helkonnast tulleb, esmalt Köppo ja parrast Nawwaste-jöega ühte heidab ja siiT peal pool Torri kirrikut Perno-jökke, nago laps emma sülle, ärra kaub; e Reio- jöggi tulleb löuna poolt Pernoma serwast ja joseb tük maad Ria postmaantee körwas, künni ta ? wersta peal pool Perno sure jöe sisse lähhäb. Pöhja poolt tullewad Perno-jöe abbiks: n) Kärrojöggi,  mis Kärro möisast ja Wändra klasi wabrikust läbbijoostes Wändra wassehaamre jures Perno jökke lähhäb, on sündinusse polest  ka Zarwlane; l>) Wändra „möisa-jöggi",  mis Lelle poolt rabba lautadest hakkab, agga kuiwa suiga, nago tännawo, ka üsna ärro kuiwab; <l) Sauga jöggi tulleb Willowerre  soost ja joseb Pernus sure jöega ühte; on weel mönned pissemad tirred, mis ei maksa nimmetada. 5) Emma-jöggi hakkab Ottenpä kirriko jurest mitmest pissukessest järwest, agga isseärraniö  on „pühha-järw" ta pärris sünnitaja,  kus esmalt Sangaste kirrikust möda joostes löuna pole lähhäb; agga et Walga ja Karrola poolt ma körgem on, ei julge ta ennam eddasi minna, maid pörab öhto pole, saab Walga poolt Pedde li - jöggi ommale appi ja on nüüd Telliste jama ja Hummeli möisa jures jubba öige „noor emmakenne", kes otse pöhja pole mõlades sure ruttoga Wivtsjärwe töttab. Ennego löna poolt otsast Wirtsjärwe saab, hütakse tedda „ pissuke Emma-jöggi", pärrast kui Wirtsjärwes on rammo wötnud ja teisest otsast Tarto pole wälja pöörnud, siis on ta nimmi „ suur Emma-jöggi"  ja selle nimme a! lähhäb ta üsna julgest Tarto sure kimmi silla alt labbi ühhe jonega Peipsi järwe. „Pissukesse Emma-jöe" peal wöiwad jubba Telliste jamast sadik weikessed  laewad (kudid) käia ja „sure Emmajöe"  peal, Tartust Peipsi, on tuttaw assi, et wenns rahwas igga sui omma tudidega mitto kord sures rongis eddasi taggasi käiwad. Mönne aasta eest kais üks weike aurolaew ka saggedaste  Tarto ja Pihkwa wahhet, mis sealt poolt innimessed eddespiddi jälle lootwad tullewad.  Kui Pihkwast raudmaante Peterburgi linna käib, egga se siis muidogi tullematta ei jä. Jöed, mis „w eikse Emma-jöe" sisse jookswad, on wägga weiksed; agga „ sure Emma-jöe sisse jaokswad: n) Pedja -j öggi, mis Wirromaalt Simona kirriko jurest tulleb  ja !>) Pöltsama- ehk Abba-jöggi (ka sündinusse polest Wirro laps), mis Weike- Maarja-kirriko lähhedalt hakkab, ülle Zärwama  nurga Pöltsama kihhelkonda tulleb, Wöisiko  peegli-wabriko törahwast ka nattuke aitab  ja siis 4 wersta enne Emma-jögge Pedja-jöega,  kui lapsepöllise öega Li sette wabriko kohhal jälle kokko saab, kus möllemad warsi Emma-jöe kaisso heitwad; ct) Laiwa-jöggi, mis Pallamusse kihhelkonnast Äksi kihhelkonda tulleb, sealt Kursi (Puurmanni) kihhelkonda lähhäb ja parrast jälle Äksi kihhelkonnas Kerrawerre  möisa lähhedal Emma-jökke; e) Amme-jöggi,  tulleb Saadjarwest wälja, poeb paar korda vostmaantee alt (mis Tartust Narwa lähhäb) läbbi ja saab Kurknas ka Emma-jöega ühte. Neist jöggedest, mis lõuna  poolt küljest „sure Emma-jökke" sookswaad, on Elwa ja Aja üksi nimmetamisse wäart. Elwa-jöggi on jälle sündinud Ottenpä kihhelkouna  laps ja 11. Munnamäe suggulane, nago Emma - jöggi isse ka temma istme alt esmalt peäle hakkab. (Sest mäed on jöggede wannemad, kelle jallust nad ennamist hakkawad,  agga pärrast nago pahhad lapsed omnra wannemist, midda suremaks sawad, sedda kaugemale  jookswad ikka merre pole; maddal merri on jöggedele ni armas, nago kõrge taewas  meie hingedele peaks ollema.) Sest wöiksime pitka jutto tehha, agga mönni wöiks jälle üttelda: „ju tlust ma sinno suust ei tahya! sepärrast pöörgem jöggede jure taggasi. Kuida ööldud, Elwa jöggi tulleb Ottenpä kihhelkonnast, jookseb pärrast Ullila järwest läbbi ja lähhäb Pulli kõrtsi lähhedal Emmajökke.  Aja-jöggi tulleb Pölwe kihhelkonnast ja lähhäb parist pissukessest järwest läbbi Peipsi lähhedal ka Emma-jökke. Olgo nüüd seks korraks jöggedest küllalt. Teine kord rägime Lihwlandi klimast (ilmade külmast ja sojast) ja sest, mis meie ma ello üllespiddamisseks annab. 28