Kül römustab se süddame. Kui linnud laulawad Ja jälle uest kewwade Puud, rohhud öitsewad. Weel armsam on, kui süggise Põld wiljast nörretab. Mis waewa järrel meie meel Ni wägga himmustab Kui kuhhelattel, nabradel Ruum põllul kitsaks jääb Ja asal kuhhi kuhja peal Mei' süddant römustab. Kui rehhewardad laksuwad, Suur unnik sarja al, Kui keik uut leiba maitsewad: Siis tänno Jummalal!" (326.) Räime saak on tännawo meie linnas jälle weike; tortsatab mönni kord ka, agga ei olle sedda saki weel olnud, et pang õlleks meie lähhedal alla 14 ja 15 koppiko läinud, kuida sedda kaugemalt kuleme. Perno lin ja makond. Perno linnal  on päiwi küllalt selja tagga. üks piiskop  Savemaalt (nimmi on teadmatta) peab temma essimenne assutaja ollema, ja on 1225 *) wanna linna esmalt parrem pole Perno-jöe kalda peale assutanud. Perno-jöggi  hüti mannal hallil aial ka Emma - jöggi ning sellepärrast leitakse meelgi wanna kirjade seest, et Perno linna Embek ehk Embäke nimmetakse. Linna pessa, mis 1225 assutadi,  sai 1268 jälle Samogitidest ärrarikkutud. Ka jubba enne Sakslasi ööldakse Eestlastel Perno-jöe suus kindel paik olnud seismas ollewad,  mis Sakslased ärrarikkunud ja ommal assemele teinud. Ordenmeister Gerdt von Jõkke ehhitas aastal 1311 Hõanna-Perno wasto pahhem pole jöe kalda peale lossi üllesse  ja selle ümber koggus aega möda linna pessa, ehk kül Wanna-Perno weel künni 1599 aastani seisis. Sesinnane Perno loss, kellest nüüd ennam märki järrele ei olle, olli kaua aega ritteride aial ordeni üllema pessa paik, ja selle lossi peale seäti Tarto suurkool, kui kunningas Karel XI. tedda aastal 1699 Tartust sia seadis, agga pea jälle senna tag- *) Mönned kirjutawad, et se aastal 1255 olnud. gasi widi. Praego seiswad endised söamona kurid ja küned selle kohha peal. Rootsi kunningas Gustaw Adolw teggi Peruust üht suurt krahwi-walda ja andis selle tarwis 9 möisat krahw Bernhard Thurni jauks. Aastal 1665 olli se Perno krahwi-wald krahw Magnus Gabriel de la Gardie käes, ja nenda on ta mönda näinud, enne kui ni mannaks fanud, kui praego on. Perno on malli ja krawiga lin, agga tedda  ei peta ennam kindlaks paigaks, kus suredtükkid  mallide peal seiswad. Peale 5999 innimest, Sakslased, Wennelased, Estlased seggaminne,  toitwad seal omma pead, keik ennamist  kauplemissest. On laewa kaup hästi hüüdmas, siis on aitummal meil leiba; on kaup seismas, (nago wiimsel söa päiwil maitsta  saime), siis on penike peus. Ulluallusi ja maiasid on meil siin peale 799 suitso ja nende  seas 3 Jummala kodda, kellest 2 meie usko,  1 wenne usko. Laewa kauplemisse peale on meil kolm kontorid, kes kui ön hea on, (nago aastal 1853) peale terme miljoni eest kaupa wöerale male saatwad. Nimmetud aastal läksid 198 suremat ja 41 weiksemat laewa Pernust koormaga wälja, ja mis keik need laewad kandsid, maksis ülleültse 1,261,899 höbberubla. Kas se Perno kohta mitte assi ei olle? Pärrast södda ei tahha kaup mitte ennam nenda siggineda, mis ka muist ikka meel pankrotti - többe wigga on, mis hiljuti wöeral maal ni paljo kontorid mahhamurdis; küllad aega möda hakkab jälle õitsema. Ande  polest põlle aastad igga kord mitte wennad; agga ni paljo andwad ikka, et neile kül saab, kes tännoga anded wastowötwad. Perno makond on kuulsa paikade polest waene, ja mis ei olle ollemas, sest ei wöi ma könnelda. Sannumed wõeralt maalt. Jtalia södda. Jubba tulli lahti! Jtaliamaal on ka kewwade,  agga parrago mähhärdue?! Suretükki paugud käiwad ülle linno laulo ja södda sõtkub  sui- ja talli-orraksed. Sillad löhhutakse jöggede pealt, maantedest kaewatakse pöigeti 346