ma wahhel, kus ta ka ma raia eest peab ollema,  ja lähhäb siis Hollandimaal pohja-merresse.  Sesinnane jöggi on koggoni teine mees, kui meie Perno jöggi, kedda meie, et suremat ei õlle, ka sureks asjaks peame. Tännawo on ommeti ka Reinis wessi ni maddalaks jänud,  et kiwwid ja kaljud walja paistwad, kedda keige wannemad innimessed omma silmaga  ei olle näinud. - Donau jöega, mis Badenimaalt Swartswaldi mäggedest hakkab ja öhto poolt hommiko pole joostes, Würrembergi-,  Baieri-, Austria-, Ungria- ja Moldau  - Wallahhimaalt labbi käies, Türgi- ja Wennema wahhel musta - merre wette astub, peab sesamma luggu ollema. Kaewodega põlle assi ka parrem: mitme sees ei olle wee tilka ennam ja innimessed peawad kaugelt weddama.  Jah, nenda meie innimessed olleme: mis meil igga pä rohkeste käes on, sedda ei mõista meie ennam Jummala armo anniks piddada egga selle eest tännada, waid unnustame  pea ärra, et need lodud asjad, kedda Jummal meile keige rohkemalt annud, meile ka keige ennam tarwis olnud, nago: tuul, wessi, tulli ja päwa walgus kui palso rännatakse  nende eest Jummalat? ja ommeti, kui üks neist pudub, on tulline kitsas kä. Nenda  on ka luggu tuhhat mu asjaga, mis eest innimessed ennam peaksid tännama, kui se tännini sünnib; ilma asjata põlle Lutterus neist asjust neljandamas palwes ni pitka ridda  kirja pannud. Wormsi linnast antakse teäda, et neil Lutterusse au - samba tarwis jubba 3(1,000 taadrit kous on ja ikka weel jure tulleb. Keigest  madest ja keigesuggusest rahwast on sesinnane  rahha korjatud ja antud. Senna on kunningad ja würstid omma kuldtükkid, kui ka meie suggused omma koppikad kokko pannud, et Lutterussele, kelle waimolik mällestus,  meie kallis usso öppetus enne wimist päwa muidogi ei kau et temmale ka wäljaspiddi  mällestusse- sammas saaks üllespandud,  mis tunnistab, et meie omma usko egga  usso-issa põlle ärra unnustanud. 60,000 taadri peäle on kullo arwatud, mis ausa mällestusse-samba  jure tarwis lähhäb ja essimesse aasta korjamissega on jubba pool ossa kokko tulnud. Olgo Jummal tännatud! On 1857 ni paljo teinud, küllad 1858 omma jao ka teeb; sest paljo rahha, mis jubba korjatud, ep olle weel Wormsi üllatanud, nenda kui meiegi maalt. 1909 taadrit, mis Liwlandi mõisnikud selle tarwis annud, kui ka need rublad, mis öige usso ülleswötmisse pühhal koggodussed kokko pannud, põlle weel senna male üllatanud; nenda ka muialt maalt, kus meie usso rahwas ellawad. Wittenbergi linnas, kus Lutterus ellas  ja öppetas ning usso puhhastust sellega peäle hakkas, et omma 95 tunnistust paawsti usso wasto kirriko ukse külge löi seäl ellas ja öppetas ka temma tru söbber ja abbimees  Wilip Melanhton, kedda ta wägga  armastas ja kes temmale omma süggawa tarkusse, kindla usso ja tassase melega sureks toeks ja abbiks olli. Kus Martin Lutterust nimmetakse, peab ka Wilip Melanhton nimmetud  sama: sest nemmad ollid omma woitlemisse  töös allati kous, nago Elias ja Elisa. Et nüüd Lutterussele Wormsi linnas ausammas  ehhitakse, on head innimessed ka nõuks wötnud Melanhtonile Wittenbergi linna üht nisuggust seisma panna, ja peab neil minnewa  Paasto kuust sadik künni sia male ka jubba peäle 6909 taadrit kous ollema. Noh, anna Zummal head kuulda, need kallid mehhed  on meile anded kätte saatnud, mis eest meie weel iggawesses ellus tänname. Preifimaalt. Berlinis on suur hulk kaupmehhi omma armsa printsi pulma mällestusseks  sedda head nou wötnud, üht maia assutada,  kussa waesed innimessed, issearranis kaupmeeste suggust, kes wannadusse ehk õnnetusse  läbbi leiwast ilma jänud, ulluallust ja peatoidust woiwad leida; sedda arwawad paljo öigema ja löbbusama ollewad, kui noort pari mu waljaspiddise au ja illoga wastowötta, mis paljo rahha maksab ja middagit kasso ei sada. Se on ka öige nou ja saab nore parile  wist ennam römo teggema, kui muud and"d, kellest neil jo pudust ei olle. Kergemeelsid innimessi on iggal maal 245