Meibaum, piddasid nenda sammoti iggaükö ommsd tänns könnet keige teiste koolmeistrids nimmel, ja wannem neist Hans Mullerhow andis  nisammasugguse kennaste pogitud Ue-Testamenti  ennest ja keige teiste koolmeistride nimmel  armastusse mällestusseks öppetaja kätte. Nüüd hakkas Jummala tenistus hommiko lauloga peale, laulud ollid selle päwa pühhitsemisseks  isst lehtede peale trükkitud ja said ilma  hinnata koggodusstle jaggatud. (Jääb põiele.) Sannumed wõeralt maalt. Ita lia födda. Pean nüüd jätte söasannumid kässile wötms;  agga tänna lähhäb meil püssirohho hais wägga kangeks, sest toud olnud waenoplatsi peal wägga werrised; tänna same lahhengist kuulda, kelle wasto Montebello lahhing otsekui  mängo assi on. Agga wöttame wsnna wisi jälle keik järgemöda ette. Söas on mannast  se pruuk, et teine waenlane kolmes jaus teise wasto tungib ja sedda nimmetakse keskpaik,  parrem ja pahhem tiiw. Nenda tungiwad ka Ztalias praego waenlased teine teise wasto. Keskel on ikka se keige tuggewam  rammo. Hommiko poolt tullewad Austriad  ja öhto poolt Sardo - Prantsussed Nende pahhema tiwa ots põhjapool on Garibaldi  omma Alpi-jäägridega, kellest minnewa näddala rääksime. Temma otti Sardo-Prantsusse  wäest se essimenne, kes omma jallad ülle Austria piri Lombardiamale tõstis ning Ware - si ja Komo linna ärrawöttis, ja peale sedda keik põhja poolt Lombardia rahwast omma nõusse tõmbas. Pärrast õlleks temma kässi kül jälle pahhaste käinud, kui Austriad aega õlleks sanud tedda surema wäega watama minna.  Sardo-Prantsuste parrem tiiw üllatab lõuna poolt Toskanamaast sadik, kus prints Napoleon üllem kindral on. Keskel seisab nüüd keiser Napoleoni ja kunninga Wiktor Emanueli kässo al nende pea jõud ja rammo. *) Nenda nimmetakse Sardinia ja Prantsusse wäggi lühhidalt ühhe saunaga. Selsammal kombel seiswad ka Austris wäehulgad  nende wasto ja kus kokko juhtuwad, seal on tulli ja werri tagga, nago esmalt Montebellus,  pärrasi Waresi linna jures, kus Garibaldi wöitis, sedda pärrast Palestrus, kus Wiktor Emanueli kässo al Austria käest 8 suurttükki ärrakisti ja 1909 meest mangi wöeti ja peale selle, mis mahha lödi, 499 Austriameest jökke aeti ja upputadi ja nüüd wimaks 23. Mail suur Magenta lahhing, kus Austria hirmus peksa sanud. Sestnnane pääw on Austria kohta wägga önneto olnud. Arwage isse, kui paljo tuld ja merd seal wöis olla, kus 29,999 Austriameest, muist langenud,  muist hawatud sanud ja 7999 mangi wöetud. Muidogi on seal ka Sardo - Prantsuste  poolt paljo issapoegi körwad pea alla pannud; ööldakse kül 3999 ollewad, agga se õlleks 7 kord wähhem, kui Austria poolt ja ja se näitab nattuke liig kassin ollewad; egga  Austriamehhed ka waggusi ees ei seisnud ja ennast tappa lasknud. Agga immelik luggu  on se kül, et Austria tännini iggal pool, kus sarwed kokko löwad, ikka kaewada saab. Essimessed sannumed sest surest lahhengist on telegrahwiga lühhikesed, küllad pärrast tullewad  pitkemad, ja egga ma neid siis üksi omma  teäda ei pea. Magenta lahhing ei olnud mitte ennam Sardinia, maid jubba Lombardia piri peal ja Sardo-Prantsuste wäehulgad polnud  pärrast sedda Mailandist, Lombardia pealinnast, mitte ennam kaugemal, kui 35 ehk 49 wersta. Austria asjad näitwad aeg aialt ikka pahhemaks minnewad; põlleks mitte immeks  panna, kui ka wimaks need sannumed tullewad, et töeste ommast Lombardiamaast ilma  jänud. Agga ta piggistab ka rahmast, et allati werri tagga. Üllemal nimmetud pissuke  Waresi lin langes jälle wahhel Garibaldi  käest kindral Urbani kätte taggasi ja warsi olli selle Austriamehhe essimenne tö 3 miljonit rahha makso peale panna ja weel 399 härga pärrida; kui waene rahwas ennam ei jõudnud wäljasaka, kui pool miljonit, andis kindral lubba linna puhtaks risuda. Austria soldatid peawad sedda ammetit märka mõistma ja waese linna rahwale jäi paljas soe hing 5 5 379