liwannem, kellele keik au peab sama; agga südda  ei wöi ka neid tännamatta jätta, kedda temma  Waim ärratanud, et heas asjas head möistwad tehha. Aitko Issand ikka eddasi!" TöStamalt. ja 5. selle ku päwal said Töstama kihhelkonna lapsed Perno makonna  koli kohtawannematte polest labbi katsu- Töstama kirriko wöörmöndri herra kutsmisse  peale tullid siis ka 3. selle kihhelkonna möisawannemat, kirriko wöörmöndrid ja walla kohtomehhed Pootsi möisa kokko ja kui laste katsuminne olli löpnud, peti koli asjade parrast  nöu, kuida laste öppetamist parrema korra peäle sata, wallitsedi koli seädusse järrele igga walda nende kokko tulnud kohtomeeste seast üht koli wannemaks, kes öppetajal ja koolmeistritel  laste kolitamisse jures abbiks on ja seäti ka Pootsi walda üks isseärranis kool, mis tünnini Selli walla koliga ühhes olli. „Laske need lapsokessed minno jure tulla ja ärge keelge neid mitte, sest nisugguste pärralt  on Jummala riik" ütles meie Issand Jesus Kristus! Olgo siis kallis Õnnisteggia  issi juhhatajaks, wannemattel ja lastel, et ükski neist pissokessist ei saaks keeldud temma  jure tullemast. Wimaks said kaks Tösma  kihhelkonna koli poissi makonna koli kohtowannematte  polest koolmeistri ammeti peäle läbbi katsutud, et wöiks üht Selli ja teist Kasina  walla koolmeistriks seäda. Andko Jummal, et need nored mehhed öiete ja truiste omma wöttaksid hoolt ja murret kanda. Sannumed pagganattest. Ahwrika pimmedus. (Negride kohtud.) (Mis Nr. 23 polele jäi.) Ka muud Negride kohto asjad on willetsad kül. Nemmad ütlewad, et keik õnnetus ehk hädda, mis ial sünnib, tulleb teise kurja maimesse  läbbi ja kedda süüdlaseks petakse, peab kehwti joma. Oksendab ta kehwti wälja, siis on ta ilma süta; kui mitte, siis on ta nuhtlusse  al. Enne kui kihwt tedda muidogi surretab,  pinatakse tedda wee! muud wisi. Negrid selletawad omma kihwti pruki nenda: „Kihw- tiga lähhab nende wetis ehk waim innimesse  sisse ja watab järvele, kas südda puhhaö on. Leiab ta süddant puhta ollewad, siis tulleb jälle wälja, kui mitte, siis jääb sisse ja pinab innimest." Uks missionär rägib  üht isse nähtud asja nenda: Uks Neger  laenas omma padi teistele merre peäl sõuda.  Paat läks ümber ja teised kukkusid sisse. Nüüd piddi padiperremees nöid ollema, pandi kihwti joma ja et se wälja ei tulnud, sai ta hirmsaste hukkatud ja mulla ja kiwwidega kinni  kaetud. Nüüd tahheti teada, kas temma naene ilma süta on. Ka temma piddi sedda punnast pühha wet joma, mis ta wälja ei oksendanud  ja sai nujade ja kiwwidega surnuks lodud ja nisamma jalgega tallatud, nago ta mees. On kegi surnud, ja arwatakse, et mönni tedda ärrateinud, siis saab surno kehha küssitud. Uks suggulane seisab wiis ehk kuus sammo surnust emal ja küssib: „Sinna õlled nüüd surnud. Sa tead, et sa nüüd ennam meie kombel ellus ei olle, nüüd rägi töt. On se ehk se (siin nimmetakse mitme nimmed) sind ärrateinud?" Mähhärdusse nimme jures surno kandjad üht nukso tundwad, mis ial surnust ei tulle, se waene innime peab kihwti joma ja surrema. Uks kulus Inglane, nimmega Lander, tahtis Negrid nende ommal maal hästi tundma sada ning ellas sepärrast tük aega parrisorja-randas  ja panni keik tähhele. Ta mehhike  räkis mönni walli sanna pärrisorja-kauba wasto, ja se olli hea, agga mitte ta ennesele.  Pärris- orja - ostjatele olli Lander nago okkas silmas; kes ennamist Portugali ja muud rahwas ollid ja innimesse lihhast ja werrest kulda teggid. Need torkasid paggana üllemale  körwa: „Se Inglane tahhab sinno maad omma kunninga alla sata; katsu, et temmast lahti saad." Uhhel päwal, Lander istus just sömalaual, tulli paggana ütlema tener tuppa ja ütles, et ta wetisse maiasse  piddi tullema ja mönne kaebdusse parrast arro andma, mis temma peäle olli tõstetud. Lander teädis, et praego surrema, ehk senna minnema, on üks. „OH Zummal! ohkas temma ni mitmest häddast ollen minna õnnega peäsnud ja pean tänna kihwti surma 199