nimessi tullid temma haua are. Hulk Väetimaid  lapsi ollid temmal mahhajänud, kes nago kannapoiad haua ümber seisid. Jubba nende peale wadates tulli iggal ühhel wessi silma. Õppetaja teggi wagga halleda mattusse-könne, keik rahwas nutsid nago lapsed. Uks ainus tallomees wahtis, nago putük teiste seas. „Küllamees!  küssis üks temma körwas  kuida  sa sedda nähhes ni külmaks wöid jada? kas sul kiwwi rindus on?"- „Ei olle kostis mees agga minna ollen teise koggu - dusse innimenne." Kuida kallo saab. Üks linna saks ei teadnud armsamat aiawidet  kui möda jöe äärt hommikust öhtuni õngitseda;  agga et ta sedda ei mõistnud, ei sanud ta pea tal middagit koio tua. Kord küssis ta tallomeest, kes asa peal kündis: „Kuida pean ma õngitsema, et ma ka middagit saan?" Mis seal suurt kuntsi karmis on?  kostis  mees. Wötke üks pitk wibbo, sidduge teise otsa penike nöör, selle otsa köwwer nööpnõel  ja nöela otsa wihm-us, ja pange teise weo otsa üks päwawarras, kel parremat kehha  ei olle mis seal ees on, et Teie kallo ei sa?" „Olle terme hea öppetusse sest!" ütles saks ja poris ümber» Postimehhe kirjawastussed. 23) M. -7. L—s. Tanname wägga Teie , adresside" eest, mis illuste olleme kätte sanud. Tähhärdussi sannumid,  kui kirja löppetussest leiame, kartsime jubba ammo tullewad. Te assi on kül isseennest wägga kurw ja raske ja reeb ka meie süddamele wägga haige) (ebk kül hulga kuulda ei kolba); agga kuulge"meie söbralikko pallumin: senni kui lumm.il ellab, ärge järke omma lokust mitte maksta,  ja ärge nutke mitte liast. Risttinnimenne ei wöi ilma ristita mitte ellada. 112 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostsee» Provinzen gestatte: dm Druck: Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Et nüüd pea maal kolid peale hakkawad, separrast antakse teäda, et need tutwad „Lühhikesed  küssimissed ja kostmissed Lutterusse katekismuöse sannade möistmisseks" Peruus trükkimaias jälle sada on. 5 Tallinnas Nahwtali podis on jälle sada: Laulo - wifl - ramat, Tallinna ja Tarto matele lauloramatute körwa." Uks kubjas, kes enne möisa tenistusses on olnud, woib kohta sada Laiksare möisas. 3 Jäärja wabrikus antakse puid üllesse raiuda; kes seal tööd tahtwad otsida, mingo möisawallitsusse ehk Talli karjamõisa kubja jure kaupa kulama. 3 Habbaja möisas (Harjomaal Kosse kihhelkonnaö)  on tullewa Jürripäwast 1860 kaks kue päwa tallokohta rendi peale sada. 2 Wägga head Belgiama wankre-märet, (km paljo korraga wöetakse, sellesamma hinna eest, mis Rigas) müüb wessiwärrawa podis W. L. Sternberg. 2 Haljalla kihhelk. (Wirromaa!) on Esso möisa tule-weski möldril üks must märra-hobbone,  walge täp otsa ees, ärrakaddunud. Loom tömbanud ennast lahti ja jooksnud keige päitsedega  arra; kes temmast senna teädust teab anda, saab muidogi omma waewa tassutud. lted Kalendrid 1860 aasta peale  on malmis ja Perno trükkimaias sada. Neile kes „Perne Postimeest" piddada tahtwad, agga sia male tellimatta antakse teada, et tännini weel essimessest numrest sadik keik lehhed sada on.