sabaks, kes „pühha issa" pead üllewel hoida ja Jtaliamaad Austria kotka küünde wahhelt peästa awwitaksid. Kas sealt meestel suurt lusti on pead tullesse pista, ei tea ma mitte. Austria laewadele, mis teadmatta Prantsusse saddamattesse tullewad, antakse 6 näddalid pöggenemisse aega ja kirri kasa, et Prantsusse söalaewad merre peal neid rahhoga minna laskwad; agga kes kauemaks jääb ehk ilma kirjata koio tahhab minna, se on ommast ilma. Inglane ja Prantsus on jo nimme järvele  sured söbrad, agga nüüdse Jtalia söa läbbi  tikkuwad söbrussele praod sisse tullema. Inglased olla jubba kirja Parisi saatnud, kus sees sanno seista, mis Prantsustel suggugi mokkapärrast ei olle; nimmelt olla Inglased ka kirja pannud, et se kül wöib juhtuda, et nemmad Gibraltari merrekaelast laewo ennam läbbi ei lasse. Se on Prantsuste kulmud koggoni  kortso weddanud. Sest Gibraltari merrekael  on wahhemerre uks, kust Prantsuste laewadel allati läbbi on käia: pannakse se kinni, siis teeb se neile suurt tülli. Neil on kahhel 'pool külges söalaewo ja saddemaid, mis siis lahhutud olleksid. Sünniks sedda, siis õlleks wist nende enneste wahhel tülli lahti. Adria-merresse saatwad Prantsussed 20,000 meest sure söalaewadega waatma, kuida Austria  ranna äärsed linnad seal wäljanäitwad. Küllad waesed ilmasüta merreaärsed innimessed  ka seal mönda tuld nähhä sawad, nago mönne aasta eest meie randades. Saksamaalt. Preisima häddme kunningas  on Jtaliamaalt taggasi töttamas. Seal lähwad ilmad sel suwwel liig pattamaks, isseärranis  saksasuggu rahwale, mis Austria üllemad  ka on. Södda aiab többised ja terwsd likuma. Truus, mis arwa leida. Söassnnumette  wahhel tulleb Berlinist, nago rosi lehta karro-ohhskatte seas, ka nattuke rahhulessi  sannumid. Seal jäi 40 aasta eest üks kontorist pankrotti ja wöllapärriad ei sanud kegi ommast kapitalist ennam, kui 20 kopp. rubla pealt taggasi. Olli ommeti sugguge. Kontorist! poeg, sel aial 20 aastat wanna Olli, läks Amerikamale omma önne katsuma» Waene olli ta kül, agga ta olli alles noor ja noor innimenne wöib middagi korjada, kui Jummal  önne annab. Zummal andis önne, et kaupmees (Wilde olli ta nimmi) Amerikamaal  aega möda wägga rikkaks mehheks sai. No mis ta nüüd teggi? Eks sedda, mis ni wähhe teised tewad. Neljakümne aasta eest olli ta issa pankrotti janud, kolmekümne aasta eest jubba arrasurnud ja nüüd alles on temma poeg (isse jubba 69 aastane halpea) Amerikamaalt Wera-Krutsi linnast Berlini tulnud,  rahhakukkur taskus, ja tahhab önsa issa wöllad wiimse kingani waljamaksta. Wanna kontori ramatude järrel, mis tal issa pärrandussest  kasas on, otsib temma issa endised wöllapärriad ja kes neist jubba mulda läinud, nende lapsed üllesse ning maksab wiimse tinga kapitalist, kui ka intressid, mis rahha 49 aasta sees õlleks kannud, puhta rahhaga wälja. Mis arwate nisuggusest kaupmehhest? Minna tömban temma eest hea melega mütsi mahha. Kas meil tännawo temma sarnatsid paljo peaks ollema? Minna tunnen ühte, se õlleks üttelnud:  „On issa wölgo jänud, siis issa maksko, sellega põlle mul asja." Agga nenda ei ütle Wilde mitte ja minna ei tahha naljalt uskuda, et ükski wanna murdmatta süddamega innimenne sedda tehtud saab. Inglismaalt põlle ka se kord muud üttelda, kui et söariisto malmis seädwad; sest kui södda kord pöllemas on, siis teab kül igga üks, kus ja mil ta hakkab, agga mitte kus ja mil ta löppcb. Inglismaal on iggal pool kindlaid paikasi mailmas, nenda ka wahhemerres:  Gibraltar, (Hispaniama otsas) Malta, (Jtaliama otsas) Ksrwu, (Krekama  rändas); senna peab nüüd arroto söamona  kokko sadetama, igga paika meel 100 suurt-tükki ja 100,000 laengut jure. Inglased  lubbawad kül waggusi pealt wadata, agga mitte muido kui laetud püssid peus. Amerikamaalt. Mawärriseminne. Kulumbiamaal, Süd - Amerikama jaus, on Kwits linnas, mis keigest mailma linna- 349