Jsaaki-platsi, kes keik sedda tundi sotsid, mil ausamba katte ümbert piddi langema. Keisri Herrast kinnitub korra järrele, sai keik toimetud.  Hommiko kello 7 tulistasid 5 suretükki  pauke rahwale mele, mis sel päwal piddi Jsaaki-platsi peal sündima. Kello 9 olli ausamba  katte jubba langenud ja önnis Keiser Nikolai, nüüd rauast Vallatud, raudmundris  ja raudhobbuse selgas, seisis keikide silma ees. Mitme tuhhande tru allamatte silmis hiilgasid pissarad selle würsti mallestusse-kuio peale wadates, kes liggi 30 aastat wäggewa käega suurt Wenne issamaad olli wattitsenud. Mis Keisri Herra omma ja Temma sure suggulaste südda tundis, sedda ei möista minno  nödder sulg üllespanna. Mällestusse-kuio allusmüür on hallist ja punnasest raudkiwwist, walgest marmorist ja kulatud pronksist kokko pandud ja keik poleritud, et hiilgab ja läikib. Ratsa-, jalla- ja suretükki-wäggi olli rohkes te sel päwal Jsaaki-platsi peal seisma seätud. Ehk kül politsei polest ärra keeldud olli, kattukste  pealt wadata, et mitte önnetust ei piddand  juhtuma, siiski olnud mitme kuttukss peal meeste- ja naesterahwast küllalt nähhä. Kello 3/411 tulli esmalt Keisri Herra iSse ratsa, kümmekond kindrali tagga, söitis tassa wäehulkadest möda, sai römo öiskamiSsega  terretud ja pöris jälle taggasi. Kello 1/4 12 hakkasid keik kirriko kellad hüüdma  ja sel aial tulli Keisri Proua kullatud tölla sees, 8 hobbust ees, Jsaaki - platsi peale, ja Temma körwas istus Suurwürsti Konstantini  Proua. Teises kullatud töldas, 6 hobbust ees, istusid Surewürsti Nikolai ja Mihkaeli Prouad. Nende järrele tullid 14 tölla täit muud suurt suggu naesterahwast.  Keisri Herra isse söitis ratsa omma Proua tölla körwas, künni Jsaaki - kirriko ukse ette; siin astus Keiser mahha, aitas Proua töllast wälja ja nenda läksid Nemmad ees ja keik teised üllemad tagga, Jsaaki kirriko,  kus önsa Keisri Nikolai mällestusseks esmalt kirriko tenistust peti. Kello 12 olli kirriko tenistuö mödas ja nüüd hakkasid soldatid hurra hüüdma ja suredtüktid, mis keiser Peetri mällestusse-kuio liggidal seisid,  kui ka söalaewade suredtükkid Newa - jöe pealt omma laulo laulma. Kirriko treppi jurest künni ausambast sadik seisis kaardiwäggi kullatud  mundris, mees mehhe körwas, nago müür möllemilt pooli, et Keisri Proua ja muud maialissed lahkeste ausamba jure wöisid sada, kus üks kalliste ehhitud telk nende tarwis tehtud, neid otas. Nüüd hakkas paradi-marssiminne mällestusse-kuio ja Keisri Proua eest läbbi  käima ja Keiser isse komandiris. Siin olli weel ausamba ees jälle nähhä, kuida Wennema Keiser ja issewallitseja omma önnist issa, kui armastaja poeg, auustas. Aega möda olli rahwas jubba ni liggi tunginud,  et soldatidel pea ennam rumi ep olnud marssida. Kello 2 olli paradi - marssiminne mödas, Keiser päris ümber ja olli nüüd korraga  kesk rahwa hulga seas, kes keik mütsid mahhawötsid ja Tedda süddame armastussega terretasid. Se olli armas wadata üks ni suur Keiser kesk omma allamatte hulkas ja iggaühhe  rüppe wöib Ta julgeste omma pead panna!  Ta silmist olli nähhä, et temma tru allamatte  armastus Ta metest hea olli. Ja rahwas  - kui sure römoga astub ta, kus sünnib,  omma Keisri liggi ja tal põlle mitte tarwis  karta, et wahhid ehk politsei tedda sealt taggasi aiawad. Õn selle rigile, kus, nago meil, kui sedda juhtub, minister ja tallopoeg möllemad omma Keisri ümber wöiwad astuda? Parisis parrago põlle luggu mitte nenda. Pärrast sedda sõitsid keik jälle omma maiadesse, rahwa hulk läks laiale ja ausamba pühhitseminne  olli löpnud. Juhtub mönni meitest Peterburgi  pole minnema (egga ta ni ilma tagga  ka ep olle), no egga siis meiegi Nikolai,  Aleksandre, ja Peetri ausambaid, Keisri ellomaia, Jsaaki-kirrikut ja muid immeasjo  watamatta ei jätta. Sannumed wõeralt maalt. Jtalia föa lõppetus ja rahho hakkatus. „Nimmetasid jo minnewa näddala, et rahho  köbbinst piddi kuulda ja söarnstad mölle- 27