jäma, et siit laulo-seltsist esmalt nou wälja tulli, üht laulo-pühha assutada, kuhho keik ümberkaudsed laulo-seltsid woiksid kokko tulla ja kord ka ühhes kous mitme saa lauljaga ühhes sures kõris healt tööta. Minnewa kewwadest  talwet hakkasid nemmad jubba sedda nou piddama ja teiste laulo - seltsidele kirjotama,  mis surem hulk römsga wastowötsid ja tulla lubbasid. Tallinna laulo-selts seädis nüüd kokkotullemisse aega kesk sui soja päwade peäle,  Jani ja Heinaku wahhe paika, arwas laulud  wälja, mis ühhes kõris piddid lauldud sama, laskis nodid trükkida ja satis neist igga laulo-seltsile omma jao kätte, et woiksid öppida ja prowi laulda, ja nüüd prowiti ja katsuti künni enne Janipäwa kirri Tallinnast wälja läks: Laulowennad, 27mal Janiku päwal on keik walmis, tulge kokko! No nüüd hakkasid lauljad iggalt poolt kokko tõttama. Tallinna laulo-selts olli ka selle eest murretsenud, et woörad lauljad liggi näddala päwad prikorterit  ja üllespiddamist armsas Tallinna linnas leidsid, mis woörastele tännowäärt kergitusseks  olli. Ni hästi maalt kui mitmest linnadest, ka Musko  linnast, olli märato paljo sakso kokko töttanud,  sedda essimest immet kuulma ja näggema. 27mes Janiku pa tulli katte, lin kubbises woöraid  täis ja igga silmapilk wurrasid tolmund reisiwankred linna wärrawast sisse ja töid woöraid jure. Agga millal tullid siis lauljad? Ria laulo - selts, kedda issearranis odati, olli pawa parz eest kirja saatnud, et löppetusses sähhardussed asjad ette tulnud, mis neid tulla ei lasse; Kuramaalt, Mitaust ja Libaust ollid aurolaewa pudusse pärrast, mis tannawo ni willetsaste peawad käima, tullematta janud ja Peterburgi lauljad ööldi alles 29mal tullewad. Helsingworsi lauljattest, Somemaalt, ei teatud middagi. Agga ümberkaudsed pissemad linnad,  isseärranis Perno lin, ollid ommad lauljad  kokko saatnud. Riast ollid wasto ootmist wimaks ommeti seitse lauljad tulnud, kes ennamiste  Tallinnas sündinud lapsed ja muist Saksama innimessed ollid ja nende seas olli ka Ria laulomeister Preis. Nenda otti Tallinna laulo-pühha hakkatus, sel 27mal Ja- niku päwal. Kulda luggu eddasi läks, sest rägime tvllewal näddalal. Arkanglist. Põhja pool, walge merre randas, sure Dwina jöe suus, on meie Keisril  üks suur kaubalin, Arkangel, ja seält antakse sannumid, et seäl hilja aego hirmus kange torm olnud, mis 2 päwa järge möda müllanud ja suurt kahjo teinud. Kahheksa wilja-laewa ja 50 lotja on raisko läinud ning kahjo, mis selle läbbi sündinud, arwatakse  saddatuhhat rubla wäärt ollewad. Bessarabiamaalt, Kubei kolloniist, mis 15 wersta Bolgradist ja 184 wersta Odessa linnast kaugel on, tunti 1. Heinaku  p., parrast lõunat kello werand kahhe peäl, ni kanget et kudbade sees istmed  ja lauad likuma hakkasid ja seina kellad seisma jäid; ka tollihones tikkus üks raske rahha-kast möda tubba hüppama. Seäl jures kuuldi otsego kaugel mürristamist ja peäle sedda tulli raske hoog wihma. Peterburgist. 20mal Heinaku päwal, öhto kello 6 ja 45 minutit, jõudis meie Keisri  Herra ülle Haapsalo linna, kust Ta omma kolm poega, Suredwürstid, kasa wöttis, Peteryowi  jälle taggasi. Keisri Emma, Aleksandra Weodorowna,  on 23mal Heinaku päwal, kello 4 pärrast lõunat, ning Temmaga printses Tsätsilia  ja Suurwürst Mihkael Nikolajewits  hea terwissega Peterhowi jõudnud. (Rig. Z.) Tartust. 15mal minnewa ku päwal on Peterburgist tulles meie armas usso üllem piiskoppi herra, Dr. Ulmann, kes enne Tartus  prohwesser ja parrast Riama üllema koli-kohto  wannem olli, Tartust labbi läinud ning endisid tutwaid römustanud. Ta on lubba sanud meile ning temmale armsas Lihwlandimaal  monned näddalad ommast ammetist  puhkaoa. (Praego on ta Ria linnas.) (Jnland.) 52