gana kunningaid on nende ülle, wallitsemas. Nende wallitsus on justament, nago hundil lammaste seas. Omma tehtud ebbajummalad on nende lotus ja tülli ja södda ühhe teise wahhel nende iggapaine aiawidus. Kord hakkas  seäl ühhes kunningrikis ristiusso tulli !e--kima  ja mitto musta meest said walged süddamed.  Aastal 1832 mõistsid jubba peäle 10,000 saarlast Jummala sanna luggeda; agga  sedda kurrat ei sallinud. Raske taggakiusaminne  tulli, (1835) paljo, kes ristiusko tunnistasid,  said oddadega läbbiaetud. Ommeti põlle armo tulli weel kustunud, ja meil on suur lotus, et ka Madagaskari ülle Jakobi täht tõuseb ja päike paistma hakkab. (Wata Postimehhe Nr. 5.) Agga mis se Pran tsussemale  putub? No eks sedda, et Prantsuste  söalaewadel seal praego tööd on. Uks sare kunningas öhto pool serwas, olli ni hea, ahwaldas Prantsusse kaubalaewa kaldasse, wöttis  mehhed kinni ja risus laewa puhtaks. Kas ta mchhi küpsetanud woi keetnud, sedda ma ei tea, agga ärra on ta neid tapnud. Kui Prantsussed sedda kuulda said, tulli neil südda täis ja sedda põlle immeks panna. Söalaewad on nüüd senna läinud öälaid lomast kurja tö eest karristama. . Kuida minnewa kord ööldud, Prantsusse  wallitsus aitab murretseda, et Amerika mees Morse omma telekrahwi leidnusse eest ka Eiropamaal nattuke makso saab. Nüüd on juttud jubba kokko ragitud: Morsele antakse  ülleültse wranki ehk peale 100,000 höbberubla, mis nende made peäle ärrajaggatakse, kus telekrahwid on ja sedda möda, kui paljo kelligit on. Morse woib Jummalat tannada; sest sedda kukrotäit saab ta nago maast leitud. Õnnetus teistele öppetusseks. Parisis olli uurmaakril 5 aastane poeg, kedda ta wagga armastas ja igga öhto parrast päwatööd  olli ta lust ja rööm omma weikse pöiaga mängida. Ta kigutas tedda kätte peäl, tõstis  tedda peast ja kässist, lapsoke naeris ja olli ka allati issa hölmas kinni. Hilja aego teggi jälle seddasamma ja töstis poega peast üllesse, se on, ta hakkas teise käega teine poolt lapse peast kinni ja tõstis tedda nenda kaelalu warral üllesse. Laps naeris. Korraga jäi ta waggusi ja silmad wausid issa kätte wahhel kinni. Issa ehmatas ärra, panni lapse mahha, agga weike poiake waus, nago närtsin  d lil, kokko ja olli surnud! Peast tõstes ja wäändes olli lapse kaela kedralu lahti murtud  ja se läbbi äkkilinne surm tulnud. Oh, waene issa on wägga kurbdussest mahha röhhutud.  Ta on wasto tahtmist isse omma käega lapse ärratapnud! Mis sest kirjutud on, sedda on meile öppetusseks kirjutud. Inglismaal tahhetakse ühhe ausa mehhele  mällestusse sammas üllespanna, kes ka sedda wäärt on. Kes rneitest üht „Kassulist Kalendrit" on luggenud, mis aastal 1846 wälja anti, se mälletab kül weel, et essimenne pandud-röugede üllesleidja üks tohter Jenner Inglismaal olli (1797). Nimmetud kalendris on laiemalt könneldud, kuida Zenner ühhe weikse tüttarlapse ja lüpsilehma läbbi röugid leidnud. Tõeste ükski katk egga södda ei olle ni paljo innimessi mulda winud, kui pärrisröuged  ja tohter Zenner, kes neile Zummala abbi läbbi esmalt tammi ette teinud, on kül mällestusse samba wäärt, ja sedda on ta nüüd sanud. Postimehhe reisi-laul. Postimees: Ma ollen pitka tee peäl käind Ja woin sest mõnda räki; Kes kaugel käind, on paljo näind, Sest tehke körwad lahti. Kori laulj.: No, se on wägga õige, wägga õige, wägga õige, mis sa teind, Oh rägi meel ennam, kus õlled käind? Postimees: Ma käisin esmalt Saksamaal, Kus sandid saia söwad, Ja ootsin ist'des pengi peal, Kas Laadred tasko jookswad. Kori laulj.: Se olli wägga õige, wägga õige, wägga õige, mis sa teind. Oh rägi weel ennam, kus õlled käind? Siit läksin laewas Rootsile, Kus paljo rauda kaswab; 350