nemmad kuulda sanud, et nende söawangid Austriamaal ka mitte pina ello ei pea ellama. Austria söawangidel Prantsussemaal potte wigga  middagi. Ennamist keik on pöllomeeste jure rahha eest töösse läinud ja kohtud walwawad  selle ülle, et nad sedda palka samad, mis nende tö wäärt on. Kegi ei tohhi neid pilkada egga wihkada. ' Nemmad on omma issama eest söddinud ja seddasamma tewad jo Prantsussed isse ka. Esmalt olli kuulda, et Prantsus Solwerino lahhengis 6000 meest wangi wötnud, agga neid peab meel ennam ollema ja enne sedda ollid Prantsusse laewad ka jubba 8893 Austria söawangi Prantsusssmale  tonud. On jutto kuulda, et möllemad keisrid mängid wangide wasto tahtwad wäljawahhetada,  küllad saab nahha, kas se sel lühhikesel puhkamisse aial töeks lääb. Jnglisma on kül Prantsusse söbber, agga temma sure walmistamisse pärrast matab  Prantsus nattuke kurja silmaga ülle kanali  (merrekaela) Inglisse säre pole, mötleb isseenneses: kes teab, ehk sul wöib ka pshha nöu olla? Seddasamma wöib Jnglisma ka möttelda. Midda ennam Inglane söalaewo walmistab ja ehhitab, sedda ennam Prantsus  ka, tulgo eddespiddi mis tulleb.  Saksama  wasto on Prantsusse! nisamma harjaksed  püsti, sest et need temmast head sanna ei rägi. Wötta missuggust Saksama seitungi sa tahhad ikka Prantsus kelm ja süüdlane. Sakslased ütlewad: „Meie Prantsüst ei ussu, eks ta potte meie maad küllalt tallanud, Wienis  ja Berlinis, Warsawis ja Moskwas käinud,  kas meie ehk sest kasso sanud?" Prantsussed  kostwad: „Tössi kül, agga eks teie, head naabrid, käinud ka 1813 pallumatta paar korda Parisis meile tee-waewa tassumas ja teie jallajäljed potte sel aial meie kassuks ka mitte pima ja met täis olnud. Mannad  asjad olgo unnustud!" Nenda nad rägiwad,  minne wötta kinni, kennel öigus on. Mönned Prantsusse seitungid tunnistawad isse, et kegi selle wie näddalise puhkamisse pärrast  ei pea mötlema: nüüd on rahho käes! Senna male olla weel aega ja nende keiser ei anda mitte enne järrele, kui Jtaliama terwelt Austria ikke alt peäsnud on, ja Wenetsla kubdermang  on jo alles Austria käes. Siiski sünnib  ommeti mis Jummal tahhab, agga mitte mis Prantsus, Austria ja mönned muud tahtwad. Inglismaalt. Oinas laew. Minnewa  aastajao 111. leh. külje peal räkisime oinaslaewadest, mis teisi piddid purruks pörrutama.  Nüüd rägiwad seitungid jälle, et Jnglisma  wallitsus üht nisuggust laewa prowiks lasseb ehhitada, mis ni suur saab, et 466,966 naela maksab ja enne aastat mitte walmis ei sa. Nisuggune riist ööldakse keige suremad söalaewad, kui eest körwale ei sa, purruks löwad  ja rikkuwad. Lähhäb Inglaste assi korda,  wöi siis Prantsus ja muud rigid nisuggusist  laewust ilma jäwad. Se õlleks imme kül, kui eddespiddi merre peal püssirohto ennam  tarwis ei olle, maid laewad nago sikkud pukso löwad, künni teine pöhja waub. Inglased on omma sare kallaste pärrast kaunis  murres ja kartwsd, kui Napoleonil äkkiste meletulleks polikust söbrast täielisseks waenlaseks  sada ja omma söalaewadega nende kaldasse  tulla siis põlleks se mitte naero assi. Sepärrast, midda ennam söalaewo sedda parrem. Pitkse hädda peab neil Inglismaal  ka küllalt ollema. 9. Zunil on pitkne seal paljo innimessi mahha lönud ja Londonis luggematta aknarutisi ja kattuksid lõhkunud. Uhhes kohhas on pitkne 14, teises kohhas 16 lammast korraga mahha lönud. Triiphonedes ja rohtaedades on paljo kahjo sündinud, mis ei jöua üllesarwada. Sweitfimaalt. Sweitsimehhed, keks ma Prantsusse-, Jtalia- ja Saksama wahhek seisab, ellawad fe kord kü! üsna söatulle äres, agga  piddawad isse rahho. Mitto Austri Prantsust ja Sardlast on jubba häddaga ülle nende piri karganud ja warjopaika leidnud» Agga sest ma ei tahtnud se kord räkida, waid Sweitsima messipudest. Se on tuttaw  asst, et Sweitsimaal paljo messi puid petakse ja juusto tehhakse. Sweitsimees on eht maiapiddaja, küt ja karjahoidja. Hiljuti olli sea! wägga paljo messipupiddajaid kousnöu  piddamas ning neil on pissukese Sweit- 21