sori linna ja Kenetsaretti jarwe wahhel käib pool wilto mäerink, mis peale 3 pennik. pitk põhja poolt löuna pole ja selle mäe peal hütakse ühte paika õnnistuste mäggedeks;  sest et Kristus siin omma mäejutlust teinud, kus se sanna „önsad" ni saggedaste ette tulleb. (Matt. 5, 3 —11.) Löuna pool Tabori mägge leiame ka Kana linna, kus alw-wessi kalliks minaks sai sest et noor paar sedda ollid mõistnud, mis meie paiwil ni mitto ei mõista, se on: Jesust pulma kutsuda. Kana olli ka Natanaeli sündinusse paik. Tabori ja wäike Ermoni mäe wahhel seisab ka Naini lin, rohke pennikoorm Naatsarettist löuna pool. Mis siin ühhe lesse naese surnud pöiaga sündis, on meil keikil tuttaw. Nuttes läks lesk emma omma poia pusärgi tagga linna  wärrawast wälja ja römo lautoga ellawa poia käekörwas jälle taggasi, pärrast sedda, kui Ellowürst olli hüüdnud: „Noor mees, töuse — Annab Jummal termist, siis rägime tullewa kord Samariamaast. Juttud ja jutto jätkud. Laisk perremees ja süllana. Perremees  tahtis koddo aegutava ja sullane wäljal ringutada; kuulge, kulda möllemad sedda teggid.  Et laisk perremees koddo allati kuleks, kas sullane wäljal künnab ehk seisab, panni ta tö-lomale helleda kella kaela, mis sullane ei tohtinud kinni pista. Kulis perremees kella heäle, siis wöis julge olla, et sullane künnab; egga muido loom ei ligu ja kel hellise. Ühhel  hommikul tahtis perremees ni targo üttelda:  olle ka hästi ussin! ja ütles: „liguta mul tänna ka priskeste kella!" „Kü! ikka  kostis sullane perremehhe käsko peab tener täitma;" laks töösse ja perremees sängi. Agga perremehhe haigus olli ka sullase külge hakkanud, sest wanna sanna ütleb: kuida  perremees ees, nenda sullane tagga. Ta läks wäljale, aias waggo kaks kolm ülle pöl- 10, päike läks psllawaks, werri sarwe al ka sojaks, mees istus krawi kaldale mahha, siddus  piitsa kele kella külge ja ligutas, nago perremees olli käsknud. Kella heäl, mis koio kuuldi, teggi perr-mehhe peapadja weel pehmemaks  : ön sel, kes teenrid ette sanud! Keskhommik  kä, perremehhe maggus unni läind, lahhäb wäljale süllast watama. Sullane istub  ja ligutab kella. „Mis sa teed?" küssib perremees. „Täidan ausa perremehhe käsko"  wastas  sullane; sannakuulminne on jo orja kohhus." Perremees jäi mait. Kas nad kummagi ennast parrandanud, sedda minna ei tea. Postimehhe kirjawastussed. A. E. Länemaalt. Armas Läne wend! Meite enneste wahhel üttelda: ikka nattuke liig pilkaks wenniwad Teie kirjad! Teine kirri on just kui essimesse wend : hakkab peale, alzga ei tahha ennam ärralöppeda. Õllele wist ruttoga  kirpttanud, et ni pilkaks läinud. Onnneti on seal mõnda sees, mis prukida sünnib ja prugitud saab, kui rumi leiame. P. L. Allutagguselt. Ussume kül, et Teie ja mönned muud ka telekrahwideft lelektri-wäest), mis keik sannumed  silmapilk ühbest linnast teise wiib, selgemat teädust tahhaksite; ellame lsse kül ka Perno telekrahwi - kontori lähhedal ja olleme saggedaste telekrabwi imme-wägae otsego  käppoga katsudes immeks pannud: agga sest üht nisuggust  lühhikest selletust Postimehhe tasko pista, et ka öppimatta inmmenne wöib üttelda: „olle on arro kä!" —se volle mitte nenda kerge assi. Sepärrast  pallume, et need, kes meie eddespiddisest selletussest, mis kord tahhame katsuda, arro tahtwad sada, et need enne sedda tähhelpannes wöttaksid labbi luggeda, mis „Koliramato"  kues jaggo (Wisika, ehk lodud asjade wäggedest)  selle polest tz 105 117. pitkemalt öppetab. 394 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostseeprovinzen gestattet den Druck in Abwesenheit des Censors: Syndicus Schmid. Teädaandmissed. üks wäike kollane sülle-koerakenne, nimmega  „Petit" ja uhhe silmaga, on minnewa näddala ärrakaddunud; kes tedda leiab ja Steini podi wiib, saab 1 rubla höbb. leido. Kuksema mõisas, (Jarwa Jani kihhelkonnas)  otsitakse üht meest, kes uut kaewo hea kohha peale ja korra parrast möistab tehha. Kes sellega arwab labbi sawad, mingo Juli kuus senna kaupa teggema ja tööd allustama.