peäl önnetust peaks juhtuma. Laewa walgustusseks  pimmeda öde aial, on elektri walgus seatud, mis kui kunstlik kuwalge ülle keige laewa ja ümberkaudo merre peäle paistab. Kui nad tedda önnega wee sisse sawad, siis on „Lewiatan" kül keigest laewadest, mis tünnini  mailma peäl on, keige surem. Küllad same temmast eddespiddi weel kuulda. Ostindiamaalt. Kuida jubba enne olleme üttelnud: Delhi lin on Jnglismeeste kä, agga södda põlle sellepärrast ammo lõpnud.  Waenlased, kes Delhist ärra pöggenesid, wötsid ommad püssid moögad kasa ja woiwad  neid muial paikus ka prukida. Ka ellad kurri Nena Sahib alles, ja temma al 50 tuhhat Jnglismeeste waenlaft, ehk kül Jnglismehhed  30 tuhhat taadrid pakkuwad, kui kegi temma pea nende kätte tooks. Agga Prantsustel on ka öigus pead wangutada:  Jnglismehhed on Delhi linna tungides  pea nago Tngre - metsalissed murdnud. Keik mis ette juhtus, lasti, pisteti ehk lödi mähha, ja nende hulk olli wägga suur. Wägga  paljo pagganaid said just sellepärrast surma, et nad Jnglismehhi, kui ristiinnimessi, parremaks  piddasid, kui isseennast. Otsiksid nemmad  pöggeneda tahtnud, sedda olleksid kül wvinud,  agga nemmad lootsid, et Jnglismeeste ja Nena Sahibi wahhel piddi ka wahhe ollema ja on armo assemel keik surma leidnud. Meil on kahjo ütteldes, et Jnglismehhed omma  kallist woito, mis neil Jummal annud, sega wägga on rojastanud, et süta ja süüdlassed  keik ühtlasse ärrahukkanud. Ommeti, mis kita woime, sedda kidame, ja se on JnglismWte julgus. Kolm meest nende seast, püssirohho kottid selgas, tungisid kesk tulle sisse, et neid linna wärrawa külge konkso otsa panna, pöllema sütada, nenda warrawat lõhkuda ja teistele teed linna sisse tehha. Se olli julgus! Kaks meest said otsa ja kolmas peäsis ommeti weel hingega taggasi,  linna wärraw läks sure pragginaga purruks  ja Jnglismehhed tungisid tormi joostes linna sisse ja lõid mahha, mis ette juhtus; agga neid on parrago endid ka tuhhandede kaupa mahha lödud. Delhi linna ninnnetasid  Hindud wann tst „mapeälseks paradisiks", agga nüüd on ta jälle purrustud ja löhhutud,  nago ta ka enne mõnda korda on olnud.  Keik, kes Delhist pöggenema ei sanud, leidsid surma, kuid wanna 96 aastane Hindu kunningas (Suurmogul) istus omma wanna teisepolega, kui wang Jnglismeeste seas ja nuttis omma hadda. Keik ta lapsed ja lastelapsed,  mis kätte sadi, tappeti ärra, muist ta silma ees. Sannumed pagganattest. Kel se palwe: „Tulgo meile sinno riik", süddamest tulleb, need loewad hea melega sannumid, mis pagganattest tullewad. Minnewa kord räkisime Leipsigi missioni aastapühhast, rägime se kord Hermanburgi  missioni-koggodussest ja maiast. Hermandurgi missioni - koggodusse maia on keigist teisest keige norem, mis alles Mihklepawal  1849 allustadi. Kus maal ja paikus ta siis on? Hannowerimaal, ühhes põhja poolses Saksama kunningrikis, seisab üks suur nöm ehk körb, mis Lüneburgi nõmmeks hütakse. Siin on monni tük ka head jöeärest maad, kus Hermanburgi külla maiad kallaste peäl seiswad  ja tammepuud nende ümber kaswawad. Enne ristiusko olli siin ebbajummala ohwerdamisse  pessa, agga sedda on ammo. Nüüd woime Hermanburgist röömsad sannumed tua. Enne kui seält missionitööst rägime, waatkem ülleültse selle külla waimolikko ello peäle. Peaksime ka ommalt maalt sähhärdusi kirrikute  ja koli sannumid woima tua! Selle koggodusse waimolik issa ja juhhataja on nende öppetaja, nimmega Harms. Meie ei kida mitte innimest, waid Issanda armo, mis innimesse läbbi innimestele jaggatakse. Jgga pühhapääw on kirrik ni tais, et jalla rumi ennam ei õlle. Enne lõunat on paar tundi lummala tenistus, pärrast lõunat 4 tundi laste öppetus ja koggvous ei wassi mitte arra. Seäl küllas on 4000 hinge ja waewalt 165