Perno Postimees ehk Näddalileht M 50 tL39 Teine Pernus , kesknäddal 28. Januaril. aasta» Sannumed ommalt maalt. Kül on waene nisugguse ilmaga postitasko kanda, kui meil tännawo talwe on; agga mis ammet kord kellegi! on, sellega peab römoga rahhul ollema. Teame ja näeme igga pä, kuida waesed teekäiad kimpus on, agga mis seäl urriseminne ja nurriseminne aitab? Waene  reega, waene wankrega, agga weel waesem, kui kannatus ja lapselik meel pudub. Tänna 19. Zanuaril sajab Pernus jämmedat wihma ja minnewa näddala olli kolm nelli ööd ja päwa järgemöda kanget tormi merre poolt, nago sedda sel talwel ennamist allati on, et korsnad järgest ullusid ja innimessed jallalt tahtis mahha wiskada: agga „keik meie tö on tühhine, ei mödo meie wäggi", ei neis egga  muis asjus. Laskem agga minna, nenda kui Jummal teeb ja tahhab. Kas ilm ja te hea ehk pahha, sellepärrast ei wi meid kegi kohtusse. Ilma loja on ilma pöörja, olgem meie temma lapsed ja keigega rahhul, mis ta teeb. Tartust. Seäl olnud löulus kahhekordsed  pühhad. Meie armas piiskoppi herra vr. Walter olnud wanna aasta löppetusses nende  linna kirrikuid üllewatamas. Jöulo püh- hil olnud üllewataminne saksa- ja pühhapawal pärrast Zöulo makirrikus ja 4. Januaril uniwerstäti  kirrikus, kuhho koggodus senni Toompääl  surekoli ramatomaias kokko tulleb, kui uus kirrik linna sees üsna walmis saab. Lättimaalt. Seitsme mehhe önneto  surm. Kolmekümnemal Detsembril liggi  löuna aial aias kange torm Pappia möisa lähhedal üht suurt kolme mastiga kaubalaewa raske koormaga liwa peäle kinni, mis arwata wersta kaldast kaugel sündis. Kange tormiga  ei peäsnud kegi laewa liggi. Neäri laupääw  wöis ni paljo kaldast nähhä, et waesed laewamehhed endid pool katki murtud mastide külge ollid kinni siddunud, et laened, mis ammo laewa katsid, neid mitte laewa peält ärra ei wiiks. Pea ollid ümbertringi kallamehhed  kokko tulnud ja piddastd nöu, kuida awwitada. Agga torm olli hirmus walli ja laened maia körgussed. Ni pea kui luggu möisa teada anti, sai warsi nöu petud, kuida waesid laewamehhi peästa, kes surmaga wöitlesid? Sure waewaga todi pole pennikoorma peält üks suur paat ja mitto  köit seäti ühheteise otsa ning pandi teine köie ots padi külge kinni, et kui hädda kä, wöiks jälle kalda tömbatud sada» Padi sees