parrem, kui keik ausambad, mis rauast ja wassest  wallatakse. - Saksenist. Kaddund kot. Ma tean kül, kuida üks pühhapäine laps hölpsaste 300 kaadrit wöiks tenida, agga ma ei tea, kas pean ütlema? I. Oktobril, kui haige Preisi kunningas Tirolimale minnes Leipsigi linnast labbi söitis, kaddus kunninga proual üks weike reisi-kot arra, kus peäle mu asjade ka mönni koppik tasko-rahha sees olli, mis ülleswötmisse  waewa küllalt ärra maksusid. Pabberi  rahha olli üks 500 taadrine ja kaks 500 kaadrist ja "kuld penningid ei tea, kui paljo. On wist aurowankrest asjo korteri kandes mahha  puddenenud, minne wötta kinni, kus ta janud? Sellele, kes kottikest peaks leidma, pakkutakse 300 kaadrid leido. Kui kegi tedda ülles põlle wötnud, siis on alles maas; agga hea õlleks, kui leid waese ja öige innimesse kohta juhtuks. Prantsussemaalt. Kuida jubba teame,  töusis Prantsusse ja Portagali rahwa wahhel  nurriseminne; möllewad arwasid ommal öigust ollewad ja kummagi ei tahtnud kummardada.  Se on iggas tüllis ikka nenda. Et Prantsus tuggewam on, satis ta kaks suurt laewa Lissaboni linna alla, mis ni paljo tähhendas:  kas annate järrele ehk ei anna? Kel waggi, sel wöimus, agga igga kord mitte öigus.  Prantsuste öigus ei näitnud ses tüllis mitte liig suur ollewad, agga et nende jöud surem olli, piddid Portugali rahwas mütsi mahha  wötma. Sedda näggi Prantsusse söbber Inglane ja mõtles: „Oot', oot', sobrad l ülle merre-kaela meie pool ellawad ka innimessed". Warsi seisid Tajo-(Taso)jöe suus Prantsusse laewade körwas ka kaks suurt Inglis söalaewa, teise peäl 101 ja teise peal 22 suurtükki, ja se tähhendas jälle ni paljo: Portugalimehhed, ärge ehmatage, meie ellame ka alles ja olleme siin". Agga olleksite näinud, kuida nüüd Prantsuste  harjad punnaseks läksid. „Kas se söbrus on, kui meie keddagit peksta tahhame, siis on nemmad pöigeti ees, petwad witsakimbo eest ärra, hoidwad meie kät taggasi, ei lasse lüa ehk wötwad meie waenlasi omma hölma alla?" Egiptusse uest jöest, mis punnast merd ja wahhe merd kokko seub, rägitakse jälle kibbedaste  ning selle asja allustaja, Lesseps, on minnewa kuus jubba kiitnud, et kolme ku parrast tö peab hakkama ja kolme aasta parrast walmis ollema. No same nähha, kui ellam?, kas Jummal ka selle nöus on, ehk kül meie päiwi! paljo temma nöu ei küssita, kui agga rahha kaes on. Negri - orj a palkaminne. Keik mailm nurriseb selle polest Prantsuste wasto, et nemmad Negri-orja-kaupa, mis muud ristiusko  wallitsussed kautada püüdwad, jälle ülleswötwad.  Kaup on sesamma, agga et asjal  illusam näggo õlleks, andwad nemmad omma  Negri-orja-kaubale ue nimme ja ütlewad: „Egga meie neid ei osta egga mü, maid meie palkame neid ommale ni ja ni kauaks Amerikamale  töösse ja anname neile palka". Kes nüüd asja parrem ei tunne, mötleb: se wöib ka olla; agga se põlle jälle mitte nenda; waid nende Negri palkaminne on selge Negri kaupleminne, agga teise nimme al. Assi on nenda: Prantsustel on Amerikas maid A kus törahwast tarwis, sest seäl suhkro-pilli-rogo, kohwi ja poomwillo; agga törahwast ei olle sada. Eiropa rahwal on ni ränk tö pallawal maa! liig ja sedda palka, mis need seäl päwas küssiksid, ei jöuaks ükski maksta,  kui warsi pankrottiks ei jäda. Mis nüüd tehha? No mis muud,<Lui sedda, mis Hispania ja muud rahwas enne awwalikkult ja nüüdke weel sallaja tewad:  Ahwrikamaalt  alwa hinna eest Negri - orjad osta ja neid Amerikamaale wia, kalli hinna eest müa ning raske töösse panna, kus piits rammo annab. Agga et nisuggune awwalik pimmedusse  tö mitte ennam lubbatud ei olle, lähwad  Prantsusse laewad Ahwrika randa, mitte ennam Negrid ostma, waid palkama; katsuwad  kuida alt ja pealt käe Laewa koorma kätte sawad ja siis Amerikamale, kust palgalistest  ükski ennam taggasi ei tulle. Nende waeste innimeste öigus põlle muial, kui sundiatte  piitsawarre peal üllewel ja nende palk ni paljo süa, et hing sees seisab. On nad kord Amerikas, siis põlle nende ja teiste mus»  5 147