Hispaniamaalt. Kui ma nende kärsito  Hispania rahwa peale mötlen, siis lähhäb mul warsi Harri punnaseks. Nemmad mustlased ei mõista ühhe teisega rahhul ellada. Minnewa  sui teggid nemmad sedda jummalakartmatta  hullo tempo, et ühhe teise wilja wälja peäl pöllema sütasid, tännawo jälle. Üllemad peawad järgest seisma, piits peus, muido nendega  läbbi ei sa. Kaebawad siis isse weel, üllemad olla liig waljud, anda neile mitte lubba, sedda ja sedda, ei tea issegi, mis tehha. Mis passib siis ülleanneto kaela parrem, kui kannepe köis? Kuida tö, nenda palk. Mis eest siis üllemad moöka kandwad, kui nemmad kurjateggiaid ei nuhtle? Süütke öälad lomad wilja walja! pöllema, et teised nälga peawad jäma, ja kui siis kelmile köis kaela tulleb, ei ütle minna muud, kui: parras! Jtaliamaast põlle mul ka suremat melehead.  ehk kül iggal maal haid ja kurje ellad.  Sardinia kunningrigist kuleme, et seäl innimessed rööwlidega öige kimpus olla. Ei pea tohtma ennam toast wälja minna, siis olla rööwlid kallal. Mis ello seäl woib olla? Sealt ma seitungid kaebawad: „Jgga pa same ued sannumed, kus jälle tappetud ja risutud. Alba ja Karmangola makondas on assi öige hul. Linna turrud seiswad tühjad, innimessed  ei julge kotto wälja minna, muido peawad linnast tulles ehk linna minnes keik ärraandma,  mis kasas on, ja kes heaga ei tahha, ello ka weel tagga peäle. Tanno Jummalale, et meie ühhes maas ellame, kus kül sitronid ei kaswa, ja sidiussid ei siggine, agga kus ka tiigrid, loukoeri, rööwlid egga muid sellesarnatsid  metsalessi ei olle. Kuida jäi luggu wimaks kanali ehk jöe kaewamissega?  Saab sest middagi woi ei sa? Kas Egiptussememl? No jah! kus wahhemerri ja punnane merri piddid ühte lastud sama, et iggal Eiropamehhel,  kui Hsmmiko-Zndia, Hina ja mu Hommikomale  tahhab minna, tarwis ei õlleks üm- ber Ahwrikama purjotada, mis hirmus aega widab. Ma lodan, sest saab ikka middagi. Labbidad ei maksa kül weel praego kätte wötta, lahhab weel aega; agga sest tulleb wist middagi  wälja. Uks Prantsusse mees, nimmega Lesseps, olli keige essimenne, kes sedda nou hakkas ülleswötma ja nüüd on keik wallitsussed  ses nõus, kuid Inglismaal ei olle monned  mehhed weel mitte selle poolt, et kartwad Znglismale seält monne koppiko kahjo tullewad  ja urrisewad separrast wasto; agga teised,  isseärranis Ööstrigi (Austria) ja Prantsusse  rahwas, ei tahha sedda paljo tähhele panna. Kui se korda lahhäb, teeb ta kül Zndiama  teed wägza paljo lühhemaks; agga need miljonid, mis ta maksab! Ommeti sawad Egiptusse rahwas siis head krawi - tööd ja woiwad monned hea koppiko tenida. Hommiko - Jstdia - ja Histsmastt. Kuida siis luggu nüüd seal on? kas asjad lähwad parremaks ja kas pagganad hakkawad jubba järrele andma? Ei need öälad lomad weel järrele anna. Agga Jnglismehhed annawad neile ka pihta, nago sep pallawa rauale. Kedda kätte sadakse, köis kaela! pea mahha! sest seddasamma ja weel hullemad tewad nemmad ka Jnglismeestega.  Hilja aego seuti nendest 40 meest suretükki  otsade ette kinni ja siis lasti suredtükkid  lahti, et pagganatte tükkid ja tömbid möda mailma lendasid. Nisuggune nuhtlus on kül hirmus, agga Jnglismehhed peawad häddaga sedda teggema, et teised kartma hakkaksid, muido on neil ennestel ots peäl. Jnglismehhed lodawad, kui nad sure Delhi linna nende käest kätte sawad, et siis pagganatte julgus ärra kaub ja järrele andwad; agga nimmetud lin on tännini alles pagganatte käes, kes kui pole meletsed mitte üksi mehhi ei tappa, waid waesid  naesi ja wäetimaid lapsi hirmsaste esmalt teotawad, pinawad ja parrast tapwad. Hinama luggu ei olle selle näddala sees eddasi  egga taggasi läinud, muud kui patsimehhed  on ">mma söalaewadest ilma; agga järrele põlle nemmad ka weel mitte annad. 54