innimesse wasto." Parrast sedda said weel mönned laulud lauldud ja mängitud, mis järrel  öppetaja üht palwet teggi ning wanna auwaärt  Rossini õnnistas. - Ändko nüüd Jummal  temmale üht rahhulist elloöhtut! se olli keige meie koolmeistritte süddamelik sowiminne. Wötko Jummal weel paljo sähhardusi töteggiaid  wälja sata ja omma Waimoga rohkeste woida; tarwis on neid kül." Keikide innimeste, isseärranis nende kohhus, kedda teiste juhhatajaks pandud, on tahhele panna ja süddamesse wötta, mis Tanieli ram. 12, 3. seisab. Waatke isse jarrele. Wörro lin ja makond. Teiste Riama  linnade wasto on Wörro linnal alles tittehambad  suus; sest ta on Keisri Katarina 11. kasso peale aastal 1784 ehhitud ja otsego  teiste wannema linnade laps. Ni wanno innimessi, kes linna assutamisse aego jubba sündinud ollid, on Wörromaal weel mitmes paikus leida, ehk nad kül ennam lapsed ei olle. Keik mis teised linnad mannal aial kannatanud,  põlle temma mitte näinud. Pissuke on ta praeguge, arwatakse 1400 innimest seal liggi 100 maia sees ellawad ning kaks kirrikut  on seal ka, teine meie Lutterusse ja teine Wenne rahwale. Omma jauks ma-kihhelkonda  Wörro linna kirrikul ei ollege; sest keik se linnake sai Pölwe kihhelkonda Wörro möisa ma peale assutud ja möisast on ka lin omma nimme sanud. Linna keige surem pitkus peab ollema 1560 ja temma surem laius 1140 mamöedo künart. Muud linna jaggo maad temmal ennam ei olle. Jnnimessed, kes seal ellawad, on muist Sakslased, muist Wennelased  ja muist Wörrolased. Ehk kül Wörro lin isse alles nore ea pölmes  seisab, on temma makonnas ommeti paikasi,  mis wägga mannad on, nenda kui Ottepä,  olli jubba mannal aia! enne Saklasi kindel paik; agga aastal 1207 kiskusid Sakslased  sedda paika Eestlaste kaest ärra ja pölletasid  mahha. Loss Ottenpä sai sellesamma  Linna-mäe peale ehhitud, kus enne Eestlaste  kindel paik olli seisnud ja Ria piiskop- pi Alberti wend Hermann olli 1224 temma allustaja ja ehhitaja ning öppind saksa  söamehhed pandi esmalt senna sisse; siit piddid Eestlased waggusi hoitud ning ka mu waenlastel himmo aetud sama. Aega möda assus lossi mäe ümber ka pissuke allew (Hakclwärk).  Aastal 1627, pärrast Pola ja Rootsi söddade, polnud lossist, allewist ja kirrikust  muud, kui kiwwi warremed järrele ja aastal 1789 ei tuntud endisest kindlast Ottepä  lossist, mis ni kulus olnud, mitte muud ennam, kui paljas kaewo asse. Ottenpä lähhedalt,  kuida jubba olleme könnelenud, hakkab  Emma-jöggi omma essimest jookso, mis ta Peipsi-järwes pärrast löppetab. Wastselinna kihhelkonnas on üks ainus wald ja kihhelkond on surem, kui mönned muud, kus kümmekond möisat sees. Wastselinna  loss sai jubba aastal 1274 ehhitud, ja et Wennelased Pihkwa poolt ikka ilma kutsmatta  ja pallumatta Sakslastel wöersis käisid, laskis piiskop Pridik Wastselinna lossi just Pihkwa maantee äre ette ehhitada. 1558 wöitis Wenne Tsar Jwan Wassiljewits tedda ommeti ärra. 1582 sai ta keige tega Polakate ja 1601 nende käest Rootslaste kätte. Wahhel olli ta jälle Wennelaste kä, kes tedda Kärdi möisa rahhoseädusse järrele* Rootslastele 1661 taggasi andsid. Mil°aiab ja wisil Wastselinna loss on ärralöhhutud, sedda ei tea minna üttelda. Wennemaalt. Seitungid kulutawad, et Keisri Herra sinatikohtule käsko annud,  selle eest hoolt kanda, et keik kuld-, höbbe- ja waskrahhad, mis tännawo aastast sadik meie Wennemaal tehhakse, ued kuiud peawad sama. Astrakani linnast Kaspia-merre arest kuleme, et rannamehhed, kes seal ülge tapmisse peal wäljas olnud, peale 266 innimesse ning paljo hobbusid hirmsa otsa sanud. Nemmad olnud jeä peal rannast kaugel omma püüdmist püüdmas, kui korrago arroto suur hulk maad möda ranna äärt jea lahti läinud ja tuul keige  innimestega merresse aianud, kust kegi neist ennam põlle taggasi tulnud! 330