sed asjad wöiwad muido kül omma julgusseks head olla, agga kui nad Inglaste süddamed uhkeks tewad, omma tarkusse ja wäe peäle, siis tewad kahjo neile ennestele ja teistele ka. Hollandimaalt ka nattuke. Olleme  sest jubba mönda korda könnelenud, kuida  mönnes paikus ristirahwa käed pärris-orja werrest mitte puhtad ei olle. Keige surema urjutamisse wäärt on selle polest Amerika ja Hispania rahwas. Agga ka Hollandi rahwa  süddamed ja käed ei olnud tännini weel puhtad. Neil on ka Amerikas ja muial paikus  maid, kus pärris-orja tenistust weel leitakse;  agga nüüd on nemmad kindlat nöu wötnud: enne kui se aasta löppeb, on nende pinde pealt pärris-orja pölli Kes siis nende pinde peal partD-orjad olnud, need mustad mehhed olgo röämsad nemmad teniwad wimast aastat. Hollandimehhed olgo  isse ka röömDad, nemmad sawad sel kombel  surest süüst Jummala ees lahti, ja igga mees römustab ennast sedda kuuldes, kui orja  ahhelad kuskil pool mailmas jälle langemad. Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. Bramini kirri. Olgo kül immelik ja inneto kuulda, agga tössi on se ommeti, et kesk ristirahwa seast wee! innimessi leitakse, kes üsna awwalikkult missioni-tö wasto ragiwad ja ramatuid kirjutawad,  kui õlleks keik pagganatte kutsminne  armo tundmisse pole, üks ilma asjata ehk koggoni pahha tö. Mis tehha? pimmedus ja walgus, tödde ja walle, suhkur ja sap on ikka teine teise wasto ja ei tunnista muud middagi, kui et se tössi on, mis Issand ristipu  peal pallub: „Jssa, anna neile andeks, sest nemmad ei tea mitte, mis nemmad tewad!" — üks Inglane Sottimaalt, ei tea ka mitte, mis ta teeb, kui üht ramatut missioni-tö wasto tahhab kirjutada ja trükki panna. Ta arwab ommas möttes keik holega läbbi, kulab keik järrele ja otsib tun- nistust, kust ial Leiab, et temma ramat sedda selgem wöiks sada ja teisi ni uskmattaks tehha,  nago ta isse on. „Kui üks tark paggan isse missioni-tööd laidab mötles Sottimees siis on se laidetud", ja kirjutas ühhe Ostindiama targa Braminile, kelle käest otsus piddi tullema, ütteldes: „Et nüüd Hindul ja Muhamedi ussulistel jubba 1400 aastat omma usk kaas on, siis ei olle mitte arwata, et nemmad ialge ristiusko wastowöttaksid ehk omma wanna usko mahhajattaksid." Bramin, nimmega Babu, on selle kirja peäle nenda wastanud: „Muhamedi usk on alles 1361 aastat manna,  sest Muhamed hakkas omma (walle) öppetust  597 aastat pärrast Kristust Mekka linnas  kulutama. Ztgga Hindu usko leidis suur Kreka kunningas Aleksander 337 aastat enne  Kristust Zndiamaalt, ja se olli to sadda aastat enne sedda seal olnud. Ehk kü! meie Hindumehhed mitte nenda ei ussu, kui missionärid, et keik Jndiama wimaks ristiusko  heidab, siiski ei wöi meie ka selle peäle julged olla, et mönne saa aasta pärrast meie Hindu usk weel seisab. Jummal wöib keik teiseti pöörda. Kui Zesus Naatsarettist omma öppetust Kalileamaal waeste kallameestele öppetas,  siis õlleks wist sedda innimest, kes õlleks julgund ette kulutada, et sedda usko 18W aasta pärrast ni mitmed rahwad ja miljonid wastowötwad, melest rummalaks ja hulluks  arwatud. Ristirahwas uskwad prohweti kulutamessi, kellest nende tunnistusse järrele mitmed on töeks läinud; nendasamma on neil ka se töötus, et wimaks keik mailm ristiusko  peab sama, siis ep olle mitte immeks panna, et nemmad sedda uskwad ja selle järrele  tewad. —" „Et nüüd missionärid süddamest uskwad, et se nende kohhus on, Hindude önnistusseks sedda kulutada, mis nemmad allandusses Zummala  sannaks piddawad, siis õlleks se selge üllekohhus ja wäggiwald nende ussu wasto, kui wallitsus neile sedda tahhaks keelda. Senna  jure tullev: Missionärid ei otsi omma kasso, maid nende sowiminne on ilma hinnata  head tehha, minno suggu rahwale, mis 284