sesinnane Januari laat mitte Leipsig egga Nowgorod  ei olle, siis on ta ommeti Tarto, ja meie maal suremat ei olle. —- Sest mannast kuulsast kirrikust, kelle müriwarremed  jubba igga ühhele, kes Tarto lähhäb, kaugelt silma paistwad, mata „Mailm ja mõnda/'  Ni pea, kui Sakslased (1223) Tarto linna enneste katte said, olli kuulsa piiskop Alberti essiminne tö sedda kirrikut ehhitada ja piiskoppi pessakohta Tarto seada. Aastal 1230, se on 7 aastaga olli se wägga suur ja illus Jummala kodda malmis. 1558 sai lin Wenne mäe katte, piiskoppi pessakoht löppeti  ärra, illus kirrik olli paljo hawo sanud, künni 1598 ühhel Jani ösel tulluke kirrikut ja paljo muid maiast ärra rikkus. Agga ommal  aial on sestnnane kirrik keige illusam Jummala  kodda Riamaal olnud. Mis temmast praegugi meel järrele janud, tunnistab, et innimessed  mannal aial suurde töde peale koggoni  teised olnud, kui nüüd. Tarto kimmi - sild Emma-jöe peal, on Keisri Katarina 11. armo kingitus. Temma  holekandmisse läbbi on ka keik söddadeja  tullekahjude-armid, mis Tartus ni rohkeste nähhä ollid, kaddunud ja parranenud. Keige hirmsam tullekahjo, mis pea keik Tartut tuhha  unnikuks teggi, olli aastal 1775. Tarto linnal on mönned rae-möisad, mis kokko adramaad wälja tewad, agga nemmad  ep olle mitte keik linna jures, maid teiste kihhelkonnade sees laiali. (Jama möis, linna jures; Hage möisa; Saddokülla, Kursi kihhelkonnas zc.; Pissuke Piiskoppi möisa on igga kordse Ria piiskoppi parralt.) Tarto makonnas on Laiusse loss tähhel panna, mis mannal aial (1423) kakssadda aastat  pärrast Tarto kirrikut üks manna ordenimeister  Seiwert Lauder ehhitas ja sel aial Willandi ordeni üllema parralt olli. 1577 sai ta Wennelaste ja 1600 Rootslaste kätte. Temma põlle wist sel aial ni löhhutud sanud, kui teised nisuggused paigad; sest pärrast Narma  södda (1700 —1701) ellas Rootsi kunningas  Karel XII. talwe otsa seal lossis ja piddas karro-ja pödra-jahti. Siin olli isseärranis  ta ratsawäggi kous. Siit on tem- ma ka ssggedaste Laiusse kirrikus ja öppetaja jures käinud. Prasgo peab weel Laiusse koggodusses  wanno maimessi ollema, kelle issaissad  on Rootsi - kunninga ristilapsed olnud. Woib ka tööst' olla; sest kui ta ommeti omma  allamatte keökes olli (sel aial ollime alles Rootsi allamad), miks ta siis ka mitte risti - issaks ei läinud, kui tedda palluri? Kardi möisa siin kihhelkonnas on nimmetamisse wäärt, sest Kärdi möisa roht-aia maias sai 21. Junil 1661 Wennelaste ja Rootslaste wahhel rahho  tehtud ja södda korraks jälle löppetud; agga  sedda tulli pärrast küllalt weel, künni Peter  1. otsa teggi ja sest sadik on jubba poolteist  sadda aastat meie maal rahho. Aksi kihhelkonnas olli wannast Kärkna möisas  üks klooster, mis essimenne Tarto piiskop Hermann I. 1233 assutus, agga 1558 Wennelastest  ärra häwwitud sai. Wennemaalt. Wennema kaupmehhed.  Kui paljo sures Wenne rikis kauba  ostjaid on, ei tea ma mitte, neid wöib m paljo olla, kui neid on, kel koppik taskus, et middagi woib osta; agga kui paljo seal porris  kaupmehhi ellawad, kel krono polest lubba kaubelda: sedda tahhan teile warsi teäda  anda. I. killast, 11. kill., 111. kill., Aukoddanikkusi 332 415 337 Ristiusko kaupmehhi 1360 4924 135409 IM usko -y „ 665 761 35703 Muham. usko kaupm. 11 167 4097 Ühtekokko 2368 6267 175556 Seäl on nüüd Wennema kaupmeeste hulk. Neid on isse jubba liggi paar saddatuhhat pead, kui paljo weel sedda koppikut wöib olla, mis aastas nende näppo wahhelt läbbi käib! Sannumed wõeralt maalt. Eiropa söawaed. Enne kui muist wöerama asjust tänna ragin,  tahhan luggejattele teada anda, kui paljo *) Sm sekka e, arwata mitte nisuggusi juta, km meil enne ümber sõitsid ja „wanne hebbe" otsisid, waid kel ommal  podw on. 308