Zummal ksik hästi teeb, olgo meie tulles ehk temma sülles. Wennemaalt. Hausi- kalla. Meie püame siin omma jöggedes ka kallo ja kui mönne kätte same, mis li) ehk naela raske on, jubba siis löme kassi kokko ja ütleme: no ss on mehhe purrikaö! Agga mis sest arwate, et IZ. Septembril sures Wolga-jöes üks Hausikalla  kinni wöeti ja Simbirski Unna todi, mis mitte raskem ei olnud, kui puda ehk )680 naela? Tohho pardik! sest saab jo kahhe hobbusel  weddada? Sago kül, agga wähhem ta ei olnud. Agga neile, kes wee! keik asjad ei tea, tahhan sest kalla selsist paar sanna laiemalt könneleda. Hausi-kallad on üks surem selts Störikallade  seast, mis ennamift sure jänvede sees ellawad ja sealt sure jöggede sisse tullewad ja sel kombel kallameeste abbiga kuiwa ma peale sattuwad, nago se, kellest praego räkisin. On ka ni suggusi Ha usi-kallo leitud, mis peale 15 jalga pitkad ja MM naela kalusid ja löuna pool Wennemaal põlle se mitte tundmatta assi. Hausi-kallade parris koddopaik on Kaspia merri, kust nad saggedaste Astrakani linna jurest  möda suurt Wolga-jögge üllesse tullewad, agga nisamma saggedaste ka wangi sawad, nago  se, kes 13. Septembril tulli. Nende parris  töuso aeg on kewwade Märtsi kuus, mil hulgani wasto wet üllesse tullewad; agga mönned  patseriwad ka muul aial möda jögge mitto  sadda wersta üllesse ja minno teäda on Simbirski lm ks peale IM pennikoormat Kaspia  merrest kaugel. Löuna pool Wennemaal ellawad paljo innimessi Hau side pügist; agga  nemmad ei te sedda muidogi mitte önge ja nisugguste wörkudega, nago meie kallamehhed räime ja muid kallo püüdwad. Nende tarwis rammitakse tamme puust postid Wolga-jöe pöhja ja tehhakse otsekui kamred ja korkad neile malmis,  kuhho tulles sisse lahmad, agga kallamehhed  murretsewad selle eest, et elloga ennam walja  ei sa, mis siiski mönni kord ka sünnib, kui postid tuggewad ei olle. Et nisuggune kalla, kedda kahhe hobbuse! weddada saab, ka püüdmisse  waewa ärratassub, on muidogi teada. Temma lihha süskse Karskelt, solatud ja smtsetud.  Temma mustast marjast tehhakse tutwad  kawiari, mis nago pudro leiwa peale maritud, hea melega süakse, kui ka mitte iggas  perreö, sest saggdaöte maksab meie paikus üks ainus nael kawiari terme höbberubla ja weel ennam. Kui mönni kord ühhe ainsa sure Hausi marri 800 naela kalud, siis wöime kül arwata, mis önnega se mees kous on, kes ühhe Hausi katte saab. Temma pöiest tehhakse  „Hausenb!asi", mis iggas aptekis tuttaw assi on ja mis tislerid kui „kalla-limi" tundwad.  Hausid, nenda kui keik Störide selts, ei olle mitte somuskallad, ei ka mitte keik Störid ni sured, kui Hausid, maid mönned ka paljast 4 jalga pitkad ja 15 eht 20 naela rasked, nago Sterlettid, mis Asis järwedes  pütakse. Keige Störidel on must marri ja annab head kawiari. Parris Stöör on üks 7 jalla pitkune nürrida ninnaga waggune kalla, kes ka paar sadda  naela talub ja nisuggune lomake sai mösne  aasta eest ka siin Perno jöes, mönni sam „Postimehhe" maiast kaugel, kinni pütud, ja olleme tedda, kui palgi oksa näinud. Sedda seltsi kallapüüdjad on Kassakad, kes neid ommal  maal talwe jeä alt püüdwad. Ka se kalla tulleb mönni kord kaugele ma sisse, nenda et neid Saksamaal Breslau, Magdeburgi ja Straasburgi linna jures jubba mönned on kinni  pütud. Temma kawiar on wagga hea, agga  mitte ni rohkeste. Kaluga linnas, mis Moskwa ja Tula linna wahhe paikus, odatakse nüüd igga pä, millal Samil tulleb? sest se lin on rigiwallitsusse  polest temma eddespiddiseks ellokohhaks  seätud. Uks suur kolme kordne maia, kelle eest krono 800 rubla aastas üri maksab, seisab jubba temma tarwis malmis ja peale sedda antakse temmale krono polest ni paljo, et ausaste wöib ellada. Polamaalt. 18. Oktobril on Keisri Herra omma reisi peal löuna poolt Wennemaalt  tulles, Warsawi linna jõudnud, kuhho Austriama ertshertsog Albreht ja Temma Õemees, Würtembergi kroonprints, Tem- 140