wes paawstiks, waid keigel jubba hakkatusses hallid juuksed peas: miö wanna innimeösel paljo tarwis on? Sitsilia ehk Neapoli kunningrikis, al Jtaliama  otsas, kus tullepurtsaja Wesuw suitseb, ei pea asjad ka wägga kidowäärt ollema. Uks tahhab üht, teineteist, minne sa keige tahtmist? Sealt kunningal olli enne Sweitsimaalt paljo söamehhi palgatud, neid on ta nüüd keik omma  tenistussest lahtilasknud ja koio saatnud; se ei pea mönnele ka mitte melepärrast ollema, agga selle keigega põlle meil asja. Prantfussemaalt. Prantsusse keiser on suur söariista armastaja ja mötleb paljo selle peale, kuida neid järgest parrema korra peale sada. Mönne aia eest laskis ta ommal maal sonedega suredtükkid walmistada, nago rcntkuli-püssid on, mis paljo mönnusamad peawad  ollema, kui endised ja wanna modi suredtükkid  sea! paljo ennam ei prügita. Jtalia söas on needsinnatsed tulleriistad omma tullist  au küllalt üllesse näitnud ja Austriamehhed  teadwad sest mönda halledat luzgu könneleda.  Neist sonedega suretükkidest on Prantsusse  keiser 2 tükki, mis wägga kennaste tehtud, ka meie Keisri Herra le kmgitusseks saatnud. Minnewa teisipäwast (8. Sept.) meie SuurwürstiAujärjepärria 16. sündimissepäwa,  mil ta lapse pölwest walja astus, ei olle Prantsusse keiser ka mitte auustamatta jätnud, waid on nimmelt sellepärrast üht üllemat Parisist  Peterburgi saatnud, et temma ennese nimme!  ja assemel Prantsusse keige suremat autähte  (ordenit) Suurwürsti kätte piddi andma. Zubba minnewa aasta ollid mönned saksa seitungid (ma ussun kiuste pärrast) jutto walja teinud, et Prantsusse keisri poeg piddi kurt ja keleto ollema, agga se slli tühhi jut. Nüüd tullewad ueste jälle sannumed, et se kolme  nelja aastane laps nisamma selgeste inglis  ja' saksakeele peab rakima, kui prantsusseja  hispania-keelt, mis ta issa- ja emma- keled on; sest ta emma on Hispania innimenne. Mailm  on wägga ussin tühja jutto teggema. Austria söamehhi on kül hea lossikond Prantsusse wangi sattunud; sest üksi ülle Reini-jöe  ma-teed on jubba peale 15,999 meest taggasi läinud, isse need mitto sadda, mis Alshiriamaalt  laewadega taggasi tuakse. Inglismaalt. Suurwürst Kindral-Admiral,  Konstantin Nikolajewits, on jubba  Inglismaalt koio pole reisinud. Lewiatan on jubba Temse-jöe suhho wälja todud. Nelli tuggewat aurolaewa on nago nelli hobbust tölla ette pandud ja nenda se suur mürrakas möda jögge alla wetud. Möllemilt  poolt on jöe kaldad innimessi tais olnud, kes liggi jooksnud ja sedda immeasja wahtinud;  sest senni aiani ei olle meel jöed egga  merred ni suurt laewa enneste kukkil kannud.  Nüüd hakkab ta omma prowi-söito, küllab  same pärrast kuulda, kuida se korda läinud.  Temma massinatte jures on ka jubba õnnetust sündinud ja 5 ahjokütjat surma sanud, agga laew isse on alles ilma sure wiggata. Ntarokkomaalt. Kus mailma nurkas se ma on? Wata põhja pool Ahwrika kaardi peal, pahhemat kät Alshiriama körwas. Seal on nende keiser ehk sultan ärrasurnud ja uus jälle assemele tulnud. Ni hästi Marokkomaal, kui keik põhja ja hommiko poolt Ahwrika ranna innimessed on usso polest umb Türklased, ning tuttaw assi on, et nemmad mitte sured ristirahwa  sõbrad ja önnesowiad ei olle. Hispania  rahwal on Marokko meestega praego kaunis  walli nurrin tõusmas. On jubba kord sarwed ka kokko lönud ja möllemilt poolt mönned  langenud, agga suurt södda sest kül ei sa. Hinamaalt. Hiinlased ei pea sanna.  Seal ta nüüd on! Minnewa aasta ollid  Prantsussed ja Inglased Hinameestega tuttipiddi  kous, andsid neile hästi öhto ma püssirohto  nusutada, kiskusid sure Kantoni linna nende käest korraks ärra, wötsid wanna pakso Kantoni kubberneri wangi ja ähwardasid sedda  ja teist weel tehha, kui Hiinlased järrele ei anna. Pitka patsimehhed tundsid ärra, et jöud egga nöu teiste wasto ei jaksa, andsid järrele 92