wast hingasid. Wist olleksid ehk keik sisse janud,  kui mitte teise perre sullane, kes hilja möisa orjussest koio tulnud, neid ep õlleks üllesärratanud.  Ränga mürristamisse ja wälgolömisse  parrast põlle tal mitte lauda peal unni silma tukud, waid läinud mahha; minnes  näinud ta teise perre kattukse jubba pöllewad.  Rutto jooksnud ta senna, lönud russikaga  kambre.akna sisse ja kissendanud: „Jnnimessed,  kui alles ellate,' töuske rutto ülles ja tikkuge toast wälja, tubba pölleb!" Kes nüüd toas ja kambris magganud, need ruttanud  jonelt walja; agga tüdruk Kadri Peterson  , perrenaese ödde, läinud öhto karja-lapsega  toa peale maggama ja se waene põlle middagi kuulnud egga karjalaps ka mitte. Last aianud pallawus ja tullesäddemed warsi üllesse, agga ehk ta kül Kadrit kät piddi tömbanud  ja hüüdnud, ei olle se mitte ülles ärkanud  z wimaks sanud- laps toa pealt kambre peale ja sealt hagganikko mahha, agga Kadri jänud üllesse. Selle peale waunud jubba kattus  mahha. Kegi põlle temma heält kuulnud, egga temma ligutamist näinud. Pärrast kui kattus olli arrapöllenud, nähtud tedda üllewel toa lae peal kesk tulle sees seal sammas ühhes paikas küljeli seiswad, kus karjalaps tedda olli jätnud. Keigest sest on arwata, et temma  jubba enne lapse hüüdmist surnud olnud, olgo surm temmale pitksest ehk muido tulnud: sest ni raskeste ei wöi kegi et tulle wallo tedda ei peaks arratama ja innimenne likumatta senna paika pölleb ja surreb. Ta olli ka jubba pääw enne sedda ni norgus olnud, olli maia ridid pesnud, ei kellegiga sanna rakinud  ja öhto ilma sömata maggama läinud. Parrast kui toa lae palgid ollid labbi pöllenud ja sisse langenud, langes ka söeks pöllenud Kadri ahjo peale, kust tedda wimaks pootshakidega  tullest wälja kisti. Süssi olli sussi! Keik penemad liikmed, käed, jallad ollid purruks  arra pöllenud, et ei wöinud pea ennam tunda, kas ta innimenne olnud. Nenda sai ta kirsto pandud ja 22. Junil Perno üllejöe kirriko-aia peale maetud, kuhho hulk innimessi olli kokko tulnud halledat asja waatma. Jummal  trööstigo temma wannemid ja suggulast ja öppetago meid ka,- et surm iggal aial, iggas paikus ja igga wisi wöib tulla - siis öppime palluma ja wjalwama. Kuramaalt. Rahhe-saddo. Mitawi  linnas ja ümberkaudo on 8. Junil pärrast  löunat ni kange köuemürristaminne, torm ja rahhesaddo olnud, kui nad seal ammo ennam  põlle näinud. Tui munna surussed rahhe  terrad langenud tormiga pilwist ja teinud 5 wersta peal ümberringi suurt kahjo lomadele ja wiljale wälja peal. Peale sedda lönud rahhe  ka Mitawi linnas pealtule mitto tuhhat akna ruti purruks, murdnud aiad mahha, lõhkunud kattuksed ja alanud maiad ja keldrid  wet tais. Ulitsad olnud keik se ö rahhet täis, et saniga õlleks söita wöinud. Üksi linna kahjo arwatakse 10,000 rubla peale. Agga kes wöib üttelda: Jummal» mis sa teed? Neid ristiinnimessi on parrago ka, kel Jummal  muido mele ei tulle, kui köuemürristaminne  neid wärrisema panneb. Wennemaalt. Peterburgist kirjutakse 14. Zunil: Meie auustud Suurwürst Konstantin Nikolajewits on omma Prouaga pitka reisi pealt hea terwissega Peterburgi linna jälle taggasi jõudnud. Selle eest tänno. Agga teine Peterburgi fannum on kurw. Meie Keisri Herra taddk, Weimari hertsogi  lesk proua, Suurwürsti proua Maria Pawlowna, on 11. Zunil Weimaris ärrasurnud  ja selleparrast Keisri Herra maia.  listel ja ommastel leinarided kanda. Sesinnane  Keisri taddi olli önsa keisri Pauli kolmas tüttar ja Weimari rigi attamad peawad  tedda wagga tagga kahhetsema ja temma surma parrast kurwad ollema. Kasani *) linnas on 25. Mail peale 700 maia ärrapöllenud, nende seas 5 kiwwikirrikut ja 2 Muhamedi mosseed. Keik need waesed *) Kasan on suur kubberm. liu, pool pennik. Wolga-jöest, Kasanka-jöe äres: Siin ellawad ka paljo Tartari rahwast. 1815 põlles kord pool linna  ärra. Paljo kallewit, seepi ja muud sellesarnast tehhakse Kasanis. 2