Sui-willi on ka Lättimaal tassin küllalt olnud, mis nisugguse põuaga teisite e! wöinud olla. Rukkid põlle kül mitte kerged, agga liig kuiwa  parrast penikessed. Odrad ja kaerad kassinad;  heinaga luggu nisamma; maddala asa made peä! kül ennam, agga kõrgemad kohhad ollid ennamist paljad. Kölka ja haggana põhk on tännawo iggal pool nap ja mönni Lätti perremees kardab ka, et sellega talwe kitsas kätte tulleb. Keige parrem on seäl (isseärranis  Wolmri ümber) tännawo linnad korda  läinud, ja selle kauba ostjad peawad seält poolt linno wägga kiitma, mis muil aastail Willandi ümbert meeste ossa olli. Kartohwli saak on neil ka tännawo nenda, kuida ma olli: kõrgemas wähhem, maddalamas ennam, agga et neil plekkilesi seas olnud, põlle seäl pool mitte kuulda rägitawad. Kül õlleks hea, kui se pahha haigus mönnestke kohhast kauks, mis meie siin Perno pool mitte ei wöi kita, waid kui keik need kartohwli koormad, mis turro peäl seiswad, läbbi watame, siis leiame ka hölpsaste sähhärdusi, kus se wigga kulges on. Kartohwli wakka hind on praego Pernus,  kuida nad wäljanäitwad 50 ja 70 koppiko wahhel. 1. Riama. (Mis Nr. 7 polele jäi.) Mönni sanna meie ma endisest asjust. Jubba tük aega on mödas, et omma Riama  lõust jutto aiasime: teme sedda tassa hiljukeste  tänna jälle. Tännawo aastast arwata 699 aastat taggasi,  ei teädnud teised Eiropa rahwas meie pissukest Ria-, Tallinna- ja Kuramaast mitte seddagi, mis meie praego Zapanist ja Australiamaast  teame, ehk se kül neist ni kaugel ei olnud, kui nimmetud maad meitest. Saksama  mehhed ollid meie ma essimessed üllesleidjad.  Bremeni ja Lübeki linna kaupmehhed ollid sel aial ja on weel praego sured merresöitjad.  Wannad sannumed rägiwad, et torm wasto nende enneste tahtmist neid Düna-jöe suus kaldasse aianud, ja se olnud essimest korda aastal 1139.. Nüüd rehkendage kotipoisid  isse järrele, kui kaua sedda on. Sel aial olli meie armas issama alles pilkane pimme.  Päike paistis kül, nago nüüdke, agga mitte süddamesse; tähhed ollid taewas, nago praego, sabbata ja sabbaga, agga „Jakobi tähhest, mis luda suggust tõusnud", ei teädnud  meie wannemad sel aial meel mitte märki. „No mis innimessed nemmad siis ollid?" küssib ehk mönni. Mis nad Jummal parrago ollid! Just seddasamma,  mis nüüd Hindudest, Hiinlastest, Negridest ja löuna-merre saarlastest kuleme püsti pagganad! Jummalast ei teadnud nemmad middagi, ehk neil jummalaid küllalt olli. Mäekünkad ja ied (metsad tukkad) ollid nende pühhad paigad, kus omma ebbajummalaid  torropilli ja hullotantso ja möllamissega tenisid. Nende omma suggu „ma-wannemad" ollid nende selleaegsed wallitsejad, kedda ka, ni pissukessed, kui nad ollid, mönni kord kunningaiks  hüti, ehk kül kunninga wasto seddagi ei olnud, mis meie aego põled pobbelikkud möisniko wasto. No mis tehha, ehk kül pitkad juuksed peas ja wisad jalgas, ollid nemmad  ommeti ommast kohhast ka „ma-wannemad",  kedda seks peti ja nenda hüti. Pärrast essimest korda tullid Saksama kaupmehhed  weel mitto korda, töid omma kaupa sia ja ostsid, mis meie wannemattel neile müa olli. Wilja ja linno muidogi weel ei olnud. Kus nüüd linnad, möisad ja sured küllad seiswad, kohhasid sel aial alles metsad ja laned, mis metsellajattest kubbisesid. 2? aastat tullid ja läksid Saksama kaupmehhed ja keik jäi nenda kui enne olli; agga aastal 1186 tulli üks munk, nimmega Meinhard, Saksamaalt kasa Lihwlandi ehk Liwi *) rahwast ristiusko pöörma, ja sesinnane olli paawsti usko mees. Kuida nenda? Noh, muud risti usko sel aial weel ei olnud. Kreka usk kül olli, *) Liwi rahwast on parrast Lihw landi nimmi  tulnud. Sest kui Sakslased merre kaldal meie wannematte käest ma peäle näitades küssisid: mis selle wa nimmi on? ei sanud nemmad arro, ja kostsid: liim. Sest aiast sadik nimmetasid Sakslased  rahwast Liwid ja maad Lihwland. 98