wisid. Jumma! olgo nende hingedele armolinne,  kes ni hulgani ja äkkiste surma sülle on langenud! Somemaalt. Zgga mees teab, kui malmis Jnglismehhed söa aial ollid merre peäl kauba laewo ärrarisuma ja neid Inglismaal  ärra müma. Mitto meie ma kaupmeest on sellega kibbedid hopa sanud. Somema kohta olli se wits keige raskem. Nemmad on seäl laewa kauplejad innimessed, kes paljo merre peäl käiwad, ja se olli Jnglismeestele önneks. Paljo laewo on Some rahwas sel aial kautanud,  mis jubba sest näeme, et praego möda Some randa liggi 60 uut kauba laewa peawad  polel käes ollema. 3000 puseppa pearoad  praego üksi laewa - töös ollema, et söa hawo parrandada. Peäle selle on ka kaks auro söalaewa polel käes, teise peäle sawad 50 ja teise peäle 13 suurttükki; essimest ehhitakse  Helsingworsi ja teist Abo linnas. Kaukasiamaalt Tihmlisse Linnast tullewad ka kurwad sannumed. „28wal Augustil  on meie linnas ja ümberkaudo ni ränk ja äkkilinne saddo olnud, et 20 minutiga sure hulga maiasid on lõhkunud ja 15 innimest upputanud.  Lausa messi langes taewast mahha ja kahjo, mis sesinnane järsk upputus teinud, armutakse liggi 300,000 rubla." Weel nattuke Tallinna laulo piddust. Ct Tallinnas tännawo sui laulo-pühha olnud  ja kuida se olnud, kes seäl laulnud ja kust nad kokko tulnud: sest olleme ommal aial ning kohhal jubba monni sanna könnelenud. Nenda paljo woime weel senna jure üttelda, et parrast, kui laulo - pühha mödas olli, Tallinna  laulo - seltsi liikmed kokko tullid ja omma  tubli laulomeistri Krügerile, kes paljo waewa olli näinud, üht illust höbbe peekret kingituöseks töid, kussa monni hea kuldpenning nende taskust olli sisse kukkunud, mis ni paljo tähhendas: „Olle tuhhandeks terwe, sa õlled meitega paljo waewa näinud ja meile paljo römo teinud olgo se meite aitummal." No muidogi on Krüger sedda tännoga wastowötnud  ja tänno ja armastusse mällestusseks  piddanud. Wägga aus mollemilt poolt: Krüger ei küssi mitte: „Mis ma ommast waewast ja laulo-seltsi liikmed ei lasse tedda ka mitte, nago tuult õues, ilma hinnata  puhhuda ja ennast waewata. Agga armsad luggejad, küssigem nüüd ka, mis kasss meil ma kele räkijattel keigest  sest asjast on? Uhhest ja teisest asjast sannumed sada, on ka hea assi, agga parrem õlleks wist, kui meie sealt ka ennestele mõnda  kasso woiksime leida; kui ka mitte muud, siis ommeti sedda, et arra tunneme, mis asja polest meil alles suur pudus on, ja se ka jubba middagi. Laulo on iggalt maalt ja igga rahwa jurest  leida. Laulo himmo on keigil. Igga üks, kes römus on, tahhaks röömsast laulda, kes kurw on, tahhaks kurwalt laulda, agga laulda tahhaks igga mees. Zggat maal, kuida rahwas targem ehk rummalam, on ka nende laul parrem ehk pahhem. Wannast aiast ning nüüdki weel, on Jtalia rahwas kuulsad  laulo mehhed olnud; siiski meie päiwil ei laulda kül pea kuskil ennam egga illusam, kui saksa rahwa seas. Terwe Saksama köllab laulo täis. Mitte ükspäinis iggas linnas, waid iggas küllas on laulo - seltsid, kes pühhapäiwiti ehk laupääw öhto kokko tullewad ja kõris laulwad, et söök ja jook ärra unnub. Ka Rootsi-, Prantsusse-, Inglis-, Hollandi- ja Sweitsimaal ei olle luggu laita; ommeti ei olle kuskil ni tihhedad  küllad ja linnad, kui Saksamaal, ja sepärrast ka laulo - seltside hulk mitte ni suür, kui seäl. Igga! maal woid sa rahwa laulust jubba tunda, kui suur ehk weike nende mõistus on. Kui suur on se wahhe, kui üks Sakslane ja Türklane laulwad; teine nago lauloräästas ja teine nago ronk! Nisamma kui jutto ja jutlusse wahhel, on ka wahhe ilmalikko laulo wahhel; agga mollemid teeb tark tcrgaste ja rummal rummalaste. Agga kuida on luggu lautoga meie armsas Lihwlandi- ja Eestimaal? Kus ja kes lau- W 9