ei sa; agga pühhapäwal on keik waggusi, ja se on illus, et Inglismaal kolmas käsk ennam  maksab, kui mitmes muial maal, kus pühhapääw möda lahhäb, et mitto innimest ei teagi. Kus paljo wanno, on ka paljo lapsi. Kui kunninga proua linnast mälja söitis,  ollid last puhtas rides möllemb pool teed ja lausid Zummalaga jätmisseks lemmale  üht römo laulo. Mis illus, on illus ja meie teeksime ommal maal seddasamma kui kord kätte tulleks. Sedda peame allati Inglaste kitusseks tunnistama, et nemmad innetumat Negri-orja kaupa ei salli ja sedda ni paljo, kui ial joudwad,  kautada püüdwad. Hispaniamaal on agga sellepärrast luggu sedda willetsam. Nemmad  ei tahha sedda kurja tööd mitte mahhajatta,  ja se pahhandab wägga Inglasi. lubba mitto Inglast tömbawad peud russikasse ja ütlewad: „Kui kaua peame meie waggusi peält watama, kui Hispania rahwas innimesse lihha ostwad ja müwad ja sega üht kaupa aiawad, mis Jummala ja innimeste ees ärraneetud  on?" Kes woib, kui tal Jummala  werri süddames on, nisuggust pahha meelt immeks panna? Ahwrika rahwast peame tunnistama: „siin innime sööb innimest",  ja Hispania rahwast, kes ommeti „pühha  issa" lapsed tahtwad olla, peame ka ütlema:  siin innime müüb innimest." Ms wahhet seal paljo on? Ehk meil kül jubba mitto näddalat jarrestikko  pallawad pöudsed ilmad on, ei olle sedda ommeti iggas paikus. Katswortis Inglismaal  on hiljuti ni rängad wihma saod ja mürristamissed olnud, et wessi maiad ja sillad  ärrawinud ja paljo kahjo teinud. Kes tohhib Jummala wasto üttelda, miks sa nenda teed? Kelk peawad allandama, kannatama ja lootma. Helgoland on üks immelik merre saar, mis 8 ehk 9 pennikoormat Dani- ja Saksama rannast kaugel pöhja - merres seisab ja Inglaste  Parralt on. Muist sestsinnatsest sarest on maddal, muist körge. Kõrgema jao peäl ellawad innimessed, maddal jaggo on kange tulega saggedaste wee al. Enne olli Helgo-- land Dani parralt, agga 1814 said Inglased  sare perremehheks. Sesinnane saar, järso kallastega, on 90 ja paiguti 160 jalga merre weest körgem ja pealt mitte laiem, kui 4200 sammo ümberringi. Treppi möda, kus 208 püggalat sees, minnakse üllesse sare peale, kus praego peale 3000 innimest ellawad, keik laewamehhed  ja kallamehhed. Teistel põlle sarest suurt kasso keddagit, agga Inglastel, kui merre lindudel, on ta suur assi ja nende suretükki otsad wahhiwad ümberringi üllewelt merre peale. 5. Junil sündis siin imme assi. Pärrast löunat kel 5 tullid mehhed kallalt ja naesed kaldasse wasto. Puhhastasid kallo, aitsid wälja kanda ja teggid, mis kegi mõistis  ja jõudis. Korraga töusis merre wessi ni kõrgesse, et kaldas innimestele kaenla alla üllatas. Põlleks wessi mitte nisamma rutts allanend, kui töusis, siis olleksid mitto ärrauppunud.  Et naesterahwas seäl jures mehhe wisi karjatasid, on muidogi teada. Keik merre wessi ümber sare näitas nago katlas kewad. Kaks suurt pati said mäele wiskatud, kust neid sure waewaga jälle merresse aeti. Öhto kel pool 8 töusis ja kees wessi teist ja öse kel 2 weel kolmat kord. Kel pool 3 tulli kange mürristaminne ja wihma saddo. Mönnes  kohtas tõusis wessi äkkiste 30 jalga kõrgeks  ja warsi waus jälle taggasi; ükski ei teädnud, mis läbbi se sündis. Wannad innimessed  teadwad räkida, et neil 25 aasta eest sesamma luggu olnud ja targad mehhed ütlewad,  et nisuggune äkkilinne wee töusminne ja allaneminne wee allussest ma-wärrisemissest peab tullema. Wöib kül olla, agga immelik on se wägga. Ttirgi pealinnas söitis üks Sultani abbikasadest  patserima ja kerjajad ja sandid ollid  nago parmud ta ümber andid pallumas, mis nad ka rohkeste said. Agga kui suur naesterahwas eddasi olli sõitnud, leidis ta, et waeste annetega ka üks wägga kallis sörmus olli kaddunud. Warsi kargasid adjutandid taggasi,  otsisid sandid täbbi, ei leidnud. Selle- 4