lekronidega ehhrtanud, et lust olli omma koggodusse  innimessel, kui ka wöeral wadata. Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. Maast maasse, merrest merreSfe. (Mis Nr. 8 polele jäi.) Nimmetud numris olleme paljo Tseisberge  rist räkinud, kes Amerikas Issanda winamäel  truiste tööd teinud, rägime tänna ülleültse  weel Amerika endisest rahwast, kelle sugguarrud  igga aastaga ikka ennam wähhenewad.  Parrast üllemal -nimmetud ussoissasid, Eliot ja Tseisberger, tullid mitmed missioniseltsid  ja heidsid seal ommad nodad wälja. Isseärranis aggar olli suur Amerika missioniselts  Bostoni linnas, agga temma körwas weel mitmed muud ja nende seas ka saksa Lutterusse missioniselts. Armastus hakkas Amerika pagganatte heaks otsekui wöitojooksma,  ja nenda peaks se allati ja iggaspaikus ollema. Agga selle missioni-armastusse körwas  kais jälle teine poolt Eiropa rahwa made-ahnus  ja teggi Jndianidele wäggiwalda, üllekohhut  ja kurja kurja peale. Nad surrusid neid ikka ennam öhto pole metsade ja laande sisse ja pärrast koggoni ülle sure Missesippi - jöe. Seal jures on hirmus üllekohhut ja hirmsad asjad sündinud ja Eiropa uskmatta rahha ahned  innimessed ehhitasid ilma kurja unneta ommad maiad Jndianide haudade peale ja aiasid nende werrewaewast warra kokko. Waimo  polest rikkusid nad neid jomisse ja mu kurja kombedega ja ihho polest risusid sedda hölpsam keigest paljaks. Paljo neist õnnetumaist  on jubba ristiusko wastowötnud ja nenda sedda rahho leidnud, mis mailm ei wöi anda ja üllem on, kui keik möistus. Nende suggu arrud ollid enne wägga sured ja perrekad,  nenda kui nimmelt Kerokesid, kedda enne miljonide kaupa loeti, agga nüüd on neist weel waewalt mönni kümmetuhhat hinge järrele  jänud. Nende seas on jubba liggi kümmekond  kirrikuid ja paarkümmend laste koli ja ellawad mönned ihho ja waimo polest öige priskeste; sgga paljo on weel umbpagganad ja teniwad omma keletumaid jummalaid. Kerokeside  körwas on üks teine Jndianide suggu, nimmega Kippewad, kellest ehk weel 30,000 hinge järrele on. Jubba aastal 1833 sai nende kele Uus Testament ümberpandud ja 1836 said ka omma kele laulo - ramato, mis üks nende omma sugga öppetaja kes enne ristmist  nende üllem olli, neile walmistas. Indianikele  laul wöib meie körwadele kül weider kuulda olla, agga Issandale, kes neid ja meid on lunnastanud, on keik armas, mis usklikkust süddamest tulleb. Sesinnane laulo-ramato teggia  Jndian, nimmega P. Jones, (temma paggana nimmi olli Kakewakwonabi) käis mönda korda ka ülle merre Londoni missionipühhade  peal ning ütles üks kord: „üsklikkud  missioni söbrad, kui teie waeste Jndianidele  ja ülleültse 'pagganattele tahhate head tehha, siis wige neile usko ja Jummala sanna. Mönned tahtsid neid ilma ussota harrida ja harjutada, andsid neile hobbused ja härjad, sahhad ja äkked kätte; agga mis on sest wälja tulnud? Ei middagi. Agga kui nende südda tunneb, et nad pattused on, ja et Jummala Poeg nende eest on surnud se teeb koggoni teist immet. Süddame polest ei olle kellegi rahwa suggu wahhel wahhet, waid uskmatta ja usklik südda on iggal pool üks. Ennam kui 20 aasta eest ollin ja ellasin ka minna kui paggan, agga sest sadik ollen minna ja mitto sadda mo rahwa hulgast riskirühma  Jummalat tunda sanud ja meie süddamed  on rahho leidnud. On üks jäggo ristirahwast  meile üllekohhut teinud, siis andko sedda Jummal neile andeks, meie ei wannu neid mitte ennam, nago uskmatta pölwes sedda kül teggime; meie ei teädnud jo mitte, et kättemaksminne  Jummala pärralt on. Nüüd agga maitseme ka meie Issanda armo 'labbi, ni mitto kui meitest temma sisse uskwad: „„Kui mul agga sind on, siis ei holi minna taewast egga maast!"" Waatke, kas se pahha teeks, kui keigel ris» Lirahwa! nisuggune usk süddames ja sannad suus õlleks, kui sel Kippiwamehhel? Õhto pool, kust Missisippi-jöggi hakkab, on 118