med: Pöhja pool Wennema otsas walgemerri,  löuna pool otsas must- merri, Arabiaja  Egiptussema wahhel punnane-merri, kaugel  Hina-randas kollane merri; agga meie rägime tänna üksi walge - merrest. Pöhja jea-merrest Lappima serwast tulleb suur soppilinne  jeä-merre laht kaunis süggawesse Wennema  sisse ning sedda hütakse walge-merreks. Sellesinnatse merre-lahhesse jookseb suur Dwina-jöggi  ning jöe suus seisab Arkangli lin, kedda Keisri Herra Juni kuus isse watamas  käis. 19. Junil ärratasid suretükki paugud  Arkangli linna rahwast unnest üllesse ja marsi pärrast sedda tulli nende wägga odatud suur ja armas woöras, Keiser Aleksander,  aurolaewaga möda jögge alla. Arkangli lin on mitto wersta möda jöe kallast pitk, aurolaew lasti pitkemalt käia, et rahwas, kes möda kallast unnikus otas, omma armolist Keisrit parrem wöiks nähhä, kes omma Öemehhe, Würtembergi printsiga, laewa lae peal seisis ja rahwa römust terretamist wasto  wöttis. Agga seäl olli kaldast kissa: Hurrah! ja hurrah! järgest kuulda ja rahwas  tungis unnikus möda kallast laewa järrele. Pärrast pöris laew Solomboli sare pole, kus söa-kubberner admiral Glasenapp ellab ja siin astus Keiser mäele, kus keik sured linna- ja wäe-üllemad kous ollid ja Tedda sure aupakkumissega  terretasid. Warsi pärrast söitis Keiser siit linna, kus römus rahwas nago messilasse perre Ta ümber ollid ja mitto ommad mütsid ja kübbarad tölla - rattaste alla wiskasid, et neil pärrast üks armas mällestus  õlleks, kui omma kübbaratts peäle watawad,  mis Keisri tölla - rattad ollid lossi surrunud. Keige esmalt, nago se Wenne wallitsejatte pruuk on, läks Keiser kirriko önnellkro teekäimisss eest Jummalale au andma.  Siin kirrikus olli önnis keiser Aleksander  1., meie praeguse Keisri onno, 39 aasta eest ka palwed teinud, kui Arkangli linna omma!  aial watamas käis. Siin kirrikus watas Keisri Herra ligutud süddamega kaua aega üht pu* risti, mis keiser Peter l. isse omma käega otti teinud ja walge - merre kaldasse  senna paika püsti pannud, kus Jummal tedda kord laews hukkaminnemissest olli peästnud.  Agga merre kaldas tule ja sadduds ka ei õlleks pu rist mitte kaua wasto pannud, sepärrast sai ta parrast kirriko tsdud, kussa tedda nüüd armsaks mättestusseks üllewel hoitakse.  Sedda põlle immeks panna, kui Keisri Herra omma sure suggulase ja selle pitka aia peale mötteldes, mis möllematte wahhel on, ligutud sanud. Kaua ja armolikkult on Jummala kässi meie armsa Keisri suggu seltsi ülle warjamas ja kaitsmas olnud ja meie sowime  keik süddamest, et se ikka nenda jääks! Parremat keisrit ei wöi kuskil olla, kui sedda, kes omma allamatte tössist önne ja kasso tagga  nöuab. No sedda on meie armolinne Keiser. Sepärrast rahwas Tedda ka iggal pool, kus ial ennast näitab, kätte peäl kannaksid.  Parrast kirrikut on Ta linna haigede ja kolimaiad  läbbi käinud ja järvele kulanud, kas keik korra pärrast piddi ollema. ühhe sure maia howis leidis Keiser ka, kuida pöhja poolsed Samojedi rahwas omma põhjapõdra nahkadest tehtud onnikest? sees ellawad ja kui köht täis ja rie külma eest ümber on, muud parremat ennam ei sowi. Arkanglis tehhakse ka paljo laewo, ni hästi söa- kui kauba - laewo ja ühhe ue aurolaewa allustusseks on Keiser isse siin omma käega need essimessed hobid lönud. Selle aia sees, kui Arkangli rahwas ni römo täis ollid, tulli ka hea hoog mürristamisse wihma, mis muido ehhitud naesterahwast ullu alla aiab; agga ei siin waatnud kegi selle peäle, waid sago  rided, mis nad sawad, kui agga silmad Keisrit näwad. Suremad rahwas ollid ka omma keige üllema küllalisse auuks teatremaias  üht Balli walmistanud, mis Keisri Herra öhto watamas käis ja siin omma röömsa allamatte keskel ka leiba wöttis. Teisel päwal käis Keiser kulust Soloweski  kloostrit watamas, mis Õnega lahhes walge - merre randus sure peäl seisab. Selle kloostri kallal ollid söa aial ka Inglased omma hambaid katsunnd, agga mitte suurt hädda teinud. Siit taggasi tulles ei käinud Keisri Herra Arkanglis mitte ennam mäel, maid 26