Prantsusse wäe seast on jubba 2000 meest kolera  többesse surnud. Uhhes ainus rüggementis  surrid 350 meest näddalas. Maurid peawad  Hispania wasto hirmus tullist wihha täis ollema, ja ähwardawad.Muhamedi abbiga Hispania  mehhi ma pealt kautada. Nende tahtminne  on sellepolest allati öige, agga täitmissega on weel nattuke aega. Prantsussed kardawad  ka, et Marokko söa läbbi pärrast Hispania  ja Inglaste wahhel tülli töuseb; sest Inglased  ei tahha mitte sallida, et Hispania mõnda  tükki Marokkomaast ennesele peab, mis läbbi nende Gibraltari kindel paik kahjs saab ja ni kardetaw ennam ei olle, kui siamale. Se on immeks panna, olgo pissukesses ehk sures  asjus: ikka iggaüks kissub ennese pole. Sardiniama peab Prantsusse abbi eest, mis Jtalias temma kaest said, ka nattuke jootrahha  maksma. Prantsussed ütlewad: „Uks kues jaggs keigest meie kullust, mis meil teie pärrast olnud, wöite ikka tassuda. Paljuks se wälja teeb? Paljast 60 miljoni wranki ehk 15 miljoni höbberubla." Ma mõtlen, se annab jubba koggoda, enne kui kokko tulleb. Meie Keisri Herra ödde Suurwürstiproua  Maria Nikolajewna, hertsogLeuhtenbergi  lesk proua, on omma lastega ka Parist linna watama läinud. Seal peab weel ni manna  Znwalide soldatid ollema, kes' temma äia al, kes üks tük aega enne Jtalia witse-kunningas  olli, on söddinud. Neid olnud tükki 80 weel seal Temma silma ees. Keiser Napoleon, kes maal linno - jahti peab, sõitnud isse ka Parisi temmale au pakkuma. Prantsussed on keik modi rahwas; egga  nemmad kaua üht asja ei pea, waid jalla pealt jälle uus mood; nenda on nende rided, nenda ka rigi ja maia asjad. Nüüd on neil korraga jälle mele tulnud, et wilja ennam ei pea möedoga, waid kaloga ostetama ja mühama;  künni Neäripäwani tahtwad esmalt katsuda ja prowida ja siis peab seädus kinnitub  sama. Pahha ei wöi se mirte olla, sest kaal teeb keige parremat õigust; agga kellel on kalud allati käepärrast? Inglismaalt. Inglastel ollid minnewa  ku löppetusses needsammad römopäwad, mis Wennemaal 8. Septembril peti: nende aujärjepärria  sai ka mehhe-ea sisse ja Inglased tõstsid mütsi. Preisimaalt ollid ka ödde ja õemees seks aiaks senna töttanud. Jnglisma aujärjeparria on nüüd 18 aastat wanna. Panneb  emma üks kord silmad kinni, siis hakkab temma Inglismaad wallitsema. Ka Londonis  peti Silleri-piddo. Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. Uss? kummardamitttte. Ebbajummalad, kedda Hindud ja muud pagganad  kummardawad, ei olle mitte keik surnud pu ja kiwwi tükkid, waid saggedaste ka ellawad  lomad, neljalgsed ja romajad ning nende hulkas ka sured ussid, kuida tännase pildi peal näeme. Ussid on meie maal pölg'tud ja wihkatud lomad, kelle pole ükski ei hoia ja kedda, kui kätte saab ja julgeb, kegi elloga minna  ei lasse. Nenda põlle se mitte paljo pagganatte  seas. Nendel on se wanna pruuk: mis innimenne kardab, sedda peab ta unustama,  ja nenda on luggu kihwtise ussidega. Kust nende pahha lomade auustaminne on hakkanud,  ei tea ennam kegi, agga sedda seltsi ebbajummala  tenistust on paljo pagganatte seas leida ja ennamist iggas mailma jaus, kus paljo pimmedust ja kihwtisid ussisid, agga mitte usso walgust ei olle. Wöib kül olla (kuida mõnned arwawad), et usside kummardaminne weel paradisi  ussi mällestusseks pagganatte sekka on jänud, kes pörgo wallega meie essimesstd wannemad  patto sisse tõukas. Sellega olgo luggu, kuida on, agga ni paljo on tuttaw assi, et pagganatte  seas usside kummardamist ni hästi Asiakui  ka Ahwrikamaal wägga saggedaste leitakse. Tuttaw assi on, et sojad maad usside issamaad  ja ellokohhad on, kus nad Lsseärranis wihmasel aial omma korkadest wäljaronniwad ja innimeste ja lomadele suurt kahjo tewad. Ostindiamaal surrewad mitto sadda innimest, nori ja wanno, aastas ussi nöelamisse sur- 164