Ria ertspiiskoppi parralt 22 lossi. Tarto piiskoppi parralt ...... 6 „ Sarema ja Länema piiskoppi parralt .. 4 „ Kurama piiskoppi parralt 6 „ Tallinna piiskoppi parralt 2 „ teeb kokko 40 lossi. Peale sedda ollid „Saksa ritteride"- ja „möegawendade seltsil" ehk „risti-herradel"  60 lossi, ja mu möisnikudel 43 „ se teeb ülleültse kokko 143 lossi. (Jääb polele.) Sannumed wöeralt maalt. Kuida näete, omma ma sannumed tahtsid wöera ma sannumette rumi wäggise kääst ärrawötta;  agga sanna kaks pistame ikka weel teiste wahhele ja ragime se kord nattuke Austriamaast. Kuida üks juut sedda saab, mis ta mitte ei tahha. Meie pibel ütleb: „kes ussub, ja kedda ristitakse, se peab önsaks sama;" agga paawsti ussulissed ütlewad: „keö katoliki usko  ristitud saab, peab önsaks sama, olgo tal usko süddames ehk ollematta." No muidogi,  mis eest siis Peetrus, Paulus, emma Maria ja suur hulk teisi pühhasid taewas on, kui nemmad selle eest ei murretse? Kuulge weidrat luggu, mis hilja aego Bömimaal sündis  ja sest öppime jälle paawsti jüngrid ennam tundma. Mitmes paikus ehhitakse raudtesid ja Bömimaal ka. Juhtus nüüd minnewa kuus seäl önnetus, et tük mägge tömeeste kaela  langes ja kaks tükki alla jäld. Teised kaewasid  kül rutto prüggi peält ärra, tömbasid neid alt walja, agga mehhed ollid pool surnud  ja tohter, kedda appi todi, ütles: „ei aita  siin ennam middagi, need on malmis, tehke agga pusärki!" Nüüd sadeti katoliki pappi järrele (muud usko rahwast seäl paljo ei olle) et surrejaid piddi nende prügi järrele wimast korda ölliga wöidma ja neile saakramenti suhho  andma. Pater*) tulli ja teggi, mis ta 5) Pater hütakse katoliki preestrid ja se laddina  kele sanna tähhendab ni paljo, kui issa. P—s. Ammet olli. Agga teine surreja olli pärris juut. Pater kulis sedda kül, agga teggi, nago põlleks ta kuulnud ja andis temmale nisamma Jummala armo, kui omma usso mehhele. Teised temma ussulissed hakkasid selle ülle nurrisema, et temma pühha saakramenti  uskmatta ja ristmatta judile andes olli teutanud, ja neil olli öigus. Pater ei teadnud  muud nöu, kui ristis keletuma judi weel enne surma arra ja mõtles: „egga ta ennam ellusse ei ja, ja kui ta nüüd parrast ristmist surreb, kui wagga katolik, siis saab ta önsaks ja on siis taewa õnnistust otsego koggematta maast leidnud." Surreja juut sai ristitud, ilma et ta omma hingest teadis ja pater läks rõmoga koio: ta olli ennese teäda jälle üht hinge hukkatussest önnistusse sisse ja Abraami  sülle aitnud. Agga mis sündis? Katolik surri ärra, juut hakkas toibuma ja pater ütles  rõmoga: „waatke, mis wägge saakramentil  on! õlleks juut ristmatta jänud, siis õlleks ta surnud." Mees römustas liig warra. Juut olli naesemees ja laste issa ja temma ristmissest ei teadnud ta isse egga temma ommaksed. Ni pea, kui parremaks sai, anti mehhele teäda, mis õnnega ta kokko juhtunud. Agga nüüd olli kärra lahti. Juut olli kingitust  sanud, mis ta koggoni ei tahtnud ja püdis sest lahti sada. Ta tampis möllemaid jalgo ja pakkus katoliki õnnistust taggasi, agga  ei tahhetud taggasi wötta. Juut tahhab judiks jäda, paatred tahtwad tedda ommal kombel wäggise önsaks tehha. Nüüd protsessiwad,  saab nähhä, mis sest wälja tulleb. Sesamma luggu on ka Triesti linnas hospiddalis  ühhe meie usko naesterahwaga sündinud,  kedda paatrid, senni kui innime jamsis,  omma usko ollid ueste ümberristinud. Agga se assi sai wallitsusse polest kangeste ärrakeeldud. Siin jures tulleb mul teine weider luggu mele. Jtaliamaal jäi laewamadrus  haigeks ja tohter ütles: „ Kutsuge  paatrit, minno assi siin paljo ei aita. Madrussel on tiiskus ja kaua ta ennam ei ella." Pater tulli ja kulis haige pattotunnistust.  Pärrast sedda piddi mees ka tunnistama,  kus ja mis ta head elloaial olli teinud. 100