da on ka seadus tehtud ja lubbatud, kui peaks lesseks jäma, et siis weel wranki aastas saab. Enne olli prints Napoleoni aastane  saak wranki, nüüd on se peale töstetud. Olgo Prantsusse wrank kül liggi nelli korda wähhem, kui meie höbberubla, siiski on seal ka tük rahha. Inglismaalt. Opiu mi kaup. Jgga  rahwa jurest wöib ikka middagi leida, mis öigussega laidowäärt on. üks nisuggusist laidowäärt  asjust Inglaste jures (neist möndasuggust  head könneleda, põlleks ka mitte raske) on nende Opiumi kaup. Opium kaswab Ostindias rohkeste ja Inglased sawad sest kauplemissest  suurt kasso ning sesinnane kasso aiab neile saggedaste otse kui tuhka silma, et ei näe, kuida sellega liggimessele ihho ja hinge polest kahjo tewad, kui agga isse kaupmehhe kasso sawad. Hina ja Zapani rahwas prugiwad  sedda, - nago meie tubbakast, agga ta teeb neile kui wöimalik, weel ennam kahjo, kui meie maal wiin, kedda ka ükski öige innimenne  ei kida. Opium on ka kihwt, kui rohkest wöetakse ja keik temma prukiad jäwad ihho polest rammotumaks ja hinge polest lolliks. Agga et tedda seäl maal nisamma rummala himmoga pütakse, nago meil wina, toob ta kauplejattele suurt kasso, ning se ei lasse neid liggimesse kahjo mitte nähhä, mis sellega tewad.  Paljo Hina rahwast peawad omma sureks kahjuks Inglaste kasso opiumi läbbi awwitama kaswatada. Hinamaga on rahho ja kauba seädus tehtud, agga Zapanimaga jäi assi polele, kui seält keiser ärrasurri, kes opiumi kaupa omma allamatte kahjuks koggonist  ei lubbanud. Temma järreltulliaga lootsid  Inglased hõlpsamalt walmis sada, agga walle! Mitto asja on ta lubbanud ja nüüd tullewad sannumed: opiumi kaup on kangest ärrakeeldud. Hina ja Zapani wallitsejad on umpagganad ja Inglased ristiinnimeösed! Mis nüüd sest peame arwama? Agga kasso, suur kasso seeb sedda teeb. Põlleks mitte immeks panna, kui pärrast wäggise tewad, mis heaga ei lubbata. Hinamaga on sedda jubba nähtud. Selsammal kombel aiasid mönne aas- ta eest Prantsussed Löuna - merre saarde peäl suvetükkide abbiga omma wina-kaupa. Sedda  keik watab Jummal peält ja kannatab, nago tuhhat mu asjaga, agga mitte iggaweste. Massinatte abbi. Kui keik need poomwillad, mis Inglismaal aastas kedratakse, innimeste kätte läbbi peaks kedratud sama, siis õlleks selle peäle 91 miljoni innimessi karmis  , se on ennam, kui Austria-, Preisi- ja Prantsussemaal ühte kokko innimessi ellawad; agga massinatte abbiga põlle selle hulga tö peäle mitte ennam tarwiö, kui 379,219 innimest.  Üttelge weel, et maösinattest kasso ei olle. Türgimaalt. Türklaste! on rahha kop» pik asja wahhendusse tarwis muidogi kassin, ja nüüd tahtwad Prantsussed ja Inglased sette tembo eest, mis nad Dsedda linnas ristiinnimestega  teggid, peale sedda et mitto Türklast  köie kaela said, ka omma nattuke rahha tassumist sada ja sedda potte ennam,. kui 5 miljoni wranki. Nenda kui Türgi Sultani kukkur praego seisab, on 5 kümmend wranki ka raske maksta, mis siis weel 5 miljoni, kui ennesel igga pä näppud pöhja putuwad? Agga  kuida tö, nenda palk; sest se õlleks ka koggoni  weider, kui ristirahwa wallitsussed waggusi  peält wataksid, kui Türklased nende ussu rahwaga tewad, mis neil mele tutteb. Sedda sünnib parrago! sellegipärrast seal maal weel küllalt. Jälle tulletikkude läbbi surm. Eks olle kaest ärra! Nende tühjade läbbi on kül wägga hölbus tuld üllesse wötta, agga kui neid laste käes näete, siis wötke warsi ärra ja kui nad sanna ei tahhaks kuulda, siis põlle jo kasse oksad meel ma peält kaddund. Ka manna  innimeötel on tullecikkudega wägga ettewaatmist  tarwis. Meil on jo tohtre luggu alles  wärskelt meles ja nüüd tullewad jälle nisammasuggused  sannumed. Genti linnas Hollandimaal,  tahtis mönne päwa eest üks tener tulv ülles tehha ja tömbas, nago se nüüd iggas paitus  tuttaw assi on, tikkust üllesse. Tik kärtsatas  tömbades katki ja pind läks käe sisse, agga sellega olli ka woswor, mis tikko otsas tuld 269