Len) kloostrit watama. Wanna illusaid müri warremid wadates näggi Suurwürst immekspannes,  et ühhest müri august tallo lapsed wälja puggesid. Ta läks nende jälge möda järrele ja leidis ennese ja nende weel suremaks immeks pannemisseks, kes Temmaga kasas ollid, üht willetsat ellourtsikut, mis müri sisse ja wahhele assutud. Sellesinnatse urtsiko perremees  olli waene Wiimse walla pops Hinrik Prommel, wannadlane mees, kes omma note parrandas ning ta haige laps olli ta körwas sängis maas. Suurwürst hakkas temmaga  Some kele räkima, et Hinrik arro sai ja küssis, kas haige laps sängis pois ehk tüttarlaps,  ta omma ehk wöeras piddi ollema ja kas tal haigele ka rohto anda olli? pärrast küssis ka Suurwürst, kuida ta ni willetsa urtsiko  sees wöib ellada? Hinrik olli innimessi küllalt näinud, agga neid mitte surest tähhele pannud, sepärrast ei teadnud temma ka hingest  möttelda, et se, kes temmaga praego räkis,  ni suur mees piddi ollema. Ta wastas lahkesre mis suhho tulli: „Se haige laps on, kulla issand, mo omma pissuke poeg; küllad linnast õlleks ka rohto sada, agga mul põlle middagi rohho eest anda, kuid pean rahhul ollema  ja otama, mis lumma! teeb; maia on kül waene, agga pean läbbi aiama, kust minnosuggune  parrema wöttab." Nenda wastas Hinrik. Suurwürst, kedda wist essimest kord ello sees „issandaks" hüti, räkis nüüd wägga lahkeste eddasi ja käskis Hinrikut teisel hommikul  lootsikuga selle laewa peäle tulla, mis käega mäelt kätte näitas, ja seält omma haige lapsele rohto tua. No Hinrik tännas, nago ikka tännatakse: „Olge tuhhandeks terwe, kulla issand, lubbamast!" Agga oh meie waesed, kui Suurwürst Jummalaga jättes Hindrikule ütles, kes ta olli, kuida kukkus siis mehhike pölwili Ta ette mahha ja pällus tuhhat korda andeks, et Tedda „issandaks" olli nimmetanud!  Lahke süddamega Suurwürst on Hinriko  eksitust ka andeks annud. Teise! päwal olli ilm wägga tormine. Hindrik ei wöinud omma pissukesse lootsikuga mitte laewa jure sada, waid palkas saddamast surema lootsiks. Söalaewa peäl wöttis Suurwürst tedda wagga lahkeste wasto, ja kui olli kuulnud, et Hinrikul palgatud lootsik olli. Maksis .Ta lootsiks  palga ommast taskust, andis haige lapsele pulwert ja kinkis weel 27» höbderubla peälege. Aitumma lummalale! nüüd õlleks Hinrik otse püsti kargunud, ni römus olli temma, kui laewa peält taggasi tulli. Ma mötlen, ta peab nüüd omma urtsikut koggoni teiseks honeks kui enne. Keisri Härra wend ja Suurwürst on omma jallaga seal sees käinud millal se ta melest lähhäb? Peterburgist. 19. Augustil hommiko kello 8 on Ohka wabrikus püssirohhoga suur önnetus juhtunud. 1599 puda püssirohto kargasid korraga pöllema, ükski ei tea, mis labbi, kolm suurt kimmi ja nelli pu maia said purrustud ja hakkasid pöllema. Ka teised ümberkaudsed  maiad said mönned suurt kahjo. 33 tömeest leidsid warsi surma ja 37 said raskest?  hawatud; ka nelli hobbust said mahha lodud. Keik sesinnane önnetus sündis ühhe silmapilguga. Ka ühhest teisest tullekahjust rägitakse seäl, mis Wassili-Ostrowi linna-jaus sündinud, ja kidetakse üht weikest 13-aastast soldati tüttart, kes omma 3-aastast ödde ja 5-aastast wenda teine teise järrele pöllewast maiast wälja kannud, kes muido tulle surma olleksid sanud. Siberiamaal ei tea rahwas, kumba jalla peawad mahha pistma. Wist külma pärrast?  Ei, selge röms pärrast. Siberiama jääb kül ikka Siberiamaaks ja hädda neile, kedda kurja teggude nuhtlusseks senna wiakse, need ei wöi paradist seäl mitte odata: agga keik kes seäl ellawad, põlle jo mitte nuhtlusse pärrast  senna widud, waid ellawad ja toidawad omma pead, kuida kegi jöuab. Seäl on ka linnad ja küllad, nago meie maal, agga mitte ni liggistikko ja pöhja poolses Siberiamaal hirmus külm ja rahwast suur pudus; sest kes tahhab paljo hea melega senna male minna, kus maanteed arro assi, jõed ilma sillata, maad harrimatta ja mitto muud waewalist asja on, peälegi issama teises mailma otsas? Ommeti, kuida ööldud, ellawad seäl innimes- 82