Petlemma söim ja Kolgata Need ial ärra unnusta! Tänno Jummalale! pole aastane tee on käidud. Jummal on termist annud ja söbrad mind lahkeste wasto wötnud, mis eest ma manna aasta löppetusses süddamest tännan. Mitto head innimest on abbi saatnud, mis tööd kergitanud ja meel eddespiddi kergitab. On monni ühhe ehk teise asja parrast pahhane olnud, siis pallun andeks; sest jutto sees tulleb  jo mõnda ette ja luggejad on ka monnesuggused:  üks sowib sedda, teine teist ja keddagit  ei tahhaks üsna ilma jätta. Ja nüüd Zummalaga seks aastaks. Neäri päwal on mul nou pole aasta järrel kord puhkada ja seks näddalaks koio jäda. Annab Jummal rahho termist, siis same 8. Januaril ehk kesknäddal  pärrast 3 Kunninga-Pühha jälle kokko. Postimehhe kirjawahhetus. M. T-—k. Must. Teie könned ja laulud wenniwad nattuke  liia pilkaks ja ei tahha ka muido meile hästi kölbada. N. N.-Simonast. Teie annet olleme tännoga wastowötnud  ja kui ruum lubbab, saab trükkitud. N. N. Saremaalt. Tänname Teie jutto jätkude eest ja pallume weel sata; aaaa monnÄ» neist jätvad trMimatta. C. W. A —lich. Muhhomaalt. Tänno Teie laulude eest; mõnda neist leiate pea postitaskus. 9!eile, kes meel Perno Postimeest tahtwad piddada, antakse teäda, et keik wälja tulnud lehhed M 1 sadik weel sada on, agga mitte ennam paljo, ja kes tedda tellida tahtwad, woiwad sedda Tallinnas Kluge Sc Strömi, Kurresares H. J. Jürgensi ja Pernus W. Vormi jures tehha. Maal wötko» iggaüks omma ausat kihhelkonna öppetajat sellepärrast palluda, sest et üksiko numre saatminne posti päwal wägga paljo aega widab. Aastane hind on tuttaw: Ilma postirahhata 1 rubla, postirahhaga  1 rubla 10 kopp. h. Peaksid monned Postimeest pole aasta kaupa piddada tahtma, Januarist künni Juli kuni 1858 siis woiwad sedda ka üllemal nimmetud kohtade peal 60 kopp. h. eest tellida. 210 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostseeprovinzen gestattet den DruckCensor R. Jacoby. Teadaandmissed. Eestima moisniko herrade polest antakse teäda, et 1858 aasta 1. Märtsi ku päwal tallopoia  koolmeistri koli, mis Kudas, Merjama  kihhelkonnas seätud on, öppiad kolme aasta peäle wastowoetakse. Koliöppetust, ramatuid  ja sömist samad nemmad ilma makso- La, agga omma pea-rahha ja riette eest peawad  isse hoolt kandma. Kellel siis nore rahwa seast Eestima kubbermangus,  kes leris käinud, nou ja tahtminne  ja mõisa wannematte polest ludba on, se kulago ni pea kui woimalik on, agga wist enne 15. Neäri ku päwa 1858 aastal koolmeistri  Kochi jures jarrel, kes seäl Kuda ko- limaias Söttkülla jama liggi Perno maantee  ares ellamas on ja seält saab temma weel laiemalt otsust. 2 Tallinnas, wenne-ulitsal, May eri kontoris, ostetakse iggal hargipäwal näddalas kuiwatud lojuste konta, ja maksetakse leisika eest 10 koppikud höbbedat. Kes siis ennesele rahha tahhab nõuda, korjago holega konta ja mügo senna. 2 Linna-seemnid, mis wagga hästi kaöwawad,  müüb Pernus kaupmees Karl Berg. 1 Tähhele panna! "MM" Paljo häid söbro, olgo tuhhandeks terwed, on tännini Postimehhele mõnda korda mona saatnud, et tal üdisse pudust ei tulleks. Muist on sest jubba trükkitud, muist alles taggawarraks:  agga et armsad kirjasaatjad ka teäda tahhaksid, mis nende kirjadest on sanud: sepärrast  tahhame eddespiddi kirjasaatjaile warsi teädust anda ja assutame seks üht „Postimehhe  kirjawahhetust^, kuida allamal seisab, kuhho kirjasaatjatte nimme essimessed tahhed, ellokohta ja lühhikest wastust üllespanneme,  et need, kel sellega asja, hõlpsalt omma nimmi arratundwad ja teadust sawad.