Paawsti ussulissed sedda asja mitte lahke silmaga  peält ei wata. Jah, monned on öige murres sellepärrast ja mötlewad nisamma nago Warao Jsraeli laste kohta: Kui se nenda eddasi  lahhäb, mis siis parrast meitest saab? Tänno Jummalale, aiad on jubba teiseks läinud. Wannast ei olnud naljalt üht Paawsti  usko maad, kus Ewangeliumi usso rahwast hullem moögaga õlleks tagga kiusatud,  kui just Prantsussemaal. Pitkad juttud olleksid sest räkida, agga se õlleks hirmus kuulda; isseärranis Parist' „werre-pulmast",  mis jubba wannast aiast igga aasta Pärtlipäwal (24. Augustil) hirmsaks mällestusseks  on. Sel päwal said wägga paljo Ewangeliumi usso rahwast Parisi linna pettetud,  sest kunninga tüttar anti Ewangeliumi usko printsile abbikasaks, pulma wasto olli keik lahke ja mahhe, puhhas rahho ja söbrus iggal pool, kius ja waen olli kaddund ja Ewangeliumi rahwas, kes kurja ei möttelnud, läksid hirmsaste lökso. Sest tulli ja wewel kees Paawsti ussuliste süddames ja Pärtlipäwa  ösel, kui. keik waggusi hingasid, anti korraga käsk wälja: keiki Ewangeliumi usso rahwast mahha lüa ja midda hirmsamalt sedda  kegi teggi, sedda suremat onne temmale taewas lubbati. Hirmus olli se tapminne ja matterdaminne! Sängides maggades aeti innimestel moögad ja pigid süddamest läbbi, körgest aknadest tõugati neid ulitsate peäle surnuks ja mitto tuhhat ilma süta innimest said sel ööl hirmsa otsa üksi sellepärrast, et nad omma Jummalat sel wisil kummardasid, kuida pühha kirri öppetab. Teisel hommikul ollid keik ulitsad surno - kehhasid täis, mis Paawsti ussulissed jalgega tõukasid. Need ollid kunninga tütre pulmad! Sest sadik hütakse  sedda hirmsat luggu „Parisi werrepulmaks".  Agga pöörgem parrem silmad selle poolt arra ja römustagem, et meie omma  Keisri warjo al, omma kalli Ewangeliumi  Lutterusse usso sees keelmatta ja rahhoga  woime ellada, ja et Prantsussemaal ka mnam awwalikkult tulli egga moök sedda põlle keelmas. Nende ommad seitungid andwad tunnistust, et Ewangeliumi usso koggodustest ennam lummala tundmist ja kartust leidwad, kui Paawsti ussuliste jurest. Agga mis sedda  tarwis, eks se pea nenda ollema: „kelle kätte ennam ustud, selle käest ennam nou takse." Inglismaalt. Kule, mis sa kuled ja näe, mis sa näed, agga se on tössi: suurde ja kunstlikko töde peäle on Znglismehhed essimeösed  mehhed. Nende maösinad, sillad, laewad, raudteed ja muud sellesarnatsed asjad, on ennamiste omma surusse polest immeks panna. Ehk nende merre - telekrahw tännawo kül polele jäi, põlle ta sellepärrast weel tühja jänud. Monne aia eest olli jutto kuulda, et nad mehhed Kanali ehk Kalä - merrekitsusse alt, mis Prantsusse- ja Inglismaad lahhutab, raudteed tahtsid läbbi tehha. Se olli ni pärdik  kuulda, et kui sedda mitte Znglismehhed põlleks räkinud, siis olleksime räkiaid peast nõrgaks piddanud. Agga Znglismehhed on sellesarnatsid  asjo jubba teinud. Luggege „Mailm  ja mõnda —" siis leiate peage, et Londoni linnas sure Temse jõe alt tunnel läbbi käib, kus innimessed jalla ja hobbustega  jõe alt läbbi käiwad ja sured laewad peäl purjetawad. Nisuggust tunnelit ehk wölwitud teed merrdkitsusse alt läbbi tehha, õlleks nüüd kül paljo raskem, sest se peaks mitto pennikoormat  pitk sama; ommeti räkisid Znglismehhed  sest asjast, nago põlleks muud tarwis, kui agga peäle hakkata. Sellegipärrast jäi assi kord soiko, kes teab, kui kauaks. Nüüd tulleb jälle teine nou, mis nisamma pärdik ehk weel pärdikum on. Essimenne tahtis ma ja merre alt teed Prantsusse male tehha,  teine tahhab üht tule silda ehhitada ja nenda kõrgemast, kui keige laewade mastid, möda silda ühhest maast teise käia. Ollete hullemad jubba kuulnud? Ja ommeti ep õlle se mitte naerojut, waid Jnglismehhel, kes esmalt nou ülleswöttis, on terwe tössi tagga, ja on keik korrapärrast kirja pannud ning ka Prantsusse keisrile läbbi wadata annud, et kuulda sada, mis temma omma targa meestega sest arwab. Kiwwi postid, kus otsa  sild tahhetakse ehhitada, põlle mitte pitke- 181