wa pärralt olli. Oi wennikenne, sedda on hea raks maad! Jubba Irkutski linna, kuhho meie Postimees ka igga näddala peab kõndima,  arwatakse omma 6000 werstakest ollewad ja peale sedda, ja sealt Amuri-jöe suhho woib weel omma 3000 wersta olla nüüd arwage  isse kui pitk peab se traat ollema ja kui mitto posti seal tee körwas seisma, enne kui ots Amuri-jöe suhho ullutab! Agga kui Keiser tahhab,  siis nisuggused asjad jka sünniwad. Weel weidram on kuulda, kui koggoni raudmaantee ehhitamissest rägitakse, mis Siberiamaalt peab läbbi käima; agga kes wöib meie aial, kus ni paljo ust asjo sünnib, kiusada, et segi walleks jääb? kui se ka weel tänna ja Home ei sünni, üks kaptein Romanow on jubba käsko sanud,  Irkutski linnast künni Amuri-jöe suhho järrele wadata, kuhhu paika uus telegrahw keige parrem sünnib üllesseädida. Selle läbbi  sawad keige kaugemad Siberiama kohhad otsekui Peterburgi linna jure todud. (Wata Siberiamaad „ Asia " kaardi peal.) Sannumed wöeralt maalt. A«fitriamaalt. Kaugelt wöerad. Wini linnas watawad nüüd rahwas kahte innimest,  nago suurt imme asja; sest need mehhed  on hirmus kaugelt tulnud. Kust siis? Mitte kaugemalt, kui Ue-merremaalt (Neu-Seeland)  *) mis sures löuna-merres seisab ja meist omma liggi werstakest kaugel on, kui kotka kombel ülle maggede ja merrede silmalt wöiksime senna lennata; agga et m'e sedda ei wöi, seläbbi wennib teekond Ue - merremale  weel paljo pitkemaks. Agga kuida need mehhed siis sia Eiropa Austriamale ja Wini linna sanud? Neid on laewaga todud. Ennam  kui pari aasta eest, se olli nenda sel aial, kui meie „Postimees" köndima hakkas, satis Austria wallitsus üht laewa wälja, nimmega „Nowara", mis ümber mailma piddi purjutama  ja tundmatta maid ja rahwast ning asjo tundma öppima. Sedda on se laew teinud ja omma pitka teekäigo peal ka Uut-merremaad  rvatamaö käinud, mis keigist löunamerre  saardest keige al pool seisab. Sealt on üllemal nimmetud saarlased, nimmega Wireme  Toetoe ja Hemere Rerehau, kui „Nowara" mönne näddala eest taggasi jöudis, isse hea melega kasa tulnud, et Eiropamaad, rahwast ja nende asjo ka nähha saaksidj, mis koggoni teised on, kui nendeUe-merrem aal. Need sinnatsed sare-rahwas ollid enne hirmsad  innimesse lihha sõjad, roppud ja räkimatra tiggedad, kes rämoga ühheteise werd jõid ja ööd ja päwad södda piddasid. Agga nüüd on luggu,  au Jummalale, koggoni teine. Sedda on Jummala sanna missionitö läbbi teinud. Surem  hulk saarlasi on jubba ristiusko heitnud ja mitto tewad omma ausa elloga meie rahwale häbbi. Kui minna nende kahhe mehhega kokko saaksin siis õlleks mo essimenne küssiminne: „Ue-merrema wennad, kas mälletate weet, kui önnis Samuel Marsden, üks Jnglisma öppetaja, kedda teie öelad wannemad temma armastusse pärrast aega möda auustama hakkasid,  teile 1814 need 3 essimest missionäri Ue-Hollandimaalt satis, kes kartusse ja wärristussega  teie seas omma armokulutusse ammetit  hakkasid? Kas mälletate weel, kuida önnis  Marsden teid mönda korda isse watamas  käis, kuida teie essimessed kirrikud ja kolimaiad  ehhitadi, kellest teil nüüd ennam pudust ei olle?" Sedda ja paljo muud küssiksin ma nende käest. Eddespiddi, kui järjega senna male olleme jöudnud, tahhan teile Ue-merremaast pitkemalt könneleda ning ka mönda saarlast pildi peal nähhä anda. Tännawo talwe tahtwad nimmetud kaks saarlast omma aega Saksamaal ärrawita ja tullewa kewwade Jnglismale  minna ja sealt jälle laewaga omma issamale  taggasi. Annaks nüüd Jummal, et neil Eiropa rahwa ello polest ommal maal middagi kaebdust ei õlleks ja mitte ei sünniks, mis Paulus Juda rahwale ütles: „Teie pärrast  saab Jummala nimmi pagganatte seas teutud!" Mulal Eiropamades on se kord iggsl pool süggise ja leiba süa, agga üdist mitte *) Wata „Auftralia" kaardi peal al otsas. 124