jöua murretseda. Gustaw Adolwi nimme kannab sesinnane selts Rootsi kunningast, kes sedda nimme kandis ja sel aial, kui Lutterusse usso rahwal (1630) Saksamaal Paawsti usso rahwa wasto kitsas kä olli, neile Rootsimaalt omma wäega appi laks. Sel ajal peti 30 aastat ühte järge usso pärrast södda ja ses söas on ka nimmetud Rootsi kunningas usso waenlaste wasto söddides surma sanud. Gustaw  Adolw ei läinud mitte Saksamale ilmalikko kasfo egga asjade pärrast, waid selle eest seisma,  et Paawstlased meie usko ei piddand jalge alla tallama, nago nende nöu olli. Nenda ei murretse ka „Gustaw Adolwi seltsi" liikmed ja wannemad mitte mu, kui kirriko ja koli turunduste  eest, et meie usso liikmed, kui wöera usso rahwa seas ellawad, omma usso tunnistusse  järrele wöiksid Jummalat tenida ja ommad  lapsed kaswatada. Wägga paljo head on sesinnane selts jubba selle polest teinud ning temmal on mitmes maal ja linnades paljo abbi-seltsisi, kes omma aasta korjatussed igga kord kolmeks jauks jaggawad: üks jaggo antakse  senna, kussa abbi tarwis on, teine jaggo sadetakse pea-seltsi wannematte kätte ja kolmas jaggo petakse eddespiddi tarwituste jauks kastis.  Seddasamma, mis abbiseltsid tewad, teeb ka pea-selts ja nende luggu on pea sedda wisi, nago meie maal piibli - seltsidega. Mul põlle siin rumi se kord pitkemalt selletada, kuid piddin ni paljo ütlema, et luggejad sest arrosaaksid,  mis Leipsigi linnast allamal kirjutakse. Kuulge siis, mis üks tallopoeg enne surma teinud. Leipsigist 25. Januaril. „Olleme kössist teädust sanud ning wöime keikile need röömsad sannumed anda, et Leipsigi „Gustaw Adolwi pea-selts" neil päiwil rohke parrandusse pärriaks sanud. Pennikoorm maad Leipsigi linnast kaugel olli ühhe tallo pöial, nimmega Kristian Pridik Döring, kaks pärris tallo kohta, mis kokko kaadrit wäärt on. Neid möllemaid on ta enne surma omma wiimse seädusse kirja läbbi „Gustaw Adolwi seltsile" kinkinud. Sedda omma wimist seädust on ta nenda teinud: Döringi möllemad kohhad  on kül Gustaw Adolwi-seltsi pärris ommad, agga ei tohhi mitte ärramüdud sada, waid pea- wad igga 6 aasta takka rendi peale antud ja ühhe pöllotö tund ja mehhe läbbi (kui wöimalik, seltsi liikmette seast) üllewadatud sama. Rent, mis aastas sisse tulleb, peab Aprilli kuus önsa kinkia sündinusse pawal igga aasta ühhe ainsa waese koggoduse kassuks antud sama. Künni  Aprilli kuni 1860 jäwad maad ja maiad meel kinkia lesse katte, (lapsi neil wist ei olle et neid põlle nimmetud), sealt sadik antakse lessele  senni kui ta ellab, 1 tader igga päwa peäle." Inglismaalt. Uus suurtük. Jummala  sanna ütleb, et innimesse au ja illo peab ollema, nago rohholillekenne ja temma ello, nago suits ja waht, ja se töe sanna ommeti potte ial walletanud. Agga kui keige nende asjade peale watame, mis mailmas tehhakse, et innimessi ettust surma sata, siis peaksime kül mõtlema, et innimesse ello otse kui raud ja terras on, mis peäle tulli egga wessi ei hakka. Mis peäle on keik püssid ja möegad, suredtükkid ja muud hirmsad riistad? Eks Jummal parrago! ikka selle peale, et teine innime  teisele wöiks otsa tehha. Ni hirmsad kui nad on, pütakse ikka iggapääw meel parremaid  tehha. Inglismaal on (kuida jubba ööldud) üks kawwal mees, nimmega Armstrong,  üht 'uut modi suurtükki wälja arwanud,  mis hirmus kül on. Ta wöib ommad kulid 9000 künart, se on liggi pennikoorm maad kaugele sata. 3000 küünra peäl peab ta ni kohhe jooksma, et weel mehhe hobbuse seljast mahha wöttab. Temmaga peab ni hõlbus  sihtida ollema, et 1000 küünra peäle weikese  ämbri põhja surusse märgi pihta lasseb. Kuida wöib söas luggu olla, kus nisuggusi riisto paljo paukumas on? Se wöiks kül Jtalia- ja Prantsusse meeste söa lusti nattuke ärraaiada. Bristoli Unnas on ühhe waese naesel  kolmikud lapsed olnud. Kunninga proua on igga lapse jauks ühhe kuldtükki kinkinud ja ristmisses on lapsed nimmed sanud: Usk, Armastus ja Lotus. 5 ck 259