penikesest rahhast on suur pudus ja palla sui põlle tedda wissist mitte ärrasullatanud. Enne olli ikka koppikuid ennam kui rublasid, nüüd pöördakse assi ümber. Tartomaalt. Kas mälletate weel Torma  kihhelk. Tihhetä külla surest tullekahjust, kellest minnewa aasta 50. numris räkisime? Se õnnetus olli 28. Mail, mil 13 ellomaia ja 27 muud honet seal ärrapöllesid. Nüüd on keik üllesarwatud ja wälja rehkendud, kui suur st kahjs olnud ja on leitud, et ülleültse 13,603 rubla wäärt tulle läbbi tuhka läinud. Eest otsa on need õnnetumad innimessed teiste küllade sees korterit leidnud, agga nad on keigest,  mis neil olli, ilma ning wägga waeseks jänud. Head innimessed on nüüd ka nende peale möttelnud ja kindral-kubberneri herra lubba  annud, et keiges Ria kubbermangus nende  waeste innimeste heaks anded wöiwad korjatud  sada. Tartus on se korjaminne jubba allustud. Kas ma nüüd pean ütlema, mis mul süddame peal on? No mis ma liggimeöse heaks siis habbenen? Armad sõbrad! Jummal on meie maiad tünnini alles pea peal hoidnud ja selle eest temmale suur tanno; agga su-tänno on üksi tassin, ja kui süddamega tanname, siis aiab se tanno kaed lahti waese liggimessele ka andma, mis meil on ja neil pudub. Katsugem  siis omma tänno järrele, midda märki ta on? Meie teame jo keik, mis pühha Zoannes ütleb  : „Lapsokesed, ärge armastagem mitte sannaga,  waid teoga ja tõega!" Meil on ka teäda, mis pühha Zakobus sest susanna trööstimissest üksi arwab. Keige selgem arro tulleb ikka sest: mis tahhaksime meie, kui Tihhetä külla rahwa  assemel praego olleksime? Eks õlleks hea, kui üks siit ja teine sealt meile middagit kätte pistaks? Mingem siis ja tehkem nendasammoti. Mis meil tarwis sealt külla rahwast tunda? sest on kül, et nende hädda tunneme. Mitte meie tundmissest, waid meie awwitamissest on neil kasso. Ligutab siis Jummal mönne süddant,  noh, siis on igga koggodusse hingekarjane  muidogi selle armastusse asja tallitamisse peale se keige sündsam mees; temma jure wigem  ommad anded kokko, olgo pissut ehk paljo, kui agga süddamest tulleb. Jummal hoidko sedda wanna sauna meie seas töeks samast: „teise hädda on pu külges." Ehk meie Postimehhe  söbrade hulk kül weel senna male ei üllata, kus ta Latti rahwal on, siiski wöiwad tiggi kaks tuhhat innimest, kui armastus neid aiab, jubba hea hulk silmawet ärrapühkida ja hawo parrandada. Andko Jummal! Sannumed wõeralt maalt. Preifimaalt. Prantsussed ollid tännini omma sonedega suvetükkide parrast wagga uhked  ning on sedda praego weel; agga kui teised  maad ommale needsammad tulleriistad ka murretsewad, siis ei maksa ennam surustelleminne.  Preistmaal ja Inglismaal tehhakse neid ka sure holega ja Preistmaal peawad jübba  tullewaks kewwadeks 300 tükki neist tuleriistadest  malmis sama. Prantsusfemaakt. Ni pea kui Prantsusse  keiser need essimessed fannumed Hina rahhorikkumissest  sai, on ta warst omma söaja  merrewäe - ministridele kasko annud, et nad üht nöu wälja arwaks, kuida Hinamehhi öige  tuggewaste nuhhelda, nenda et neil luusse möub. Jnglisma sadik andis omma mallitsusse  nimmel sedda nöu, et Prantsus ma-wägge  murretseks, siis tahtwad nemmad merres söalaewade eest hoolt kanda. Sedda nöu ep olle Napoleon mitte wötnud, maid temmal on omma ma-wäele isse küllalt söalaewo kasa anda.  Pool tossinat ennam ehk wähhem söalaewo  Hina randa sata, se ei te tal' ühtegit. Se õlleks Inglastele nenda kergem olnud; sest laewo  on neil küllalt, agga kedda senna püssi ja möegaga peale panna, sellega on nemmad igga  söa aial häddas. Muud söamehhi neil ei olle, kui mis käerahha peale palkawad, ja igga  kord ei tahha jo innimessed rahha eest ka mitte tullesse minna. Ni paljo on tossi, möllemil  mail seutakse Hinameestele witsakimpo ja tullewa kewwade ei tahhaks ma mitte Hina  soldat olla; seal tullewad pallawad loud. Prantsusse keisril olli ka hiljuti suur 5 O 107