kello 9: Suur lahhing, suur wöit! Austria wäggi olli terwelt lahhingus. Meie olleme neid jälle ärrawöitnud, paljo sured tükkid, lippud kätte sanud ja paljo mehhi wangi wötnud. Lahhing  hakkas hommiko kello 4 ja löppis ühhe tunni eest. Selgemat teädust anda, ei olle ni jarsko mitte wöimalik." Äustriamehhed iSse tunnistawad, et wiimne lahhing Mntsiojse  äres hirmsam olnud, kui wanna Napoleonist  sadik on nähtud, ni hästi wäe hulga, kui ka aia polest, ja et hirmus paljo rahwast langenud,  kelle arro weel ni rutto teada ei olle. Saksamaalt. Preislaste! kulukse suur himmo ollewad Jtalia söas mönni sanna ka sekka räkida; sest Sardo-Prantsuste wöitminne  lahhäb nende melest jubba liaks ja kardawad  ikka, et sealt keige Saksamale middagi head ei wöi wälja tulla. Ommeti, ehk nad kül jubba möega wardes kinni on, ep olle nad tedda weel tuppest wälja tömbanud; seal lähhab  ikka enne kulamist, watamist ja järrel mõtlemist,  mis ka teised sured nabred sest asjast  arwawad? Badeni rikis on wägga paljo wihma olnud,  et wessi sillad ja tammid ärrawinud ja maanteed mitmes paitus - mitto jalga wee al olnud ning rikkutud sanud. Kahjo', mis sel kombel sündinud, arwatakse jubba saatuhhande rubla kaupa. Ka innimessi on mitmes paitus  otsa sanud. Uhhes paikas tulli pilwe murdmisse läbbi mäggede pealt märato wee woog mahha, mis mönnest kohyast 18 jalga körge olnud. Maiad ja aiad on ta nago lapse mängo asjad ümberwiskanud. Ön sel kes elloga peäsis; mitto said surma. Teises kohhas ollid 25 innimest kaddund, kellest 17 jubba üllesleitud, agga ennamist nende surnokehhad  mudda seest waljakaewetud. Uhhes küllas uppus naene, kes parrajalt tittewodis olli mahha samas ja temma kaks last lemmaga!  ja nenda on mitmes paikus seal maal wannemid ja lapsi surma sanud. Separrast ärgo seisko ka meile se hommiko laulo salm mitte ilma asjata laulo ramatus: „Mo Jummal, kaitse tänna Mind keige hädda eest; Keik kurja kela ärra. Mis kurja rahwa käest Wöiks tulla ussinast. Ja hoia patto häbbi Ning äkki sunna-tbbbe, Wee -, tulle- kahjo eest! Galitsiamaal (Austria wallitsusse at wasto Polamaad) on Austria judid mis koggoni imme assi enneste keskes nöuks wötnud üht judi - wäehulka koggoda ja omma kullo peale Jtaliamale sötta sata. Oho! waatke nüüd Sardo - Prantsussed ette, kui need mehhed tullewad, kes Makkabeusse aial omma Vaenlastele ni suurt pallawat tahha  teggid. Agga ma kardan, et nemmad meie aial ennam sahkerdada kui söddida möistwad. Söas on julget meelt tarwis ja judidel on sest saggedast pudus. Söas ei aita „tingiminne",  waid surreta ehk surre isse ja kumbgi  ei lähhä judi käes hästi korda. Siiski, eks wöiwad omma onne katsuda. Prantfussemaalt. Prantsussed on se kord koggoni wöidoönnega kous. Jtaliamaal  lahmad eddast, et suits tagga ja nüüd Lullewad ka Asiama rannast sannumed, et nende  söawäed seal Kohhinhinama *) pealinna  tormiga ärrawötnud. Neil olli seal paggana  rahwaga ristirahwa taggakiusamisse pärrast  jubba minnewa aastast sadik tülli. Sedda peame Prantsustest kiitma, et nemmad  Austria söawangid ommal maal mitte ahhetas  egga keldris ei pea, waid igga üks neist saab ku peale omma pissukese palga ja pri lubba sel kombe! rahha tenida, kuida jöuab ja möistab,  ja kui tülli egga pahha ei te, wöib ellada, nago keik Prantsussed. Nisamma ööldakse ka luggu Sardiniamaal ollewad. Ka sedda ei wöi kegi laita, et nüüd Prantsussemaa! nisamma, nago meil Krimmi-söa aial, keisri proua holekandmisse  ja kae a! nende heaks rahha korjatakse,  kes Ztalias langemad ja naest ning lapsi jarrele jätwad, ehk kes sea! raskeste hawatud samad. Seddasamma sünnib ka wist Austriamaal,  agga meil põlle sellepolest selgemat teadust. *) Wata kaardi peal lõuna Asiama serwas. Idda-Jndiamaal.  5