biamaal Mekka linnas, mis praego Türklaste  keige pühham lin on. Kes nende seast Mekka linnas sn käinud, sest petakse koggoni ennam luggu, kui muist innimestest. Muhamedist  õlleks paljo räkida, agga se wöttaks paljo aega ja mis kasso meie sest saaksime? Parrast Kristust ollid 600 aastat möda läinud,  kui weel kegi Muhamedi nimme ei tunnud.  Ristiusk olli ennast wäljalautanud Asia-- male, Ahwrikamale, Eiropamale. Arabia rahwas  ollid alles umbpagganad ja tenisid omma wannemattest parritud ebbajummalaid. Aastal 570 p. Kr. sündis Mekka linnas, punnase merre kaldas Muhamet, se mees, kedda lummal  ristirahwa tuimusse ja kulmusse witsaks panni. Temma on ristiussule ennam kahjo teinud, kui kegi mu lihyalik waenlane enne tedda. Omma ammeti järrele sai Muhamedist parrast  kaupmees, kes pitkad reisid teggi ning mönnesuggust rahwast tundma sai, issiärranis ka Zuda ja ristirahwast. Temma nou olli omma issama paggana usko parrandada. Ta leidis kord Zuda, kord ristiussust üht ja teist, mis omma ue usso sisse wöis pöimida ning seädis pärrast üht usso öppetust kokko, mis töest ja wallest, nenda kui se lihhalikko melele parras olli, kokko sai lappitud. Temma öppetas,  et üks ainus Jummal taewas ja Muhamet  temma ainus prohwet on, paljo surem, kui Moses ja Kristus. Keik mis sünnib, peab sündima, seal ei wöi Jummal egga innimessed,  palwe egga wanne middagi parrata. Pärrast sawad head innimessed head ja kurjad kurja palka kätte. Agga kes ollid Muhamedi tahtmisse järrele head innimessed? Need kes pitkad palwed lobbisesid, paljo paastusid,  wseötele anded andsid, sea lihha ei sönud,  jodawat wina ei jonud, ja monni kord Mekka linnas kaisid palwed teggemas. Kuida südda jäi, sellega polnud Muhamedil asja. Selle eest lubbas ta jälle mitto naest piddada, mis ta isse ka ees teggi, kergitas pari rahwa lahhutust, ja malis paradisi õnnistust üsna nenda, kuida se lihha werrele keige ennam mele pärrast on. Seäl lubbas ta omma usklikkuste  paljo Ausaid mesi, Ausad maiad, kallid rided, paljo teenrid. (Immeks on panna, et ta ka head tubbakat ja kanget kohwi põlle nimmetanud, mis Türklased ni armastawad.) Kuida ei piddanud sel kombel paljo temma usko heitma? (Jääb polele.) Juttud ja jutto jätkud. Tantso-karro. Kas tahhate, ma annan teile jälle ühhe kirja luggeda, mis küllamees mo pauna pistnud? Küllaleib on jo ikka maggus ja sedda tükki ollen issegi saiaks piddanud; sest se on jälle uus sörmenäitus ebbausso wasto. Kuulge siis, mis küllamees kirjutab. ~Armas söbber Postimees! Õlled mind jubba M kord terretanud ja ma ollen ennast igga kord römustanud, kui jälle ue sannumiga  tullid. Keige ennam hüppawad weel lapsed.  Kui postipääw kätte tulleb, siis wahhiwad  uksest ja aknast, kas tulleb? Egga siis tulle neil ennam söök egga unni mele, ennego läbbi on loetud ja udis kuuldud. Tahhan nüüd Postimehhele üht isse nähtud  asja könneleda. Agga enne sedda pean weel üht kirja salmi, mis pinnast ja palgist rägib, mele tulletama. Mitto kord, kui ma luggesin, kui paljo head Jummal Jsraeli rahwale  teinud ja kui tännamatta nemmad olnud,  omma head Jummalat mahha jätnud ja tühja ebbajummalattele ohwerdanud: siis tulli mul öiete nukker meel ja mötlesin: kuida wöib innimenne ni rummal ja wastane olla hea peäle, ja pahha peäle ni ussin ja malmis! Ellawat Jummalat neil raske uskuda, agga körwaröngad wälja kiskuda ja kuld wassikast kerge tehha. Agga säh, mis allamal könnelen,  näitab, et ma isse suggugi parrem ei olle, ja sepärrast tulleb mul pind ja palk mele. Ehk mönnel muul tulleb ka. Minnewal suil (1857) enne Zanipäwa tullid  ühhel päwal karrotantsitajad (kolm meest ja kaks karro) minno ukse ette. Teine karro olli öiste mehhe päts, agga teine wähhem.  Warsi hakkasid omma tempusid tegge- 360