kussa keik üri korterid waeste innimeste jauks on seatud, kus igga perrekond iöseärranis  woib ellada ja põlle tarwis teiste jalgus egga teistega üllestikko ühhes unnikus olla. Ka on korra parrast kestmisse kohtade eest murretsetud. Toad on kindlad, sojad ja kuiwad;  agga neid üritakse üksi waeste innimestele.  Korter, kus perrekond nelja waimoga woib sees ellada, maksab ku peält 1 rubl. höbb. ja peab isse kütma, mis sure linna kohta wägga oddaw on. Jggas maias on omma üllewaatja, kes maia perxemehhe assemel üri rahwast wasto wöttab ja kui nad maia seadust  ei tahha piddada, neid ka jälle ärra sadab;  peale sedda selle ülle walwab, et ürilissed  waikist ja puhhast, kassitud ello ellawad. Igga ku eösimessel päwal peab üür ette maksetud  sama. Monnele näitab se kül järsko pentsik ollewad, et waeste käest üri woetakse ja peälegi weel ette lastakse maksta; ommeti põlle se mitte pahha, waid wägga öige ja waeste kassuks; sest mis innimenne isse omma  waewa läbbi sanud, on ta melest armas; ürirahwal on koggoni teine meel, kui neil siis õlleks, kui maia waeste maia nimme kannaks ja nemmad armo polest seäl ellaksid. Nüüd tunneb igga üks ennast koddo ollewad, agga muido põlleks se mitte nenda; sure holega püüdwad .nemmad omma üri tassuda, et agga  senna woiksid jäda. Mitto perrekonda on jubba maiast läinud ja teiste waestele rumi teinud, sest et nou ja jõud jubba olli kaswanud  ja muial kohhas ennam woisid maksta. (Jääb polele.) Peterburgist. Sure „Nikolai-raudmaantee"  peäl, mis Peterburgist Musko lahhäb,  on enne Zoulo õnnetus juhtunud. Kolm roimast wankert ollid tagga ahhelast lahti peäsnud ja tee pealt körwa jooksnud. Önnetusses  olnud ommeti ka ön: maantee olnud  sealt kohhast kahheksa jalga kõrge ja igga  wankre peäl 88 platsi keik teerahwast täis, kui lahti peäsnud wankred tee pealt metsa hüppasid ja sellegi pärrast ei olle suremat õnnetust sündinud, kui et ühhe naesterahwa kässi on piggistud, ja monni mu kerge mutso sanud, mis nimmetamisse wäärt ei olle. Õöldakse,  et sähhärdune ön sest tulnud, et neil seal pitkad kahheksa rattaga wankred on. Woib olla; agga meie omma pissukesse Moiötussega  orwame nenda: kui Jummal tahhab hoida,  siis woid tulle ahjus ja merre põhjas wallaskalla köhtus ellusse jäda, kui mitte, siis pead leme lussikasse uppuma ja ülle ölle-körre astudes kaela murdma. Kirja - postide üllema wallitsusse polest on kask wälja tulnud, et keige rahwale peab teäda antama, kuida tännawo ue aastast sadik  posti - kirjadega luggu saab ollema ning seäl on kümme asja tarwis tähhele panna: 1) igga liht kirja peal, mis post - kontori wiakse ehk sadetakse, peab post-mark (weike neljakandilinne piljet ehk pild) seisma, (siis põlle ennam posti-rahha maksta); 2) needsinnatsed post-markid 1 lodise kirja peäle 19 kopp. tük, 2 lodise kirja peate 29 kopp. tük ja 3 lodise kirja peäle 39 kopp. tük, sawad igga pä enne lõunat kello 9 künni 12 post-kontoris müdud; 3) nimmetud post-markid peawad senna pole külge kirja nurga peäle kliistertud sama, kussa peälkirri ehk adres seisab. 4) kirja saatjattel on lubba, kirja raskust möda ka ennam kui üks 19 koppikune postmark  kirja peäle panna, künni raskasse hind tassa on; 5) kirja saatjattel on lubba kirjasid, kus post-markid peäl seiswad, nende plek-kastide sisse panna, mis post-kontori uste körwas seina külges seiswad ja nende kirjade tarwis said seätud, kel templiga kuwarid on; 6) kui agga kirjad, mis kaludes raskemad on, kui peäle pandud post - markid näitwad, olgo et neid kastidest leitakse ehk posti peäle antakse, jawad kas arrasaatmatta ehk kirja saatja peab ni paljo markid jure ostma, kui kirja raskusse järrele pudub; 7) kui juhtub, et kirjad ilma post-markita posti peäle tuakse, siis peab wastowötja kirja toja nähhes sedda wäärt marki kirja peäle pannema, mis kirja raskust möda kohhuö on; 8) kui kegi wasto seädust kirja sisse, kus post - mark peäl on, rahha ehk muud rahha 5 5 229