õlleks perremees hirmsa surma sanud; sest kui teist tassi täis wallati ja kan hästi küllakile hoiti, kukkus üks lahtine tops tullctikkusi kannust  wälja, mis pallawa kohwi sees liggund ollid. Nüüd naggid mehhed, kui lahhedal surm neile olnud ja kahwatasid ärra. Kohwi perremees  ei mõistnud koggoni, kust pahhad kihwtised  tikkud kohwi kanno ollid sanud? Ta kutsus kögi-tüdrukut, agga se ei teadnud ka arroanda, kuid pärrast leiti, et mönned tulletikko  topsid ollid ahjo-auko kuiwama pandud, ja senni kui perremees kanno kaant laua peält järrele toi, olli üks tops kummuli pöördud sahtle pöhja peält kanno sisse werenud. Nüüd olli arro ka. Sure römuga hakkas ta söbra kaela ja tännas  tedda ni hästi ta unnustusse, kui ka selle eest, et temmaga olli janud kohwi joma. Sest kui ta nattuke hiljem õlleks tulnud, ehk ilma kohwita ärraläinud, siis õlleks kohwijoja hirmsat  woswori - kihwti surma surnud.  Uskmatta  innimessed ütlewad nüüd: „se juhtus nenda", agga minna pean ütlema: middagi ei juhtu mailma peal ilma sure Jummalatta, kes keik juhtumissed juhhatab. Separrast on keik tänno üksi temma pärralt. Agga tuletikkudega  waatkem ette! Kaubalaewa d. Minnewa aasta on Ria kaupmehhed 2 auro- ja 12 purjo-laewa jure murretsenud ja on siis Ria Linna kaubalaewade  arro tullewa kewwade, kui wessi lahti lähhäb, 66 purjo- ja 15 auro-laewa, mis korraga 7666 laewa sällitust wöiwad peäle wötta. Ülleültse ööldakse meie Wenne rigi kaupmeestel 1416 kaubalaewa ollewad, mis kokko 172,665 laewa-sällitust wee peal kandwad. On ka hea tük asja, agga ei sa weel kaugelt Nord-Amerika wasto, kus aastal 1858 jubba ühte kokko 38,666 kaubalaewa  merre peal käisid, mis peäle 6 miljonit  laewa-sällitust kanda wöiwad. Kaubalaewa  rikkusse polest on Nord-Amerika ühhendud  rigid keige essimessed; nende järrel tullewad Inglased, (neil on ka peäle 37,666 kaubalaewa, nende seas 1666 aurolaewa, agga paljo wähhem sallitusse surust) kes kül kau- bataeWade pokest hea hutk waesemad, agga jälle  söalaewade põiest keige rikkamad on; nende järrele tullewad Pranksussed, kellel 15,175 kaubalaewa merre peal käiwad ja peäle 1 miljoni laewa sallitust kandwad;  nende  järrel tullewad Norwegi ehk Norramehhed,  kelle 5241 laewa 528,264 sällitust kandwad;  nende järrel tullewad Hispaniaja  Danimehhed, kes pea ühhe arrulissed on, ühhel 5175 ja teisel 5179 laewa; nende järrele tullewad Kreka rahwas. 3979 laewa; nende järrele Austria riik, 3393 laewa; nende järrel Sardinia, 2931 laewa; —- nende järrele Türklased, 2399 laewa, agga  mitte sured; nende järrel Hollandi rahwas 2239 laewa; keige teistel on paljo wahhem. Ka meie sure Wennemaal on paljo wähhem, kuida üllemal näggime; agga otame weel mönne aasta, küllad aasta kümne pärrast,  kui Zummal ello ja önne annab, aiame selle polest koggoni teist jutto. Wennemaalt. Kus rohket kasso lota, seal on Inglased terrased haiso tundma, üks rikkas Inglane peab praego Peterburgis ollema,  kes omma kullo peäle raudteed India - male tahhab tehha ja krono polest lubba otab; mönned selle tö tundjad meie poolt, peawad ka temma nõus ollema. Kes nüüd raudmaantee peal Pihkwast rutto Peterburgi linna tahhab söita, töttago senna, kui rahhakoppik taskus ja tarwis käia on; te peab jubba malmis ollema, mis seitungide  läbbi reisiattele teada antakse. Suur neljakordne maia Peterburgis, kus rigi stempel - pabberid ja pabberi - rahha trükkitakse, on 7. Webruaril öse kello 3 kolm üllemat korda seestpiddi keigega, mis sees olnud,  ärrapöllenud; alluminne kord olnud wölwitud  laega, sepärrast jänud se järrele. Pritside  läbbi sanud muud honed kahjo eest hoitud. Wilna kubbermang on Kowno kubbermango  naber. Sealt tullewad sannumed nenda: „Kowno meeste mina pölgaminne hakkab meie Wilna raial ka rumi ja maad leidma. Wina märg on 6 kord alwemaks 274