Sannumed wöeralt maalt. Austria ja Prantfusfe rahhofeädus. No nüüd on se ka malmis. Temma kallal laks head aega. Wiimse otsa peal sai meel Austria sadik seal kallal alwatud ja surn ärra.  Kas sesinnane rahho ka Jtalia rahwale rahho toob, on teadmatta. Paljo ei olle mitte neid, kes sedda ussuwad. Agga mis seal rahhoseadusses siis üllewel seisab? Seal on mitto peatükki sees, mönnest agga tahhame  paar sanna räkida, nenda kui: Prantsus annab keik Austria laewad, mis söa aial arrawöetud, jälle aitummal eest taggasi,  kui nende ülle meel põlle kohhut mõistetud.  Austria annab Lombardiamaad terwelt Prantsusse  kätte, kuid Mantua ja Prestsia kindlad paigad jawad temma ennest kätte. Keik stdda maad, mis Prantsus Austria kaest saab, annab  ta Sardinia kunningale. Lombardia allamattel, kes Austria al, ja Austria allamattel, kes Lombardias ellawad, antakse lubba jäda ehk tulla, nenda kuida isse tahtwad. Terme aasta antakse neile aega järvele  möttelda, kuhho kegi tahhab jäda. Sest wöllast, mis Austria al Lombardiama peal seisis, wöttab Sardinia 5 jaggo, st on 250,000,000 wranki ennest kaela ja 2/5 st on 166,400,000 wranki jaeb meel Austria kanda. Et paawsti aujärg wöiks kinnitub sada, lubbawad möllemad, Austria ja Prantsus, selle eest hoolt kanda, et paawst isss wallitsusse parrandust ettewöttaks. Toskana, Modena ja Parma hertsogide õigus,  mis nemmad kautanud, lubbatakse ka üllewel hoida. Möllemad keisrid lubbawad ni paljo, kui wöiwad selle eest hoolt kanda, et keik Jtalia rigid ühte kokko heitwad, (nago Saksamaal), kus kül iggal rigil omma wallitseja on, agga seest- ja wäljaspiddi waenlaste wasto keik ühhes  rigikoggudusses seiswad. Wenetsiamaad, mis Jtaliamaast weel Austria wallitsusse al seisab, annab Austria ka nimmetud rigikoggodusse  liikmeks» Keik innimessed, kes wiimses söas, olgo kumba poolt ehk wasto ial olnud, jäwad sellepärrast möllemilt poolt taggakiusamatta ja wöiwad rahhoga, kus poo! isse tahtwad, ellada. Keik soldatid, kes Lombardiamaalt Austria tenistusses on, lubbatakse lahti lasta, kui neil tahtmist peaks ollema koio minna; neid agga, kes isse sundimatta Austria tenistusse tahtwad jada, põlle tal mitte tarwis wäggise koio sata. Need on nüüd Eiropa keige norema rahho üllemad peatükkid; sanna sannalt keik üllesse panna, wenniks liig pitkale ja ei tooks ka kellegile suremat kasso. Preifimaalt. Meie Keisrli Herra on Breslau linnast jälle Warsawi taggasi pöörnud  ja sealt 17. Oktobril Sarskoje-Selo lossi, tänno Zummalale, hea terwissega jälle koddomaile jöudnud. Seitungides tehhakse sest sured pitkad könned, kui sure aupakkumisse ja armastussega'  Keisri Herra Breslaus wastowöetud ja üllespetud. Meie ei panne sedda mitte immeks.  Kus on meie üllewägga auustud ja armastud Keiser Aleksander 11. ommal ehk wöeralmaal ial ennast näitnud ja põlleks mitte römoöiskamissega wastowoetud sanud? Heldus sünnitab armastust ja sedda ennam, midda surema mehhe süddamest se wälja keeb. Hispaniamaalt tullewad sannumed, et seal Marokkoma Mauri rahwaga, kes keik Muhamedi ussulissed, södda ukse ees peab ollema. Neil olli jubba mönda aega teine teisega nurrisemist, mis isseenneses lootsime waggusi jäwad; agga nüüd on asjad aega möda ni kaugele läinud, et sannad jubba puduwad, kuid lasse kassi käia! Sü ööldakse Mauride pool ollewad ja Hispania mehhed ollid omma aeg ka kannatanud ja häid sanno annud, agga  se teinud Marokkanid ehk Maurid wse! uhkemaks, et arwawad teisi nödrusse pärrast ni waggusad ollewad. Se pahhandab Hispania  mehhi ja nüüd ihhuwad jubba kibbedaste möeka ja walmistawad ennast lahhengide wasto  ja se õlleks wägga immekspanna, kui nende tülli ilma werrewallamisseta lõppeb. Hispania 149