gitusse läbbi weel kaswatada, siis põlle se Mitte keeldud, waid wöetskse tännoga wasto. Peterburgist. Sure hea melega kuleme,  et sea! hea innimeste! se nöu peab ollema,  üht kassi nusse-seltsi assutada. Se õlleks wägga kidowaart assi. On sedda jubba maal ja pissukestes linnades ni wägga tarwis, mis siis weel ni sures linnas, kus saddatuhhanded  kous ellawad, ja wina jominne toob iggal pool õnnetumat ello. Peaks tedda tühja ka parrem iggal poo! üsna mahhajaetama. Pahhandusi on ta paljo teinud, head weel ei ial saatnud, ehk temma orjad tedda kül kiitwad ja pruukwad. Kui Keisri Herra hiljuti Polamaal Warsawi linnas olli, on ta waeste innimeste heaks 10W höbberubla ärrakullatanud, mis nendele ärrajaggati, kes Keisri Herralt abbi pallunud. Sannumed wöeralt maalt. Preifimaalt. Kuida Prantsus kongressi peale peaks tull eana. Kongressist  on nüüd iggal maal paljo jutto. Kongres  peab Eiropa, isseärranis Jtalia seggased  asjad jälle korra peale saatma. Senna saatwad Eiropa 5 suurtriki (Wenne-, Preisi-, Austria -, Prantsusse- ja Jnglisma), kui ka mönned wahhemad rigid ommad savikud kokko,  kes rohhelisse laua ümber istudes seggasid asjo peawad selletama. Ööldakse, et sesinnane  kongres jälle Parist kokko tulleb, agga mitte ennam mannal aastal. Uks Preisi seitung  annab sedda head nöu, et Prantsus, (kelle süüks Jtalia södda ning ka nende praegust jäggelemist  aetakse) mitte kui öigussemöistja, maid kui süallune kongressi peale veaks tullema, ja kui Eiropa eddespiddi rahho tahhab sada, siis murretsego selle eest, et mönni mees (Napoleon)  jälle üksiko sare peal korterit leiab, nago (1815) önsa onnoga sündis. Et sähhärdune könne Prantsussel harjaksed püsti aiab, on kül tössi, agga kes mailma su kinni panneb? Sweitfimaalt. Önneto surm. üks tallopoeg, kel priske lomake wankre ees olli, seisis omma wankrega raudmaantee äres ja tahtis  nähhä, kuida aurowankrid möda tormawad;  et sest õnnetus wöiks tulla, ei tulnud temmal melegi. Agga ni pea kui auromassin möda olli minnemas, hakkas ta hobbune kartma,  kargas keige wankrega ülle raudte teine põleja mees kukkus raudtee peale wankrest wälja. Hobbune ja wanker peasid, agga mees waene, kes just sel silmapilgul ees olli, kui aurowankrid  tullid, jäi ommast peast ilma. Just kaela kohhast leikasid rattad pea otsast mahha. Nenda ei tea meie hommiko kotto wäljaminnes  kegi, mil kombel öhto taggasi tulleme. „Kui ellad, ella nenda sa, et önsaste wöid surra." Hispaniamaalt. Marokko söast. Kas söddiwad jubba? Sest söast ei sa meie ülleültse, senni kui tedda petakse, mitte paljo teäda. Hispania wallitsus ei tahha mitte lubbada,  et sealt seitungid sest paljo kulutawad, Egga minna tea, mikspärrast sedda ni sallaja petakse? Jsse watama minna, põlle mul ka aega. Ms sest Prantsusse ja Inglaste labbi, kes seal liggikordas ellawad, seitungide sisse Lulleb, tahhan kül teada anda, agga sedda ei wöi paljo olla. Söawägge, mis Hispania Mauride wasto saatnud, peab ülleültse 43,800 meest ollema. Põlle liig suur assi, agga wöiwad needke jubba  werd küllalt wallada. Wannal aial olli Hispaniamaast suur hulk Mauride käes ja se on paljo werd maksnud, enne kui neid ülle Gibraltari merrekaela Ahwrikamale  taggasi aeti, ja praego peawad weel Kordowa ja Granada linna wötmed endise wallitsusse  mällestusseks nende käes ollema. Kordowa  linna wötmed petakse Marokkomaal Rabati  ja Granada linna wötmed Wesi linnas üllewel.  Nemmad hoidwad neid nago wanna pühha  mällestust, et Hispaniama kord Muhamedi poolku al on seisnud. Et neil nüüd ni hulga aia järrele Hispania rahwaga södda on ja Maurid  öiete julgust saaksid ja omma endist wallitsust  meletulletaks, on need wötmed sure öiskamissega  möda linna ümberkantud ja pärrast 178