gasi kingiks. Minna ja keik mo ommaksed, meie ei sa sinno heldust ial ärraunnustama; ärra unnusta sinna meid ka mitte ärra, kui meil peaks tarwis vllema sinno käest middagi palluda. Kirja alla on Arabia kele nenda pandud: Jummala pärriö orri, Kalugas 11- Okt. 1859. Preester Samil." Se on Samili kirri. Towad nüüd seitungid  eddespiddi temma naeste reisist ka middagi, mis kuulda sünnib, siis toon minna ka. Peterburgist. Raudmaante, mis Dünaburgist ülle Pihkwa Peterburgi Unna wiib, on jubba nenda kaugel walmis, et Keisri  Herra Polamaalt Warsawi Unnast tulles, sedda teed möda wöis soita. Selle reisi peal said ka need wägga illusad aurowankrid, mis keiserlikko sugguseltsi tarwis Parisis said tehtud, essimest korda prowitud. Dünaburgis  astus Keiser nende sisse ja söitis hea terwissega  künni Peterburgi linna. Wennema raudteed ksswawad, aitummal, igga päwaga pitkemaks ja sedda möda ka temma au ja kasso. Moskwast Saratowi linna, mis Wolga-jöe äres, tahhetakse ka raudte kohhe tehha, ja midda ennam  Wennema raudteed hommiko pole wenniwad  ja aurolaewade hulk Kaspia merre peal kaswab, sedda ennam nörjub Inglastel happo wesst suhho: nad hakkawad arro sama, et need päwad ka mitte wägga ilma tagga ei olle, kus nende Ostindiama laewa kaupleminne neile ennam suurt kasso ei sada, sest et keik sedda samma kaupa, mis nemmad ümber Ahwrikama laewaga towad, ülle Wennema ennemalt ja oddawamalt wöib sada. Moskwa - Saratowi raudte teeb Inglastele ennam wallo, kui kuppolaskminne,  agga nad ei wöi senna middagi parrata. Neid Jndiama asjo, mis Eiropama siamale Inglaste käest piddi ostma, hakkawad ehk Inglased eddespiddi Wennemaalt ostma. Se õlleks kenna tük küllalt. 6. Aprillist künni 1. Oktobrini on 57,831 suremat ja wähhemat laewa Peterburgi linna tulnud ja kaup, mis nad senna tonud, on ühte summa 31,304,834 höbberubla maksnud. Eks lahhä korda? Sannumed wöeralt maalt. Saksamaalt. Sealt põlle meil se kord suri imme asjo kuulda; agga kui süggisel kewwade  tulleb, siis põlle se ka mitte iggapaine assi. Nenda on nüüd mitmes paikus Saksamaal.  Bömima pealinnas, Pragas, seiswad ühhes rohtaedas paljo rosipuid ja 46 tükki öitsewad  neist, nago kewwade Mai ku sees, kus nende öitsemisse aeg on. Sedda teeb soe ja HMine süggise. —Silleri-piddud on pea iggas  linnas petud. Jtaliamaalt. Mülletusse-tulled söameeste haudade peal. Magenta on meil tuttaw nimmi. Seal olli 23. Mail se essimenne suur lahheng Sardo - Prantsuste ja Austria wahhel, kus ühte kokko 17,400 meest langesid ja senna maeti. 20. Oktobril pühhitsewad  katoliki ussulissed keige hingede päwa ja selle päwa öhtul pannewad nemmad mönnes  paikus küünlad ja lambid surno haudade peale pöllema. Magenta naesed teinud nimmetud  päwa öhtul ka sedda head, et nad waeste langenud söa-meeste hauad walgustanud, mis öhto pimmedas wägga kenna nähhä olnud; agga halle on möttelda, kui paljo issapoegi seal pigi- ja kuli-surma sanud, ja Jtalia asjad põlle praeguge kordas. Prantsussemaalt. Nende söamehhed on Mauridele jubba hästi wallo annud. üks Mauride üllem piddand isse Prantsusse leri tullerna ja armo palluma, muido lähwad loud wägga kibbedaks. Küllanaabred arwawad, et Prantsus sea! jälle tükki maad ennest pole näppistab.  Hispania on Prantsusse lang; sest sealt keisri proua on Hispania innimenne; sellepärrast  ostwad Hispaniamehhed keik ommad söariistad ja mona Prantsussemaalt ja Maurid  teine pool merrekaela, wötwad omma tarwitust,  mis neil ommast käest ei olle, keik Inglismaalt.  Agga neil on raske omma asjo Inglismaalt  koio sada, sest Hispania söalaewad peawad nende randas mahti ja wötwad käest ärra. Koleratöbbi peab agga Prantsustele  ja Hispania wäele suurt waewa teggema. 5 -5 163