ja sealt on üllsma! mmmetud laewa nimmi wöetud. Minnewa aasta Suurwürsti sündimisse  päwal (9. Septembril) hakkati sedda suurt laewa ehhitama ning tännawo (12. Septembril)  lasti tedda wee sisse. 3099 innimest on laewa peal olnud ja 59,999 pealt waatnud,  kui laew tellingude peält wette lohhisenud.  Laewoke wöib kaunis lomake olla, peab 325 jalga pitk, 55 jalga lai ja 34 jalga süggaw  ollema. Kaks auromassinat peawad temmale  ni paljo joso hogo andma, kui 2999 hobbust tõmbaksid. Laew peab seest jä wäljast  wägga illusaste ehhitud ollema ja mitte ennam kui 1,259,999 Dollari maksma. (Dollar  on peäle höbberubla.) 72 suurtükki peawad  selle laewa peäle sama; agga need samad  tullewa kewwade, kui laew Kronstatti linna  tuakse, siin peäle pandud. Keik need suredtükkid  on isseärranis selle ue söalaewa tarwis  wallatud. Jana-lind. (Strauss.) Ärra panne pahhaks, armas Harjo söbber, et sind ni kaua ollen odata lasknud. Kuida isse näed, teised asjad tungiwad ikka wahhele ja mönned jälle ütlewad: „Egga Postimees ei pea lodud asjade ramat ollema, waid seitung." No iggal ühhel wöib ommast kohhast öigus olla; sellegipärrast arwan minna, et seitung neist asjust, mis innimenne weel ei tunne, just selgemad sannumed peab toma. Sedda tahhame  se kord jälle nattuke tehha. Kui kegi meie maal kurge, kotkas-kulli ehk muud sellesarnast näeb, siis hüab warsi: „oh mis suur lind!" Agga on weel suremaid ja keigest lindudest keige surem on Jana-lind, kes ennamist Zlhwrikama pallawa liwa-kõrbedes ellab. Kui kehha surus keddagit kunningaks teeb, siis peaks Jana - lind lindude kunningas  ollema. Kui sa 7 jallase pu-sülla otsa  terri ripputad ja üks lind neid sülla körwas  maas seistes üllewelt ärranokkib, siis peab tal ka jubba nattuke surust ollema. Jana-lind on nisuggune mees. Temma kannab omma pead 7 ja 8 jalga maast körges ja wöiks igga  ratsamehhele hobbuse körwas seistes, sil- mad walja nokkida. Mönned neist on 200 ja 300 naela rasked ja peale sedda. Linnud nemmad kül on, kandwad sulgi ja munnewad munne, agga lennatud nemmad ei sa. Janalinno  sure kehha kohta on ta tiwad liig pissukessed  ja nörgad; agga sedda suremaks abbiks  on needsammad temmal jookso peal. Ta on essimenne lippaja körbe liwa peäl ja wöib ratsa taggaaiajat lahkeste wälja naerda, agga ta mässib enne arra, kui õppind ratsahobbune;  temma sammud on 12 ja 14 jalga pitkad  ja tiwade warral lähhäb ta nago tulehoog eddast. Meie päiwil hakkatakse neid jubba kibbedaste  Kapmaal ja muil sojal mail koddolomaks  kaswatama. Senegali-jöe äres West-Ahwrikas näggi üks Inglane kaks Janalindo,  mis ni waggurad ollid, et Negrid nende selgas ratsa sõitsid ja ni rutto, kui põlleks neil middagi selgas olnud. Agga mitte üksi omma sure jookso, waid ka omma kange jöu pärrast peäseb se lind ni mitme waenlase käest. Ta wöib omma pitka jalgega Ahwrikama hundid ja hüänid surnuks lüa, agga ta julgus on ennamiste  kaösin, et ikka parrem pakko panneb, kui wasto hakkab. Sepärrast, ehk ta kül wägga kangeste joseb ja nödra jöuga ei olle, saab ta vmmeti pütud ja tappetud. Tedda liggidalt taggaaiada, kui ta kiwwise ja limase ma peäl joseb, ei olle mitte kita, siis on suud ja silmad lima ja kiwwa täis. Kes tedda üsna rummalaks  peab, kui pistaks temma pea tiwa alla ja lasseks ennast waggusi mahha lüa, se eksib. Mingo katsugo, kül siis nääb, mis waewa se maksab, üht Jana-lindo kätte sada. Laggeda kõrbedes könniwad nemmad salga kaupa ja otsiwad omma toidust, mis mitte suhkur ja sai ei olle. Nemmad söwad, mis ette juhtub: pu-lehta, rohto ja muud, mis seal maal kõrbedes leidwad. Jal ei olle teisi lindusi  nende seltsis nähhä, sest kegi ei ella ka nende kombel. Nago keik muud linnud, nenda  ka Jana - linnud, wöiwad wägga kaugele nähhä, ja kus innimenne ehk mu loom meel middagi ei näe, senna üllatab nende terraw silm, et kahjo eest teädwad pöggeneda. Agga sellegipärrast möistwad Arabia Beduinid, Ah- 157