paljo nori Jtaliamehhi iggalt poolt koggub, need tulletawad teile mele, et Jtaliamaad Austria  ikke alt peate peästma. Sesinnane öige ning pühhaettewötminneolgo teie söakissendaminne." Türmis, Wiktor Emanuel, 16. Aprillil 1859. Sard. kunningas. d) Rahwale: „Austria tulleb meie kallale, ja rägib isse roeel rahhust; parrast sedda, kui ta ei tahtnud kongressi  peal meie rio asjo selletada, ei olle temma  ka omma sanna piddanud, mis Jnglisma wasto lubbas, et meie peale ei tahtnud tulla; ta tahhab üksi ommast peast, et meie omma wagge peame wähhendama ja keiki, kes meile appi tulnud Jtaliamaad peästma, koio saatma. Minna annan rigi wallitsust senni kaua omma armsa onnopoja katte ja lähhän, möeka wöttes omma wapra söameestega sötta. Meie wöitleme  ühhes priusse ja õigusse eest ja keisri Napoleoni  söawäed ning Jtalia rahwas on meile abbiks. Austria tulleb meie peale, sest et se meie süddames wasto kostab, kui Jtalia rahwas temma ikke al kissendawad. Austria rikkub tänna pääw keik rahho seädussed, kellest ta kül ial paljo luggu põlle piddanud. Jtalia rahwas peab öigust nõudma; ma wöin nüüd omma tõotust täita, mis önsa issa haua peal otten teinud. Ma lodan keige wäggewama Jummala, meie ühtlase mele, Jtalia wäe waprusse ja Prantsusse rahwa söbrusse peale. Mul ei olle muud iggatsemist egga auahnust, kui essimenne soldat Jtalia peästmisses olla. Turinis, Wiktor Emanuel, 18. Aprillil 1859. Sard. kunningas. Sardinia kunningas on omma sugguseltsi Turini linnast kaugemale Nitsa linna saatnud, et kui Austriamehhed wahhest pealinna ärrawöttaksid,  mitte nende kätte mangi ei lange. Ka Prantsusse keiser tahhab isse sötta minna  ja rigiwallitsust senniks omma proua kätte anda. Nenda on loud praego Jtaliamaal, ja se õlleks ivist Zummala ön, kui ma tullewa kord mitte jubba werrewallamissest ei peaksin kulutama. Afiamaalt. Zapani saarde peal on uus keiser wallitsetud. Kus wanna jänud? Huk- kand isse ennast ärra, nago kunningas Saul. Agga mikspärrast? Jah, Inglased tullid senna  omma söalaewadega ja ütlesid: „Teme sõbrus  se seädust ja kaupleme teine teisega." Japani  keisril ei olnud se koggoni meleparrast, agga Inglaste suretükkide peale wadates, tundis  ta ärra, et wäggise wastoseisminne middagi  ei aita. Ta ütles kül jah, agga kui kaup walmis olli, teggi ta ennesele otsa peale. Nende  paggana usso järrele arwab rahwas, et ta suurt Jummala mele parralist teggo on teinud?  Temma järgminne on alles 15 aastane  poisike. Sellega lootwad Eiroplased hõlpsamalt  walmis sawad. Austra kisma alt. Witsi-sared. Löuna-merre  saarde peal, kus Jummala sanna kül jubba mitmes paitus wöimust sanud ja walgust  tonud, on ommeti weel praego paljo innimesse  lihhasöjaid. Witsi-saatde selts on ka nende seas. Seal on ruut pennikoorma  wäärt wägga kallist maad, agga innimessed  nago hundid ja karrud. Juhtub mönni  wöeras nende kätte, se elloga ei peäse ja mahhamatta ei jäe temmaft ka middagi ülle. Mönne aia eest sattusid mönned Amerika laewa-mehhed  nende küsi ja said marsi ärrasödud. Assi tulli agga wälja ja Amerikama pärris, et Witsi kurjateggiad piddid nuhheldud sama ja kunningas 45,Wv rubla trahwi maksma. Nüüd olli kunningal messi ahjus. Kust temma  ni paljo rahha wöttis? Andis sepärrast keik omma maad ja rahwast Inglaste alla, kes asja ärratallitasid. Agga Inglased on sel kombel  jälle „nattuke maad" jure sanud, ja sedda nemmad ei pölga, kui oddawa hinnaga samad. Peaksid Witsi - saarlased se läbbi hinge kasso leidma! Sannumed pagganattest ja missioni  tööst. Sioni kirrik. Mifsionar Nikolnifon. Mis Nr. 43. polele jäi. Aprilli kuus 1829 olli Sioni mäel suur rööm. Kirriko pärrast mitte. Kirrikust polnud  weel mitte üht kiwwi kous egga sammast 342