1. Riama. Wo lmri lin ja makond. Ma mötlen,  meie peame omma Riama juttoga nattuke  töttama, muido lähhäb happuks ja mönni  luggeja unnustab tagga järrel keik jälle ärra. Wolmri lin sai Dani kunninga Woldemari 11. aial assutud, ja sedda arwatakse  1219. aastal sündinud ollewad ning sest kunningast on lin ka omma nimme sanud. Säh, se linnake potte ka ennam laps, waid on jubba  mönda sadda korda näinud, kuida rohhi tärkab ja närtsib. Aastal 1283 on ordenmeister  Willem v. Sauerberg, kes senna ka lossi ehhitas, linnakest suremaks teinud. Lossist on weel warremed nähhä. Wolmri on enne kaunis lin olnud, kel wal ja krawid ümber  ollid; agga 1681 said mallid mahhakistud ja aega möda on temmast se pissuke malinnake  sanud, mis ta praego on, et wähhem kui 1566 innimest seäl praego ellawad, (Sakslased, Lätlased ja mönni Wennelane) kes kauplemissest  ja hantwärgi tööst omma pead toitwad. Kes Rigas on käinud, teädwad jo kül, kus ja kui suur Wolmri on. Lemsali lin, seälsammas makonnas, on weel wähhem; nattuke peäle 1666 innimest ellawad  seäl sees. Ommeti põlle ta mitte paljo norem, sest temma hakkatus tulleb ühhest lossist,  mis piiskop Albert 1223 senna ehhitas ja kus pärrast saggedaste Lihwlandi ertspiiskoppid  ellasid. Agga linna öigust ja nimme sai Lemsal alles 1439, kui ertspiiskop Hennin  g seäl ellas. Senni kui loss ritteride käes olli, seisis temma, agga 1567 löhkusid Rootslased  sedda mahha ja Wenne suurwürst Jwan Wassiljewits pölletas tedda soutumaks ärra.  Lemsali lossi maad ja keik, mis seäl peäl olli, kinkis Rootsi kunningas Gustaw Adolw aastal 1621 Ria linnale, kelle ommad need ka praego on; agga lin on isse arrus. Mis nüüd Wolmri ümbert kaudo weel üttelda  õlleks, on mönned wannapöllised lossid, kedda wannal aial kuulsad mehhed ehhitasid ehk seal sees ellasid. Wainasi mõisas Ummurga kihhelkonnas on mannad lossiwarremed,  mis 1349 ertspiiskop Wromhold Wihwhusen ehhitas. Burtneki järwe äres seisab loss Burtneek, mis enne ritter-ordeni pärralt olli ja Willem Sauerberg 1284 olli Lemma ehhitaja. Parrast sai ta ümberehhitud  ning on praeguse mõisnikul ellomaiaks. Ruhja loss ja kirrik on aastal 1263 ehhitud. Lossi jures olli ka pissuke linnapessa (allew ehk Hakelwärk) ja meel aastal 1595 nimmetadi sedda paika linnaks; agga parrast kaddus se nimmi ärra. Mönne aasta eest taggasi on Ruhja jälle Hakelwärgi öigust sanud. Sest kui 4 ehk ennam auuwäärt kaupmeest, kel keige wähhemast 375 höbberubla kauba kapitali  on, korraga kokko heitwad ja kui kaupmehhed  endid tahtwad assutada, ja keigewahhemast  6 aastat seäl paikas kaubelda: siis wöiwad nemmad „Hakelwärgi" nimme ja öigust  omma platsile sada. Se möisa, kes neile assutamisse platsi annab, peab siis keigewähhemast  50 wakkama maad andma, kuhho maiad kölbawad ehhitada, ja wöib selle eest parrajat üri wötta. Agga körtsi piddamisse öigus jääb möisa kätte. On 10 kaupmeest kous, siis wöiwad ka linna öigust ja nimme palluda ja sada; agga enne sedda wöttab wallitsus keik järrele kuluta,kui tarwis sedda on ehk ei olle. (Liv. Agr. u. B. V. z 1177.) Sallatsi loss, mis Sallatsi jöe suus seisab, sai 1226 ehhitud ja ertspiiskop Albert olli temma assutaja ning parrispercemees. Uks suur kobas ristiwölwidega punnase liwa kiwwi sees, ööldakse seäl weel üks paik ollewad,  kus wannal aial Liwi pagganad omma ebbajummalattele ohwerdasid. Sesinnane kobas  on ka Sallatsi jöe äres, Koikul la möisa al. Salisburgi kirriko jures on üksimmelik  suur kobas 18 jalga ma al, mis 10 sammo igga piddi suur on ja „kurradi- koopaks"  hütakse. - Rauba (Roopa) kirriko jures  seiswad kaks lossi: Suur- ja Weike- Rauba, kus weel praego innimessed sees ellawad,  ehk kül need lossid ka omma 600 ja ennam aastad wannad on; muidogi on nemmad  pärrast mitmel korral parrandud. Suur- Rauba sai 1263 ehhitud ja Wabian Rosen  on temma ehhitaja olnud; nendasamma on Johannes Rosen Weike-Rauba lossi 171