sad, siis olli wanna tuttaw assi, et neile hsawlid jalge sisse lasti. Paljo said surnuks lastud ehk pekstud. Kui Inglased wimaks Kap-ma enneste kätte woitsid, leiti üht Hottentotti  poisikest, kel raud röngad ollid jalge ümber pandud, mis li) naela rasked ja jubba  lihha sisse ollid kaswanud, et waene pois häddaste weel romatud sai. Rentnik, ta perremees  ütles, et pois laisk olnud, paljo magganud  ja saggedaste lojuksed kautanud, selle pärrast olla ta sedda teinud. Inglaste kindral  laskis seppa rauad poisi jallast ärrawötta ja rentniko ennese jalga panna. Rentnik rökis  ja karjus hirmus. Keik se ö ullus ja kissendas temma: „Minno Issand ja Lummal,  nenda tehhakse ristiinnimessega!" Kui temmale ööldi: „Söbber, pea lõuad, seddasamma  õlled sa isse teisele ka teinud", wastas temma immekspannes: „Tulle nüüd Zummal appi, se olli jo Hottentotti pois! Egga minnoga ei woi ommeti nenda tehha, nago selle tömmo lomaga. Teie ei sa Jummala ees sedda patto mitte andeks, mis teie ühhe ausa ristiinnimessega tete." Nende arro jarrele  ollid tömmud Hottentottid nende wasto weel alwemad, kui lojuksed. Mõnned kiusasid töeste, et mustad innimessed piddid kurrati lodud ollema, kes parremat lodud ei sa. Ollid  rentnikud nende wasto öalad, kes nende seas ell asid, siis ollid nad nende wasto, kes metsas ja mäggede peal ümber hulkusid, weel kümme kord öälamad. Neid aeti tagga, nago metsa lindo ja kes Liggi sai, se neid mahha löi ehk laskis. Mitto ollid selle peäle oige uhked, et nemmad 2 ehk 300 Mets - hottentotti  mahha lasknud. Üks kurri rentnik pölletas  kord ühhe ellusalt ärra ja siddus teise pu külge kinni, leikas tükki lihha mahha ja sundis waest innimest ta omma lihha ärrasöma.  Se olli „auwaärt ristiinnimenne!" Olgo sest kül. Südda hakkab lökkima. Ma küsstn nüüd: kelle sü se olli, et Hottentottid ni tuimaks jäid, kui lojuksed, et omma lapsi lasksid ärra warrastada, omma naesi ja tücrid  omma silma al ärra naerda ja isseennast piitsaga peksa ja püssiga laska? Kui rentnikud  keik ennestele risusid, mis Hottentottid teggid, kelle sü olli siis, et nemmad laisaks jäid? Oi, paljo on risti rahwal ka nende pärrast wasto rindo lüa! Agga Issand hallastas ka Hottentottide peale. Aastal 1792 tullid kolm missionäri Joulo laupääw öhto senna, kui õuna- ja pirni  puud parrajalt õitsesid. Neil on seal sui, kui meil talwe on. Sure palwete peale ollid  nemmad lubba sanud, waeste lomadele Ewangeliumit kulutada. Rentnikudel olli se, kui okkas silmas ja püüdsid igga wisi missionaride  tööd, nago Samana rahwas Jerusalemma  ehhitamist tühjaks tehha; agga Jummal  aitas, et keik nende söimamissed ja laimamissed  tühja läksid. Kahheksa aasta pärrast  seisid ühhes orgus, kus muido ahwid ellasid,  228 Hottentotti maia kest ja üks kirrik ning peäle 1290 innimest ellasid waggusi ühhes  kous, kui ka weel keik mitte ristitud ei olnud. Esmalt hüti sedda paika Ahwi - org, pärrast Armo-org ja Issanda arm langes ka rohkeste sellesinnatse paiga peäle, et parrast  weel mitmed muud on assutud sanud ja omma waimolikko wilja kannud, ja se wanna Hollandi rentnikude sanna: „Hottentottid ei olle innimessed, waid muido innimesse näggo", on ammo walleks jänud. Aega möda hakkasid  ka rentnikud omma kaddedust mahhajätma ja käisid Armoorro kirrikus ning istusid Hottentottidega  ühhe pengi peäl. Monni kord tulli neid kaugelt ja lähhedalt, musti ja walgid  ni paljo kokko, et üks kirriko täis sisse läks ja teine wälja tulli. Nüüd on jubba 20 aastat, kui Inglased keik ommad pärrisorjad,  olgo Neegrid ehk Hottentottid, Westindia  ehk Kapmaal, priiks lasksid. Siis olli rööm ja tänno iggal pool suur. Wie näddalaga  tullid peäle 600 Hottentotti ja pallusid:  Ristige meid Kristusse Zesusse nimme peäle ja temma ossasamisseks! Agga kuida on luggu praego Hottenlottidega?  Mis nad peaksid ollema ja woiksid olla, põlle nad kül keik weel mitte; agga sedtza põlle jo parrago! ristirahwas ka mitte. Ommeti  on luggu paljo teisemaks läinud, kui enne. Paljo missioni paikasi on jubba ni 241