tud sada ja kaswada. Meie kassi me iggas paikus, kus sünnib, sannas ja kirjas, sedda Meie armast poega ja Suurtwürsti keiserlikko auga nimmetada. Antud Sarskoje-Selo, 29m«! Aprilli k. p. 1857, Meie wallitsusse kolmandamal aastal." Kirja alla on Keisri Herra omma kaega kirjotanud: Aleksander. Meie önsa Keisri Nikolai lesk proua Aleksandra Weodorowna, on omma terwisse kinnitusseks jubba minnewast süggisest  sadik woöral maal. Esmalt olli Ta Preisimaal omma Wenna, Preisi kunninga jures woörusel; sealt laks Ta lõuna pole Würtembergi- ja Badenimale, kus Tal liggidalt suggulasi ellawad ja siit wimaks talweks soja Jtaliamale Sardinia kunningriki  Nitsa linna, kus tallikorter walmis olli. Nitsa on üks wägga armas ja soe merreäärne  lin sojas Ztaliamaal. Sure aupakkumissega  piddas Sardinia kunningas siin murret,  et Keisri Proual keik meleparrast piddi ollema. Tännawo kewwade käis Ta ka wanna kulust Roma linna watamas, kus Tedda nisamma  räkimatta auga wasto woeti ja üllespeti.  Praego on Ta seält jubba taggasi tullemas  ja jälle Würtembergimaal terwisse kinnitama  hallika wee sees Ennast pessemas, kuhho ka Suurwürst Mihkael Nikolajewits,  Ta norem Poeg, Temmale wasto tõttab,  kes, kui minnewa süggise Emmat saatmas käis, ommale Pruti leidis. (.Rig. Z.) Keisri Herra järgminne Wend, Suurwürst Konstantin Nikolajewits, kes omma Proua Aleklandra Josep owna ja lapsed Saksen - Altenburgi ja Hannowerimale  suggulaste jure woörusele wiis, (sest Saksen - Altenburgi Hertsog on Temma äi ja Hannoweri kunningas Temma Proua Õemees) käis Nitsa linnas omma suurt Emma watamas  ja läks seält Prantsussemale woörusele.  Oh sedda au ja illo, misga Prantsusse keiser Tedda Parists wastowöttis! Keik Prantsusse  rahwas pannewad Temma terrawad wai- mo ja tarkust wagga immeks, misga Ta ni nores eas keik asjad, kui üks ellatand kindral ärratunneb. Siin olli Ta monned head pawad paigal, käis pärrast monned Prantsusse merreäärsed  linnad labbi, purjotas ka kord ülle merrekaela Znglisma kunninga proua palwe peale, sinna ma randa Osborne lossi peäle ning siit ülle Hollandima jälle taggasi Hannowerimale omma Proua ja laste jure. Jggal maal, kus Ta käis, woeti Tedda sure aupakkumissega wasto. Nende päwade sees odatakse Tedda omma Proua ja lastega Peterburgi  linna jälle taggasi. (Rig. Z.) Jerwamaalt, Ambla kirrikomoisast tullewad se kord wägga kunvad sannumed. 12mal Maiku päwal olli Zerwamaa praus kahhe teise öppetajaga Ambla kirrikut ja koggodust  watamas ja koggodus rohkeste kous Jummala tenistust piddamas. Pääw parrast sedda peäsis kesklouna aial kirrikomoisa karjaaedas  tulli lahti ja, et esmalt abbi käepärrast  ei olnud, põllesid tuleallused honed, karjalaudad,  tal, töllahone ja ait ärra; siit aias tuul tulle kirriko kattuksele, pölletas kattukse ja torni, rikkus kirriko kellad ja põlles ka kirriko  kõrts ärra. Et kirrik wölwitud olli, jäid altar, kantsel ja orrilad järrele, kus koggodus eddespiddi häddapärrast Jummala tenistust woib piddada. Mis läbbi tulloke hakkanud, ei olle meel mitte nimmetud. (Nig. Z.) Olleme jo mõnda korda kuulnud, et raud teesid ka ma pea! peab ollema, kelle peäl aurowankriga sõidetakse, ei hoost egga härga ees ei tea, kas se ka tossi peaks ollema? Tössi kül, terwe tössi. Saksa-, Prantsusseja  Inglismaal on neid jubba tuhhat pennikoorma  kaupa walmis; ka meie Wennemaal on Peterburgist Musko linna 700 wersta raudteed, mis ühhe ö ja päwaga lahkeste ärrasöidetakse.  Et luggejad raudtedest ja aurowankridest  parremat arro saaks, panneme sia üht pilti jure, kus peal üks auromassing sõites  nähha on. Raudteel ei olle mitte röped tee sees, waid rattaste sees, nago wokki rattastel,  kus nörid peäl jookswad. Jõud, mis 3