wangide seas otti ka üks tüttarlaps, kes prausse  maias kaswatud, nimmega Katarina. Selle naesterahwa kassi on immelikkult käinud. Tedda widi nago teisi, Wennemale mangi; agga  nenda lasseksid ennast mitto mangi wia. Keiser Peter näggi tedda, Katarina leidis Keisri silma ees armo ja sai parrast keisri prouaks. Walga makondas on meel paljo lossi warremid,  mis muud ei tunnista, kui sedda, et need soad, mis sel aial Rootsi, Pola ja Wenne  rahwa wahhel peti, mitte nalja assi potte olnud. Olgo seks korraks kül. Sannumed wõeralt maalt. „Kuida on siis nüüd loud wöeral maal, Postimees? küssib mönni - sul näitad jälle messi tari peält löpwad." Mis ma selle peäle pean kostma? Metsas kaswawad mönnesuggused marjad: egga nad keik süa ei sünni; wikkat nidab möndasuggust rohto mahha:  egga igga loom igga rohto ei wötta, ja monni selts teeks lomale koggoni kahjo ja waewa.  Nenda on luggu ka wahhel sannumettega,  mis wöeralt maalt tullewad: egga keik minno tasko ei kölba, ei ka mahho; sest paljo on neist nago magge saksa roog, mis meie sugguse süddant ei kinnita, et üks pool silko ennam on, kui mitto waagna täit nisuggust röga. Agga kuulge siis jälle, mis mul seält üttelda on. Saksamaalt. Lutterusse ausambast olleme  mönda korda jubba könnelenud ja same meel könnelema. Jggalt poolt tulli selle karmis  rahha kokko, agga Preisi maal olli nago pun ees, ülle kahhe aasta keigest Preisi rigist mitte ennam, kui 3266 kaadrit. Keik pannid sedda immeks ja kaebasid selle ülle, et Preisima, se surem Lutterusse usko kunningriik, kus 16 miljoni innimeste seast peäle 11 miljoni Lutterusse katekismust pähhä on öppinud, et se ma ja rahwas ni wähhe Lutterusse peale mõtlesid; jah, mönned nende seast laitsid asja koggoni ärra. Nüüd on Preisimaal, kuida teame, uus wallitsus ja teiste ude asjade seas on ka se uus assi, et surema hõlega Latterusse ausamba peale mõeldakse.  Ülleültse on selle tarwis Wormsi linnas  tünnini peale 69,999 taadrit sisse tulnud,  agga neil on 79 ehk 89,999 taadrit tarwis ehk weel peäle sedda, kui sure mehhe mallestus aus peab ollema. Preisimehhed wöiwad  separrast omma kukkurt weel ikka lahti tehha, sest weel on rumi. Uhhe aastaga nelli last! Sedda  on ka wist wahhe mailmas. Päaw parrast  Mardipäwa (1 1. Nowembril) on Berlinis ühhe tömehhe Lipperti naesel kolmikud pöiad olnud, kes keik ellawalt ilmale tullid, ja sedda immelikkum, et sel emmal ühhe aastaga nelli last olnud; sest nattuke peale 19 kuud taggasi, (5. Zanuaril) Kolme kunninga laupääw  on sesamma naene üht tüttart ilmale sünnitanud, kes just 19 kuud ja 6 pawa manna  olli, kui nüüd 3 wenda korraga sündisid. Prantsussemaalt. Müdud palwed.  Kus öige usso öppetus puhhas ei olle, seäl on ebbausk, nago nöggesed aia äres, sedda ussinamad sigginema. Paawsti ussu rahwa  seas on sedda saggedaste kuulda. Siin ja seal sündwad immeteud, mis ia! põlle sündinud  kui agga rahwas ussub. Noh, paatrid  aitwad ühhe ja teise saunaga weel nattuke takka järrele, siis on assi tössi ja oige. Põlle meiege usso rahwas iggas paikus sest asjast puhtad, waid jookswad mönni kord asja kuulma  ja näggema, kus middagi ei olle, kuid mönni  narri temp. Parisis müakse praega „ilmutud  palmid," mis iggamees ostma joseb. Uks naesterahwas olli pitka reisi peal käinud, kus paljo koppikast ärrakullus ja üks nöu piddi  jälle aitama. Nüüd müüb ta „ümutud palwid,"  mis pissukeste lehtide peäle trükkitud, ja sure holega ostetakse. Temma ütleb, et lemmale  Parisi hirmus hukka minnemenne on ilmutud,  kui ka need palwed, mis selle wasto awwitawad, kui neid holega prugitakse; neid müüb ta nüüd, nago apteker rohto, ja ostjaid peab küllalt ollema. Mis tahhad tehha? kül on innimessed sadda korda näinud, et tühhi muud ep olle, kui tühhi, ommeti ei olle neil 196