ordeni meister Otto von Rodenstein on 1272 Pöldsama lossi chhitanud. Sesinnane  on üks neist wägga arwa lossidest, mis mitte kiwwiwarremes ei olle. Aastal 1558 möksid Wennelased tedda omma wallitsusse alla ja 1574 pölletasid Rootslased linnakest arm ja aasta parrast sedda sai Pöldsama loss Dani printsi Mängusse korteriks, kedda ka, sest et Sarema temma pärralt olli, „Liwima  kunningaks" nimmetadi. Wenne Tsari Jwan IV. wenna tüttar Maria olli temmal  abbikasaks. 1600 piddid Polakad, ni kui mitmed muud paigad, nenda ka Pöldsama  lossi Rootslaste kätte andma. Polakad, Rootslased, Wennelased, need kolm ollid sel aial pea järgest ühhe teise peas kinni. 1621 tullid kord Pola ja Rootsi poolt leppimisse ja rahho savikud Pöldsama lossi kokko ja tahtsid  rahho kehha, agga walle! kumbagi ei tahtnud juukse karwa wäärt järrele anda, kust se rahho piddi tullema? Ja senni kui Polakas ja Rootslane teine teist kiskusid ja löhkusid, tulli Wennelane kord korralt Peipsi takka Pihkwa maanteed möda neid watama, wöttis kasa, mis kanda jõudis, mis mitte, noh, sedda  pistis pöllema; södda ei to ial jo muud, kui tuld ja werd. Sel 3. Septembril 1763 pölletasid Wennelased Pöldsama pissukese linnakese jälle puhtaks mahha ja wimaks lossi ka takka järrele. Liggi 66 aastat seisis keik tuhha unnikus, künni 1766 ja 26 aastat parrast  sedda 1786 üks major von Lauw, kelle pärralt Pöldsama sel aial olli, lossi jälle täieste ueudada laskis. Sel kombel seisab ta weel praego. Aastal 1786 olli Pöldsama! 37 maia ja Rootsi wallitsusse löppetusfel on seal koggoni  366 Sakslaste perrekonda ellanud. Praego ellawad seal peale 566 innimest, kes muist kauba muist hantwärgi töga omma pead toitwad. Willandimaal on weel kaks lossi warremet, mis wannal aial kuulsad ollid, st on Tarivas  to ja Helme. Tarwasto loss ei pea mitte söa labbi, waid püssi rohho labbi, miskeldris  pöllema läinud ehk pandud, löhhutud ollema. Ka ftdda aastat ei olle kuskil üllesse pandud, mil st sündinud, kui ehk Tarwasto rah- was sedda isse parrem ei mälleta; nenda paljo  seisab üllewel, et 16. saa aasta sees on se õnnetus olnud. Helme lossiga on jälle teine luggu; sedda on Rootslased aastal 1658 wöitnud ja rikkunud,  ja et ta tvägga köwwa olli, on nemmad ka püssirohto appi wötnud. Keik need mannad  kindlad lossid, kelle warremed nüüd meile nende endisi surust ja kindlust kulutawad, said ennamist 13. saa aastal ja keik Sakslastest  ehhitud. Kui omma 366 aastat ehk peale sedda ollid seisnud, siis said pea keik jälle Rootslastest löhhutud. Lossi löhkujad Rootslased ja Polakad on omma teed läinud,  ma on Wenne wallitsusse alla sanud ja lossi ehhitajad Sakslased on meile meel mällestuöseks  jänud. Poolteist sadda aastat on meil Wenne wallitsusse al jubba rahho pölli, same ilma lossiteta ka läbbi, ja wöiwad needsammad  Zummala nimmel iggaweste warremeks  jäda. Helmest Telliste jama pole minnes, leiame Hummuli möisa jurest sedda paika, kus 19. Julil 1764 Rootslaste ja Wennelaste wahhel, werrine lahhing olli ja Rootsi kindral Schlippenbach  sai siin omma mäega ärra wöidetud. Sannumed wõeralt maalt. Jtalia sõdda. Suurdest lahhingidest ei wöi ma tänna ka weel kulutada sest neid põlle meel olnud. Praatsussed  põlle ikka weel keik kous. Keiser Napoleon  on jubba koddo Jummalaga jätnud ja 39. Aprillil Genua linna al Sardiniamale mäele astunud. Luggematta hulk rahwast olnud tedda saddamas ostmas, kui Ztaliama peästjat  ja öiskanud temmale hurra! et pilwed wärrisenud. Kaua nüüd wist ennam aega ei olle, siis on söawäed hulgani ühheteise kallal. Kunningas Wiktor Emanuel lasseb omma wägge  ikka weel tagganeda ja otab naabrit, kedda teised Sardinia rahwas Genua linnas sure römoga  wastowötsid. Napoleoni essimenne tö olli, kui Sardinia ma peale astus; Genuast 356