laiskusse egga pillamisse pärrast waesed ei olnud: nende möllad on teised enneste peäle wötnud ja nenda 26,180 rubla 89 kopp. höbbedat waesematte eest wälja maksnud. Olgo  tuhhandeks terme! Kui mitto mäest issa emma, kes omma mölla peäle mötteldes, hirmoga  on üllestousnud ja maggama heitnud, said kui raske kimmi ringa alt mälja, woisid teisi tännada, kes armastussest aitnud ja Keisri Wenda ning temma Prouat önnistada,  kelle pärrast neid nenda römustadi. Heateggo on ikka heateggo ja römustab iggameest,  kel kimmi rindus ei olle. Kui Keisri Herra sedda kuulda sanud, on Ta käsknud, et Peterburgi koddanikkude-koggodust selle heateo  eest omma liggimeste wasto Keisri nimmel  peab tannatama, kui olleksid nad sedda Temmale teinud. Eks meil tulle sedda kuuldes  se palme kele peäle: Issand Jummal, önnista  sedda Keisrit, kes ka omma waeste allamatte önne pärrast nenda römo tunneb! Sannumed woöralt maalt. Saksamaalt. Maintsi linna raskest önnetussest olleme minnewal näddalal jubba könnelenud, agga peame sest meel sel näddalal  middagi jure ütlema. Suur on nende waeste innimeste kahjo, agga suur ka se armastus,  mis üllemad ja allamad nende wasto üllesnäitwad. Jggal pool, kus saksa süddamed  rindus tuksuwad, seäl lähwad ka käed nende heaks lahti. (Ja kes teab meel, mis meiegi ma saksad eddespiddi tewad.)  Sure  hea melega woin jälle kulutada, et mitmed  Saksama lau lo seltsid nõuks wötnud, rahhapärrast teistele ette laulda ja kokkotulnud  rahha Maintsi linna waestele kinkida. Jubba monned head tuhhanded (arwatakse Ilw,Wo rubla) on senna kokko jooksnud ja tullewad meel igga pä järrele. Tehko lummal  innimeste süddamed lahti, neil waestel on wägga tarwis. Ka Parisis, Prantsussemaal,  on ramato trükkiad, meistrid ja sellid, kokko heitnud, Maintsi önnetumattele rahha korjada, sest et Maintsi linnas ramato trük- kiminne hakkas, mis läbbi nemmad nüüd omma  leiba sawad. Peale sedda on üks ainus rikkas mees Parisist korraga 4000 Guldenit (liggi 3000 höbberubla) kinkinud. Preistmaalt. Siin on ka suur kahhetseminne  Maintsi linna pärrast ja kunninga wend, kes kunninga assemel wallitseb, on 10,000 kaadrit õnnetuma innimeste heaks senna saatnud. Kunninga terwisega ööldakse ka luggu igga pä parremaks minnewad; Ztaliama reisist ei olle ennam kuuldagi, arwawad wist ommal maal läbbi sawad. Memeli linnast, mis pea Wenne pir» äres seisab, tullewad sannumed, et maiad, mis seal Z aasta eest (4. ja 5. Oktobril 1854) ärrapõllesid, jubba peaaego keik jälle omma platsi peal seiswad. Se suur tullekahjo olli sel aial, kui Znglismehhed meie merre-kauba kinni piddasid ja keik meie ma linnad, willi ja mu kaup, mis muido Tallinnas, Pernus, Rigas laewa pannakse, reggede ja rattaste peäl Memeli sai widud ja seäl laewa pandud. Sel aial pölles seal paljo teiste maiadega ka Lutterusse usso kirrik ärra, mis agga nüüd, tänno Zummalale, jälle walmis peab ollema. Austriamaal on ka seält keiser käsko annud, et keikis temma sures rikis Maintsi linna tarwis rahha peab korjatama, ja mis kokko tulnud, warsi wibimatta kätte sadetama.  Tannö waart assi. Prantfussemaalt olleme jubba üttelnud,  et nemmad seäl ka Maintsi linna õnnetust  külma süddamega möda ei lasse. Nende seitungid tulletawad rahwale mele, et Maintsi lin, sel aial, kui Prantsustel suur upputusse hädda olli, neid põlle ärraunnustanud, sepärrast  olla ka nende kohhus nüüd Maintsi linna peäle möttelda ja mis kätte putub, neile sata. Prantsussed on omma usso järrele Katolikid,  nago ennamiste keik lõunapoolsed Eiropa  rigid ja maad; ommeti on seäl ka suur hulk meie usso rahwast ja nende hulk on wiimse aastade sees hästi kaswanud, ehk kül 180