kasaks. Parrast sedda sai ta keisriks, agga selle prouaga ei olnud tal mitte lapsi, ja se olli nisuggusel mehhel sureks pahhandusseks, kui nimme ja aujärje pärriat järrele ei jänud. Ta laskis ennast sest prouast ärralahhutada ja wöttis  Austria keisri tütre abbikasaks, kellega temmal üks poeg olli, ka Napoleon nimmi, ja et ta sel aial alles wäggew keiser olli, nimmetas  ta sedda poega jubba essimeste mähkmette  sees Roma kunningaks. Agga Napoleon  olli kül wäggew keiser, siiski mitte Jummal,  se assi läks pärrast keik teiseti. Ta tulli (1812.) Wennemale, sai siit taggasi aetud, 1813 Saksamaal ärrawöidetud, keisri ammetist  lahti lastud ja Elda sare peale sadetud, mis Toskani-merres Jtaliama körwas. Siit kargas ta mönne aia pärrast ärra, pöggenes Prantsussemale taggasi, kerged Prantsussed wötsid tedda jälle keisriks ja werrine södda hakkas  ueste peale. Nüüd agga ei sanud ta ennam  kui 199 päwa wallitseda. Belgiamaal Waterlos külla jures wöideti ueste ärra, tahtis omma poega aujärje pärnaks jätta ja isse Jnglismale pöggeneda. Agga Inglased tundsid tedda ja saatsid Helena-sare *) peale wangi (1815), kus 11 aastat pärrast sedda surn. Noh kus proua ja poeg jäid? Neid wöttis Austria keiser omma jure. Seddasinnast  Punnaparti poega ei nimmetud pärrast mitte ennam „Roma kunningas", waid hertsog  Reihstatt. Ta surn poisikse pölwes jubba  ärra ja minna ei tea, mis surma. Temma  surnokirst seisab tännini seal, kus Austria keisri suggu hingawad. Agga Napoleonid peawad ka ühhes kous hingama Parisis. Kuida  wanna Napoleoni surnokirst Helena - sare pealt ärra todi ja Parisis ueste maeti: sest ollen jubba esflmesse Postimehhe sees küllalt könnelenud. Nüüd pean ka temma poia surnokirstust  nattuke räkima. Üks neist asjust, mis praegune keiser Napoleon Willawranka linnas wälja tellis, kui 29. Junil käppa löid ja rahho teggid, olli se, et Austria keiser lubba annaks nimmetud hertsog Reihstatti surnokirsto *) Sedda saart leiad kaardi peal sure Atl anti merre sees Ahwrika ja Amerikama mahhel. Wieni linnast Austriamaalt Parist wia ja omma  issa körwa puhkama panna. Minna ei tea, kas Austria keiser sedda hea ehk pahha melega lubbanud, agga et hea melegs rahho tahtis tehha, on ta ommeti lubbanud. Mil aial se assi ette saab wöetud, ei olle wee! teada antud, agga kui se sünnib, siis tewad wist teised seitungid sest pitkad juttud ja meie ommast kohhast ka nattuke. No seeb se olli, mis teile „Punnaparti pöiast" tahtsin üttelda. Inglismaalt. Se õlleks immeks panna,  kui Inglaste ja Prantsuste wahhel eddespiddi  mitte kaunis walli nurrin ei tulle. Enne  kui Napoleon rahho teggi, on ta paar korda  telegrahwi läbbi Londonist omma söbrade kaest nöu küssinud, kas nad mitte rahho nöu ei tahha anda, et temmal olla kui wöitjal hadda isse peale hakkata. Essimesse küssimisse  peale sanud ta wastust, et Inglisse ministrid  ei arwada mitte weel aega ollewad ja kui mönne päwa pärrast jälle küssis, ei tulnudke  ennam wastust, sest et pea minister haige  ja teist põlle koddo olnud. Se pahhandanud  Napoleonit nenda, et möttelnud: „minge siis kassi sabba alla, ma teen üksi rahho," ja teggi ka. Nüüd tagga järrele on Inglastel jälle pahha meel ja ütlewad: „Noh, lassi nad tehha rahho, meie omma ninna senna wahhele  ei pista," ja mötlewad wist: egga se rahho  ilma meie abbita suurt asja wäärt ei olle. Pahhad söbrusse margid. Hiljuti  küssis üks Inglisse rigiwannem ministre käest, kas se tössi plddi ollema, et Pratsussemaal  luggu nenda wälja näitab, kui põlleks neil mitte head nöu Inglaste wasto? Minister arwas, et nisuggune küssiminne mitte paljo head ei te, kui Prantsus fedda kuulda saab, et Inglaste rigiwannemad temmast ilma asjata nenda pahha mötlewad, saab ta wihhaseks ja teeb sedda, mis enne muido kartsid; peale sedda olla Inglisse konsul Prantsussemaalt sannumed  saatnud, et keik asjad olla õige korra peal ja ei middagit pahha karta. Nüüd agga kirjutab üks teine Inglane Prantsussemaalt nenda koio: „Ms meie konsul, kes Parisis ellab, Prantsusse asjust ka paljo teab? Kei- 37