ber ja läks omma teed. Prantsusse hing olli peäsnud. Agga mis õlleks lemmast sanud, kui ta mitte ni terrane põlleks wastama olnud? Siin ollete nüüd üht tükkikest Hindu rahwa ussust ja ellokombedest kuulda sanud. Se on se rahwas, kellega Jnglismehhed praego söddiwad, kelle seas missionärid Jummala sanna note wälja heitwad ja kelle seas ka missionär Kremmer waprast hüab: „Pagganad,  pöörge Jesusse Kustusse polesiis leiate hingamist omma hingedele!" Neist õlleks paljo könnelda, agga meie ei tohhi ühte jutto liig pilkaks wennitada. Mis eest lambad tulleb hoida? Többe eest ja metsa eest. Ja jah ! többe eest ja metsa eest jah! Mets ei to neid taimel  kül laudast wälja, agga kui wahhest többe eest hoides, neile többe otsego sisse külwad, mis siis? Ma rägin teile pari juttusid, mis mitte tulest woetud ei olle, waid minnewa aasta mollemad sündinud; pange agga tsihhele: Perrenaene naggi, et kambad nattuke pöddurad  ollid, ja kulis, et küllas monni arra kärwand. Kaebas omma luggu naabri eidele. Külla eit ütles: Eideke, salpeter olla lammastele  wagga hea sisse anda." Neil olli (nago se rikkustel ikka on, keiki asjo rohkeste maias) se kord ka rohkeste salpetert. Pannid sedda wee sisse, andsid lammaste ette. Säh, ei tahha räbakad mitte jua. Mis tehha? Pannid  jahho peäle. Jah nüüd jöid ni paljo, kui tahtsid, muidogi kiddurad wähhem, priskemad ennam. Lambad aeti öseks lauta; ja mata immet,  hommiko olli seitsme priske lambal hing wäljas, ja kiddurad ellawad praego weel. Salpeter olla kül hea lambale sisse anda, agga  üks hawal, ja arro pärrast. Teine luggu jääb teiseks korraks. (P. S.) Postimehhe kirjawahhetus. T. L., T—st. Tänname wägga Teie armsa kirja eest ja pallume, et meid eddespiddi jälle römustate. Selle lehhe sees polnud kenna juttul ennam rumi, agga sedda rohkem tullewasses. . . N. N., S— st. Meil on kahjo üttelda, et Teie kirri ep olle weev üllematte lubba sanuo; agga pallume, ärge wäs-. sige sellepärrast ärra meile üdist saatmast. 3!eile, kes ehk eddespiddi ka Perno Postimeest sowiksid piddada, antakse teada, et nemmad tedda tellida  woiwad: Tallinnas Kluge Z 5 Strömi, Kurresares H. J. Jürgensi ja Pernus W. Bormi jures. Maal wötko iggaüks onlma ausat kihhelkonna öppetajat sellepärrast palluda. Aasta hind on Luttaw: ilma postirahhata I rubla, postirahhaga 1 rubla 10 kopp. höbb. Postimehhe aasta hakkab kül Juli kuust ja lähhäb Juli kuni; ommeti woiwad ka, kes tahtwad, tännawo uest aastast künni 1. Juli ku päwani pole st aastast peale hakkata, ja tulleb stw selle aia eest postirahhaga 60 kopp. höbdedad  maksta. 258 Jm Namen des General - Gouvernements der Ostseeprovinzen gestattet den Druck: Censor R. Jacob y Teädaandmissed. Keige nendele, kes Kalli walla hinge-kirjas  seiswad, antakse teäda, et nemmad Webruaril Kalli mõisa peawad minnema ja ennast laskma ülleskirjutada. 1 Haid woöra ma raud-labbidaid ja igga * suggu kir jütse pabberld, mis ka hinge kirjutusse peäle kölwab, müüb wagga oddawa hinna eest Pernus Wenne kirriko ja tollihone wahhel nurgapodis F. H. Stein. 1 Häid köömlid ja suri läätsa ostab Pernus  kaupmees J. B. Speht. . 1 Karuse kirriko metsast mütakse tamme puid seätud hinna järrel, kes tahhab osta, saab selgemat arro kirriko öppetaja käest. 3 Waimanni maia, mis Pernus weikse jöe silla lähhedal seisab, pakkutakse temma pärriattest  müa. Selgemat teädust selle polest annab M. Sabelmann. 3