piddi ellama jama. Kibdeda silmaweega läks ta tullerida jurest ärra, kiskus ommad rided löhki ja juuksed peast wälja, kui õlleks temma se õnnetum loom ma peal olnud. Norem agga, kes lubba sai tulle - surma surra, olli täis römo ja kitust, kui õlleks ta praego ingli kätte peal paradisi läinud. Ta pessis ennast „pühha meega" puhtaks, panni ommad keige illusamad ehted ümber ja nenda ehhitud läks temma, kui keige röömsam pruut, tullerida äre, andis siin keik ommad ehted tükki kaupa suggulaste kätte, jättis keigidega jummalaga ja ta omma lihhane wend wiis tedda ülles surnud mehhe körwa rida otsa, tulli pandi külge ja rahwa römo ja öiskamisse al pölles ta mehhega ühhes ärra. Keik ütlesid: „Se olli jälle öige Hindu tuttar!" Mul Lulleb praego häbbi silmad täis, kui mõtlen: sedda wöib üks nödder paggana naesterahwas ebbausso  pärrast tehha, mis ollen minna ristiusso meesterahwas öige ja önsaks teggewa usso pärrast teinud? Jhho pölletaminne ei aita middagi, kui armastus pudud, agga kus on armastus, mis keik teggema aiad? Ei tahheta  muud kui: „käige minno järrel ja wötke omma risti enneste peale;" jah, kus need kandjad ja käiad on? Eks meil olle marsi lihha wäösind, südda nukker, mailm armas? Agga kas se nenda peab jäma? Postimehhe kirjawastussed. . H-A. H—s. Te,e kirn on kä. Pallume selle polest  selgemat teadust nõuda, kel ses asjas õigus peaks õllemai  hulgal ehk ühhel kahhel? 72) „J. C. F. Tallinnnas." Täname wägga Teie kirja eest, agga peab parrast pühhadeks jama; sest enne pühhi põue ennam ruun. Itago minnewa aasta, nenda ka fe aasta, jääb Postimees pühhadc näd dslas tullematta ja wõttab 22. Aprillil jälle pauna kaela ja keppi kätte. 320 Jm Namew, des General - Gouvernements der Ostsee- Provinzen gestattet den Druck: ' Censor R. Jacoby. Teädaandmissed. Warrastud asjad. Tallinnas on 17.-18. Märtsil öse Kolga möisa krahw Stenbocki proua maiast laia ulitsal No. 115 mitmed kallid asjad ärrawarrastud,  nenda kui: 1) Uks ridda eht Kolga-jöe perlid, nellikümmend  kaks tükki reas, keskmissed sure erne  suurdussed, äärmissed wahhemad. 2) Üks kuldne naesterahwa silinder - task - uur, mis 8 kiwwi peal käib, rohhelisse numre laua peale pissukeösed lillekimbud malitud, kuldse kapseli peale need sannad tikkitud: „Nermock sreras a n Bt. Ooix", ning kuldne ahhel kulges. 3) üks kuldne rinna-nöe! punnase kiwwiga. 4) Uks kuldne pitseri-sörmus ühhendud pitseriga.  5) Uks höbbe peker, kus peal se nimmi Elvine  Stenbock ja üks pilt sisse tikkitud. 6) Uks paar körwa-röngaid eht perlidega. 7) Uks uri-kölguts weikse tabba modi ja senna  peale ingli pea malitud. 8) Uks nöel löhkend walge koralli kiwwiga, kelle külges kölkusid: üks mustast höbbedast  weike king, pissuke kuldne südda, pissuke  emalliritud korw, selle sees lind ja linno - pessa munnadega, üks rinna - nöel ahhati kiwwist. Sellele, kes warga jalge peale wöib juhhatada,  lubbatakse head palka. Kes sedda perli-ridda üksi taggasi toob ebk jure juhhatab, mis kui armas wannematte mällestus, wägga kalliks petakfe, sellele  makswad warfi fadda höbberubla Krahw M. von Stenbock, Kolga mõisas. Ehk: Thomas Clayhills Se Sohn, Tallinnas. 3 Jäärja möisas (Saarde kihhelk.) sawad Zürrlpäwast  1860 kaks karjamõisa ja kaks körtsi rendi peale antud; kellel tahtmist ja jöudo on kautsioni sisse maksta, need wadako tännawo  suwwel kohhad jarrele ja mingo siis Jäärja möisa kaupa kulama. 3 Kastna möisas (Töstama kihhelk.) on 40 lehma, tuleweske ja weske körts rendi peäle sada; kes neid himmustab, saab seält möisawallitseja  A. Krause käest selget otsust. 1