Pahha wina jominne ja kartohwli-többi on iggal pool tutwad asjad. Meklenburgimaal  Swerini linnas on hiljuti jälle köwwa käsk antud, et kegi kõrtsimees wina wölgo ei pea andma, ehk kui annab, siis põlle tal õigust parrida; tahhab jodik maksta, siis maksab, kui mitte, siis kirjutago kõrtsmik korsnasse. Kes teab mis wina sõbrad nisuggutest  seadustest arwawad, agga minna arwan, üllemaid, kes nenda omma allamatte eest murretsewad,  tulleb wagga tännada. Austriamaalt. Tänno Jummalale, meie usso asjad lahmad Katoliki usko Austriamaal  pääw päwalt parremaks. Ullematte süddamed on ennam rahho pole pöördud; meie ussulistel antakse jubba lubba ommad kirrikud ehhitada, Jummala tenistust piddada, surno-aiad assutada ja omma ussoöppetusse järrele ellada, mis enne mitte nenda ei olnud. Sellegi parrast põlle ka waenlaste egga wasraste  pudust, kord sallaja, kord awwalikkult. Nende seas on ka sealt ma seitungi kirjutajad.  lunil pühhitsedi seal üht uut Judi palwe kodda ja warsi teisel päwal teggi Katoliki  usko „Wini seitungi sest suurt pitka jutto, kui illus se olnud, kui paljo rahwast kokko tulnud ja mis se ehk teine Juut seal jures teinud ja räkinud; agga kui mönne näddala  eest Lutterusse usso surno-aeda ja kabbeli paika pühhitsedi, siis ei seisnud mitte sanna sest seitungis, misga mehhikessed näitwad, et judi ussust ennam luggu piddawad, kui meie ussust. Tänno Jummalale, meie usk on isseennesest  puhhas, sepärrast põlle temmal wäljaspiddist  haljastamist tarwis. Pr antsussemaalt. Kuida jubba minnewa  kord ööldud, löuna poolne Prantsusse rahwaö tõstab omma winamäggede peäle wadates  mütsi ja tännab. Winamaed peawad seal tannawo wägga priskeste haljendama ja jodawa wina hind iggal pool alwemaks minnema.  Nendasamma röömsad on ka pöllomehhed,  et nende palle higgi näitab rohket kasso towad. Pöllo kaste ja soe päwa paiste, keik on taewa Zssa armo anne ja meie ei pea mitte selle eest üksi tännama, mis meie same:  mis ühhele antakse tulleb keikile heaks. Willets luggu on, et iggal maal, kus Katoliki ehk paawsti usk wallitseb, kallis piibli ramat ni pölgtud ja keeldud saab! Nenda ka Prantsussemaal. Kust peab seestpiddine walgus  ja tössine tarkus tullema? Kui innimenne isseennast ei tunne, siis põlle tal Jummala armo tarwis, ja kui tal sedda ei olle, mis tal siis on? Suur Jnglisma piibli koggodus püab igga wisi, et Jummala sanna ka Prantsussemaal  lahtist teed leiaks, agga sedda paawsti selts ei salli. Keik piibli ja mu waimolikko ramato müminne on kangeste ärrakeeldud, „et Inglisse piibli-koggodussed omma pahha ramatudega mitte rahwast ei eksita." Nenda kirjutawad ja keelwad paawsti piiskoppid ja munkad praego Prantsussemaal. No kustutage  walgust ja wötke elloleib rahwa eest ärra ja siis katsuge, kui kaua labbi sate. Ellaw hing tahhab ellawat röga ja Jummala sanna on künal, mis keigest wakkadest läbbi pölleb. Sedda on ka Prantsussemaal jubba rohkeste nähha, et paljo innimessi paawsti ussust langemad  ja paawsti ja temma (pappid) munkad  pahhandawad, ja seält nisuggused keeldusftd  tullewad. On saggedaste sedda jölledat tööd nähha, nago mitto kord Jtaliamaal ja nüüd hiljuti jälle (27. Mail) Hispaniamaal,  et sured hunnikud piibli ramatuid pu rida peäle pannakse ja ärrapölletakse; agga mis se ommeti keik aitab. Jummala wasto panna on allati nisamma jölle, kui astla wasto  takka ülles lüa. Mönne aia eest olleme teäda annud, et Prantsustel Madagaskari sare pagganatte  peäle wägga pahha meel olli. Madagaskaris  on jälle pahha tehtud. Pagganad on pagganad! Seäl ellas hommiko pool sare  randas rikkas Arabia mees, kes Hamburgi linnaga suurt kaupa aias. Selle mehhe suur rikkus ja warrandusse aidad teggid sare rahwa  su wet jooksma ja Murumbe kunningas  Sumunna tulli ühhel päwal omma söameestega kokko, tappis mehhe ja risus keik temma warrandusse puhtaks. Kül rikkas mees kissendas: „minna seisan Eiropa rahwa kaits- 398