Sannumed pagganattest. 3) Weike-Asia, üks kallis, rammus ma, Türgi wallitsusse al. Siin ellawad Armenia  rahwas, kel ristiusso nimmi kül on, agga temma ellowäest teädwad nemmad nisamma wähhe, kui Kopti rahwas Egiptusses, kellest enne olleme räkinud. Amerika missionärid on nende seas armokulutamisse tööd teggemas; agga nende preestrid ja piiskoppid seiswad, nago Kustusse aial üllemadpreestrid ja warisecid,  sure pahha melega selge Zummala sanna  wasto. Ommeti on neil jubba liggi 350 hinge, kes töt wastowytnud, 10 Armenia öppetajat  ja 36 abbilist. ühhe wäikese ramato läbbi said kord 20 Armeniameest korraga üllesärratud  ja Kustusse pole pöördud. Neid ning keiki teisi, kes surma marjust wälja töttawad,  kiusatakse kül tagga, agga se peab nenda ollema ja Issand aitab surema hulgale truiks jada. 4) Zudama. Jerusalemma linna sai Preisi- ja Jnglisma kunningatte läbbi 1841 essimenne Ewangeliumi usso kirrik ehhitud. Üks ristitud Zuda mees nimmega Aleksander, olli essimenne piiskop. Ta suru süggisel 1845. Temma assemele tulli missionär Kobat, kes enne Abissiniamaal armo kulutas. Sioni mäe peäl seisab nüüd meie usso kirrik ja nimmetakse  Kustusse kirukuks. Sea! petakse jutlust pühhapäwal ja hargipäwal, ebrea, arabia, inglisse  ja saksakele. Seal on neil haigemajad ja tömaiad, kussa treitakse ja höweltakse; ka üks suur kolimaia, kus liggi 100 last kous käiwad ja paljo öppetakse, ja nende seas on ka Judi lapsi. Teised usso seltsid on sured  Ewangeliumi usso kiruks wastased. Ka Zuda rahwas tewad suurt kissa, kui jälle monni nende ussust ristiusko heidab. Zuda rahwa seas on missioni tö kül wägga wissa Lddanema, agga Abraami uösoga, Mosese wässimatta  mele ja Hiobi kannatussega tulleb' sest ka ikka middagi wälja. Londoni Zudi-missioniselts  pallub igga ristiinnimest, et igga ku essimessel esmaspäwa öhtul kello 7, ja peäle sedda igga rede öhto, kus Zuda hingamisse pääw hakkab, nendega Zsraeli eest palwed peaksid teggema. Palwetunnid sawad iggal 'naal, kus missionitö peäle mõeldakse, igga ku essimessel esmaspäwal petud. Preisimaal on se pruuk, et igga pühhapäaw pärrast jutlust ka Zöraeli eest palwet tehhakse. 5) Arabia ja Persiama. Arabiamaalt tulli wannal aial üks kunninga emmand Salomi  tarkust kuulma, ja targad Juda ueste sündinud kunningast kummardama; agga nüüd ei tulle seält kegi ennam Kristusse jure. Mekka  linna jookswad nemmad nüüd kokko ühhes  kabbelis kummardama, mis nende arwates Abraam ja Zsmael on ehhitanud. Kristust ei kummarda keigis Arabiamaal kegi. Keigil, kes Muhameti julguks mahhajätta, on silmapilk  moöga surm ka. Ennam kui 160 aasta eest tõusis seäl üks mees üllesse, nimmega Wehhab, koggus paljo rahwast ennese alla, põlgas mõnda tükki Muhamedi öppetussest ärra  ja öppetas omma modi, mis ka paljo parrem ei olnud. Agga et tal 120 tuhhat ratsawägge olli, ei sanud Türklased kaua aega Wehhabitidest jaggo. Ommeti on neid Egiptusse  abdiga jubba ärrawoidetud ja kautud. Nende peaüllem woeti wangi ja tappeti Konstantinoplis  ärra ja nende üllemapreestril murti ellusalt hambad suust wälja ja pärrast lasti tedda püssirohhoga tuulde. Persia rahwas on ka Muhamedi usko, agga mitte Türklaste sõbrad. Agga Kustusse  wasto on nemmad ühhes nõus, nago Herodes ja Pontsius Pilatus. Aastal 1812 sai kül Uus Testament nende kele Peterburgi linnas trükkitud ja nende sekka jaggatud, agga  tannini ei õlle mitte kuulda olnud, et sest mingisuggust wilja tulnud. Monned missioni  - seltsid on ka jubba katsunud Persiamaal omma nota wälja heita, agga tännini ilma asjata. Nestoria rahwa seas on Amerika missionärid praego töös. Aastal 1845 olli suur waimo ärrataminne nende seas, et 12nest preestrist 9 õiget usko wastowötsid ja paljo mu rahwast. Agga sest sadik on ka kurrat likumas. Paawsti usso preestrid tullid. Rahwas  ei wötnud neid mitte wasto. Nüüd kihhutasid nemmad Persia ja Türgi üllemad missionäride wasto ja monned on neist jubba 65