Keiser Aleksander senna sai. Teäda muidogi,  olli Proua südda römo täis, kui omma kallist abbikasat jälle näggi. Ta olli Temmale ka tük maad waöto söitnud. smal selle ku p., kello 9 enne lõunat, jõudis Keiser Darmstatti  ja sai römo öiskamissega wasto woetud.  Kui wägga Tedda kül iggal pool tahheti  kinni piddada, (nago Berlinis ja Weimaris)  ommeti töttas Ta südda lendus, Darmstatti,  kus Proua otas, ning Ta on ka tänno Jummalale, hea terwisega senna sanud. Senna töttasid nüüd ka paljo teisi suri üllemaid kokko. Badenima suurhertsog, temma emma ja ödde, kes meie Keisri Wenna Suurwürst Mihkael Nikolajewitsi Proua wend, emma ja ödde on. Ka muud suurtsuggu rahwast töttada senna paljo kokko, isseärranis wenne üllemaid. Nenda olla seäl kindral Murawjew,  üks tark ja wapper Wennema poeg, kes wiimses söas kuulsa Karsi linna Türklaste  käest ärra kiskus; kindral Todleben, tuttaw Sewastopoli kaitseja; würst Men - sikow, kes tük aega Sewastopolis üllemaks kindraliks olli ja meel muid. Siin pühhitsedi ka Bmai selle ku päwal Suurwürsti Aujärje pärria Tsesarewitsi Nikolai Aleksandrowitsi  sündimisse päwa, kes nüüd Jummala abbiga jubba 14 aastat manna on ja 15uee käib. Agga nimmetud Keisri Poeg isse ei olle mitte Saksamaal, waid koddo. Seäl on nüüd meie armastud Rigiüllemad jälle Saksamaal kous. Jummal önnistago neid 100