līdz ar to tiesa piemēram ar azartspēlēm saistītajā jomā ir atzinusi ka morālās reliģiskās vai kultūras īpatnības kā arī ar spēlēm un derībām saistītās sekas kas morāli un finansiāli kaitē indivīdam un sabiedrībai var būt pamats pietiekamai valsts iestāžu rīcības brīvībai lai noteiktu patērētāja un sabiedriskās kārtības aizsardzības prasības