wannem katsus tedda weel, nago kolipoissi läbbi  ning wöis ei ehk ja üttelda, nenda kuida juut taskus köllistas ehk mitte ei köllistanud. Jgga juut piddi omma naese lastega senna jäma,  kus ta naest olli wötnud; siin maksis ta ommad maksud ja tohtis selle eest judi-kirrikus käia ja pärrast hinge heitmist judi surnoaeda maetud sada. Se olli waese judidele waene pölli ja sündsid mönnesuggused asjad, mis illusad  ei olle kuulda. Agga nüüd minne Austria  judide sekka ja wata, kuida nende habbemed  römust wärrisewad: sest keiser Prants Zosep  on keik need kitsad kingad suremaks teinud, et wöiwad naest wötta ja mehhele minna, mil südda kutsub ja ellada, nago muud allamad  ellawad. Prantsussemaalt. Parisis potte nüüd paljo muust, kui kongressist jutto; kellele se kahjo ehk kasso toob, on teadmatta. Prantsuste ja Inglaste wahhe! peab waljaspiddi praego sõbrus  jälle ni patta ollema, et soenda kassi seal äres, agga möllemilt poolt walmistakse ja kohhendakse  merrerando ja saddamaid ni sure holega,  kui õlleks nad igga pä teine teise pähha hakkamas. Kas se söbrus on? Hoidko meid Jummal nisugguse söbrusse eest, kus messi suus ja odda süddames on! Pöhja pool kükges Prantsussemaal peab tubbaka pölletaminne ni suur maiusse assi ollema,  et keik kolipoisid ka jubba selle wanna innimeste aiawitega mängima hakkawad, mis koggoniste ei kölba. Prantsuste auuks peame tunnistama, et nemmad sedda isse ka ei salli. Kohto kässo peale sawad kolipoiste kottid läbbi  otsitud ja hädda sellele, kelle kottist sedda keeldud kaupa leitakse; se saab kasse - urwaplaastrit  mönne pehme kohha peale, ja se on wägga hea. Parisis wöeti nende päwade sees ette ja loeti järrele, paljo seal neid innimessi ellad, kes ennast omma kätte töga peawad toitma, ja leiti ülleültse 361), MD hinge ollewad. Tünnini  arwati, et surem ossa neist piddid puseppad  ja müriseppad ollema, agga walle! waid surem ossa on rätsepad, ja neid on Parisis üksi 190,000 hinge. Tohho pärdik, sealt saaks liggi 20 Perno linna üsna rätsepaid täis! Prantsussed on ülles arwanud, kui paljo selle keisri wallitsusse aial kuld ja höbberahha  on tehtud ja sedda on kül hea lasso. Kuldrahha  3,463,265,980 wr. ja höbbe rahha 181,065,578 wr., ja ommeti on Prantsussemaa!  ka nisuggusid küllalt, kellel rahhast kibbe nappus käes on. Inglismaalt. Nelja kaupmehhe kirri. Inglaste seitungid on täis sest naerust,  et 4 kaupmeest Liwerpooli linnas Prantsusse  keisrile kirjutanud ja küssinud, kas tal nende maga hea wöi pahha nöu on? Need waesed kontoristid sawad nüüd pilkatud, naerdud,  nomitud ja sõimatud, et nemmad sel kombel  õiget arro läinud otsima. Eks sedda igga  laps muidogi põlleks mõistnud, et Napoleon,  kui ta! tõeste pahha nöu on, ommeti ei hakka ütlema: „Zng!ased, ihhuge nüüd möegad terrawaks ja pange püssid täis, nüüd ma tullen!"  Muidogi ütleb waenlane rahho, rahho olgo  rahho mõtted füddames ehk ollematta. Nemmad  on teinud nago kartlik pruut omma kahtlase peigmehhega, kes küssib: „ü tle mulle selges te, kas sa armastad mind tõeste, wöi jamsid muido aiawiteks?" Ka se keige kerglasem noormees ei wasta ommeti mitte: „ma pilkan sind muido aiawiteks," kui kül temmal ial õiget kossimisse nöu ei olle. Nenda on Liwerpooli kaupmeeste küssiminne ka, ja teised Inglased, muist hirwitawad,  muist pahhandawad sellepärrast. „Mis keiser Napoleon praego on ütlewad nemmad  sedda teame meie; agga mis ta eddespiddi  saab ollema, sedda ei wöi kegi ette üttelda. Minnewa aasta selle aiaga hingas Eiropa ka süggawas rahhounnes, agga kuida olli kewwade Jtaliamaal luggu? Kas saddatuhhande  söamehhe wallatud werri meid mitte nattuke targemaks ei pea teggema? Rahho wöib kül jäda, agga hädda meile kui holetumad  ja julged olleme; sest söatormid töuswad ikka ennamist Parisist." Hispaniamaalt. Marokko södda. Sealt söamehhed paugutawad priskeste eddasi 195