siis leiame kül hölplaste, et nenda wäljatulleb, kuiva  üllemal olleme nimmetanud: 1288 miljonit. Arwame sedda innimeste hulka nende usso tunnistusse jarrele, siis tulleb nenda wälja: Ristinimmekandjaid ja usso tunnistajaid on kokko 335 miljonit, Judi usko on 5 miljonit  hingesi, Muhamedi wörkude sees öhkawad liit) miljonit ja ..... KOO miljonit istuwad meel pilkases pimmedusses ja surma marjus! Kas kulete ja näete, armsad luggejad, kahheksadda  miljonit! Kas nüüd weel pitka selletust missioni-tö parrast tarwis on? Jgga ristiinnimesse kohta tulleb weel 4 mu umbehk  ebbaussulift, seal on tööd küllalt. Ja kui selle peäle mötleme, mitto nende ristiusso miljonide  seas weel isse umbusso paelus kinni on ja omma Loja ja Lunnastaja häbbiks ellawad: mis siis südda sees peab ütlema? Need 335 miljoni peaksid omma nimme jarrele keik, olgo koddo pälludes, ehk paggana maal kulutades, missio närid ollema; agga kas nad sedda on?! Kui weel liggi 800, vt) t) pagganat ühhe missionari  jauks tullewad, kas siis ommast missioni-tööst  paljo wöime kidelda? Töstkem siis saggedaste käed üllesse, et ristirahwa hulk wöiks kaswada ja pagganatte hulk kahhaneda. Se on nenda Issanda armo tahtminne, kes ka palwed kuleb ja keik armastusse tööd önnistab.  Sannumed põllo ja mu maia tööst. Söuniko augud. Te mis sa tahhad, se sanna jääb ommeti toeks: „Kos om sittäkest,  sääl on leiwakest." Ehk: „Midda surem sönniko-auk ehk unnik, sedda surem wiljasalw." Kes omma sönniko eest hoolt kannab , sellele pöld sönniko läbbi püli-leiba annab. Oh! kui se Postimehhe teggeminne õlleks, ta panneks iggas maias püli - leiwa laua peäle sa ommad lihhad, wöid ja kallad körwa, agga se „Jssand, sinna teed lahti ommad helded rohked  käed" —' ei peaks ka mitte puduma. Et mul rvaesel agga muud anda ei olle, kui head uöu ja öppetust, noh, siis ei pea sest ommeti pudust ollema. (Kas mälletade meel mönni Rammo Reino, kelle luggu jubba Nr. Iv ta maia plani pärrast põiele jäi, ja kedda trükkimaias  nago Paveli torni weel malmis ei sada? (Reino könneleda on keik pöllotö asjad.) Ma ragin teile tänna ühhe tükki, mis Saksenimaalt  seitungid towad ja terrasemad pöllomehhed  wöiksid sest head juhhatust sada. Se luggu on siis, kuida pealkirri tunnistab, sönniko-aukudest,  mis meie maal mitte liig tutwad ei olle, ehk kül peaksid ollema. Mis peäle sönniko - augud tarwis. Sönniko-augud ehk üllewel hoidmisse kohhad  ei wöi meile sõnnikut mitte anda, maid peawad meie sönniko warra, mis senna kokkoweame,  ni hästi koggo, kui rammo wähhenemisse  eest aitama hoida; sepärrast peab ka sönniko-augo  koht nenda ollema, et sõnnikut tallist  senna ja seält põllule wia, mitte ilma asjata  ja üllearro tööd ja tülli ei te. Sönniko -augo parras koht. Siin jures on wägga tarwis tähhele panna: 1) Sönniko-auk peab talli ehk karjalauda ja isseärranis nende lautade lähhedal ollema, kust keige ennam sõnnikut tulleb. 2) Kui ial wöimalik on, siis tehke sönnikoauko  wasto pöhja ehk ommeti wasto öhtut; kus sedda ei wöi ja muido rumi on, seäl istutago  perremees nisuggusid puid ümber (keige parremad  olleksid paksud kused), mis hästi päwa warjo andwad, et hommiko ja löune päike mitte sönniko peäle ei paista. Z) Koht peab ka nenda ollema, et sönnikoweo  aial törahwas wankredega lahhedast jure peäsewad ja kallis aeg widetud ei sas sest aeg on sui aial pöllomehhel puhhas rahha. Ma, kuhho sönniko-auk assutakse, peab nisuggune  ollema, et ta alt mitte wet ei anna, egga ka sönniko-wirtsa mitte ärra ei nela. Sest on jälle tarwis tähhele panna: 1) Sönniko-auk ei pea ial ni maddala kohha  peale ehk ni süggaw sama, et maallune wessi alt sisse aiab. 2) Juhtub weesoon sönniko-augo kohta, ja koht on muido hea, siis peab püüdma ma alt weesoont teise kohta pöörda. 3) Limase? kerge ma sees, mis allati wet läbbi lasseb, peawad augo pöhhi ja seinad 278