tika analizēti citi iespējamie kaitējuma iemesli piemēram imports no citām trešām valstīm nesubsidētais imports no ķtr patēriņš it cita veida finanšu atbalsts kas piešķirts savienības ražošanas nozarei jaudas pārpalikums izejvielu cenu ietekme pašu radīts kaitējums plānkārtiņas ražojumu radītā konkurence finanšu krīze un tās ietekme savienības ražošanas nozares eksporta darbība slānekļa gāzes iegulu atklāšana savienībā vadības lēmumi eiropas savienības emisijas kvotu tirdzniecības shēmas citi valdības politikas virzieni taču neviens no tiem neizrādījās tāds kas varētu pārtraukt cēloņsakarību kura konstatēta starp subsidēto importu no ķtr un savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu