lähme rutto köstre issanda jure pallume kirja jälle ärra luggeda; sa loed kül ka, agga õlled alles laps; ta loeb ni selgeste, nago ernid küllib  ja ma kulen siis otsego Hanso omma suust; egga täl põlle türimest egga werimist suggugi tarwis". Wastusse kirjutamiösest köster ka ei peäsnud, ja et Hans ta endine armas kolipois  olli, ei törkund temma ka mitte wasto. Nenda laksid aastat wiis kuus möda ja Marri sai jubba 18 aasta sisse. Wanna Mal olli tulline töinnimenne, kes keik suggust naesterahwa  näppotööd ennam mõistis, kui pool tossinat külla naesi kokko. Marri terrased näppud olli ta ka selle peale ni walja öppetanud,  et tö jooksis, nago wessi ta ka. Sai mönni perretüttar mehhele, no siis neil tööd ja toito, ja nenda said, aitummal, löbbusast päwast päwa, ja ennam nemmad ei tahtnud. Mis ma sest salgan, mönni paar sukki ja kindaid  piddi köster, kui linna pool kais, ka Hanso jauks posti peäle wima ja neid polnud  emma mitte üksi kuddunud, ja kirja sees seisis: „Paljo tuhhat terwisid ka kasso -öe Marri polest!" Agga muud keddagit. Tulli jälle Hansult kirri, siis olli ka isseärranis al otsas: „Paljo tuhhat terwisid ka mo armsa pissukesse öe Marrile!" Agga muud keddagit. No Marri olli just ni „pissuke", kui üks 18 aastane tüttarlaps ou, kes süggise luggemas olnud. Nenda laksid üllemal nimmetud aastat  möda. Et Mal ommas öhto ja hommiko palwes ka Hanso peäle mötles, põlle mul wist mitte tarwis üttelda. Kes sedda peält näggi, kui süddamest Marri emma eest hoolt kandis, se ei wöinud ligutamatta sedda nähhä; just kui Rut ja Naemi ellasid nemmad. Agga ued õnnetusse päwad ei jänud ka tullematta.  Södda tulli walja, kibbedad aiad tullid kätte, Hanso kirjad kaddusid ärra. Nüüd olli emma ja tütre hirm, murre ja kurbtus suur. Kül kirjutasid weel mönda korda: ei köppo egga köbbinat kuskil pool. Warsawi linnast Polamaalt  tulli wiimne kirri ja seks jäi. Prantsus  tulli pallumatta Wennemale. Linnad ja küllad pöllesid; Moskwa lin ja Ria allewid ka. Söa kärra ja kissendamist ollid würsti lossi ja popsi saunad täis Kes piddi seäl weel Hansust teadust sama? Meie kahhe naesterahwa  hädda karrikas töusis ni tais, et ülle aias. Keige kibbedam olli Marri luggu, kui Jummal Malle silmad kinni panni ja nüüd waene tüttarlaps aino üksi mahha jäi. Oh kui kibbedat silmawet wallas temma emma silmad  kinni surrudes ja parrast temma pusärki hauda lastes! Nüüd olli üksi mailmas, nago linno poeg oksa peäl ja kegi ei küssinud, kuhho nüüd jääd ehk mis sust saab—? Need wähhe asjad, mis önsa Mallel ollid, müdi pärrast surma ärra, rahha pandi, ei minna tea, kuhho kasti, agga Marrile ei antud muud, kui need ride hilbud, mis ta ümber ollid. Tulli külm talwe kätte, et aia teiwad öues haukusid  ja madoalad meed põhjani kinni külmetasid.  Prantsussi, mis möega terrast ülle jäid, nitis kange külm nago prussakaid mahha. Peäle 500,000 püssimeest olli „Punnapart" (1812) Wennemale tonud ja waewalt 20. jaggu sai hingega ülle piri taggasi, ja kassakad  ollid neilge, nago jännestel, kannul. Kes nattuke rippakile jäi, sedda pigimehhed ärrapühkisid.  Kibbedamaid päiwi põlle kül ükski wäggi näinud, kui Prantsussed (1812) Wennemaal.  Agga sest siin räkida, põlle meil aega. „Suwwe Jaan" õnnis, on sest muidogi sure pitka jutto teinud, Söa kärra waus aega möda Saksamale jälle taggasi, kus teisel suil (1813) sures Leipsigi lahhingis „Punnaparti" uhke kael murtud sai. Wenne keiser, Austria  keiser ja Preisi knnningas, keik ühhes nõus, laksid temmale künni Parist' linna järrele,  lükkasid mehhekese risutud aujärje peält mahha ja saatsid Elbe sare peäle Jtaliamaale. Agga seält tulli kurri loom jälle taggasi ja teggi  ueste tülli künni (1815) Helena sare peäle  sadeti' ja senna ta surri, Agga mis on nüüd meie Hansust ja Marrist sanud? Surri Hans sõtta? kus jäi Marri pärrast emma surma? Noh, ma tean neist ka mönni sanna ja tahhan teile keik räkida, agga odake nattuke. (Jääb polele.) Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacoby. 215